pere/sami_parallel huggingface dataset:
Og etter min mening kan det også gi de samiske barn og unge som snakker samisk selvtillit ved at de i ung alder har noe og lære bort og blir sett på som en ressurs.
Ja mun jáhkán ahte ná livčče lokten iešdovddu sámi mánáin ja nuorain geat hállet sámegiela, jos nuorran livčče beassan oahpahit ja livčče geavahuvvon resursan.
Min mening når det gjelder samiske barn og unge som skal lære seg samisk fra skolestadiet er at det er viktig pedagogisk sett å bruke mer tid på muntlig samisk, og konsentrere seg mindre om det skriftlige.
Mun oaivvildan ahte lea dehálaš pedagogalaččat geavahit áiggi njálmmálaš giela hárjehallamii, ja unnit áiggi geavahit čállinhárjáneapmái go mánát ja nuorat galget oahppat sámegiela skuvllas.
Jeg husker fra min skolehverdag at det ble brukt mye tid på å lære oss som ikke snakket samisk som morsmål å skrive samisk.
Muittán iežan skuvlabeivviin ahte geavahuvvui ollu áigi midjiide, geain ii lean sámegiella eatnigiellan, oahpahit čállit sámegillii.
I ettertid har jeg tenkt at det viktigste for barn og unge som ikke har samisk som morsmål er ikke i første omgang å kunne lese og skrive samisk.
Maŋŋá lean jurddašan ahte mánáide ja nuoraide geain ii leat sámegiella eatnigiellan ii leat deháleamos máhttit čállit sámegiela.
Det som er nyttig er å kunne kommunisere muntlig på samisk i hverdagen.
Dehálaš lea máhttit beaivválaččat ságastallat sámegillii.
Jeg mener ikke med dette at barn og unge som er i samme situasjon som meg ikke skal lære seg å lese og skrive samisk, men første prioritet bør være å lære seg å snakke språket.
In oaivvil gal ahte mánát ja nuorat geat leat seamma dilis go mun eai galgga oahppat čállit ja lohkat sámegiela, muhto njálmmálaš gulahallan berrešii vuoruhuvvot.
I mitt og flere andre tilfeller endte samiskundervisningen med at vi verken lærte oss å snakke eller skrive samisk ordentlig.
Boađus mu ja maiddái earáid dilis lei ahte mii eat oahppan hállat eat ge čállit sámegiela albma láhkai.
Satt på spissen kan man spørre om det ikke er bedre at en lærer seg en av to?
Sáhttá jearrat ii go leat buoret ahte oahppá goittotge nuppi?
Fra 2009 til 2011 var jeg student ved et universitet i Tyskland.
2009-11 ledjen studeantan muhtin universitehtas Duiskkas.
I all hovedsak har jeg tatt fag på engelsk, men studerte også noen fag på tysk.
Eanáš fágaid lean váldán eaŋgalasgillii, muhto lohken maid muhtin fága duiskagillii.
Da jeg reiste ned til Tyskland kunne jeg ikke mange ordene tysk.
Go mannen Duiskii de in máhttán gal máŋga sáni duiskkagiela.
Jeg lærte aldri språket på ungdoms– eller videregående skole.
In oahppan goassige giela nuoraid- inge joatkkaskuvllas.
Da jeg kom ned til Tyskland tenkte jeg at det kom til å bli umulig å lære seg språket, jeg hadde ikke noe.
Go jovden dohko jurddašin gal ahte lea veadjemeahttun oahppat giela, go mus ii lean.
Jeg mente selv at jeg hadde mer enn nok med å konsentrere meg om engelsken.
Oaivvildin ieš ahte lei doarvái bargu birgehallat eaŋgalasgielain.
Etter min mening kunne jeg ikke noe særlig engelsk.
Oaivvildin maid ahte in máhttán eaŋgalasgiela doarvái bures.
Nå snakker jeg imidlertid godt engelsk og tysken er ikke så verst den heller etter oppholdet i Tyskland.
Dál máhtan eaŋgalasgiela bures ja duiskkagiella lea maid buorre maŋŋá go orron Duiskkas.
Språk handler etter min menig om interesse, læring, praktisering og ikke minst selvtillit.
Mun oaivvildan ahte giellaoahpu sisdoallu lea beroštupmi, oahppan, hárjehallan ja maid iešdovdu.
Så om jeg skal bruke mine erfaringer fra Tyskland og ellers må det være at skolen og samfunnet for øvrig har flere oppgaver.
Jos galggan iežan vásáhusaid Duiskkas ja vásáhusaid muđuid ovdanbuktit de ferte leat nu ahte skuvllas, ja servodagas muđuid leat hástalusat.
De må styrke de samiske barn og unges interesse for å lære seg det samiske språk.
Fertejit nannet sámi mánáid ja nuoraid beroštumi oahppat sámegiela.
Det må også tilrettelegges slik at barn og unge får lært og praktisert språket mest mulig.
Ferte maid heivehit nu ahte mánát ja nuorat besset geavahit giela nu ollu go vejolaš.
En må også gi barn og unge selvtilliten og troen på at de virkelig kan lære seg språket.
Ferte maid buktit iešdovddu mánáide ja nuoraide ja jáhku ahte sii duođaid sáhttet oahppat giela.
Kanskje kunne det vært en idé å tilby intensivkurs i tillegg til skoleundervisning tilpasset kun for barn og unge på ettermiddagen, i helgene eller for eksempel sommerferien.
Várra livččii okta jurdda fállat mánáide ja nuoraide heivehuvvon intensiivakurssa, lassin skuvlaoahpahussii. Sáhtášii leat eahkediid, vahkkoloahpaid dahje geasseluomuid.
Det skulle ikke være noe i veien for det, en tilrettelegger til sammenligning for andre aktiviteter i fritiden som sport etc.
Ii livčče veadjemeahttun, eará doaimmat nu mo omd valáštallamat ja eará doaimmat gal heivehuvvojit astoáigái.
De siste årene har jeg blitt mer bevisst på språk og dets styrke, det er viktig at en finner oppskriften på at flest mulig lærer seg det samiske språk.
Maŋimuš jagiid lean ieš šaddan diehtomielalaš gielaide, ja daid fámuide. Lea dehálaš ahte gávdnat čovdosa mo oažžut nu olusiid go vejolaš oahppat sámegiela.
Jeg har personlig bestemt meg for å lære flytende samisk, og jeg har mer tro og selvtillit til å klare det etter oppholdet i utlandet.
Ieš lean mearridan oahppat sámegiela, ja mus lea eanet jáhkku ja iešdovdu oahppat dan, maŋŋá go lean orron olgoriikkas.
Når jeg her skriver at jeg snakker godt engelsk betyr ikke det at jeg snakker engelsk som en som har det som sitt morsmål, og det er heller ikke målet.
Go čálán dás ahte hálan bures eaŋgalasgiela, de ii mearkkaš dat ahte hálan eaŋgalasgiela seamma láhkai go son geas dat lea eatnigiella.
Jeg kan grammatikken og har et greit nok vokabular, da gjør det ikke noe at en hører at jeg er utenlandsk og mangler noen ord. Det samme må være for samisk, en må kunne snakke samisk selv om en ikke kan det like flytende som de som har lært seg det fra barn av.
Mun máhtán grammatihka, ja lea doarvái buorre sátnevalljivuohta, de danne ii daga maidge ahte gullet ahte mun lean olgoriikkalaš ja váilot muhtin sánit. Seamma ferte leat sámegiela ektui maid, ferte máhttit hállat sámegiela, váikko vel dan ii máhte seamma bures go sii geat mánnán jo leat dan oahppan.
