pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den Norske Bank (DNB) President Aili Keskitalo møtte konsernledelsen i DNB den 17.01.2018 for å drøfte bankens revidering av etiske retningslinjer og samfunnsansvar, samt oppfølginger knyttet til bankens engasjement i oljerørledningen Dakota Access Pipeline (DAPL).
Den Norske Bank (DNB) Presideanta Aili Keskitalo deaivvadii DNB konsearnajođiheddjiiguin 17.01.2018 guorahallan dihtii ahte áigu go báŋku rievdadit etihkalaš njuolggadusaid ja servodatovddasvástádusa, ja ságastallat maid báŋku áigu dahkat oljobohccejohtasa barggu ektui Dakota Access Pipeline (DAPL) guovllus.
DNB har avviklet sitt omstridte lån som gikk direkte til DAPL, samt revurdert tidsløpet i eksisterende låneavtaler til firmaene som bygget rørledningen.
DNB lea heaittihan dan nággovuloš loana mii manai njuolga DAPL:ii, ja lea árvvoštallan dálá loatnašiehtadusa áigodaga fitnodagaide mat huksejedje bohccejohtasa.
Videre orienterte president Aili Keskitalo om noen aktuelle utbyggingsprosjekter Sametinget er kritisk til fordi de kan bryte med samiske rettigheter.
Dasto čilgii presideanta Aili Keskitalo ahte man lágan huksenprošeavttaid Sámis Sámediggi lea vuostá, danne go dat rihkkot sámi vuoigatvuođaid.
Internasjonalt ekspertmøte om bærekraftig utvikling Politisk rådgiver Eirik Larsen deltok på et internasjonalt ekspertgruppemøte om bærekraftig utvikling i urfolks territorier.
Riikkaidgaskasaš áššedovdičoahkkin ceavzilis ovdáneami birra Politihkalaš ráđđeaddi Eirik Larsen searvvai riikkaidgaskasaš áššedovdijoavkku čoahkkimii ceavzilis ovdáneami birra álgoálbmogiid guovlluin.
Møtet var i FN-regi, og foregikk i New York i perioden 23.- 25.01.2018. I møtet fokuserte Larsen på eksempler fra Sápmi der tradisjonelle næringer og levebrødet til samene er truet av klimaendringer, arealbruk og statlige forvaltningsreguleringer.
Čoahkkin dollojuvvui ON olis, ja dat lei New York:s 23. - 25.01.2018. Čoahkkimis fokuserii Larsen ovdamearkkaid Sámis gos árbevirolaš ealáhusaid ja sámiid eallinláibbi áitet dálkkádatrievdamat, areálageavaheapmi ja stáhta hálddašanreguleremat.
Både reindrift og laksefiske ble særskilt nevnt.
Sihke boazodoallu ja luossabivdu namahuvvojedje erenoamážit.
Det vil bli utarbeidet en rapport fra møtet som samlet 13 eksperter, i tillegg til representanter fra FNs tre urfolksmekanismer.
Ráhkaduvvo čoahkkinraporta gosa ledje čoagganan 13 áššedovdi, lassin ON golmma álgoálbmotmekanismma ovddasteddjiide.
9.6 Likestilling Mål for innsatsområdet: · Et likestilt samisk samfunn med like rettigheter og muligheter for alle.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Dásseárvosaš sámi servodat ovttalágan vuoigatvuođaiguin ja vejolašvuođaiguin buohkaide.
Sametingsrådet deltok i november på FNs kvinnekomités høring av Norge.
Sámediggeráđđi searvvai skábmamánus ON nissonkomitea Norgga gulaskuddamii.
Basert på Sametingets innspill, i samarbeid med blant annet Likestillings- og diskrimineringsombudet og Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter, har Norge fått anbefalinger fra komitéen om å utarbeide en handlingsplan mot vold i samiske samfunn.
Sámedikki álgaga mielde, ovttasráđiid earret eará Dásseárvo- ja vealahanáittardeddjiin ja Norgga nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahusain, lea Norga ožžon rávvagiid komiteas ahte ráhkadit doaibmaplána veahkaválddi vuostá sámi servodagas.
Dette har blitt fulgt opp i halvårig møte med Kommunal- og moderniseringsdepartementet og i brev til Barne- og likestillingsdepartementet.
Dát lea čuovvuluvvon oktii jahkebealis čoahkkimis Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttain ja reivviin Mánáid- ja dásseárvodepartementii.
Sametinget arrangerte i samarbeid med Utsattmann en fagdag 14.11.2017 om seksuelle overgrep mot gutter og menn.
Sámediggi lágidii ovttasbargguin Utsattmann joavkkuin fágabeaivvi 14.11.2017 seksuála vearredaguid birra gánddaid ja dievdduid vuostá.
Sametinget deltok på seminaret «Gal mii birget/Nog klarar vi oss» om levekårene til samer med funksjonsnedsettelser i Alta 09.11.2017. Der ble rapporten «Kartlegging av levekårene til personer med utviklingshemming i samiske områder om levekår for samer med funksjonsnedsettelser» av avdeling vernepleie ved UiT, presentert.
Sámediggi searvvai seminárii «Gal mii birget/Nog klarar vi oss» daid sámiid eallineavttuid birra geain leat doaibmahehttehusat Álttás 09.11.2017. Doppe ovddiduvvui raporta «Kartlegging av levekårene til personer med utviklingshemming i samiske områder om levekår for samer med funksjonsnedsettelser» UiT suodjalandikšunossodaga bokte.
Tysfjordsaken Sametingsrådet har i det halvårige møtet med Kommunal- og moderniseringsdepartementet 12.12.2017 tatt opp bekymringer for Tysfjordsamfunnet i tilknytning til Tysfjordsaken.
Sámediggeráđđi lea čoahkkimis mii dollo oktii jahkebealis Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttain 12.12.2017 váldán ovdan fuolastumiid Divttasvuona servodagas Divttasvuona ášši oktavuođas.
Sametingets arbeid i Tysfjordsaken vil være på et overordnet nivå, men Sametinget er opptatt av at Tysfjordsamfunnet må få relevant og tilstrekkelig hjelp til å håndtere denne nasjonale katastrofen.
Sámedikki bargu Divttasvuona áššis lea bajimuš dásis, muhto Sámediggái lea deaŧalaš ahte Divttasvuona servodat ferte oažžut relevánta ja dohkálaš veahki meannudit dán nationála roasu.
Alle de berørte må sikres faglig hjelp med samisk kultur- og språkkompetanse.
Buohkat geaidda guoská ferte sihkkarastojuvvot fágalaš veahkki sámi kultur- ja giellagelbbolašvuođain.
Det må arbeides på flere nivå og samfunnsområder i Tysfjord over lengre tid for å bidra til en positiv utvikling.
Ferte bargat máŋgga dásis ja servodatsurggiin Divttasvuonas guhkkit áiggi badjel váikkuhan dihtii positiiva ahtanuššama.
Sametingsrådet var også til stede under et ungdomsmøte som Árran lulesamiske senter arrangerte 13.12.2017 på Drag.
Sámediggeráđđi lei maiddái mielde nuoraidčoahkkimis maid Árran julevsáme guovdasj lágidii 13.12.2017 Ájluovttas.
I tillegg har Sametingsrådet gitt innspill til styringsgruppa og prosjektleder for oppfølgingsprogrammet Jasska - trygg, i et møte arrangert av Kommunal- og moderniseringsdepartementet i Oslo 26.01.2018. Sametingsrådet understreket betydningen av at prosjektet ivaretar de momenter som var lagt fram på det halvårige møtet og løftet viktigheten av tillitsbygging i alle deler av del-prosjektene.
