pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hvis jeg skal si noe generelt om kunnskapsnivået om samer hos skoleelever i Norge, er det at elevene ikke har så mye kunnskap, men de viste interesse.
Jus galggan obbalaččat jurddašit makkár máhtto dássi skuvlla ohppiin lea sápmelaččaid birra, de dajan ahte ii oro leamen nu beare olu máhttu, muhto lei beroštupmi.
Det er selvfølgelig forskjell fra sted til sted, klasse til klasse, og elev til elev.
Dieđusge lei earru báikkis báikái, luohkás luohkkái ja maiddái oahppis oahppái.
Vi besøkte barneskoler, ungdomsskoler, videregående skoler og også høgskoler.
Mii leat leamaš mánáidskuvllain, nuoraidskuvllain, joatkkaskuvllain ja maiddái allaskuvllain.
Vi har møtt fra 10-åringer i 4. klasse på barneskolen til voksne på høyskolene, og vi har holdt samme forelesning for alle.
Mii leat deaivvadan 10 jahkásaččaiguin 4. luohkás mánáidskuvllas gitta rávisolbmuiguin allaskuvllain, ja mii leat doallan sullii dan seamma logaldallama buohkaide.
Selv om en skulle forvente atskillig høyere kunnskapsnivå på høgskolene enn på barneskolene, var det nok ikke slik hva gjelder samisk kulturkunnskap, slik jeg erfarte det.
Vaikko galggašii jáhkkit máhttodási leat arvat badjelis allaskuvllas go mánáidskuvllas, de ii orron goit nu dilli sámi kultuvramáhtu hárrái, nu mo mun lean oaidnán.
Hvilke spørsmål har vi fått som veivisere
Makkár gažaldagaid leat mii ožžon
Vi fikk mange forskjellige spørsmål fra skolene, både fra elever og lærere.
Mii oaččuimet máŋggalágan gažaldagaid skuvllain, sihke ohppiin ja oahpaheddjiin.
Her presenterer jeg 10 eksempler.
Dá leat 10 ovdamearkka.
– Hva er egentlig joik?
– Mii bat luohti lea rievtti mielde?
– Er det lov for hvem som helst å lage en joik?
– Lea go buohkain lohpi bidjat dahje ráhkadit luođi?
– Er samene inuitter?
– Leat go sápmelaččat inuihtat?
– Finnes det samiske tettsteder sør i landet vårt?
– Leat go sámi čoahkkebáikkit lullin min riikkas?
– Er det vanskelig å være same?
– Lea go lossat leat sápmelažžan?
Er det slik at dere må jobbe hardt for å opprettholde deres kultur?
Amma fertebehtet hui olu bargat vai bissu din kultuvra?
– Er det sånn at dere samer følger gammel samisk tro eller religion?
– Čuovvubehtet go dii sápmelaččat sámi dološ oskku dahje oskkoldaga?
– Ville dine foreldre akseptert at du gifter deg med en person som ikke selv er same?
– Lea go du váhnemiid mielas dohkálaš jus don náitalat olbmuin gii ii leat sápmelaš?
– Finnes det samiske penger?
– Gávdnojit go sámi ruđat?
– Kjører dere snøscooter når dere drar på besøk?
– Vuodjibehtet go skohteriin go vuolgibehtet guossái?
– Hva er forskjellen på ordene og ?
– Mii lea erohus dajaldagain ja ?
På en av de første reisene vi hadde, opplevde vi negative holdninger.
Heajos vásáhusat Muhtin dain vuosttaš mátkkiin, lei mis heajos vásáhus.
På denne skolen opplevde vi uakseptabel oppførsel overfor oss.
Dan skuvllas deaivvadeimmet eahpevuoiggalaš láhttemiin min vuostái.
Lærerne gikk igang med å stille spørsmål vi ikke var forberedt på.
Oahpaheaddjit álge jearahit gažaldagaid maidda eat lean ráhkkanan.
Hvorfor skal samene ha en egen stat?
Manne sápmelaččaide galgá sierra stáhta?
Hva er det dere samene egentlig vil?
Maid mii sápmelaččat duođas áigut?
De vandret også ut og inn av klasserommet, stod i veien for oss under forelesningen.
Dasa lassin vázze olggos sisa klássalanjas, čužžo min ovddas go leimmet logaldallamin.
Vi kom i en ubehagelig posisjon, hvor vi måtte forsvare ikke bare oss selv, men alle samer, Sametinget og lovverket.
Mii bođiimet dakkár unohas posišuvdnii, gos fertiimet bealuštit, eat dušše iežamet, muhto buot sápmelaččaid, sámedikki ja lágaid.
Vi ble satt ut, men vi gjennomførte likevel forelesningen.
Dalle mii issorasat hirpmahuvaimet, muhto liikká čađaheimmet ovdanbuktima.
Vi sa som sant er, at samene ikke krever en egen stat og at vi som samiske veivisere ikke har grunnlag for å debattere med dem om rettigheter.
Mii dajaimet dan mii duohta lea, ahte sápmelaččat eai gáibit sierra stáhta ja vuoigatvuođaid birra mis ii leat vuođđu digaštallat singuin.
Senere har vi hatt noen små ubehagelige opplevelser flere steder.
Maŋŋil dien leat vásihan unnibuš heajos vásáhusaid máŋgga báikkis.
Vi har fått mange ubetenksomme spørsmål, elever og lærere har i samtalen vridd om på det vi har fortalt, nesten slik at vår info ikke er sannferdig.
Ollu jurdilmeahttun gažaldagat, oahppit ja oahpaheaddjit leat njálmmálaččat botnján nuppeládje dan maid mii muitalit, duššin dáhkan min dieđuid.
Det er selvfølgelig ikke til å unngå at en vil oppleve litt fordommer når man er samisk veiviser, det er nettopp grunnen til at ordningen er opprettet.