Forbedring av grammatikken, vokabular og bedre aksent kommer med praktisering.
Grammatihka buorideapmi, sátnevalljivuohta ja buoret suopman boahtá go hárjehallá.
Om jeg skal gi en kort oppsummering må det være at barn og unge må bli mer bevisst på å lære seg samisk.
Čoahkkáigeassun sáhtán čilget ahte mánát ja nuorat fertejit šaddat eambbo diehtomielalažžan sámegiela oahppamii..
Samfunnet og skolen må tilrettelegge, oppmuntre og gi barn og unge selvtilliten til å lære seg språket.
Servodat ja skuvla ferte heivehit, movttiidahttit ja addit mánáide ja nuoraide iešdovddu giellaoahppamii.
Det samiske språk må bli en mer naturlig del av barn og unges hverdag.
Sámegiella ferte šaddat lunddolaš oassin mánáid ja nuoraid árgabeaivvis.
I første omgang bør skolen konsentrere seg om å lære de unge å snakke samisk, så må det skriftlige komme dernest.
Álggos ferte skuvla vuoruhit oahpahit mánáid ja nuoraid hállat sámegiela, ja dan maŋŋá easkka oahppat čállit.
Offentlige virksomheter kan bestille publikasjoner utgitt av Storting, regjering og departementer fra Departementenes servicesenter i henhold til regelverket for distribusjon.
Almmolaš doaimmahagat sáhttet diŋgot prentosiid maid Stuorradiggi, ráđđehus ja departemeanttat leat almmustahttán, Departemeanttaid fuolahusguovddážis distribušuvdnanjuolggadusaid vuođul.
I enkelte tilfeller priser departementene sine publikasjoner også for brukere innen offentlig forvaltning.
Muhtun dáhpáhusain mearridit departemeanttat iežaset prentosiid hattiid maiddái geavaheaddjiide almmolaš hálddahusa siskkobealde.
Da må publikasjonene kjøpes fra Fagbokforlaget.
Dalle ferte oastit buktagiid Akademikas.
Andre, dvs. privatpersoner, bedrifter ol.
Earát, nu mo ovttaskas olbmot, fitnodagat ja dakkárat, sáhttet fidnet prentosiid Akademikas, báikkálaš girjegávppis, dahje báikkálaš álbmotgirjerájus.
, kan skaffe seg publikasjoner fra Fagbokforlaget, en lokal bokhandel, eller det lokale folkebiblioteket.
Go prentosat eai mávsse maidege, de daid sáhttá diŋgot almmustahtti doaimmahaga bokte.
Bestilling av publikasjoner fra Departementenes servicesenter
Prentosiid diŋgon Departemeanttaid fuolahusguovddážis
Statens fellesblanketter: En del statlige blanketter, bl.a. Reiseregningen, kan lastes ned til egen PC
Stáhta elektrovnnalaš skovit: Muhtun stáhta elektrovnnalaš skoviid, earret eará Mátkerehkega, sáhttá lástet iežas PCii
Andre viktige adresser for informasjon om og anskaffelse av offentlige publikasjoner
Eará dehálaš čujuhusat gos oažžu dieđuid almmolaš prentosiid birra ja gos daid fidne
Offentlige publikasjoner er bl.a. følgende:
Almmolaš prentosat leat earret eará dát:
Stortingsmeldinger, Stortingsproposisjoner, Innstillinger fra Stortinget
Stuorradiggedieđáhusat, Stuorradiggeproposišuvnnat, Stuorradikki evttohusat
Norges offentlige utredninger
Norgga almmolaš čielggadusat
Brosjyrer
Gihppagat
Blanketter
Skovit
Sist oppdatert: 31.05.2012
Maŋimuš ođasmahttojuvvon: 21.12.2010
Bevilgninger til samiske formål
Juolludeamit sámi ulbmiliidda
Staten Norge er etablert på territoriet til to folk, samer og nordmenn.
Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga eatnamiidda, sápmelaččaid ja dáččaid.
Regjeringen har som mål at samene skal få utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Ráđđehusa ulbmil lea ahte sápmelaččat galget beassat ovddidit gielaset, kultuvrraset ja servodateallimeaset.
Grunnloven § 108 og sameloven er de nasjonale rettsgrunnlagene for samepolitikken.
Vuođđolága § 108 ja sámeláhka leat sámepolitihka riikkalaš riektevuođut.
Norge har også en rekke folkerettslige forpliktelser som legger føringer for samepolitikken.
Norggas leat ollu álbmotrievttalaš geatnegasvuođat mat leat láidesteaddjin sámepolitihkkii.
Alle departementene har ansvar for å følge opp gjennomføringen av samepolitikken innenfor sin sektor.
Buot departemeanttain lea ovddasvástádus čuovvolit sámepolitihka čađaheami iežaset suorggis.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har det overordnede samordningsansvaret for statlig samepolitikk og skal arbeide for helhet og sammenheng i politikken, på tvers av sektorer og forvaltningsnivåer.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttas lea bajimus ovddasvástádus stáhta sámepolitihka oktiiheiveheamis, ja dat galgá bargat dan badjelii ahte surggiid rastásaš ja hálddahusdásiid rastásaš politihkka lea ollislaš ja oktasaš.
I Kommunal- og moderniseringsdepartementets Prop. 1 S (2019–2020) gis det en kort omtale av samepolitiske utfordringer og utviklingstrekk, og det gis en omtale av mål og strategier for departementets arbeid.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta Proposišuvnnas 1 S (2019–2020) čilgejuvvojit oanehaččat sámepolitihka hástalusat ja ovdánanmearkkat, ja das válddahallojit departemeantta ulbmilat ja strategiijat.
Denne publikasjonen gir en kort og samlet framstilling av de ulike departementenes forslag til bevilgninger til samiske formål i 2020.
Dán prentosis válddahallojuvvo oanehaččat ja čoahkkájit mo guhtege departemeanta lea evttohan juolludusaid sámi ulbmiliidda jahkái 2020.
Oversikt over bevilgninger til samiske formål
Sámi ulbmiliidda juolluduvvon ruđaid visogovva
(i 1000 kroner)
(1000 ruvnnuid mielde)
Regnskap 2018
Rehketdoallu 2018
Forslag
Evttohus
Kommunal- og moderniseringsdepartementet 362 989 550 658 591 749 Kunnskapsdepartementet 372 411 303 316 330 323 Kulturdepartementet 118 751 41 473 43 048 Justis- og beredskapsdepartementet Helse- og omsorgsdepartementet 11 800 6 200 6 200 Barne- og familiedepartementet 1 000 Landbruks- og matdepartementet 128 721 135 707 154 432 Klima- og miljødepartementet 12 019 6 000 6 000 Samlet bevilgning 1 008 091 1 043 754 1 132 152 Samefolkets fond 5 566 Sum 1 013 657 1 043 754 1 132 152
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta 362 989 550 658 591 749 Máhttodepartemeanta 372 411 303 316 330 323 Kulturdepartemeanta 118 751 41 473 43 048 Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta 11 800 6 200 6 200 Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta 1 000 Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta 128 721 135 707 154 432 Dálkkádat- ja birasdepartemeanta 12 019 6 000 6 000 Buohkanas juolludeapmi 1 008 091 1 043 754 1 132 152 Sámeálbmotfoanda 5 566 Submi 1 013 657 1 043 754 1 132 152
I tillegg er det lagt opp til å benytte anslagsvis 30 mill. kroner over Samferdselsdepartementets budsjett til tiltak for å redusere reinsdyrpåkjørsler i 2020-2021, jf. omtale side 22. Det er også satt av midler over Barne- og familiedepartementets budsjett for å sikre helårsdrift av et nytt Alternativ til vold-kontor med samisk kompetanse i Finnmark, se omtale på side 17.