Dasa lassin lea Sámediggeráđđi buktán cealkámuša stivrenjovkui ja čuovvolanprográmma Jasska - trygg prošeaktajođiheaddjái, čoahkkimis Oslos maid Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lágidii 26.01.2018. Sámediggeráđđi deattuhii man deaŧalaš lea ahte prošeakta goziha momeanttaid mat ovddiduvvojedje čoahkkimis, mii dollojuvvo oktii jahkebealis, ja válddii ovdan man deaŧalaš lea hukset luohttámuša buot osiin oasse-prošeavttain.
Sannhetskommisjon President Aili Keskitalo og Sametingsrådet deltok 15.12.2017 i møte med Stortingets presidentskap om oppnevning av Sannhetskommisjon.
Duohtavuođakommišuvdna Presideanta Aili Keskitalo ja Sámediggeráđđi serve 15.12.2017 čoahkkimii Stuorradikki presideantagottiin Duohtavuođakommišuvnna nammadeami birra.
I møtet var også de kvenske organisasjonene representert.
Čoahkkimis ledje mielde maiddái kveana organisašuvnnaid ovddasteaddjit.
I møtet ba Sametinget om tid til å forankre innspill til mandat i det samiske samfunn.
Čoahkkimis bivddii Sámediggi áiggi vai sáhttá viežžat cealkámuša mandáhtii sámi servodagas.
Sametinget vil derfor gjennomføre en rekke åpne møter i Sápmi for å få innspill til mandat for Sannhetskommisjonen.
Danne áigu Sámediggi čađahit rabas čoahkkimiid Sámis ja viežžat rávvagiid Duohtavuođakommišuvnna mandáhtii.
Innspill til mandat vil behandles i Sametingets plenum i vårsesjonen.
Cealkámušat mandáhtii meannuduvvojit Sámedikki dievasčoahkkimis giđđasešuvnnas.
Sannhetskommisjonen forventes oppnevnt innen utgangen av 2018.
Vurdojuvvo ahte Duohtavuođakommišuvdna nammaduvvo ovdal go jahki 2018 lea nohkan.
I regi av UiT Norges arktiske universitet har Sametingsrådet deltatt i debattpanel 05.02.2018 om Sannhetskommisjonen som ble arrangert i Tromsø i forbindelse med samisk uke.
Norgga árktalaš universitehta UiT olis lea Sámediggeráđđi searvan paneladebáhttii 05.02.2018, Duohtavuođakommišuvnna birra mii lágiduvvui Romssas sámi vahku oktavuođas.
Samfunnsmål: · Et styrket samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Servodatmihttomearri: · Nanosmahttojuvvon sámi giella, kultuvra ja servodateallin.
Samarbeidsavtaler med kommunene i språkforvaltningsområdet Samarbeidsavtalene med kommunene er ikke gjeldende lenger.
Ovttasbargošiehtadusat hálddašanguovllu gielddaiguin Ovttasbargošiehtadusat gielddaiguin eai gusto šat.
Derfor har Sametinget startet opp arbeidet med å lage midlertidige avtaler med kommunene.
Danne lea Sámediggi ráhkadišgoahtán gaskaboddosaš šiehtadusaid gielddaiguin.
Disse avtalene skal fungere til de nye kommunekategoriene og finansieringsmodeller er på plass.
Dát šiehtadusat galget doaibmat dassážii go ođđa gieldakategoriijat ja ruhtadanmállet leat sajis.
Deretter lages nye avtaler basert på kategorivilkår og finansieringsmodell.
Dasto ráhkaduvvojit ođđa šiehtadusat kategoriijaeavttuid ja ruhtadanmálle vuođul.
Samarbeidsavtaler med fylkeskommunene Sametingsrådet har hatt møte med Finnmark fylkeskommune.
Ovttasbargošiehtadusat hálddašanguovllu fylkkagielddaiguin Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin Finnmárkku fylkkagielddain.
Sametinget og Finnmark fylkeskommune er enige om å fornye dagens avtale.
Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda leat soahpan ođasmahttit dálá šiehtadusa.
Avtalen skal vare fram til 2020, til Troms fylkeskommune og Finnmark fylkeskommune slås sammen.
Šiehtadus galgá bistit 2020 rádjai, dassážii go Romssa fylkkasuohkan ja Finnmárkkku fylkkagielda ovttastahttojuvvojit.
Sametingsrådet og Troms fylkeskommune har hatt politisk møte i november 2017, hvor tema var en fornyelse av samarbeidsavtalen.
Sámediggeráđid ja Romssa fylkkasuohkanis lea leamaš politihkalaš čoahkkin skábmamánus 2017, mas fáddán lei ovttasbargošiehtadusa ođasmahttin.
Man ble enige om at Sametinget og Troms fylkeskommune jobber videre med å lage en ny avtale.
Sohppojuvvui ahte Sámediggi ja Romssa fylkkasuohkan barget viidáset šiehtadusa ráhkademiin.
Sametinget og Nordland fylkeskommune jobber med avtalegrunnlag.
Sámediggi ja Norlándda fylkkasuohkan barget šiehtadusa hábmemiin.
Sametingsrådet har hatt møte med Trøndelag fylkeskommune.
Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin Trøndelága fylkkasuohkaniin.
Tema var å lage en samarbeidsavtale som skal fremme samiske saker.
Fáddán lei ovttasbargošiehtadusa ráhkadeapmi mii galgá ovdánahttit sámi áššiid.
Man er enige om å jobbe videre med avtalen i løpet av dette året.
Sohppojuvvui ahte bargat viidáseappot šiehtadusain dán jagi mielde.
Avtalen skal etter planen tre i kraft 01.01.2019.
Plána mielde galgá šiehtadus gustogoahtit 01.01.2019.
Sametingets samarbeid med bykommunene Sametinget har samarbeidsavtaler med bykommunene Oslo, Bodø og Tromsø.
Sámedikki ovttasbargu gávpotgielddaiguin Sámedikkis lea ovttasbargošiehtadusat gávpotgielddaiguin Oslo, Bådåddjo ja Romsa.
I dette samarbeidet drøfter partene jevnlig aktuelle kommunale samiske saker.
Dán ovttasbarggus guorahallet bealit jeavddalaččat áigeguovdilis gielddalaš sámi áššiid.
Bodø kommune: Det er gjennomført et politisk møte i desember 2017 mellom Sametingsrådet og Bodø kommune. Partene er enige om at samarbeidsavtalen er et godt virkemiddel, hvor flere konkrete saker har blitt fulgt opp.
Sámediggeráđi ja Bådåddjo suohkana gaskka lea čađahuvvon politihkalaš čoahkkin juovlamánus 2017. Bealit lea soahpan ahte ovttasbargošiehtadus lea buorre váikkuhangaskaoapmi, man oktavuođas ollu konkrehta áššit leat čuovvoluvvon.
Av disse kan nevnes etablering av samisk språksenter på Stormen og eventuell involvering av Sametinget i Bodø kommunes søknad om kandidatur til Europeisk kulturhovedstad i 2024.
Daid gaskkas sáhttit namuhit sámi giellaguovddáža ásaheami Stormen báikkis ja galggašii go Sámediggi searvat Bådåddjo gieldda ohcamii šaddamis Eurohpalaš kulturoaivegávpot 2024:s.
Sametingsrådet skal vurdere dette siste punktet nærmere til neste møte med Bodø kommune.
Sámediggeráđđi galgá árvvoštallat dán maŋimuš čuoggá lagabuidda boahtte čoahkkimii Bådåddjo suohkaniin.
Tromsø kommune: Det er gjennomført et politisk møte i januar 2018 mellom Sametingsrådet og ordfører i Tromsø kommune. Sametinget og Tromsø kommune har blitt enige om at avtalen skal oppdateres og revideres.