Dieđusge dat lea vuordimis ahte vásiha veahá ovdagáttuid go lea ofelaš, dan dihte han lea ásahuvvan dat doaibma.
Men jeg var ikke godt nok forberedt på det.
Mun iežan bealis in lean ráhkkánan dasa.
Hver veivisergruppe burde kunne ha en plan på hva som skal gjøres hvis man blir utsatt for uakseptabel oppførsel under veiviserjobben.
Juohke ofelašjoavkkus galggašii gárvves plána mo bargat jus vásiha unohas láhttemiid go ofelašbarggus.
Hvordan skal man reagere, hva skal man si, hvordan skal man takle det der og da?
Mo galgá reageret, maid galgá dadjat juste dalle ja das?
En slik plan hadde ikke vi.
Diet plána ii lean mis.
I kurset på Samisk høgskole ville det vært viktig å snakke om hva som er akseptabel atferd og hva som ikke er det.
Sámi allaskuvlla oahpus livččii deaŧalaš hupmat mii lea dohkálaš láhttenvuohki ja mii ii leat.
Når blir kommentarer, latter, avbryting under foredrag og ubehagelige spørsmål til rasisme?
Goas jorret kommentárat, bogostagat, logaldallama botkemat ja unohas gažaldagat rasisman?
Hvor langt skal veiviserne akseptere slike ting, og hvordan skal vi imøtegå det og skjerme oss hvis vi opplever rasisme?
Man guhkás galget ofelaččat gierdat dakkáriid ja mo dustet ja suddjet iežas jus vásiha rasismma dahje unohas vásáhusaid?
Vi opplevde at lærere ved skolene hadde lite kunnskap om samisk historie og dagens samiske samfunn.
Oahpaheddjiid máhtu váilevašvuohta Mii vásiheimmet man unnán oahpaheaddjit dihtet sámi historjjás ja dálá dilis.
Deres oppfatning var ofte at de ikke har mulighet å studere samisk kultur.
Oahpaheddjiiguin orui dakkár ipmárdus ahte sis ii leat vejolaš lohkat sámi kultuvrra birra.
At samiske tema er så spesielle at en norsk person ikke vil kunne formidle det til sine elever.
Ahte sámi kultuvra lea nu earenoamáš ja váttis, ahte sii eai sáhte oahpahit dan birra.
Jeg undrer over hvorfor lærerne, som er velopplyste mennesker, tror det?
Jearaldahkan mus bázii manne oahpaheaddjit, geat galget leat oahppavaš olbmot, doivot dan?
Er det vi, samene selv, som gir inntrykk at vi er så spesielle at andre ikke engang tør å nærme seg temaet?
Leat go mii sápmelaččat ieža dahkame iežamet nu erenoamážin ahte earát eai oba duostta ge lahkonit fáddái?
Ut i fra det jeg vet, finnes det mye god litteratur om samene og informasjon på nettet.
Mu dieđu mielde dan áigge leat olu buorit girjjit sápmelaččaid birra ja maiddái olu diehtu interneahtas.
En annen ting jeg erfarte var at mange eldre lærere hadde fordommer mot samene, mer enn de unge elevene.
Nubbi bealli maid vásihin ofelašdoaimmas lei ahte muhtin boarráset oahpaheddjiin ledje ovdagáttut sámiid vuostá, eanet go ohppiin, nuorra olbmuiguin.
Det var tydelig at lærere som hadde slike fordommer, påvirket elevene og stemningen i klassen, med sine syn.
Hui čalbmáičuohcci lei maid ahte dakkár oahpaheaddji, geas ledje ovdagáttut sápmelaččaide, lei gievra báidnit ohppiid iežas gáttuiguin.
Derfor er det viktig at dagens lærere får kursing om samisk kultur, slik at de kan lære sine elever.
Danin leage hui deaŧalaš ahte dálá oahpaheaddjit ožžot liigeoahpu sámi kultuvrras.
Anne Silja Turi viser kofter og forteller
Anne Silja Turi čájeha gávttiid ja muitala.
Paneldebatt på konferanse der ressursheftet Gávnnos blei presentert.
Panelaságastallan semináras Oslo allaskuvllas 01.06.2007, mas ovdanbuktojuvvui Máhttoloktema sámi sisdoallu ja ressursagihpa Gávnnos.
Lærerutdanninger rundt omkring i Norge har ikke samisk kultur og samfunn i sin læreplan.
Oahpaheaddjioahput birra Norgga, doppe ii leat vel otne ge geatnegahttojuvvon oahpat sámiid birra.
Hvordan skal kunnskapen om samer heves, hvis de nye lærere som utdannes nå ikke lærer om samer i sin utdanning?
Mo de galgá loktet máhtu sápmelaččaid birra, jus dat ođđa oahpaheaddjit geat dál gazzet oahpu eai oahpa maidege sámiid birra?
Veiviserne har besøkt lærerutdanninger på høgskolene i skoleåret 2006/2007.
Ofelaččat leat galledan oahpaheaddjioahpu allaskuvllain jagis 2006/2007.
Den korte tiden vi hadde til disposisjon for å informere om samer, var alt som ble undervist om samene, og til alt overmål var ikke våre forelesninger obligatoriske.
Dat áigebodda mii mis lei singuin, dat lei visot maid dat oahpahedje studeanttat ohppe sámiid birra, ja sii eai lean geatnegahtton boahtit ge min logaldallamii.
Det er tre veivisere.
Dál leat 3 ofelačča.
Det er innlysende at tre ungdommer ikke kan nå alle steder og skoler i Norge. De har heller ikke kapasitet til å undervise alle elevene ved en skole de besøker.
Áibbas čielggas ahte golmmas eai olle mátkkoštit juohke báikkis ja juohke skuvllas olles Norggas, sii eai olle oahpahit buot ohppiid dain skuvllain gos sii fitnet ge.