Lassin vel lea áigumuš jahkái 2019 geavahit sullii 30 milj. ruvnnu Johtalusdepartemeantta bušeahtas doaibmabijuide mat galget geahpidit bohccuid vuojáhallamiid, geahča válddahallama siiddus 22. Dasa lassin leat várrejuvvon ruđat Mánáid- ja bearašdepartemeantta bušeahtas sihkkarastimii birrajagi doaimma dan ođđa Alternativ til vold-kantuvrras Finnmárkkus mas lea sámi gelbbolašvuohta, geahča válddahallama siiddus 17.
Det er gitt en nærmere presisering av summene som er oppgitt i tabellen under omtalene fra hvert departement i denne publikasjonen.
Dán almmuhusas čilgejuvvojit dán tabealla logut dárkilit guđege departemeantta válddahallamis.
Det blir også gitt tilskudd til samiske formål over tilskuddsposter hvor tilskuddsfordelingen vil skje på et senere tidspunkt.
Sámi ulbmiliidda juolluduvvojit maid ruđat doarjjapoasttain main doarjjajuogadeapmi čielgá maŋŋil.
Disse tilskuddene inngår ikke i summene i tabellen, men er beskrevet i de departementsvise omtalene.
Dat doarjagat eai leat dán tabealla loguin mielde, muhto dat leat čilgejuvvon guđege departemeantta válddahallamis.
Sametinget
Sámediggi
Sametinget vil ifølge budsjettforslaget forvalte omlag 519 mill. kroner i 2020. Dette er en økning på cirka 16 mill. kroner (3 prosent) fra 2019. Sametingets første hele driftsår var 1990, da hadde Sametinget et budsjett på 31,7 mill. kroner.
Sámediggi galgá bušeahttaevttohusa mielde hálddašit sullii 519 milj. ruvnnu jagi 2020. Dás lea sullii 16 milj. ruvnnu (3 proseantta) lasáhus jagi 2019 ektui. Sámedikki vuosttaš olles doaibmajahki lei 1990, ja dalle lei Sámedikki bušeahtta 31,7 milj. ruvnnu stuoru.
Det har vært en positiv utvikling av Sametingets budsjett gjennom mange år.
Sámedikki bušeahtta lea bures ovdánan máŋga jagi.
Utviklingen er i tråd med myndighetenes målsetting om at Sametinget skal ha større innflytelse og myndighet i saker som er av spesiell interesse for den samiske befolkningen.
Ovdáneapmi lea eiseválddiid ulbmiliid mielde das, ahte Sámedikkis galgá leat eanet dadjamuš ja váldi dakkár áššiin mat leat erenoamáš dehálaččat sámi álbmogii.
Oversikt over bevilgninger til Sametinget
Visogovalaš logahallan juolludemiin Sámediggái
(i 1000 kroner) Regnskap
(1000 ruvnnuid mielde) Rehketdoallu
Forslag
Salderejuvvon bušeahtta 2019 Evttohus
Kommunal- og moderniseringsdepartementet 310 954 497 069 512 861 Kunnskapsdepartementet 69 611 1 000 Kulturdepartementet 83 700 Helse- og omsorgsdepartementet 5 600 Barne- og likestillingsdepartementet 1 000 Klima- og miljødepartementet 9 519 6 000 6 000 Samlet bevilgning 480 384 504 069 518 861 Samefolkets fond 5 566 Sum 485 950 504 069 518 861
Gielda ja ođasmahttindepartemeanta 310 954 497 069 512 861 Máhttodepartemeanta 69 611 1 0000 Kulturdepartemeanta 83 700 Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta 5 600 Mánáid- ja bearašdepartemeanta 1 000 Dálkkádat- ja birasdepartemeanta 9 519 6 000 6 000 Buohkanas juolludeapmi bevilgning 480 384 504 069 518 861 Sámeálbmotfoanda 5 566 Submi 485 950 504 069 518 861
Over kap. 1429 Riksantikvaren, post 71 Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie er det øremerket inntil 6 mill. kroner for å styrke oppfølgingen av arbeidet med bevaringen av automatiske fredede samiske kulturminner.
Kapihttala 1429 Riikaantikvára, poasttas 71 Doarjja ráfáidahttojuvvon priváhta kulturmuittuide lea merkejuvvon 6 milj. ruvnnu rádjai nannen dihtii barggu automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi kulturmuittuid seailluhemiin.
Regjeringen og Sametinget ble i 2019 enige om å etablere en ny budsjettordning hvor de årlige overføringene til Sametinget som utgangspunkt samles under én post i statsbudsjettet, jf. omtale under kap. 560, post 50 i Prop 1 S (2018-2019) for Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Ráđđehus ja Sámediggi sohpe jagi 2019 ásahit ođđa bušeahttaortnet mas jahkásaš juolludeamit Sámediggái álgojurdaga vuođul čohkkejuvvojit ovtta postii stáhtabušeahtas, geahča čilgejumi kapihttala 560 poastta 50 vuolde, Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta Prop 1 S (2018-2019).
Med den nye ordningen gis Sametinget større handlingsrom til selv å prioritere økonomiske virkemidler mellom ulike tiltak.
Ođđa ortnet addá Sámediggái stuorát doaibmanvejolašvuođa ieš vuoruhit ekonomalaš váikkuhangaskaomiid iešguđetlágan doaibmabijuid hárrái.
Kap. 560, post 50 er en felles budsjettpost som finansierer de sektorområdene som fagdepartementene har et ansvar for å ivareta.
Kapihttala 560 poasta 50 lea oktasaš bušeahttapoasta mii ruhtada daid suorgeviidodagaid maid fágadepartemeanttain lea ovddasvástádus fuolahit.
Retningslinjer for den nye budsjettordningen, som Kommunal- og moderniseringsdepartementet har utarbeidet, skal bidra til å håndtere de utfordringene én, samlet post vil kunne skape i ansvarsfordelingen mellom departementene.
Ođđa bušeahttaortnega láiddanjuolggadusat, maid Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta ráhkada, galget daid hástalusaid hálddašettiin leat veahkkin maid okta čohkkejuvvon poasta sáhttá dagahit departemeanttaid gaskasaš ovddasvástádusjuogadeapmái.
Et viktig utgangspunkt er at hvert departement fortsatt har ansvaret for samiske saker innenfor sin sektor.
Dehálaš vuolggasadji lea ahte juohke departemeanttas ain lea ovddasvástádus sámi áššiin iežas suorggis.
Med forbehold om budsjettvedtak i Stortinget fordeler Sametinget bevilgningene i årets siste plenumsmøte.
Sámediggi juogada ruđaid mat leat juolluduvvon, maŋimus dievasčoahkkimisttis dainna várašemiin ahte Stuoradiggi dohkkeha bušeahttamearrádusa.
Sametinget fordeler bevilgningene etter egne prioriteringer, men i tråd med Stortingets budsjettvedtak.
Sámediggi juogada juolludemiid iežas vuoruhemiid mielde, muhto Stuorradikki bušeahttamearrádusa mielde.
Rammene for Sametingets økonomiforvaltning fastsettes av Kommunal- og moderniseringsdepartementet i reglement for Sametingets økonomiforvaltning, jf. sameloven § 2-1, tredje ledd.
Sámedikki ekonomiijahálddašeami rámmaid mearrida Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta njuolggadusčoahkis mii lea Sámedikki ekonomiijahálddašeami várás, geahča sámelága § 2-1, goalmmát lađđasa.