Sámediggeráđi ja Romssa suohkana sátnejođiheaddji gaskka lea dollojuvvon politihkalaš čoahkkin ođđajagimánus 2018. Sámediggi ja Romssa suohkan leat soahpan ahte šiehtadus áigeguovdilastojuvvo ja ođasmahttojuvvo.
Det tas sikte på at ny avtale underskrives under Sametingets plenum i september 2018.
Áigumuššan lea ahte ođđa šiehtadus vuolláičállojuvvo Sámedikki dievasčoahkkimis čakčamánus 2018.
Oslo kommune: Sametinget og Oslo kommune har avtalt et samarbeidsmøte i mars/april.
Oslo gielda: Sámediggi ja Oslo gielda leat soahpan ovttasbargočoahkkima doallat njukčamánus/cuoŋománus.
Alta kommune: Sametinget har ikke samarbeidsavtale med Alta kommune.
Álttá suohkan: Sámediggeráđis ii leat ovttasbargošiehtadus Álttá suohkaniin.
Det er gjennomført et politisk møte 27.11.2017 i Alta mellom Sametingsrådet og ordfører i Alta. Det er enighet om at partene ønsker en avtale, og skal finne noen konkrete punkt som avtalen skal omhandle.
Sámediggeráđi ja Álttá sátnejođiheaddji gaskka lea čađahuvvon politihkalaš čoahkkin Álttás 27.11.2017. Čájeha ahte bealit háliidit šiehtadusa, ja galget gávdnat veaháš konkrehta čuoggáid šiehtadussii.
Etter planen skal utkast til samarbeidsavtale behandles før sommeren.
Plána mielde galgá ovttasbargoplána evttohus meannuduvvot ovdal geasi.
Samarbeidsavtale mellom Helse Nord RHF og Sametinget Sametinget og Helse Nord RHF ble i 2017 enige om å utarbeide en samarbeidsavtale.
Ovttasbargošiehtadus Davvi Dearvvašvuohta RHF ja Sámedikki gaskka Sámediggi ja Davvi Dearvvašvuohta RHF sohpe 2017:s ráhkadit ovttasbargošiehtadusa.
Helse Nord RHF har i Nasjonal helse- og sykehusplan fått delegert et særlig ansvar for å tilrettelegge for helsetjenester til det samiske folk.
Davvi Dearvvašvuohta RHF lea Nationála Dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplánas ožžon delegerejuvvot ovddasvástádusa dearvvašvuođa bálvalusaid láhčimis sámi álbmoga várás.
Samarbeidsavtalen mellom Helse Nord RHF og Sametinget skal fremme en utvikling av spesialisthelsetjenesten som sikrer det samiske folks rett til likeverdige helsetjenester.
Ovttasbargošiehtadus Davvi Dearvvašvuohta RHF ja Sámedikki gaskka galgá ovdánahttit spesialistadearvvašvuođabálvalusa mii sihkkarastá sámi álbmogii vuoigatvuođa oažžut ovttaárvosaš dearvvašvuođabálvalusaid.
Videre skal samarbeidsavtalen også bidra til at partene kan være i forkant av ulike utfordringer og problemstillinger som omhandler spesialisthelsetjenester til det samiske folk.
Dasto galgá ovttasbargošiehtadus maiddái váikkuhit ahte bealit sáhttet ovdal iešguđege hástalusaid ja áššečuolmmaid mat válddahit spesialistadearvvašvuođabálvalusaid sámi álbmoga várás.
Samarbeidsavtalen skal også fremme Sametingets informasjon om og innflytelse på utviklingen av spesialisthelsetjenesten.
Ovttasbargošiehtadus galgá maiddái ovdánahttit Sámedikki diehtojuohkima ja váikkuhanfámu spesialistadearvvašvuođabálvalusaid ovddideamis.
Samarbeidsavtale mellom Innovasjon Norge og Sametinget invitert Innovasjon Norge til Sametinget i Karasjok for å underskrive avtalen i mars og avventer svar fra dem.
Sámediggi ja Innovašuvdna Norga lea bargan ovdan ovttasbargošiehtadusa. Sámediggi lea bovden Innovašuvdna Norgga Sámediggái Kárášjohkii vuolláičállit šiehtadusa njukčamánus ja vuordá sis vástádusa.
10.2 Regionalt og lokalt samarbeid Mål for innsatsområdet: · Et aktivt og målrettet samarbeid med regionale og lokale myndigheter for å styrke og utvikle samisk kultur, språk og samfunnsliv.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Árjjalaš ja ulbmildiđolaš ovttasbargu regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin nannen ja ovddidan dihtii sámi kultuvrra, giela ja servodateallima.
Regionreformen Ekspertutvalget for regionreformen ble nedsatt av Kommunal- og moderniseringsdepartementet våren 2017 som følge av anmodningsvedtak i Stortinget våren 2016. Sametinget har oppnevnt en representant til utvalgets referansegruppe.
Guovloođastusa áššedovdilávdegoddi maid Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lea nammadan giđđat 2017 ávžžuhanmearrádusa vuođul Stuorradikkis giđđat 2016. Sámediggi lea nammadan ovddasteaddji lávdegotti referánsajovkui.
Referansegruppen har hatt ett møte med utvalget.
Referánsajoavkkus lea leamaš čoahkkin lávdegottiin.
Sametingsrådet hadde møte med utvalgsleder og ett medlem 20.12.2017 for å synliggjøre samiske interesser i arbeidet.
Sámediggeráđis lei čoahkkin lávdegotti jođiheddjiin ja ovttain lahtuin 20.12.2017 oainnusmahttin dihtii sámi beroštumiid barggus.
Utvalget har hatt som mandat å vurdere overføring av ytterligere oppgaver og ansvar fra staten til de nye fylkeskommunene, med oppmerksomhet mot ansvar, oppgaver og myndighet som støtter opp under fylkeskommunens samfunnsutviklerrolle.
Lávdegottis lea leamaš mandáhtan árvvoštallat eanet doaimmaid ja ovddasvástádusa sirdimis stáhtas ođđa fylkkagielddaide, mas fuomášupmi manná ovddasvástádusa, doaimmaid ja válddi ektui fylkkagieldda servodatovddidanrolla vuolde.
Utvalget la frem sin rapport 01.02.2018.
Lávdegoddi ovddidii raporttas 01.02.2018.
Kommunereformen Sametingsrådet har gitt uttalelse om hvor Tysfjord kommune skal deles.
Gieldaođastus Sámediggeráđđi lea buktán cealkámuša dan birra gokko Divtasvuona suohkan galgá juhkkojuvvot.
Saken er nå ute på høring, før det blir konsultert med Sametinget og endelig beslutning blir tatt.
Ášši lea dál gulaskuddamis, ovdal go konsulterejuvvo Sámedikkiin ja loahpalaš mearrádus dahkko.
Kunngjøring av nye saker – oppfølging
Ođđa áššiid almmuheapmi – čuovvoleapmi
Sametingsrådets oppfølging av nye saker kunngjort på plenumsmøte sak 48/17.
Sámediggeráđi čuovvoleapmi ođđa áššiin, mat leat dieđihuvvon dievasčoahkkimis áššis 48/17.
Problemer med reinbeite i Porsanger. Árja ber sametingsrådet sette i gang tiltak for å sikre at det ikke beiter rein på øyene i Porsanger.
Boazoguohtun váttisvuođat Porsáŋggus. Árja bivdá sámediggeráđi álggahit doaibmabijuid maiguin sihkkarastit ahte bohccot eai guođo Porsáŋggu sulluin.