Ordningen med samiske veivisere kan ikke alene være det som skal høyne kunnskapen om samer blant det norske folk.
Ofelašdoaibma akto ii sáhte leat dat mii galgá loktet máhtu sápmelaččaid birra Norgga álbmogis.
Lærerstudenter må lære å undervise om samisk kultur og samfunn, nåværende lærere må få kursing om det samiske, lærerbøkene må ha riktig og oppdatert informasjon om samene.
Oahpaheaddjistudeanttat fertejit oahpat oahpahit sámiid birra, dálá oahpaheaddjit fertejit oažžut oahpu sámiid birra, oahppogirjjiin ferte leat rievttes ja ođasmahttejuvvon diehtu sámiid birra.
Det skulle vært slik at alle elever i Norge lærer om samer, og de klassene som får besøk av samiske veivisere får ekstra informasjon og forståelse hvordan unge samer lever i dag.
Galggašii leat nu ahte oahppit leat oahpan sápmelaččaid birra skuvllas, ja Ofelaččaid deaivvadeamis ožžot liigedieđuid ja ipmárdusa mo nuorra sápmelaččat ellet.
Jeg håper at departementet har planer om å utvide veiviserordningen, og at de har en helhetlig plan på hvordan høyne kunnskap om samene blant det norske folk.
Mun sávan ahte departemeanttas lea áigumuš viiddidit ofelašdoaimma, ja ahte sis lea ollislaš plána mo loktet máhtu sápmelaččaid birra Norgga álbmogis.
Fordi det er kunnskap som forebygger fordommer og sinne mot samene.
Go dan máhttu dat hehtte ovdagáttuid ja suhtu sámiid vuostá. Sámit maid dárbbašit oahpu
Det er bra at det jobbes med å løfte kunnskapene om samiske forhold hos nordmenn.
Lea hui buorre go geahččaluvvo bargat vai loktejuvvo máhttu dáččaid gaskkas.
Like viktig tror jeg det er at samer får kunnskap om andre samer. Vi samer trenger å lære om hverandres situasjon.
Mu mielas orru leamen seammá dárbbašlaš sámiid gaskkas maid oažžut oahppat nuppiid sápmelaččaid birra.
Under min egen skolegang, i en såkalt samisk skole, lærte jeg ikke nok om lulesamer og sørsamer, og enda mindre om andre samiske dialektområder.
Iežan skuvlavázzimis, nu daddjon sámi skuvllas, in leat oahppan doarvái julevsámiid ja lullisámiid birra, ja dađi unnit eará sámi suopmanguovlluid birra.
Også i kyststrøkene i nordsamisk område er det komponenter som uten tvil kunne bli løftet opp i opplæringen.
Maiddái davvisámi guovllu mearragáttiin leat oasit sámi kultuvrras mat roahkka sáhtáše buorebut loktejuvvot oahpahussii.
Samisk kultur har alltid vært og er mangfoldig.
Sámi kultuvra lea álo leamaš ja lea ain máŋggabealat.
Vi samer bør ikke la oss påvirke av storsamfunnets tenkemåte om hva samisk kultur skal være.
Sápmelaččat eai ábut ieža báidnojuvvot stuoratloguservodaga jurddašanmállii das mii sámi kultuvrra sisdoallu lea.
Og definere samisk kultur etter bare det samisk kultur er i våre oppvekstmiljø.
Ja doaivut ahte sámi kultuvra lea dušše nu mo su šaddan báikkis.
Det er viktig at samiske elever får opplæring gjennom skolen om samer fra forskjellige områder, om deres situasjon.
Lea deaŧalaš ahte sámi oahppit ožžot skuvlla bokte oahpu iešguđetge sámi guovlluid birra ja makkár dilálašvuohta iešguđetge sápmelaččain lea.
For også i det samiske samfunnet trenger vi informasjon og kunnskap, nettopp for å forhindre fordommer vi har mot hverandre.
Go mii dárbbašit maid sámi servodagas dieđu ja máhtu bokte hehttet ovdagáttuid nubbi nuppi vuostá.
Hva lærte jeg?
Maid ohppen?
Jeg opplevde og lærte mye som samisk veiviser.
Mun vásihin ja ohppen olu ofelašbarggus.
Det er vanskelig å peke på enkeltting, da det var totaliteten som gjorde dette året til et meget spennende år.
Lea váttis dušše ovtta ášši váldit ovdan, daningo ledje máŋga beali mat oktiibuot dahke ahte lei issoras miellagiddevaš jahki.
Jeg hadde nesten ikke lært om samisk historie før.
Mun in báljo leat gártan ovdal gostege oahppat sámi historjjá, dihten dušše veahá.
Når man skal gi opplæring til andre om et gitt tema, må man selv håndtere det veldig bra.
Go galgá earáide muitalit muhtin fáttás, de ferte ieš hui bures diehtit fáttá birra.
Det er en skam å innrømme at jeg nesten ikke visste noe om andre samiske områder.
Munnje lea heahpat mieđihit, ahte mun in diehtán báljo maidege eará sámeguovlluid birra.
Som veiviser fikk jeg møte og bli kjent med samer i andre områder enn bare Kautokeino-traktene.
Ofelašdoaimmas mun bessen deaivvadit ja maid oahpásnuvvat sámiide eará guovlluin go dušše Guovdageainnu birrásis.
Det ga meg innsikt i at det finnes likheter med min og deres bakgrunn, men at det også er forskjeller i skikker og vaner.
Dat oahpahii munnje ahte leat olu seammaláganvuođat min duogážiin, muhto leat maiddái muhtin earálágan dábit ja vuogit.
Det å forelese gjentatte ganger, var utviklende for meg og jeg fikk trening i å svare på spørsmål og å lede en skoleklasse.