I reglementet har departementet fastsatt at økonomireglementet og bestemmelser om økonomistyring i staten også gjelder for Sametinget.
Njuolggadusčoahkis lea departemeanta mearridan ahte Sámediggái ge gustojit stáhta ekonomiijanjuolggadusat ja mearrádusat stáhta ekonomiijastivrema birra.
Sametinget har forvaltningsansvar for en rekke administrative forhold, slik som sametingsvalg, fordeling av økonomiske tilskudd, fastsetting av nærmere bestemte deler av skolens læreplaner, forvaltning av samiske kulturminner etter kulturminneloven og tilhørende forskrifter, og oppnevning av representanter til ulike offentlige organer.
Sámediggái lea biddjojuvvon hálddašanovddasvástádus máŋgga hálddahuslaš áššis, nugo ovdamearkka dihtii sámediggeválggain, ekonomalaš doarjagiid juohkimis, skuvlla oahppoplánaid dárkilit ráddjejuvvon osiid mearrideamis, sámi kulturmuittuid hálddašeamis kulturmuitolága ja dasa gullevaš láhkaásahusaid mielde, ja vel ovddasteddjiidis nammadeamis sierranas almmolaš orgánaide.
Sametinget utøver dessuten myndighet og innflytelse gjennom deltakelse og representasjon i en rekke utvalg, styrer og råd.
Sámedikkis lea dasto vel váldi ja dadjamuš go dat oassálastá ja das leat ovddasteaddjit ollu lávdegottiin, stivrrain ja ráđiin.
For mer om Sametingets virksomhet se www.samediggi.no.
Eanet dieđuid Sámedikki doaimma birra gávnnat Sámedikki neahttasiiddus: www.samediggi.no.
Regnskap
(1000 ruvnnuid mielde)
Forslag
Namahus
Benevnelse
Rehketdoallu
Fylkesmannsembetene, Driftsutgifter 26 022 26 022 27 000 Samiske formål, Samisk språk, kultur og samfunnsliv 310 954 497 069 512 861 Sametinget, Samefolkets fond 5 566 Samiske formål, Samisk høgskole 5 101 5 223 5 363 Samiske formål, Divvun 7 065 7 234 7 428 Internasjonalt reindriftssenter, Driftsutgifter 6 394 6 393 6 508 Internasjonalt reindriftssenter, Spesielle driftsutgifter, kan overføres 1 887 2 717 2 789 2445 33 Statsbygg, Igangsetting av ordinære byggeprosjekter, kan overføres 6 000 29 800 Sum 362 989 550 658 591 749
Fylkkamánneámmáhat, Doaibmagolut 26 022 26 022 27 000 Sámi ulbmilat, Sámi giella, kultuvra ja servodateallin 310 954 497 069 512 861 Sámediggi, Sámeálbmotfoanda 5 566 Sámi ulbmilat, Sámi allaskuvla 5 223 5 363 Sámi ulbmilat, Divvun 7 234 7 428 Riikkaidgaskasaš boazodoalloguovddáš, Doaibmagolut 6 394 6 393 6 508 Riikkaidgaskasaš boazodoalloguovddáš, Erenoamáš doaibmagolut, sirdin lea vejolaš 1 887 2 717 2 789 2445 33 Statsbygg, Dábálaš huksenprošeavttaid álggaheapmi, sirdin lea vejolaš 6 000 29 800 Submi 359 538 363 616 591 749
Tildelingen finansierer de nordligste fylkesmenns oppgaver som regional reindriftsmyndighet.
Juolludus ruhtada davimus fylkkamánniid doaibmamušaid regionála boazodoalloeiseváldin.
Bevilgningen ble i 2019 overført fra kap. 560, post 54 til kap. 560, post 50. Bevilgningen ble i 2019 overført fra kap. 561, post 50 til kap. 560, post 55. Bevilgningen ble i 2019 overført fra kap. 561, post 51 til kap. 560, post 51. Regnskapstallet inkluderer ekstern finansiering av prosjekter i regi av Internasjonalt reindriftssenter.
Jagi 2019 rájes sirdojuvvui kap. 560 poasta 54 juolludus kap. 560 postii 50. Jagi 2019 rájes sirdojuvvui kap. 561 poasta 50 juolludus kap. 560 postii 55. Jagi 2019 rájes sirdojuvvui kap. 561 poasta 51 juolludus kap. 560 postii 51. Rehketdoallolohku sisttisdoallá prošeavttaid main lea olggobeallásaš ruhtadeapmi, Riikkaidgaskasaš boazodoalloguovddáža namas.
I tillegg blir det bevilget midler til samiske formål over følgende budsjettkapitler og poster:
Lassin juolluduvvojit ruđat sámi ulbmiliidda čuovvovaš bušeahttakapihttaliin ja poasttain:
Kap. Post Benevnelse Kommunal- og moderniseringsdepartementet, Forskningsprogrammer Grenseregionale Interreg-program, kan nyttes under kap. 553, post 60 og 65
Kap. Poasta Namahus Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, Dutkanprográmmat Rádjaregionála Interreg-prográmmat, sáhttá geavahuvvot kapihttala 553 poasttaid 60 ja 65 vuolde
Kap. 525 Fylkesmannsembetene, post 01 Driftsutgifter Bevilgningen skal dekke de nordligste fylkesmennenes oppgaver som reindriftsmyndighet.
Kap. 525 Fylkkamánneámmáhat, poasta 01 Juolludus galgá ruhtadit davimus fylkkamánniid doaibmamušaid boazodoalloeiseváldin.
Kap. 560 Samiske formål, post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv Posten utgjør hovedbevilgningen til Sametinget.
Kap. 560 Sámi ulbmilat, poasta 50 Sámi giella, kultuvra ja servodateallinfunnsliv Poasttas lea váldojuolludus Sámediggái.
Departementet foreslår å øke bevilgningen med 13 mill. kroner til å følge opp NOU 2016: 18 Hjertespråket, midlene skal gå til ulike tiltak for styrking av de samiske språkene.
Evttohuvvo lasihit juolludusa 13 milj. ruvnnuin čuovvulit NAČ 2016: 18 Váibmogiella, ruhta galgá geavahuvvot iešguđet doaibmabijuide nannet sámegielaid.
Tiltakene som iverksettes skal avklares i konsultasjoner med Sametinget.
Doaibmabijut mat álggahuvvojit, galget čielggaduvvot konsultašuvnnain Sámedikkiin.
Det er foreslått å øke bevilgningen med 1 mill. kroner til samiske organisasjoner som arbeider mot mobbing, mot en tilsvarende reduksjon under Kunnskapsdepartementets kap. 225 Tiltak i grunnopplæringa, post 74 Prosjekttilskudd.
Evttohuvvo lasihit juolludusa 1 milj. ruvnnuin daidda sámi organisašuvnnaide mat barget eastademiin givssideami, dainna eavttuin ahte Máhttodepartemeantta kap. 225 Doaibmabijut vuođđooahpahussii, poasta 74 Prošeaktadoarjagat geahpeduvvo seamma ollu.
Tilsvarende overføring ble også gjort i 2019, jf. Prop. 114 S og Innst. 391 S (2018–2019).
Seammalágan sirdin dahkkojuvvui maiddái jagi 2019, gč. Prop. 114 S ja Innst. 391 S (2018–2019).
I forbindelse med Sametingets arbeid med det internasjonale urfolksspråkåret ble bevilgningen i 2019 økt med 1,1 mill. kroner.
Sámedikki barggu oktavuođas riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajagiin lasihuvvui jagi 2019 juolludus 1,1 milj. ruvnnuin.