Sametingsrådet registrerer at det har vært utfordringer der rein har kommet på områder som er fredet for reinbeiting blant annet Oldereidneset, Bringneshalvøya og Stuorrajátkkis. Árja ber Sametingsrådet om å sette i gang tiltak for å sikre at det ikke beiter rein på øyene i Porsanger.
Sámediggeráđđi registrere ahte leat leamaš hástalusat go bohccot leat boahtán guovlluide mat leat ráfáidahttojuvvon boazoguohtumis earret eará Oldereidneset, Bringneshalvøya ja Stuorrajátkkis. Árja bivdá sámediggeráđi álggahit doaibmabijuid sihkkarastin dihtii ahte bohccot eai guođo Porsáŋggu sulluin.
Sametinget har imidlertid ingen myndighet til å sette i gang slike tiltak.
Sámedikkis dattetge ii leat makkárge váldi álggahit dán lágan doaibmabijuid.
En slik myndighet har fylkesmannen.
Dákkár váldi lea fylkkamánnis.
Fylkesmannen i Finnmark har pålagt reineiere om å fjerne rein på Stuorrajátkkis, og dette ble ifølge fylkesmannen etterkommet i 2017.
Finnmárkku fylkkamánni lea dáhtton badjeolbmuid vuojehit bohccuid eret Stuorrajátkkis, ja dat dahkkojuvvui 2017:s nugo fylkkamánni diehtá.
Árja ber også Sametingsrådet om å holde et møte med lokalbefolkningen, bøndene og reineierne der de kan kommunisere og finne fram til løsninger.
Árja bivdá maiddái Sámediggeráđi doallat čoahkkima báikegotti olbmuiguin, boanddaiguin ja boazodolliiguin gos sáhttet gulahallat ja gávdnat čovdosiid.
Ifølge Fylkesmannen holdt Porsanger kommune et slikt møte i oktober 2017 der reindriften, sauenæringen, bygdelag, kommunen og Fylkesmannen deltok.
Fylkkamánni dieđuid mielde doalai Porsáŋggu gielda dákkár čoahkkima golggotmánus 2017 masa boazodoallu, sávzaealáhus, gilisearvi, gielda ja Fylkkamánnái serve.
Partene fikk komme med sitt syn på saken.
Bealit bukte oainnuset áššái.
Sametingsrådet ser det ikke som hensiktsmessig å holde et nytt møte, og det har sin begrunnelse i Sametingets manglende myndighet i forhold til å iverksette tiltak som nevnt i Árjas forslag.
Sámediggeráđi mielas ii leat dárbu doallat ođđa čoahkkima, ja dat vuođustuvvo dainna ahte Sámedikkis ii leat váldi álggahit doaibmabijuid mat namuhuvvojit Árja evttohusas.
Sametingsrådet ser imidlertid det som viktig å opprettholde sjøsamiske samfunn, og ser verdien av å ha en bærekraftig bruk av de ressursene som brukes av lokalbefolkningen og reindriftsnæringen.
Sámediggeráđđi oaidná dattetge ahte lea deaŧalaš bisuhit mearrasámi servodaga, ja oaidná árvvu resurssaid ceavzilis geavaheamis maid báikegotti olbmot ja boazodoallu geavahit.
Språkarbeid i Lofoten-Vesterålen Sametingsrepresentant Ronny Wilhelmsen anmoder Sametinget om å kontakte språksenteret i Evenes (Várdobáiki) med mål om å få til samisk språk og kulturkontor i Vesterålen/Lofoten, slik at kontoret kan etableres i 2019.
Sámedikki áirras Ronny Wilhelmsen ávžžuha Sámedikki váldit oktavuođa Evenášši (Várdobáiki) giellaguovddážiin dainna ulbmilin ahte oažžut sámi giella ja kulturkantuvrra Viestterálas/Lufuohtta guvlui, nu ahte kantuvrra sáhttá ásahuvvot 2019:s.
Sametinget tar kontakt med det samiske miljøet i Ofoten og Vesterålen, og med Várdobáiki samiske senter i Evenes med mål om å avklare behov som er kommet fram, hvordan fremme språktiltak i Lofoten/Vesterålen og hva som gir best tilbud til befolkningen.
Sámediggi váldá oktavuođa sámi birrasiiguin Ofuohtas ja Viestterállásis, ja Várdobáiki sámi guovddážiin Evenáššis dainna ulbmilin ahte čielggadit dárbbu nugo lea ovdan boahtán, movt ovdánahttit gielladoaibmabijuid Lofuohtas/Viestterállásis ja mas lea buoremus ávki álbmogii.
Samer med funksjonsnedsetting Samer med funksjonsnedsettelse er en sårbar gruppe og en minoritet i minoriteten.
Doaibmavádjit sápmelaččat Doaibmavádjit sápmelaččat lea rašis joavku ja unnitlohku unnitlogus.
Sametingsrepresentant Sandra Márjá West ønsker at Sametinget bør få i gang et arbeid for å sette større fokus på denne gruppens behov.
Sámedikki áirras Sandra Márjá West háliida ahte Sámediggi álggášii bidjat stuorát fokusa dán joavkku dárbui.
Sametinget har deltatt på lanseringen av rapportene og sametingsrådet deltar på seminar om levekår for samer med funksjonsnedsettelser i februar.
Sámediggi lea searvan raporttaid almmuheapmái ja sámediggeráđđi searvvai seminárii doaibmavádjit sámiid eallineavttuid birra guovvamánus.
Bypolitisk handlingsplan Sametingsrepresentant Ann Elise Finbog foreslår at det igangsettes et arbeid med å utvikle en handlingsplan for byer og større tettsteder.
Gávpotpolitihkalaš doaibmaplána Sámedikki áirras Ann Elise Finbog evttoha ahte álggahuvvo doaibmaplána ráhkadeapmi gávpogiid ja stuorát čoahkkebáikkiid várás.
Sametingsrådet arbeider for å styrke samarbeidsavtalene med fylker, kommuner og bykommuner.
Sámediggeráđđi áigu nannet ovttasbargošiehtadusaid fylkkaiguin, gielddaiguin ja gávpotgielddaiguin.
Sametingsrådet vil legge frem en samlet sak om samarbeidsavtalene for plenum til høsten.
Sámediggeráđđi áigu ovddidit dievasčoahkkimii čakčat oktasaš ášši ovttasbargošiehtadusaid birra.
Sametinget har videre i plenumssak SD 052/17 vedtatt nye kommunekategorier.
Dasto lea Sámediggi dievasčoahkkináššis SD 052/17 mearridan ođđa gieldakategoriijaid.
Der er det vedtatt en ny kategori for bykommuner.
Das lea mearriduvvon ođđa kategoriija gávpotgielddat.
Hovedfokus i disse bykommunene skal være å legge til rette for samiske barnehager, opplæring i og på samisk, voksenopplæring og utvikling av språkarenaer i et eller flere samiske språk.
Váldofokus dáin gávpotgielddain galgá leat sámi mánáidgárddiid, oahpahusa sámegielas ja sámegillii láhčin, rávisolbmuidoahpahus ja giellaarenaid ovddideapmi ovtta dahje máŋgga sámegielas.
Krav om utredning og sykehus til Alta Sametingsrepresentant Toril Bakken Kåven ønsker at Sametinget snarest må tilkjennegi sin støtte til aksjonen for bedre sykehustjenester for befolkningen i Alta og Kautokeino, og at Sametinget må be helseminister Høye om konsultasjoner om saken.