Ovdanbuktimat maid ledje stuora oahppa. Ovdanbuktit logaldallama ovdánahtii mu ja mun hárjánin duostat vástidit ja jođihit.
Erfaringer som veiviser er nyttige for fremtiden.
Vásáhusat ofelašbarggus leat ávkkálaččat boahtte áigái.
Jeg reiser en del, og treffer stadig nye mennesker som ikke kan noe om samer.
Mun mátkkoštan ollu, ja deaivvadan ollu olbmuiguin geat eai dieđe maidege sápmelaččaid birra.
Tidligere opplevde jeg det ubehagelig at det var forventninger til meg, om at jeg skulle kunne svare alt om samer, Sametinget og om samiske rettigheter.
Mun lean ovdal atnán beanta unohassan go mus vurdojuvvo ahte galggan máhttit visot sámiid birra, Sámedikki ja vuoigatvuođaid birra.
Etter å ha vært samisk veiviser, er jeg blitt vant å takle det og dette ikke lenger noe problem for meg.
Go lean leamaš sámi ofelaš, de lean hárjánan gieđahallat dien, ja dat ii šat diet vuorjja mu.
Gjennom samisk veiviserarbeid får vi muligheten til å gi fersk informasjon om samisk kultur til norsk ungdom.
Sámi ofelašprošeavttain beassat mii gilvit varas dieđuid sámi kultuvrras norgga nuoraide.
Erfaringene fra samiske veivisere i skoleåret 2006/2007 viser hvor mange forskjellige spørsmål norsk ungdom har om samisk kultur og samiske forhold.
Sámi ofelaččaid vásáhusat jagis 2006/2007 čájehit man máŋggalágan gažaldagat norgga nuorain leat sámi kultuvrra ja diliid ektui.
Det var godt å oppleve at norsk ungdom hadde stor interesse for å vite mer om egen urbefolkning, og de reiste mange gode spørsmål.
Somá lei vásihit man stuora beroštupmi nuorain lei diehtit iežaset álgoálbmoga birra, ja man olu buriid gažaldagaid sii ovdanbukte.
Jeg tror at også samisk ungdom hadde hatt mange spørsmål til andre samiske ungdom fra andre områder enn sin egen, da det i dag gis lite opplæring om samer til samer i grunnskolen.
Jáhkán maiddái ahte ollu gažaldagat livčče maiddái sámi nuorain nuppiid sámi guovlluid birra, go dássážii lea unnán dakkár oahpahus vuođđoskuvllas.
Samisk veiviserprosjekt er etablert som en fast ordning.
Sámi ofelašprošeakta lea bistevaš doaibman ásahuvvon.
Det gir håp for kunnskapsløft om samisk språk og kultur over hele Norge og forhåpentligvis i alle de nordiske landene.
Dat addá buori doaivvu ahte máhttolokten aliduvvo sámi giela ja kultuvrra birra miehtá Norgga ja sávvamis maiddái davviriikkaide.
Der er bare å håpe at observasjoner fra samisk veiviserarbeid bidrar til at lærere gis tilleggsutdanning for å øke kunnskapen, slik at kunnskapsløftet blir en realitet, og ikke bare ord i politiske sammenhenger.
Sávaldat livččii ahte ofelašprošeavtta fuomášumiid buvttehit oahpaheddjiide liigeoahpahusa fáttáin mat loktejit máhtu ja dieđu, vai máhttolokten skuvllain šaddá duohtavuohtan, iige beare sátnin politihkalaš oktavuođain.
Lærebøker er også med på å spre informasjon.
Oahppogirjjit leat maid mielde gilvime dieđuid.
Derfor bør de kvalitetssikres slik at ikke eventuell feilinformasjon får feste seg og bli oppfattet som rene sannheten.
Danne daid berre dárkkistit vai boasttu dieđut eai beasa sajáiduvvat ja šaddat duohtavuohtan.
I sum er jeg meget fornøyd med det året jeg jobbet som samisk veiviser.
Obbalaččat lean hui duhtavaš dainna jagiin go bargen sámi ofelažžan.
All erfaring og kunnskap jeg har fått, kommer til anvendelse.
Dat vásáhusat ja máhttu maid lean háhkan, lea ávkin munnje.
Dårlige og gode minner er med på å forme meg som menneske.
Heajos ja buorit muittut leat mielde hábmeme mu olmmožin.
Kanskje er det nettopp det min bestemor mente med ordtaket (Man lærer så lenge man lever).
Amma hal dat leage dat maid áhkkorohkki lávii dadjat «olmmoš oahppá guovttesoabbái»?
Endring i regjeringen - regjeringen.no
Almmustahtti: Stáhtaministara kantuvra
Kongen har i statsråd i dag gitt olje- og energiminister Terje Riis-Johansen avskjed i nåde med virkning fra i dag kl. 14.15.
Gonagas lea stáhtaráđis otne, dii. 14.15 addán oljo- ja energiijaministtarii Terje Riis-Johansenii lobi ohcama vuođul gutnálaččat luohpat.
Fra samme tidspunkt er stortingsrepresentant Ola Borten Moe (34), Trondheim, utnevnt til statsråd og sjef for Olje- og energidepartementet.
Seammás nammaduvvui stuorradiggeáirras Ola Borten Moe (34), Troandimis eret, oljo- ja energiijadepartemeantta stáhtaráđđin ja njunušin.
Til red..: Det blir nøkkeloverrekkelse i Olje- og energidepartementet i dag kl. 14.15.
Gonagas lea stáhtaráđis otne, dii. 14.15 addán oljo- ja energiijaministtarii Terje Riis-Johansenii lobi ohcama vuođul gutnálaččat luohpat.
Statsminister Jens Stoltenberg og påtroppende olje- og energiminister Ola Borten Moe på Slottsplassen (Foto: Statsministerens kontor).