Økningen var ettårig og bevilgningen foreslås derfor redusert tilsvarende i 2020. Samlet foreslår Kommunal- og moderniseringsdepartementet en bevilgning på 512,9 mill. kroner til Sametinget i 2020.
Lassáneapmi gustui ovtta jahkái ja danne evttohuvvo vástideaddji geahpedus jagi 2020 várás. Buohkanassii evttohuvvo 512,9 milj. ruvdnosaš juolludus jagi 2020 várás.
Kap. 560 Samiske formål, post 51 Divvun Divvun, en egen enhet ved Norges arktiske universitet – Universitetet i Tromsø, utvikler og drifter teknologiske språkverktøy for de samiske språkene.
Kap. 560 Sámi ulbmilat, poasta 51 Divvun Divvun, sierra ovttadat Norgga árktalaš universitehtas – Romssa universitehtas, ovddida ja jođiha teknologalaš giellareaidduid sámegielaid várás.
Moderne språkteknologi er en forutsetning for at samiske språk skal kunne overleve som bruksspråk i dagens samfunn.
Ođđaáigásaš giellateknologiija geavaheapmi lea eaktun dasa ahte sámegielat sáhttet seailut geavahangiellan otnáš servodagas.
Departementet foreslår en bevilgning på 7,4 mill. kroner i 2020 til drift av Divvun.
Departemeanta evttoha juolludit 7,4 milj. ruvnnu jahkái 2020 Divvuma jođiheapmái.
Kap. 560 Samiske formål, post 55 Samisk høgskole Samisk høgskole utfører enkelte oppgaver på oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Kap. 560 Sámi ulbmilat, poasta 55 Sámi allaskuvla Sámi allaskuvla čađaha muhtun bargamušaid Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta gohččuma mielde.
Bevilgningen går til drift av Faglig analysegruppe for samisk statistikk og av ordningen Samiske veivisere, som Samisk høgskole fungerer som sekretariat for på oppdrag fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Juolludus galgá geavahuvvot Sámi statistihka fágalaš analysajoavkku ja Sámi ofelaš-ortnega jođiheapmái. Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta gohččuma mielde lea Sámi Allaskuvla doaibman Sámi statistihka fágalaš analysajoavkku čállingoddin ja Sámi ofelaččaid ortnega čállingoddin.
For å supplere foredragene som gjennomføres av de Samiske veiviserne, utarbeides det egne nettsider med informasjon om samisk språk, kultur og samfunnsliv, spesielt rettet mot ungdom.
Ollistan dihtii ovdaságaid maid Sámi ofelaččat dollet, ráhkaduvvojit sierra neahttasiiddut main leat dieđut sámi giela, kultuvrra ja servodateallima birra, erenoamážit nuoraid várás.
Samisk høgskole lanserer nettsidene i forbindelse med feiringen av høgskolens 30års jubileum høsten 2019. Siden vil inkludere materiale fra tidligere Gáldu – Kompetansesenteret for urfolks rettigheters informasjonsside om urfolks- og menneskerettigheter.
Sámi allaskuvla almmuha neahttasiidduid Sámi allaskuvlla 30-jagi ávvudeami oktavuođas 2019 čavčča. Siidu galgá maiddái siskkildit Gáldu ovddeš diehtojuohkinsiiddu materiála álgoálbmot- ja olmmošvuoigatvuođaid birra.
Samlet er det foreslått en bevilgning til Samisk høgskole på 5,4 mill. kroner i 2020 til dekning av utgifter til Faglig analysegruppe og Samiske veivisere.
Árvaluvvo juolludit Sámi allaskuvlii oktiibuot 5,4 milj. ruvnnu jahkái 2020 Fágalaš analysajoavkku ja Sámi ofelaččaid goluid gokčamii.
Kap. 563 Internasjonalt reindriftssenter, post 01 Driftsutgifter og post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres Internasjonalt reindriftssenter i Kautokeino er en faglig selvstendig institusjon som vedtar egne mål og resultatkrav innenfor de rammene som Kommunal- og moderniseringsdepartementet fastsetter.
Kap. 563 Riikkaidgaskasaš boazodoalloguovddáš, poasta 01 Doaibmagolut ja poasta 21 Erenoamáš doaibmagolut, sirdin lea vejolaš Riikkaidgaskasaš boazodoalloguovddáš Guovdageainnus lea fágalaččat iešmearrideaddji ásahus mii mearrida iežas ulbmiliid ja bohtosiid gáibádusaid daid rájáid siskkobealde maid Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta mearrida.
Arbeidet skal være rettet mot næringsutøvere, offentlige myndigheter, forskningsmiljøer og andre fagmiljøer, i tillegg til internasjonale organisasjoner og samarbeidsorganer.
Bargu galgá sin várás leat guđet leat ealáhusdoaibmit, almmolaš eiseválddit, dutkanbirrasat ja eará fágabirrasat, ja dasto vel lassin riikkaidgaskasaš organisašuvnnat ja ovttasbargoorgánat.
Styret er senterets øverste organ.
Stivra lea guovddáža bajimus orgána.
Departementet foreslår en samlet bevilgning på 9,3 mill. kroner til Internasjonalt reindriftssenter i 2020.
Departemeanta evttoha juolludit oktiibuot 9,3 milj. ruvnnu Riikkaidgaskasaš boazodoalloguovddážii jahkái 2020.
Kap. 2445 Statsbygg, post 33 Igangsetting av ordinære byggeprosesser, kan overføres I statsbudsjettet for 2019 ble det satt av 6 mill. kroner i startbevilgning til nytt museumsbygg for Saemien Sijte på Snåsa.
Kap. 2445 Statsbygg, poasta 33 Dábálaš huksenproseassaid álggaheapmi, sirdin lea vejolaš Jagi 2019 stáhtabušeahtas várrejuvvui 6 milj. ruvnnu álgojuolludussan Saemien Sijte ođđa museavistái Snoasas.
Statsbygg vil være byggherre for prosjektet.
Statsbygga galgá leat prošeavtta huksejeaddji.
Kostnadsrammen for nytt museumsbygg for Saemien Sijte er satt til 115,3 mill. kroner.
Saemien Sijte ođđa museavistti gollorámman lea biddjojuvvon 115,3 milj. ruvnnu.
Det er ventet at bygget vil stå ferdig i andre halvår 2021.
Vurdojuvvo ahte visti gárvána jagi 2021 nuppi jahkebeali mielde.
Departementet foreslår en bevilgning på 29,8 mill. kroner til videreføring av arbeidet med nytt museumsbygg i 2020.
Departemeanta evttoha juolludit 29,8 milj. ruvnnu barggu joatkimii ođđa museavisttiin jagi 2020.
Kap. 500 Kommunal- og moderniseringsdepartementet, post 50 Forskingsprogrammer Programmet Samisk forskning III er et løpende program med en ikke-definert tidsperiode.
Kap. 500 Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, poasta 50 Dutkanprográmmat Prográmma Sámi dutkan III, mii lea doaibmi prográmma, masa ii leat mearriduvvon miige bistináigodagaid.
Det er et faglig bredt grunnforskningsprogram for samiske problemstillinger innenfor humaniora og samfunnsvitenskap.
Dat lea fágalaččat viiddis vuođđodutkanprográmma sámi čuolbmačilgehusaid várás mat gullet humaniorai ja servodatdiehtagii.
Programmet skal fremme forskning av høy kvalitet som er relevant for politikkutvikling, forvaltning og for andre aktører i samfunnet.
Prográmma galgá ovddidit alladásat dutkama guoskevaš politihkkaovddideapmái, hálddašeapmái ja eará servodatdoibmiide.