Gáibádus čielggadusa ja buohcciviesu birra Sámedikki áirras Toril Bakken Kåven háliida ahte Sámediggi jođáneamos lági mielde doarju akšuvnna buoret buohcciviessobálvalusaid ektui álbmogii Álttás ja Guovdageainnus, ja ahte Sámediggi ferte bivdit dearvvašvuođaministara Høye konsultašuvnnaid ášši birra.
Sametingsrådet har i forbindelse med Stortingets behandling av representantforslag om sykehusstrukturen i Vest-Finnmark, sendt et brev til Stortinget.
Sámediggeráđđi lea dan oktavuođas go Stuorradiggi lea meannudan ovddastusevttohusa buohcciviessostruktuvrra birra Oarje-Finnmárkkus, sádden reivve Stuorradiggái.
I brevet påpeker Sametingsrådet blant annet at store deler av kommunene i det samiske forvaltningsområdet har vesentlig lengre avstand til sykehustilbud med fullverdig fødetilbud, enn andre innbyggere.
Reivves čujuha sámediggeráđđi earret eará ahte stuorra osiin gielddain sámi hálddašanguovllus leat mealgat guhkit gaskkat buohcciviessofálaldahkii mas lea ollesárvosaš riegádahttinfálaldat, go eará ássiin.
Videre viser Sametinget til at mange samiske kommuner med lang vei til sykehus heller ikke har flyplass.
Dasto čujuha Sámediggeráđđi ahte ollu sámi gielddain lea guhkes mátki buohccivissui iige leat girdišillju.
Sametingsrådet mener at lang avstand til sykehus, og bruk av lang tid før mange samiske pasienter når til sykehus, er en trussel for pasientsikkerheten.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte ollu sámi pasieanttaide go lea guhkes gaska buohccivissui, ja šaddet geavahit guhkes áiggi ovdal go ollejit buohccivissui, lea dat áitta pasieantasihkarvuhtii.
Med bakgrunn i dette ber Sametingsrådet stortingsgruppene støtte representantforslaget fra Kjenseth, Breivik, Skei Grande og Grimstad om sykehusstrukturen i Vest-Finnmark.
Dán vuođul bivdá Sámediggeráđđi stuorradiggejoavkkuid doarjut Kjenseth, Breivik, Skei Grande ja Grimstad ovddastusevttohusa buohcciviessostruktuvrra birra Oarje-Finnmárkkus.
Rett til opplæring i flere samiske språk I det samiske samfunnet er det mer og mer vanlig at samiske barn og unge har tilknytning til flere samiske områder, og noen har også tilknytning til flere samiske språk.
Vuoigatvuohta oažžut oahpu máŋgga sámegielas Sámi servodagas lea eanet ja eanet dábálaš ahte sámi mánáin ja nuorain lea oktavuohta máŋgga sámi guvlui, ja muhtumiin lea oktavuohta maiddái máŋgga sámegillii.
Av opplæringsloven følger i dag ikke noen rett til opplæring i flere samiske språk for én enkelt elev, og skoleeier er derfor ikke pliktig til å tilby elever undervisning i et samisk språk dersom man allerede får undervisning i et annet samisk språk.
Oahpahuslága vuođul ii leat dál ovttasge vuoigatvuohta oažžut oahpahusa máŋgga sámegielas, ja danne ii leat skuvlaeaiggádis geatnegasvuohta fállat oahppái oahpahusa sámegielas jos oahppi juo oažžu oahpahusa eará sámegielas.
I mange tilfeller løses dette ved at skoleeier velger å tilby eleven undervisning i flere samiske språk, selv om dette ikke er lovpålagt.
Ollu oktavuođain čovdojuvvo dát nu ahte skuvlaeaiggát fállá oahppái oahpahusa máŋgga sámegielas, vaikko ii leatge geatnegahttojuvvon dahkat dan.
Men det finnes også tilfeller der skoleeier har valgt å ikke tilby undervisning i flere samiske språk.
Muhto geavvá maiddái nu ahte skuvlaeaiggát ii fála oahpahusa máŋgga sámegielas.
Sametingsrepresentant Piera Heaika Muotka ønsker at Sametinget bør følge dette opp i sitt videre arbeid med oppfølgingen av NOU 2016:18 Hjertespråket, i forbindelse med den pågående revideringen av opplæringsloven, samt i møter med regjering og Stortinget.
Sámedikki áirras Piera Heaika Muotka háliida ahte Sámediggi čuovvolivččii barggus viidáseappot NAČ 2016:18 Váibmogiella ektui, dan oktavuođas go oahpahusláhka lea ođasmahttojuvvomin ja čoahkkimiin ráđđehusain ja stuorradikkiin.
Sametinget har tatt opp denne problemstillingen i møter med Kunnskapsdepartementet i mange år, og følger opp saken.
Sámediggi lea váldán ovdan dán áššečuolmma čoahkkimiin Máhttodepartemeanttain ollu jagiid, ja čuovvula ášši.
Sametingsrådet kommer også til å ta opp saken i møte med Opplæringslovutvalget i april og i oppfølging av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Sámediggeráđđi áigu váldit ovdan ášši maiddái čoahkkimis Oahpahusláhkalávdegottiin cuoŋománus ja NAČ 2016:18 Váibmogiella čuovvoleami oktavuođas.
Oppgradering av riksvei 92 mellom Karasjok og Kautokeino Riksvei 92 mellom Karasjok og Kautokeino er en av Finnmarks hovedveger.
Buoridit riikageainnu 92 gaskkal Kárášjoga ja Gievdneguoikka Riikageaidnu 92 Kárášjoga ja Guovdageainnu gaskka lea okta Finnmárkku váldogeainnuin.
Det er likevel ikke oppgradert og tilpasset dagens bruk.
Dat ii leat dattetge divvojuvvon ja heivehuvvon dáláš atnui.
Sametingsrepresentant Mathis Nilsen Eira ber sametingsrådet ta saken videre.
Sámedikki áirras Mathis Nilsen Eira bivdá ahte Sámediggeráđđi čuovvola ášši viidáseappot.
I henhold til Handlingsplan for Nasjonal transportplan er det igangsatt kartlegging for veitransport på nevnte veistrekningen.
Doaibmaplána ektui Nationála fievrridanplána várás lea álggahuvvon kárten namuhuvvon geainnus.
Vei- og transportavdelingen ved Regionkontoret i Bodø arbeider med en analyse og kartlegging av nevnte veistrekning, og særlig utfordringer knyttet til tungtransport og modulvogntog.
Bådåddjo Regiovdnakantuvrra geaidno- ja fievrridanossodagas barget namuhuvvon geainnu analyseremiin ja kártemiin, ja erenoamážit geahčadit hástalusaid lossa trailertrafihka ektui.
Det samme gjelder for E 45 (tidligere riksvei 93), veistrekningen Alta - finskegrensen, gjennom Kautokeino.
Seamma dahket geainnu E 45 ektui (ovddeš Riikageaidnu 93) Álttás gitta Suoma rádjái gaskka ektui, Guovdageainnu čađa.
Dette analyse- og kartleggingsarbeidet skal gjennomføres i løpet av 2018-2019, hvor en også skal utføre kostnadsberegnende tiltak.
Dát analysa- ja kártenbargu galgá čađahuvvot áigodagas 2018-2019, ja dalle dahkkojuvvojit maiddái gollomeroštallan doaibmabijut.
Dette ifølge de opplysninger som er innhentet fra Samferdselsavdelingen i Finnmark fylke.
Dáid dieđuid leat viežžan Finnmárkku fylkka Johtalusossodagas.
Saken påbegynt 07.03.2018 kl. 10.00 Votering Det ble ikke votert over saken.
Sámedikki dievasčoahkkin - 002/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.03.2018 dii. 10.00. Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
Sametinget kan derfor bli den viktigste premissleverandøren, mens kvenorganisasjonene kan få en mer underordnet rolle.