Stáhtaministtar Jens Stoltenberg ja áiddonammaduvvon oljo- ja energiijaministtar Ola Borten Moe Šloahta olggobealde. (Govven: Stáhtaministtar kantuvra)
Regjeringen er utgått fra Arbeiderpartiet (Ap.)
Bargiidbellodat (Bb.)
, Sosialistisk Venstreparti (SV) og Senterpartiet (Sp).
, Sosialisttalaš Gurutbellodat (SGb) ja Guovddášbellodat (Gb) leat vuođđudan ráđđehusa.
Regjeringslisten ser nå slik ut:
Ráđđehuslistu lea dál ná:
Statsminister Jens Stoltenberg (Ap.)
Stáhtaministtar Jens Stoltenberg (Bb.)
Statsråd og sjef for Kunnskapsdepartementet (kunnskapsminister) Kristin Halvorsen (SV)
Máhttodepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (máhttoministtar) Kristin Halvorsen (SGb)
Statsråd og sjef for Kommunal- og regionaldepartementet (kommunal- og regionalminister) Liv Signe Navarsete (Sp)
Gielda- ja guovlodepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (gielda- ja guovloministtar) Liv Signe Navarsete (SGb)
Utenriksminister Jonas Gahr Støre (Ap.)
Olgoriikaministtar Jonas Gahr Støre (Bb.)
Statsråd og sjef for Forsvarsdepartementet (forsvarsminister) - også sjef for Justis- og politidepartementet (justisminister) 1. januar 2011-31. mars 2011 Grete Faremo (Ap.)
Suodjalusdepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (suodjalusministtar) - maiddái Justiisa- ja politiijadepartemeantta njunuš (justiisaministtar) ođđajagimánu 1.b.2011 rájes njukčamánu 31.b.2011 rádjái Grete Faremo (Bb.)
Statsråd og sjef for Finansdepartementet (finansminister) Sigbjørn Johnsen (Ap.)
Ruhtadandepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (ruhtadanministtar) Sigbjørn Johnsen (Bb.)
Statsråd og sjef for Nærings- og handelsdepartementet (nærings- og handelsminister) Trond Giske (Ap.)
Ealáhus- ja gávpedepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (ealáhus- ja gávpeministtar) Trond Giske (Bb.)
Statsråd og sjef for Samferdselsdepartementet (samferdselsminister) Magnhild Meltveit Kleppa (Sp)
Johtalusdepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (johtalusministtar) Magnhild Meltveit Kleppa (SGb)
Statsråd og sjef for Helse- og omsorgsdepartementet (helse- og omsorgsminister) Anne-Grete Strøm-Erichsen (Ap.)
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (dearvvašvuođa- ja fuolahusministtar) Anne-Grete Strøm-Erichsen (Bb.)
Statsråd og sjef for Miljøverndepartementet og for utviklingssaker i Utenriksdepartementet (miljø- og utviklingsminister) Erik Solheim (SV)
Birasgáhttendepartemeantta ja Olgoriikadepartemeantta ovddidanáššiid stáhtaráđđi ja njunuš (biras- ja ovddidanministtar) Erik Solheim (SGb)
Statsråd og sjef for Justis- og politidepartementet (justisminister) Knut Storberget (Ap) - permisjon 1. januar 2011-31. mars 2011
Justiisa- ja politiijadepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (justiisaministtar) Knut Storberget (Bb) – virgelohpi ođđajagimánu 1.b.2011 rájes njukčamánu 31. b. 2011 rádjái
Statsråd ved Statsministerens kontor Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Ap.)
Stáhtaministara kantuvrra stáhtaráđđi Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Bb.)
Statsråd og sjef for forsknings- og høyere utdanningssaker i Kunnskapsdepartementet (forsknings- og høyere utdanningsminister) - også sjef for Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (barne-, likestillings- og inkluderingsminister) 29. november 2010-20. mars 2011 Tora Aasland (SV)
Máhttodepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš gean ovddasvástádus lea dutkan ja alitoahppu (dutkan- ja alitoahppoministtar) - maiddái Mánáid-, dásseárvo- ja searvadahttindepartemeantta njunuš (mánáid- dásseárvo- ja searvadahttinministtar) skábmamánu 29.b.2011 rájes njukčamánu 20. b. 2011 rádjái Tora Aasland (SGb)
Statsråd og sjef for Kulturdepartementet (kulturminister) Anniken Huitfeldt (Ap.)
Kulturdepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (kulturministtar) Anniken Huitfeldt (Bb.)
Statsråd og sjef for Landbruks- og matdepartemen tet (landbruks- og matminister) Lars Peder Brekk (Sp)
Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (eanandoallo- ja biebmoministtar) Lars Peder Brekk (Gb)
Statsråd og sjef for Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet (fornyings-, administrasjons- og kirkeminister) - også nordisk samarbeidsminister Rigmor Aasrud (Ap.)
Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (ođasmahttin-, hálddahus- ja girkoministtar) - maiddái davviriikkalaš ovttasbargoministtar Rigmor Aasrud (Bb.)
Statsråd og sjef for Arbeidsdepartementet (arbeidsminister) Hanne Bjurstrøm (Ap.)
Bargodepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (bargoministtar) Hanne Bjurstrøm (Bb.)
Statsråd og sjef for Fiskeri- og kystdepartementet (fiskeri- og kystminister) Lisbeth Berg-Hansen (Ap.)
Guolástus- ja riddodepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (guolástus- ja riddoministtar) Lisbeth Berg-Hansen (Bb.)