Målet er å få mer kunnskap om kulturuttrykk, samisk identitet og samfunnsbygging, oppvekst og utdanning, språk, klima og miljø, levekår og befolkningsutvikling.
Ulbmil lea háhkat eanet dieđuid ja máhtu dáid áššiid birra: kulturdovddahemiid, sámi identitehta ja servodathuksema, bajásšaddama ja oahpu, giela, dálkkádaga ja birrasa, eallindiliid ja álbmotovdáneami birra.
Departementets bidrag er 3,5 mill. kroner i 2020.
Departemeanta juolluda 3,5 milj. ruvnnu jahkái 2020.
Kap. 553 Omstillingsdyktige regioner, post 63 Grenseregionale Interreg-program, kan nyttes under kap. 553, post 60 og 65 I 2019 tildelte Kommunal- og moderniseringsdepartementet 10,14 mill. kroner til gjennomføring av Interreg Nord, hvor Sápmi er et delprogram.
Kap. 553 Nuppástusnávccalaš regiovnnat, poasta 63 Rádjaregionála Interregprográmmat, sáhttá geavahuvvot kapihttala 553, poasttaid 60 ja 65 vuolde Jahkái 2019 juolludii Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta 10,14 milj. ruvnnu Intereg Davi čađaheapmái, mas Sápmi lea oasseprográmma.
Tildelingen til Interreg Nord vil bli videreført i 2020 på kap. 533, post 63 Grenseregionale Interreg-program.
Juolludeapmi Interreg Davvái bisuhuvvo seamma stuorisin jagi 2020 kapihttala 533 poasttas 63 Rádjaregionála Interreg-prográmmat.
Troms fylkeskommune har sekretariatsfunksjonen for hele Nord-programmet og Sápmi, men samarbeider med Nord-Trøndelag fylkeskommune om sørsamiske aktiviteter.
Romssa fylkkasuohkan doaibmá olles Davvi-prográmma ja Sápmi nammasaš oasseprográmma čállingoddin, muhto bargá ovttas Davvi-Trøndelága fylkkasuohkaniin lullisámi doaimmaid hárrái.
Det ble tildelt støtte til 6 prosjekter i 2018 i delområdet Nord fordelt på følgende prioriterte innsatsområder: Forskning og innovasjon, entreprenørskap, kultur og miljø og felles arbeidsmarked.
Doarjja addojuvvui 6 prošektii jagi 2018 ja dat juohkásedje čuovvovaš vuoruhuvvon áŋgiruššansurggiide: Dutkamii ja ođđahutkamii, ealáhushutkamii, kultuvrii ja birrasii ja oktasaš bargomárkanii.
I delområdet Sápmi ble det tildelt støtte til 3 prosjekter i 2018, alle innenfor innsatsområdet Kultur og miljø.
Sápmi nammasaš oassesuorggis juolluduvvui doarjja 3 prošektii jahkái 2018, buot áŋgiruššansuorggis Kultuvra ja biras.
Et prosjekt i Sápmi som ble avsluttet i 2018 var Biegganjuazat.
Okta Sápmi prošeavttain mii loahpahuvvui 2018, lei Biegganjunážat.
Reindriftsutøvere, teknologibedrifter, Internasjonalt Reindriftssenter og eldre reindriftsutøvere som er tradisjonsbærere deltok i prosjektet.
Prošeavttas leat boazodoallit, teknologiijafitnodagat, Riikkaidgaskasaš Boazodoalloguovddáš ja vuorrasat boazodoallit, geat fievrridit árbedieđu viidáseappot, leat leamaš mielde.
Prosjektet har:
Prošeakta lea:
 Etablert et kvalitativt godt utdanningsprogram for reindriftsungdom om den samiske reindriften og utfordringer reindriften har.
 Lea ásahan kvalitehta dáfus buori oahppoprográmma boazodoallonuoraide sámi boazodoalu birra ja daid hástalusaid birra mat boazodoalus leat
 Utarbeidet 8 utdanningsmoduler for reindriftsutdanning med elevutveksling på Nordkalotten.
 Ráhkadan 8 oahppomodula boazodoalloohppui mas lea leamaš ohppiidlonohallan Davvikalohtas
 Utarbeidet læremidler i tråd med planer.
 Ráhkada oahpponeavvuid plánaid vuođul
 Utviklet samarbeidsformer mellom skoler, lærere og elever.
 Ovddidan ovttasbargovugiid gaskal skuvllaid, oahpaheddjiid ja ohppiid
Total er det bevilget 46 prosjekter i delområdet Nord og 14 i delområdet Sápmi så langt i Interreg-programperiode V (2014-2020):
Buohkanassii leat juolluduvvon 46 prošeavtta Davvi nammasaš oassesuorggis ja 14 Sápmi nammasaš oassesuorggis dán rádjai Interreg-prográmmaáigodagas V (2014-2020):
Forskning og Innovasjon
Dutkan ja Ođđahutkan
Utenriksdepartementet (UD)
Olgoriikadepartemeanta (OD)
Det blir bevilget midler til samiske formål over følgende budsjettkapitler og poster:
Ruđat juolluduvvojit sámi ulbmiliidda čuovvovaš bušeahttakapihttaliin ja poasttain:
Kap. Post Benevnelse 21/70 Spesielle driftsutgifter og Kultur- og informasjonsformål Pliktige bidrag Nordområdene, samarbeid med Russland og atomsikkerhet
Kap. Poasta Namahus 21/70 Erenoamáš doaibmagolut ja Kultur- ja diehtojuohkinulbmilat
Kap. 115 Næringsfremme, kultur og informasjon, post 21 Spesielle driftsutgifter og post 70 Kultur- og informasjonsspørsmål Tilskudd som gis under disse postene, skal bidra til å fremme utenrikspolitiske mål og ha verdi for norsk samfunns-, nærings- og kulturliv.
Kap. 115 Ealáhusovddideapmi, kultuvra ja diehtojuohkin, poasta 21 Erenoamáš doaibmagolut ja poasta 70 Kultur- ja diehtojuohkináššit Doarjagat mat addojuvvojit dáin poasttain, galget leat mielde ovddideamen olgoriikapolitihkalaš ulbmiliid ja galget leat mávssolaččat Norgga servodat-, ealáhus- ja kultureallimii.
Styrking av norsk kulturlivs internasjonale muligheter og kontaktflate, og profilering av Norge som sentral aktør i nordområdene er ledd i dette arbeidet.
Norgga kultureallima riikkaidgaskasaš vejolašvuođaid ja oktavuođaid nannen ja vel Norgga profileren davviguovlluid guovdilis doaibmin leat dán barggu oassin.
Sentralt i denne satsingen står også urfolksprosjekter.
Dán áŋgiruššama guovddáš áššin leat maiddái álgoálbmotprošeavttat.
De siste årene er det tildelt mellom 1 og 1,5 mill. kroner til prosjekter for å styrke norske samers internasjonale kulturkontakter til andre urfolksgrupper over disse postene.
Maŋimus jagiid lea juolluduvvon dáin poasttain gaskal 1 ja 1,5 milj. ruvnnu prošeavttaide mat galget buoridit Norgga sápmelaččaid riikkaidgaskasaš kulturoktavuođaid eará álgoálbmotjoavkkuiguin.
Sentrale samarbeidspartnere for Utenriksdepartementet når det gjelder samiske miljøers internasjonale kultursamarbeid finansiert under denne posten, er blant andre Riddu Riđđu-festivalen.
Olgoriikadepartemeantta guovddáš ovttasbargoguoimmit, go lea sáhka daid sámi birrasiid riikkaidgaskasaš kulturovttasbarggus mat ruhtaduvvojit dán poastta bokte, leat earret eará Riddu Riđđu-festivála.