Sámediggi sáhttá danin šaddat deháleamos premissadahkki, ja kvenaidorganisašuvnnat ožžot eanet vuollásaš rolla.
Sametinget har et stort budsjett, 458 millioner i året og velger å bruke en del av disse på forarbeidet, mens kvenene nå gjennomfører møtene uten å få dekket kostnader ved dette.
Sámedikkis lea stuora bušeahtta, 458 miljovnna jahkásaččat ja vállje geavahit oasi das ovdabargguide, go fas kvenat dál čađahit čoahkkimiid maid eai oaččo gokčojuvvot.
Dette er uverdig.
Dát lea árvvohis dilli.
Sametinget bør stille seg solidarisk med kvenene, og bistå dem med økonmiske midler.
Sámediggi berre čájehit solidaritehta kvenaid ektui, ja doarjut sin ruđalaččat.
Det er et statlig ansvar, men når staten ikke tar det ansvar, er det også i sametingets interesse at det blir en likeverdig behandling av begge folk.
Dát lea stáhta ovddasvástádus, muhto go stáhta ii váldde dan ovddasvástádusa, de lea maid sámedikki beroštumis ahte šaddá ovttadássásaš meannudeapmi goappašiid álbmogiin.
Da viser Sametinget viktigheten av at kommisjonsarbeidet får et likeverdig utgangspunkt for både kvener og samer, og at alle aspekter ved fornorskningen kommer frem.
Dalle čájeha Sámediggi dehálašvuođa das ahte kommišuvdnabargu oažžu ovttaárvosaš vuolggasaji sihke sápmelaččaid ja kvenaid ektui, ja buot bealit dáruiduhttimis bohtet oidnosii.
Husk at mange av oss samer også er kvener, og motsatt.
Muitet, ahte oallugat mis sápmelaččain leat maid kvenat ja ollu kvenat leat maid sápmelaččat.
Sametinget viser ofte støtte til urfolksgrupper verden over, nå er det på tide at vi hjelper naboen og er en god verdde.
Sámediggi doarju dávjá álgoálbmogiid miehtá máilmmi, dál livččii maid áigi dasa ahte mii veahkehit ránnjáid ja doaibmat buorre verdden.
Forslag 2: Ordning som motiverer til kompetanseheving innen de mindre samiske språkene
Evttohus 2: Ortnet mii movttiidahttá loktet gelbbolašvuođa smávit sámegielain
Runar Myrnes Balto NSRs sametingsgruppe ber Sametingsrådet forberede opprettelsen av en støtteordning som motiverer til kompetanseheving innen de ”mindre” samiske språkene med relativt få språkbrukere.
Runar Myrnes Balto NSR sámediggejoavku bivdá Sámediggeráđi ráhkkanahttit doarjjaortnega ásaheami mii movttiidahttá loktet gelbbolašvuođa “smávit” sámegielain main leat unnán giellageavaheaddjit.
Disse språkene har spesielle utfordringer knyttet til menneskelige ressurser, ved at det er en relativt liten gruppe av språkbrukere som kan mobiliseres til språkarbeid.
Dain gielain leat earenoamáš hástalusat go guoská olmmošlaš resurssaide, go lea oalle unna giellajovkkoš man sáhttá mobiliseret gielladoaimmaide.
Dette gjør det nødvendig med spesielle tiltak for å motivere til at samiske ungdommer velger å drive språkarbeid.
Danne lea dárbu earenoamáš doaimmaide movttiidahttit sámi nuoraid válljet bargat giellabargguiguin.
Den sårbare situasjonen har vært bakgrunnen for opprettelsen av særskilte midler til skolte-, sør-, lule- og markasamiske språktiltak, som Sametinget overtok forvaltningen av i 2018.
Rašes dilli lei duogážin go ásahedje earenoamáš ruhtadoarjaga nuortalaš-, lulli-, julev- ja márkosámi gielladoaimmaide, man hálddašeami Sámediggi válddii badjelasas 2018:s.
Med forvaltningen fulgte overføringer på 3,2 millioner kroner som skal brukes etter intensjonen om å ivareta samiske minoritetsspråk og dialekter.
Hálddašeami mielde čuovui 3,2 miljon ruvnno mii galgá adnot sámi minoritehtagielaid ja suopmaniid gáhttemii.
Gjennom vedtak i sak 27/17 Stipend for høyere utdanning og budsjett 2018 har Sametinget omprioritert stipendmidlene fra Sametinget til lærerutdanninger, for å få en effektiv incentivordning som sikrer utdanning av samisklærere.
Áššis 27/17 Stipeanda alit ohppui ja 2018 bušeahta bokte lea Sámediggi sirdán stipeandadoarjaga oahpaheaddjiohppui, oažžundihte jođánit sadjái beaktilis ortnega mii sihkkarastá sámegieloahpaheddjiid oahpu gazzama.
Som en bieffekt av denne prioriteringen har de mindre språkene blitt satt i en mer sårbar stilling ved at studenter som tar språkutdanning ikke mottar motiveringsstipend.
Heajut bealli dan sirdimis lea ahte smávit gielat šaddet rašibut dillái go studeanttat geat gazzet giellaoahpu eai oaččo movttiidahttinstipeandda.
Dette er utfordrende for de mindre språkene fordi det ofte er de samme ressurspersonene som både tar språkutdanning og bidrar til utvikling av språket, som også er den største rekrutteringsbasen for å være samisklærere.
Smávit gielaide leat dát dilli hástalussan danne go dávjá leat dat seamma resursaolbmot geat sihke gazzet giellaoahpu ja dan bokte ovddidit giela, geat maid leat stuorámus rekruterenjoavku sámegieloahpaheaddji bargui.
Derfor mener NSRs sametingsgruppe at en det bør det bør opprettes en egen søkerbasert ordning for kompetanseheving i de mindre språkene som har som prioritering å tilby motiveringsstipend.
Danne oaivvilda NSR sámediggejoavku ahte berre ásahit sierra ohcanvuđot ortnega smávit gielaid gelbbolašvuođaloktema várás mas vuoruhit fállat movttiidahttinstipeandda.
NSRs sametingsgruppe ber om at rådet gjør forarbeidet til slik ordning og kommer tilbake til Sametingets plenum med et forslag.
NSR sámediggejoavku bivdá ráđi čađahit ovdabarggu dakkár ortnegii ja buktit árvalusa Sámedikki dievasčoahkkimii.
Forslag 3: Likestilling av rettigheter til elgjakt
Evttohus 3: Vuoigatvuođat dásseárvosaš ealgabivdui Finnmárkkus
Hvorfor er det slik at alle som ikke bor i Finnmark ikke kan søke elgjakt i Finnmark?
Manne sii geat eai oro Finnmárkkus, sáhte ohcat ealgabivdinlobi Finnmárkkus?
Dette er en dagsaktuell diskriminering av alle elgjegere som bor utenfor Finnmark.
Dát lea áigeguovdilis vealaheapmi mii guoská buot ealgabivdiide geat orrot olggobealde Finnmárkku.
Er Sametinget tjent med dette, at det drives diskriminering og forskjellsbehandling av jegere i Norge.
Dohkkeha go Sámediggi dán vuogi, ahte bivdit Norggas vealahuvvojit ja ahte sidjiide lea eará meannudanvuohki?
Dette er skremmende og beklagelig.
Dát lea balddihahtti ja váidalahtti.
Rettigheter til elgjakt på FEFOs grunn i Finnmark for personer bosatt utenfor fylket har flere ganger vært løftet opp til behandling i Sametinget.