Statsråd og sjef for Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet (barne-, likestillings- og inkluderingsminister) Audun Lysbakken (SV) - permisjon 29. november 2010-20. mars 2011
Mánáid-, dásseárvo- ja searvadahttindepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (mánáid-, dásseárvo- ja searvadahttinministtar) Audun Lysbakken (SGb) – virgelohpi skábmamánu 29.b.2010 rájes njukčamánu 20.b.2011 rádjái
Statsråd og sjef for Olje- og energidepartementet (olje- og energiminister) Ola Borten Moe (Sp)
Oljo- ja energiijadepartemeantta stáhtaráđđi ja njunuš (oljo- ja energiijaministtar) Ola Borten Moe (SGb)
Enighet mellom Norge og Russland i delelinjeforhandlingene - regjeringen.no
Norge ja Ruošša ovttaoaiavilis juohkinlinnjášiehtadallamiin
- Det er nå oppnådd enighet mellom de norske og russiske forhandlingsdelegasjoner om trekkingen av en grenselinje i Barentshavet og Polhavet, sier statsminister Jens Stoltenberg.
- Norgga ja Ruošša šiehtadallansáttagottit šadde ovttaoaivilii rádjelinjjá geassima hárrá Barentsábis ja Polarábis, lohká stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
President Medvedjev og statsminister Stoltenberg på den felles signeringsseremonien på Akershus slott tirsdag.
President Medvedjev ja stáhtaministtar oktasaš vuolláičállnmeanuin Akershus sloahtas maŋŋebargga.
Foto: Berit Roald / Scanpix.
Govva: Berit Roald / Scanpix.
Se bilder fra møtene mellom Stoltenberg og Medvedjev.
Geahčá govaid čoahkkimiin gaskal Stoltenberga ja Medvedjev a.
Se pressekonferansen med Stoltenberg og Medvedjev på Nett-TV.
Gehčá preassakonferánssa mas leaba Stoltenberg ja Medvedjev Neahtta-TV: s.
Fellesuttalelse om maritim avgrensning og samarbeid i Barentshavet og Polhavet.
Oktasaš maritima rádjegeainn ja ovttasbargu Barentsábis ja Polábis (på norsk).
- Dette er en historisk dag.
- Dát lea historjjálaš beaivi.
Vi har oppnådd et gjennombrudd i det viktigste utestående spørsmålet mellom Russland og Norge, sier statsminister Jens Stoltenberg.
Mii leat lihkostuvvan čoavdit Ruošša ja Norgga gaskasaš deháleamos čoavddekeahtes ášši, dadjá stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
Enigheten kunngjøres i dag gjennom en felles uttalelse fra Russland og Norges utenriksministre.
Soahpama almmuheaba odne Ruošša ja Norgga olgoriikaministara guovttos oktasaš cealkámušaineaskka.
Og den forankres i den felles erklæringen som statsminister Jens Stoltenberg og president Medvedjev skal signere.
Ja dat nannejuvvo oktasaš julggaštusas maid stáhtaministtar Jens Stoltenberg ja presideanta Medvedjev galgaba vuolláičállit.
Den maritime avgrensningen mellom Norge og Russland i Barentshavet og Polhavet er et spørsmål som har vært gjenstand for omfattende forhandlinger i 40 år.
Norgga ja Ruošša gaskasaš mearrarájá mearrideapmi Barentsábis ja Buollaábis lea ášši man birra leat leamaš ollu šiehtadallamat 40 jagi.
Forhandlingene er nå avsluttet, men det gjenstår noe teknisk kontrollarbeid før selve avtalen kan legges fram for undertegning.
Šiehtadallamat leat dál loahpahuvvon, muhto ain lea báhcán veaháš teknihkalaš dárkkistanbargu ovdalgo šiehtadus lea válmmaš vuolláičállimii.
Deretter skal avtalen behandles av de to lands respektive nasjonalforsamlinger.
Dasto galget Norgga ja Ruošša riikkačoahkkimat šiehtadusa meannudit.
- Løsningen er resultat av et grundig og omfattende faglig arbeid forankret i folkeretten, og er et uttrykk for den vekt Norge og Russland tillegger folkeretten som kyststater.
- Čoavddus lea vuđolaš ja viiddis fágalaš barggu boađus man vuođus lea álbmotriekti, ja dat lea Norgga ja Ruošša dovddaheapmi das man dehálažžan dat guokte riikka riddostáhtan atnet álbmotrievtti.
Løsningen framstår som god og balansert og vil tjene begge land, sier statsminister Stoltenberg.
Čoavddus orru leamen buorre ja dássit ja šaddá leat ávkin guktuid riikkaide, cealká stáhtaministtar Stoltenberg.
Den anbefalte løsningen innebærer at det omstridte området på omkring 175 000 kvadratkilometer deles i to tilnærmet like deler.
Evttohuvvon čoavddus mielddisbuktá ahte riidduvuloš guovlu mii lea sullii 175 000 njealjehaskilomehtera stuoru, juhkkojuvvo guovtti measta ovttasturrosaš oassái.
Løsningen vil også omfatte bestemmelser om samarbeid på fiskeri- og petroleumssektoren.
Čovdosis leat maiddái mearrádusat guolástus- ja petroleasuorggi ovttasbarggu birra.
Norge og Russland ønsker å videreføre og styrke det gode og langvarige samarbeidet om forvaltningen av de levende ressurser i området.
Norga ja Ruošša háliidit joatkit ja nanosmahttit buori ja guhkes áiggi bistán ovttasbarggu das mii guoská guovllu ealli resurssaid hálddašeapmái.
Når det gjelder petroleumssektoren legges det opp til avtalebestemmelser som kan åpne et nytt kapittel i norsk-russisk samarbeid, ved detaljerte regler og prosedyrer med sikte på å sikre en ansvarlig og kostnadseffektiv forvaltning av petroleumsressursene i tilfeller der en enkelt olje- eller gassforekomst skulle strekke seg over avgrensningslinjen.