Kap. 116 Internasjonale organisasjoner, post 70 Pliktige bidrag Norges pliktige bidrag til Nordisk ministerråd blir bevilget under kap. 116 Deltaking i internasjonale organisasjoner, post 70 Tilskudd til internasjonale organisasjoner.
Kap. 116 Riikkaidgaskasaš organisašuvnnat, poasta 70 Geatnegas máksámušat Norgga geatnegas máksámuš Davviriikkaid ministtarráđđái juolluduvvo kapihttala 116 Oassálastin riikkaidgaskasaš organisašuvnnaide poasttas 70 Doarjagat riikkaidgaskasaš organisašuvnnaide.
Nordisk ministerråd tildelte 3,9 mill. danske kroner i støtte til det samiske samarbeidet på kulturområdet i 2019. Midlene fordeles mellom Samerådet og Samisk kunstnerråd, og går i hovedsak til samisk kulturstøtte med målsetting om nordisk nytte, og i mindre grad til administrative driftskostnader.
Davviriikkaid ministtarráđđi juolludii 3,9 milj. dánskka ruvnnu doarjjan sámi ovttasbargui kultursuorggis jagi 2019. Ruđat juogaduvvojit Sámeráđđái ja Sámi dáiddárráđđái, ja dat galget eanaš geavahuvvot sámi kulturdoarjjan mas lea davviriikkalaš ávki ulbmilin, eai ge nu ollu hálddahuslaš doaibmagoluid gokčamii.
På utdanningsområdet tildelte Nordisk ministerråd 1,7 mill. danske kroner i 2019. Midlene overføres og disponeres av styret for Samisk høgskole.
Oahpahussuorgái juolludii Davviriikkaid ministtarráđđi 1,7 milj. dánskka ruvnnu jagi 2019. Ruđat sirdojuvvojit Sámi allaskuvlii ja daid hálddaša Sámi allaskuvlla stivra.
Støtten til kultur- og utdanningsområdet forventes videreført i 2020.
Jahkái 2020 doarjja kultur- ja oahpahussuorgái vurdojuvvo bisuhuvvot.
Kap. 118 Nordområdetiltak mv., post 70 Nordområdetiltak og prosjektsamarbeid med Russland Bevilgningen ble i 2019 rammeoverført til kap. 560 Samiske formål, post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv, under Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett.
Kap 118 Davviguovlodoaibmabijut jna., poasta 70 Davviguovlodoaibmabijut ja prošeaktaovttasbargu Jagi 2019 sirdojuvvui juolludusa rámma kapihttala 560 Sámi ulbmilat postii 50 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta bušehttii.
Arktis 2030 Målet med bevilgninger under Arktis 2030-ordningen er å fremme norske interesser og Norges posisjon som en ansvarlig aktør i nord.
Árktis 2030 Ulbmil juolludusain Árktis 2030-ortnega vuolde lea ovddidit Norgga beroštumiid ja Norgga sajádaga ovddasvástideaddji doaibmin davvin.
Midlene skal bidra til at Norge kan være ledende på kunnskap, være den fremste forvalter av miljøet og naturressursene i nordområdene, og bidra til næringsutvikling.
Ruđat galget váikkuhit dasa ahte Norga sáhttá leat njunnošis máhtu dáfus, ahte galgá leat davviguovlluid birrasa ja luondduriggodagaid buoremus hálddašeaddji ja ahte galgá váikkuhit ealáhusaid ovddideaddjin.
Arktis 2030 skal i tillegg støtte opp under norsk engasjement og rolle i Antarktis, og utnytte styrken i at Norge har kompetanse i begge polområdene.
Árktis 2030 galgá dan lassin doarjut Norgga áŋgiruššama ja doaimma Antárktisis, ja geavahit ávkin vuoimmi das ahte Norggas lea gelbbolašvuohta guktuid buollaguovlluin.
Tilskudd under posten omfatter også støtte til urfolkrepresentanters deltakelse i internasjonalt samarbeid i nordområdene der urfolks interesser er særlig berørt.
Doarjja dán poasttas siskkilda maid doarjaga álgoálbmotovddasteddjiid searvamii riikkaidgaskasaš ovttasbargui davviguovlluin main leat erenoamáš váikkuhusat álgoálbmogiid beroštumiide.
Samerådet og Utenriksdepartementet inngikk i 2017 en avtale for å dekke utgifter i forbindelse med Samerådets deltakelse i Arktisk råd.
Sámeráđđi ja Olgoriikadepartemeanta vuolláičálle jagi 2017 soahpamuša gokčan dihtii Sámeráđi searvama várás Árktalaš ráđđái.
I 2018 ble det utbetalt 0,5 mill. norske kroner under avtalen og 0,5 mill. norske kroner i 2019. 2019-nivået beholdes i 2020. Midlene nyttes i første rekke til dekning av reiseutgifter for deltakelse i Arktisk
Jagi 2018 máksojuvvui 0,5 milj. Norgga ruvnnu šiehtadusa vuođul ja 0,5 milj. Norgga ruvnnu fas jagi 2019. Jagi 2019-dássi doalahuvvo jagi 2020.
Senter for samiske studier ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet ble for perioden 2013-2019 tildelt 8,7 mill. norske kroner i tilskudd til prosjektet.
Sámi dutkamiid guovddáš Romssa universitehtas – Norgga árktalaš universitehtas oaččui áigodahkii 2013-2016 doarjjan 8,7 milj. ruvnnu prošektii (Guovdilis ášši davvin.
Prosjektet er knyttet til det flerfaglige urfolksprogrammet Master of Indigenous Peoples.
Prošeakta gullá máŋggafágalaš álgoálbmotprográmmii Master of Indigenous Peoples.
Det forskes i tillegg på den internasjonale urfolksbevegelsen i tid og rom.
Dan lassin dutkojuvvo riikkaidgaskasaš álgoálbmotlihkadus áiggi ja báikki dáfus.
Om lag 1,7 mill. kroner ble utbetalt for 2018, og det er planlagt utbetaling på 0,7 mill. norske kroner i 2019. Avtalen utløper inneværende år.
Sullii 1,7 milj. ruvnnu máksojuvvui jahkái 2018, ja jahkái 2019 fas lea jurdda máksit 0,7 milj. Norgga ruvnnu. Šiehtadus loahppá dán jagi.
Kunnskapsdepartementet (KD)
Máhttodepartemeanta (MD)
Regnskap
Rehketdoallu
Kap. Post Benevnelse
Kap. Poasta Namahus
01/45 Statlige videregående skoler og fjernundervisningstjenester 119 148 110 526 110 823 Sametinget, Tilskudd til Sametinget 46 599 Tilskudd til samisk grunnopplæring, kan overføres 67 349 71 038 80 100 Prosjekttilskudd 1 000 1 000 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen, Spesielle driftsutgifter, kan overføres
01/45 Stáhtalaš vuođđo- ja joatkkaskuvllat ja gáiddusoahpahusbálvalusat 119 148 110 526 110 823 Sámediggi, Doarjja Sámediggái 46 599 Doarjja sámi vuođđooahpahussii, sirdin lea vejolaš 67 349 71 038 80 100 Prošeaktadoarjja 1 000 1 000 Kvalitehtaovddideapmi vuođđooahpahusas, Erenoamáš doaibmagolut, sirdin lea vejolaš 15 000
15 000 Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner 24 953 25 652 26 500 Barnehager, Tilskudd til samiske barnehagetilbud 22 012 Universiteter og høyskoler, Statlige universiteter og høyskoler 90 700 94 300 97 100 Tiltak for høyere utdanning og forskning Tilskudd til Universitets- og høgskolerådet Statens lånekasse for utdanning, Avskrivninger, overslagsbevilgning Sum 372 411 303 316 330 323
Doarjja gielddaide ja fylkkagielddaide 24 953 25 652 26 500 Mánáidgárddit, Doarjja sámi mánáidgárdefálaldagaide 22 012 Universitehtat ja allaskuvllat, Stáhtalaš universitehtat ja allaskuvllat 90 700 94 300 97 100 Doarjja alitohppui ja dutkamii Doarjja Universitehta- ja allaskuvlaráđđái Stáhta loatnakássa oahpu váldima várás, Loatnageahpádusat, meroštallanjuolludus Submi 372 411 303 316 330 323
Midlene ble fra 2019 rammeoverført til kap. 560 Samiske formål, post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv, under Kommunal- og
Jagi 2019 rájes sirdojuvvojedjet ruđat rámman kap. 560 Sámi ulbmilat, postii 50 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin, mii lea Gielda- ja
moderniseringsdepartementets budsjett.
ođasmahttindepartemeantta bušeahtas.