Vuoigatvuođat ealgabivdui olbmuide geat orrot olggobealde Finnmárkku fylkka bivdit Finnmárkkuopmodaga eatnamiin lea ollu gerddiid váldon meannudeapmái Sámedikkis.
Sametinget ser det som diskriminerende og urimelig at nordmenn bosatt utenfor fylket ikke skal ha de samme rettigheter som nordmenn bosatt i Finnmark.
Sámedikki mielas lea vealaheapmi ja eahpegovttolaš ahte norgalaččain geat orrot olggobealde fylkka eai leat seamma vuoigatvuođat go sis geat orrot siskkobealde fylkka.
Når Finnmark nå fra 2020 slås sammen med Troms, blir dette diskriminerende skille enda vanskeligere å forholde seg til.
Jagi 2020:s go Finnmárku ja Romsa šattaba okta fylkan, de lea dát vealaheapmi vel váddásit dohkkehit.
1. Sametinget vil derfor be plenums representant i FEFOs styre ta opp dette til behandling i FEFO, med sikte på å fjerne denne forskjellsbehandlingen.
1. Danin áigu Sámediggi sihtat dievasčoahkkináirasa mii lea Finnmárkkuopmodat-stivrra áirras váldit dán meannudeapmái Finnmárkkuopmodagas, dainna ulbmiliin ahte sihkkut eret dán sierralágan meannudanvuogi.
2. Det bes om en sak der sametinget gir innspill til fellesnemd Troms og Finnmark om å jobbe med den samme problemstilling.
2. Dat árvaluvvo ahte Sámediggi addá mearkkašumi Romssa ja Finnmárkku oktasašlávdegoddái bargat dáinna seamma áššečuolmmain.
Forslag 4: Hele landet som en valgkrets til sametingsvalget
Evttohus 4: Olles riika oktan válgabiiren sámediggeválggaide
Hele landet som en valgkrets til sametingsvalget Fremskrittspartiet vil be sametinget fremme en sak om endring av valgdistriktene.
Arthur Tørfoss Ovddádusbellodat áigu bivdit Sámedikki ovddidit ášši rievdadit válgabiriid.
Bakgrunnen for forslaget er at dagens valgordning ikke bidrar til at velgernes stemmer får den demokratiske uttelling som de ville fått dersom alle stemmer telte likt.
Duogáš evttohussii lea go dálá válgaortnet ii váikkut dasa ahte jienasteddjiid jienat ožžot dan demokráhtalaš váikkuheami mii boađášii jus buot jienat livčče ovttadássásaččat.
FrP mener det er et grunnleggende demokratisk prinsipp at alle stemmer skal telle likt.
Ovddádusbellodat oaidná deaŧalaš demokráhtalaš prinsihppan dat ahte buot jienain lea okta árvu.
Dersom det hadde vært en valgkrets til sist valg, ville partienes representasjon på sametinget sett slik ut, med forbehold om regnefeil: Parti En krets Dagens Forslag 5: #SápmiMaid
Jus maŋimus válggain livččii dušše okta válgabiire, de livččii bellodagaid ovddasteapmi sámedikkis leamaš dákkár, dás sáhttet gal rehkenastinmeattáhusat: Bellodat Okta Válgabiire Dálá Evttohus 5: #SápmiMaid
#MeeToo-hashtag har startet en bred og viktig debatt i samfunnet, noe som har synliggjort hvordan seksuell trakassering er et strukturelt problem i samfunnet, som mange personer daglig blir berørt av, i alle områder i samfunnet.
#MeeToo-fáddagilkor lea álggahan govda ja dehálaš digaštallama servodagas, mii lea čalmmustahttán mo seksuala loavkašuhttimat lea struktuvrálaš váttisvuohtan servodagas mii čuohcá ollu olbmuide, beaivválaččat, juohke sajis servodagas.
Vi vet at også i vårt samfunn skjer det slike ubehagelige situasjoner.
Mii diehtit ahte unohis dáhpáhusat leat min servodagas maid.
Undersøkelse foretatt av NRK sápmi viser at det både under og i orbindelse med Sametingets møter er det minst ti personer som har opplevd seksuell trakassering.
Iskkadeapmi man NRK Sápmi lea čađahan čájeha ahte Sámedikki čoahkkimiin ja čoahkkimiid oktavuođas leat unnimusat logis vásihan seksuála loavkašuhttimiid.
En slik situasjoner er ikke akseptabelt, ikke i Sametinget og ikke i samfunnet forøvrig.
Dákkár dilli ii leat dohkkálaš, ii Sámedikkis ii ge muđui servodagas.
Sametinget har et stort ansvar når det gjelder utviklingen i det samiske samfunnet, og dersom vi skal klare dette må vi holde orden i vår egen gamme.
Sámedikkis lea stuorra ovddasfástádus Sámi servodagaid ovdaneapmái, ja jus galgat dan nákcet de fertet maid ortnega doallat iežamet goađis.
Målet må være at alle har et godt og trygt arbeidsliv, både politikere og ansatte.
Mihttun ferte leat ahte buohkain galgá buorre ja dorvvolaš bargodilli, sihke politihkkáriin ja bargiin.
Vi må ha gode arbeidsrutiner som fanger opp uheldige hendelser, slik at man trygt kan melde fra om seksuell trakassering og overgrep.
Mis fertejit leat buorit bargovuogit mat dustejit unohis dáhpáhusaid, vai olmmoš dovdá oadjebassan dieđihit seksuála loavkašuhttimiid ja illástemiid.
Ved oppstarten av sametingsperioden passer det bra at alle representanter får fordype seg i Sametingets egne etiske retningslinjer.
Ođđa sámedikkeáigodagas lea vuogas ahte buot áirrasat besset čiekŋudit iežaset Sámedikki ehtálaš njuolggadusaide.
Plenumsledelsen må også vurdere om våre nåværende retningslinjer er gode nok og der er noe av innholdet som bør forbedres.
Dievasčoahkkinjođihangoddi ferte maid árvvoštallat leatgo min dálá njuolggadusat doarvái buori ja makkár osiid galggašii buoridit.
Sametinget bør samarbeide med andre institusjoner i Sápmi, da det er relevant å høre hvordan andre arbeider og tenker i forhold til slike saker.
Sámediggi galggaši ovttasbargat eará ásahusain Sámis go lea mávssolaš gullat mo earát barget ja smihttet dákkár áššiin.
Våre retningslinjer og arbeidsrutiner må tilpasses det samiske samfunnet og kulturen.
Min njuolggadusat ja bargovuogit fertejit heivehuvvot Sámi servvodahki ja kultuvri.
Forslag 6: Seksuell trakassering og #meetoo
Evttohus 6: Seksuála loavkašuhttimat ja #meetoo
Ann-Elise Finbog
Ann-Elise Finbog
Seksuell trakassering og uønsket seksuell oppmerksomhet er et problem også i Sápmi.
Seksuála loavkašuhttimat ja sávakeahtes seksuála fuomášupmi lea maid váttisvuohtan Sámis.
For noen år tilbake reviderte Sametinget sine etiske retningslinjer etter at plenumsledelsen hadde fått varsel om at en representant var blitt befølt på rumpa under komitemøte.
Muhtun jagiid áigi ođasmahtti Sámediggi iežas ehtalaš njuolggadusaid maŋŋel go dievasčoahkkinjođihangoddi oaččui dieđu ahte ovtta áirasis ledje njávkan bađa komiteačoahkkimis.
Sametingets representanter visste imidlertid ikke hvorfor de etiske retningslinjer ble behandlet, og temaet seksuell trakassering ble ikke berørt i det hele tatt.