Petroleasuorggi hárrái ráhkaduvvojit dakkár šiehtadusmearrádusat mat sáhttet rahpat ođđa kapihttala Norgga ja Ruošša ovttasbargui, ja ráhkaduvvojit ge dakkár dárkilis mearrádusat ja bargovuogit mat galget sihkkarastit petrolearesurssaid ovddasvástáduslaš ja goluid dáfus bevttolaš hálddašeami dakkár dáhpáhusain main seamma oljo- dahje gássagávnnus gártá leat juohkolinnjá guktuid beallai.
- En avklart grenselinje åpner helt nye perspektiver for samarbeid i nord, om ressurser, næringsliv, arbeidsplasser og folk-til-folk samarbeid på tvers av vår felles grense.
- Čielgan rádjalinnjá rahpá áibbas ođđa perspektiivvaid bargat ovttasráđiid, resusrssaid hárrái, ealáhusaid hárrái, bargosajiid hárrái ja álbmogis-álbmogii ovttasbarggu hárrái guovtti riikka oktasaš rájá rastá.
Ikke minst for våre befolkninger i nord er det en historisk dag.
Ja áinnas ge otná beaivi lea min davvi álbmogiidda historjjálaš beaivi.
Jeg vil takke våre to utenriksministre og forhandlere for den intense innsats som nå har lykkes, sier Stoltenberg.
Mun háliidan giitit min riikkaid guovtti olgoriikaministara ja šiehtadalliid dan árjjalaš áŋgiruššama ovddas mii dál lea lihkostuvvan, cealká Stoltenberg.
Enighet om ny reindriftsavtale - regjeringen.no
Ođđa boazodoallošiehtadus lea šihttojuvvon
Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) og Staten har i dag, den 23. februar, inngått ny reindriftsavtale for perioden 01.07.2012 – 30.06.2013.
Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvi ja Stáhta leat odne guovvamánu 23. beaivve soabadan ođđa boazodoallošiehtadusain áigodagas 01.07.2012 – 30.06.2013.
Avtalen innebærer økonomiske tiltak i reindriftsnæringen på i alt 104,5 millioner kroner.
Šiehtadusa sisdoallu lea ekonomalaš doaibmabijut oktiibuot 104,5 millijovnna kruvnnu ovddas.
Dette er en økning på 2,5 millioner kroner i forhold til inneværende reindriftsoppgjør.
Dat lea 2,5 mill kr eanet go dán jagi šiehtadus.
- Denne avtalen gir grunnlag for fortsatt en positiv utvikling av reindriften.
- Dán šiehtadusa vuođul boazodollui addojuvvo vuođđu joatkevaš positiiva ovdáneapmái.
Avtalen fortsetter den omleggingen vi nå gjør med reindriftsavtalens virkemidler.
Šiehtadus joatká nuppástuhttindoaimmaid boazodoallošiehtadusa doaibmabijuid bokte.
Det blir lagt mer vekt på reindrift som næring, med bedre tilrettelegging for de næringsutøverne som har reindrift som hovednæring, sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk.
Dás deattuhuvvo ahte boazodoallu galgá ealáhussan, ja nu láhčit dili buorebut sidjiide geain boazodoallu lea váldoealáhussan, cealká eanandoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk.
Les hele reindriftsavtalen 2012/2013 (pdf, 1 Mb)
Loga olles boazodoallošiehtadusa 2012/2013: (norsk, pdf, 1 MB.)
Økt slakting og produksjon Reindriftsavtalen 2012/2013 sitt hovedmål er å legge til rette for økt markedsrettet produksjon og verdiskaping.
Eambbo njuovvan ja buvttadeapmi Boazodoallošiehtadusa 2012/2013 váldoulbmil lea oaččuhit áigái eanet márkanguvllot buvttadeami ja lasihit árvoháhkama.
Med enkelte satsøkninger videreføres de produksjonsavhengige tilskuddene.
Doarjagat mat leat čadnon buvttadeapmái joatkašuvvet smávit lassánemiiguin.
Denne videreføringen legger til rette for økt slakting og produksjon, og skaper en forutsigbarhet for den enkelte reindriftsutøver.
Joatkkašupmi addá vejolašvuođaid eambbo njuovvat ja buvttadit, mii fas addá eaŋkil boazobargái oadjebasvuođa ja einnostahttivuođa.
Lokalmatprogram Avtalen innebærer en avvikling av VSP-rein, og etablering av et program for reindriften tilsvarende Lokalmatprogrammet.
Báikkálaš borramušprográmma Šiehtadus mielddisbuktá ahte boazodoalu Árvoháhkanprográmma heaittihuvvo, ja ođđa prográmma ásahuvvo boazodoalu várás mii lea Báikkálaš borramušprográmma sullasaš.
Det nye programmet skal være tilpasset reinbedriftenes utfordringer.
Ođđa prográmma galgá heivehuvvot boazodoalu hástalusaide.
Samtidig skal reiselivsbasert næringsutvikling i reindriften, samt samarbeidstiltak mellom reindriften og foredlingsbedrifter inngå i programmet.
Prográmmas galget mielde boazodoalu mátkeealáhusa ovddidandoaimmat, ja nu maiddái ovttasbargodoaimmat gaskal boazodoalu ja reidenfitnodagaid.
Lærings- og omsorgsbaserte tjenester Partene er blitt enige om å etablere en egen ordning for lærings- og omsorgsbaserte tjenester i reindriften.
Oahppo- ja fuolahusbálvalusat Šiehtadallit leat ovttamielalaččat dasa ahte ásahit sierra oahppo- ja fuolahusbálvalusortnega boazodollui.
Avtalepartene ser på lærings- og omsorgsbaserte tjenester som et næringsrettet tiltak og en mulighet for reindriften til økt inntjening.
Šiehtadallit oidnet ahte oahppo- ja fuolahusbálvalusat leat ealáhusguvllot doaibmabijut mat sáhttet addit boazodollui lassi sisaboađu.
I tillegg vil en slik ordning bidra til å bygge et positivt omdømme omkring reindriften.