Beløpet gjelder den delen av bevilgningen på posten som går til tilskudd til sameskolene i Snåsa og Målselv.
Submi gullá poastta juolludusa oassái mii juolluduvvo Snoasa ja Málatvuomi sámeskuvllaide.
Beløpet gjelder den delen av bevilgningen på posten som går til tilskudd til fagstrategisk organ for samiske høyere utdanning og forskning.
Submi gullá poastta juolludusa oassái mii juolluduvvo fágastrategiijalaš orgánii mii lea sámi alitoahpu ja dutkama várás. Ruđat ledje jagi
Midlene lå til og med 2019 på kap. 281 post 78, men er for 2020 foreslått flyttet til kap. 275 post 70.
2019 lohppii kap. 281, postii78 vuolde, muhto leat evttohuvvon sirdojuvvot kap. 275, postii 70 vuollái.
Beløpet gjelder den delen av bevilgningen på posten som er foreslått bevilget til gjeldsettergivelse for personer som har tatt lærerudannng i
Submi gullá poastta juolludusa oassái mii lea evttohuvvon juolluduvvot loatnageahpádussii sidjiide geat čađahit oahpaheaddjioahpu
kombinasjon med et samisk språk.
sámegielain.
I tillegg blir det bevilget midler til samiske formål over disse kapitlene og postene:
Lassin juolluduvvojit ruđat sámi ulbmiliidda čuovvovaš kapihttaliin ja poasttain:
Kap. Post Benevnelse Tilskudd til voksenopplæring, Tilskudd til studieforbund Universitet og høgskoler Norges forskningsråd, Forskningsformål
Kap. Poasta Namahus Doarjja rávesolbmuid oahpahussii, Doarjja oahppolihtuide Universitehtat ja allaskuvllat Norgga dutkanráđđi, Dutkanulbmilat
Gjelder bevilgninger til andre universiteter og høgskoler enn Samisk høgskole, som får midler til samiske tiltak i sin årlige ramme.
Gullá juolludusaide eará universitehtaide ja allaskuvllaide go Sámi allaskuvlii, mii oažžu ruđaid sámi doaibmabijuide iežas jahkásaš rámas.
Kap. 222 Statlige skoler og fjernundervisningstjenester, post 01 Driftsutgifter og post 45 Større utstyrsanskaffelser og vedlikehold, kan overføres Målet med denne bevilgningen er å opprettholde og videreutvikle samisk identitet, språk og kultur.
Kap. 222 Stáhtalaš skuvllat ja gáiddusoahpahusbálvalusat, poasta 01 Doaibmagolut ja poasta 45 Stuorát rusttetháhkamat ja ortnegisdoallu, sirdin lea vejolaš Ulbmil dáinna juolludusain lea seailluhit ja ain ovddidit sámi identitehta, giela ja kultuvrra.
Bevilgningen dekker drift av Samisk videregående skole i Karasjok, Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino og Sørsamisk kunnskapspark (tidligere Sameskolen for Midt-Norge) i Hattfjelldal.
Juolludeapmi geavahuvvo jođihit Sámi joatkkaskuvlla Kárášjogas, Sámi joatkkaskuvlla ja boazodoalloskuvlla Guovdageainnus ja Åarjelsaemien vierhtiesåafoe (ovddeš Gaska-Norgga sámeskuvlla) Árborddis.
Opplæringen ved Sørsamisk kunnskapspark og de videregående skolene følger Kunnskapsløftet – Samisk.
Oahpahus Åarjelsaemien vierhtiesåafoes ja joatkkaskuvllain čuovvu Máhttoloktema – Sámi.
Bevilgningen dekker også lønn etter rettsvilkårsavtalen for personale ved nedlagte statlige skoler, og ventelønn for personale fra avviklede statsinternat i Finnmark.
Juolludus gokčá maid bálkká riekteeaktosoahpamuša vuođul bargiide heaittihuvvon stáhtalaš skuvllain ja vuordinbálkká bargiide heaittihuvvon stáhtainternáhtain Finnmárkkus.
I 2019 bevilget Stortinget 110,5 mill. kroner under kap. 222. Kunnskapsdepartementet foreslår en bevilgning på 109,2 mill. kroner i 2020 på post 01 og 1,6 mill. kroner på post 45. Samisk videregående skole og reindriftsskole trenger nye lokaler.
Jahkái 2019 juolludii Stuorradiggi 110,5 milj. ruvnnu kapihttalis 222. Evttohuvvo juolludit 109,2 milj. ruvnnu jahkái 2020 poasttas 01 ja 1,6 milj. ruvnnu poasttas 45. Sámi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvla dárbbaša ođđa visttiid.
Regjeringen besluttet i 2018 å legge samlokalisering av Samisk videregående skole og reindriftsskole og Det samiske nasjonalteateret Beaivváš i Kautokeino til grunn for videre planlegging av nybygg for disse virksomhetene.
Ráđđehus mearridii jagi 2018 atnit vuođđun ahte Sámi joatkkaskuvlla ja boazodoalloskuvla ja Sámi Našunálateáhter Beaivváš galget seamma visttiide go pláne viidáseappot daidda ásahusaide ođđa visttiid.
Statsbygg har på oppdrag fra Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet satt i gang avklaringsfase for et alternativ med samlokalisering av skole og teater.
Statsbygg lea Kulturdepartemeantta ja Máhttodepartemeantta gohččuma mielde álggahan čielggadit molssaeavttu bidjat skuvlla ja teáhtera seamma visttiide.
Avklaringsfasen skal etter planen ferdigstilles i andre halvår 2019.
Čielggadanáigi galgá áigumuša mielde gárvánit jagi 2019 maŋit jahkebeali mielde.
Regjeringen vil komme med en vurdering av saken i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett for 2020.
Ráđđehus buktá ovdan ášši árvvoštallama Jagi 2020 Reviderejuvvon nationálabušeahta oktavuođas.
Kap. 223 Sametinget, post 50 Tilskudd til Sametinget Tilskuddet har finansiert utdanningsformål i Sametinget, inkludert utvikling og produksjon av ordinære og tilrettelagte læremiddel på samiske språk, arbeid med samiske læreplaner og råd og rettledning om samisk opplæring.
Kap. 223 Sámediggi, poasta 50 Doarjja Sámediggái Doarjja lea ruhtadan Sámedikki oahpahusulbmiliid, mat maiddái leat siskkildan dábálaš ja heivehuvvon oahpponeavvuid ráhkadeami ja buvttadeami sámegielaide, barggu sámi oahppoplánaiguin ja dasto vel rávvema ja bagadeami sámi oahpahusa birra.