Muhto Sámedikki áirasat eai diehtán manne meannudedje ehtalaš njuolggadusaid, ja seksuála loavkašuhttimiid birra ii oaba šaddange ságastallan.
Vi har også sett at seksuelle krenkelser forekommer i samiske organisasjoner og institusjoner.
Mii leat maid oaidnán ahte seksuála loavkašuhttimat maid gevvet sámi organisašuvnnain ja institušuvnnain.
Vi opplever at de varslingene som er kommet frem i media om seksuell trakassering i samisk sammenheng, ikke tas på alvor og følges ikke opp, verken av Sametinget, samiske organisasjoner og partier eller samisk media.
Mii leat vásihan ahte dieđut seksuála loavkašuhttimiid birra sámiid gaskkas mat leat boahtán ovdan mediain, eai váldo duođas ja čuovvuluvvo, eai Sámedikkis, sámi organisašuvnnain ja bellodagain eaige sámi medias.
I sin nyttårstale nevnte president Keskitalo seksuelle overgrep bare i sammenheng med Tysfjordsaken.
Ođđajagisártnis namuhii presideantta Keskitalo dušše daid seksuála illástemiid mat ilbme Divttasvuona ášši oktavuođas.
Faktum er at problemet gjelder hele den samiske befolkningen.
Duohtavuohta lea ahte diet váttisvuohta guoská buot sámi álbmogii.
Forskning viser at 22 % av samiske kvinner har opplevd seksuell vold, mot 16 % av øvrige kvinner i Norge.
Dutkan čájeha ahte 22% sámi nissonolbmuin leat vásihan seksuálalaš givssideami, dan ektui go muđui 16% Norgga nissonolbmuin.
Sametinget må gå foran som et godt eksempel for det samiske samfunnet når det gjelder forebyggende arbeid og holdningsendringer.
Sámediggi ferte leat buorre ovdamearkan sámi servodahkii go guoská eastadan bargui ja guottuidnuppástuhttimii.
Vi krever at Sametinget setter seksuell trakassering på dagsorden i den daglige politikken.
Mii gáibidit ahte seksuála loavkašuhttin šaddá áigeguovdilin Sámedikki beaivválaš politihkas.
Sametinget må gjennomgå sine etiske retningslinjer og varslingsrutiner.
Sámediggi ferte geahččat iežas ehtalaš njuolggadusaid ja dieđihanvugiid.
I varslingssaker er følgende viktig: - Varsleren eier selv sin historie.
Dieđihanáššiin leat dát dehálaččat: · Historjá gullá dieđiheaddjái.
- Det må foreligge detaljerte retningslinjer som gjør varsling enklere for den som er krenket.
· Galget gávdnot dárkilis njuolggadusat vuoi dieđiheapmi šaddá álki sutnje gii lea loavkašuvvan.
- Varsleren skal tas på alvor og deres varsel skal ikke bli bagatellisert.
· Dieđiheaddji galgá váldot duođas ja su dieđut eai galgga duššin dahkkot.
- Varsleren skal ha rett til nødvendig hjelp, både psykisk og juridisk bistand.
· Dieđiheaddji galgá oažžut dárbbašlaš veahki, sihke psyhkalaččat ja juridihkalaččat.
- Varsleren har rett til å være anonym.
· Dieđiheaddji galgá beassat leat anonyman.
- Mistanke om straffbare forhold skal alltid anmeldes.
· Dilálašvuođat mat váruhuvvojit leat ráŋggáštusáššit, galget álo váidot.
Forslag 7: Ny rovviltspolitikk
Evttohus 7: Ođđa boraspirepolitihkka
Cecilie Hansen Forslag På denne bakgrunn fremmes følgende uttalelse til Sametingets plenum.
Cecilie Hansen Dáinna vuođuin ovddiduvvo čuovvovaš cealkámuš Sámedikki dievasčoahkkimii.
1. Sametinget ber regjeringen klargjøre den todelte målsetningen om rovviltforvaltningen, slik at det blir tydelig at dette er to likestilte målsetninger i tråd med Stortingets tidligere vedtak.
1. Sámediggi bivdá ráđđehusa čilget guovtte oasát áigumuša boraspirehálddašemiin, vai šattašii čielggasin ahte dás leat guokte ovttadássásaš áigumuša Stuorradikki ovddeš mearrádusa mielde.
2. Sametinget ber regjeringen legge fram forslag om reduserte bestandsmål for de store rovviltartene.
2. Sámediggi dáhttu ráđđehusa evttohit earremihtuid stuorra boraspiriid ektui.
Regjeringen bes i den forbindelse gå bort fra praksisen med å fastsette bestandsmål i intervaller og dessuten legge til grunn at eksisterende beitenæring skal opprettholdes.
Dan oktavuođas dáhttut ráđđehusa guođđit geavahusa mas earremihtuid mearridit intervállain, ja lassin dasa eaktudit ahte dálá guohtunealáhus galgá bisuhuvvot.
3. Sametinget ber regjeringen endre rovviltforskriften slik at rovviltnemndene får et reelt ansvar for forvaltningen hele året.
3. Sámediggi dáhttu ráđđehusa rievdadit boraspireláhkaásahusa nu ahte boraspirelávdegottit ožžot duohta ovddasvástádusa hálddašeamis miehtá jagi.
Det må åpnes for at nemndene kan iverksette betinget skadefelling hele året.
Fertešii rahpat lávdegottiide vejolašvuođa johtui bidjat evttolaš vahátbáhčima miehtá jagi.
Nemndene må også få større styring over de ekstraordinære uttakene som skjer i regi av Statens naturoppsyn.
Lávdegottit fertejit maid buorebut beassat stivret liige báhčimiid mat dáhpáhuvvet Statens naturoppsyn olis.
4. Sametinget ber regjeringen ta initiativ til at rovviltmyndighetene i prioriterte beiteområder iverksetter planmessig uttak av potensielle skadedyr før beiteslipp.
4. Sámediggi bivdá ráđđehusa vuolggahit barggu mas boraspireeiseválddit vuoruhuvvon guohtonguovlluin bidjet johtui plánejuvvon boraspirebáhčimiid ovdal go elliid guohtumii luitet.
Det gjennomføres planmessig overvåkning av rovvilt i aktuelle områder for å kunne gjennomføre dette.
Dáin guovlluin čađahuvvo plánejuvvon boraspirevákšon vai sáhtašii čađahit.
Målet er at slikt uttak skal foregå på sporsnø.
Mihttomearrin lea ahte dákkár báhčin galgá dáhpáhuvvat luoddamuohttaga alde.
5. Sametinget ber regjeringen om å innføre stående fellingstillatelse for ulv som går inn i beiteprioriterte områder, og i områder med samisk tamreindrift. 6. Sametinget ber regjeringen endre rovviltforskriften slik at den i situasjoner der det er dokumentert større skadeomfang over flere år i samme område, gir en generell åpning i hele landet for at det tillates felling av kongeørn forut for skade og uten at det foreligger en akutt skadesituasjon, så fremt det foreligger fare for større skade.
5. Sámediggi dáhttu ráđđehusa addit bistevaš lobi gumppiid báhčit mat mannet guovlluide mat leat guohtumin vuoruhuvvon ja guovlluide gos lea sámi boazodoallu 6. Sámediggi dáhttu ráđđehusa rievdadit boraspireláhkaásahusa nu ahte dat, go leat dilálašvuođat gos leat stuorát vahágat duođaštuvvon seamma guovllus máŋga jagi badjel, rahpá oppalaččat vejolašvuođa olles riikkas beassat báhčit goaskima ovdal go vahágahttá ja almmá akuhtta dili haga, go fal váruhuvvo ahte stuorra vahát sáhttá dáhpáhuvvat.