Dasa lassin lea dákkár ortnet mielde huksemin buori beaggima boazodoalu ektui.
Ordningen skal være tilpasset næringens kultur- og særegenhet.
Ortnet galgá heivehuvvot ealáhusa kultuvrii ja iešvuhtii.
Gledelig med enighet i Cancun - regjeringen.no
- Mun lean ilus dál go dálkkádatčoahkkima loahppašiehtadus Mexicoas lea mearriduvvon.
- Jeg er glad for at sluttavtalen fra klimamøtet i Mexico er vedtatt.
- Mun lean ilus dál go dálkkádatčoahkkima loahppašiehtadus Mexicoas lea mearriduvvon.
Dette er et viktig skritt fremover i arbeidet mot klimaendringer, sier statsminister Jens Stoltenberg.
Dát lea dehálaš lávki ovddasguvlui dálkkádatrievdademiid vuostá bargamis, dadjá stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
Det er vedtatt en god og balansert pakke av beslutninger i Cancun.
Cancunas leat ollu buori ja dássejuvvon mearrádusat.
Dette er et gjennomarbeidet kompromiss der alle land har fått gjennomslag for noe som er viktig for dem.
Dát lea gaskaneassoahpamuš man buot riikkat leat beassan váikkuhit áššiiguin mat sidjiide leat dehálačča.
Pakken er en forankring av Københavnavtalen, noe som har stor betydning for de videre klimaforhandlingene.
Soahpamuša vuođđun lea Københápman-soahpamuš, mii mearkkaša ollu joatki dálkkádatšiehtadallamiidda.
- Norge er spesielt fornøyd med at det er enighet om en mekanisme for å redusere utslipp fra avskoging i utviklingsland.
- Norga lea earenoamáš duhtavaš go leat olahan ovttamielalašvuođa mekanismmaid ektui mat galget dagahit nuoskkidangeahpideami earenoamážiid ovdánahttinriikkain.
Denne mekanismen vil gi viktige retningslinjer for skogsamarbeidet som ble etablert i Oslo i mai i år.
Dát mekanisma vuolggaha dehálaš njuolggadusaid vuovdeovttasbargui mii ásahuvvui Oslos dán jagi miessemánus.
Det er også gledelig at karbonfangst og – lagring har kommet inn under den grønne utviklingsmekanismen, som Norge har jobbet for lenge, sier Stoltenberg.
Maiddái lea illudahttin go ng. karbonafáhten ja – vuorkun dál gullá ruoná ovdánahttimekanisma vuollái, man ektui Norga guhkitáiggi lea bargan, lohká Stoltenberg.
Det er også enighet om etableringen av et grønt fond.
Maiddái leat soahpan ásahit ruoná foandda.
Sluttrapporten fra FNs høynivågruppe, som ble ledet av Stoltenberg og Etiopias statsminister Meles Zenawi, blir et viktig grunnlag for den videre diskusjonen om hvordan det grønne fondet skal fylles med penger.
ON alladáisijoavkku loahpparaporta, man Stoltenberg ja Etiopia stáhtaministtar Meles Zenavi leaba jođihan, šaddá leat dehálaš vuođđun digaštallamiidda ovddasguvlui movt ruoná fondii galggašii háhkat ruđaid.
- Avtalen skyldes i hovedsak det veldig gode Mexicanske lederskapet av prosessen og møtet i Cancun.
- Go leat nagodan soahpat de dat vuosttažettiin lea rápmi Mexicoi dasa movt sii leat jođihan proseassa ja čoahkkima Cancunas.
De har hatt en inkluderende prosess, og alle viste vilje til å inngå kompromisser for å samle seg om en vei framover.
Sii lea čađahan fátmmasteaddji proseassa, ja čájehan dáhtu olahit gaskaneassoahpamuša vai buohkat ovddasguvlui rahčet seamma guvlui.
Dette er avgjørende for de videre klimaforhandlingene, sier Stoltenberg.
Dát lea mearrideaddjin joatki dálkkádatšiehtadallamiidda, dadjá Stoltenberg.
- Cancun-avtalen bidrar til å gjenopprette tilliten til FN-prosessen og skaper nytt håp for at verdenssamfunnet kan løse klimakrisen.
- Cancun-šiehtadus fas ásaha luohttevašvuođa ON-prosessii ja dagaha ođđa doaivaga dasa ahte olles máilbmi nagoda čoavdit dálkkádatroasu.
Avtalen gir et godt grunnlag for å komme fram til en bindende klimaavtale, og dette er vi veldig fornøyd med, sier Stoltenberg.
Šiehtadus lea buorre vuođđun olaheames čadni dálkkádatšiehtadusa, ja dáinna mii hui duhtavačča, lohká Stoltenberg.
Erstatter seks forskrifter med én felles forskrift - regjeringen.no
Almmustahtti: Guolástus- riddodepartemeanta
- Mindre tidkrevende søknadsprosedyrer, og et moderne og treffsikkert regelverk som er enkelt å forstå er viktig for at vi skal nå regjeringas ambisjon om at Norge skal være verdens fremste sjømatnasjon.
Dan dihte mii dál čuovvolit álkidahttinbarggu ja bidjat ovtta láhkaásahusa oassálastinláhkii dan guđa láhkaásahusa sadjái mat doppe leat, lohká guolástus- ja riddoministtar Lisbeth Berg- Hansen.
Derfor følger vi nå opp forenklingsarbeidet ved at vi erstatter seks forskrifter under deltakerloven med én felles forskrift, sier fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen.
Dan dihte mii dál čuovvolit álkidahttinbarggu ja bidjat ovtta láhkaásahusa oassálastinláhkii dan guđa láhkaásahusa sadjái mat doppe leat, lohká guolástus- ja riddoministtar Lisbeth Berg- Hansen.
- Dette vil bidra til å forenkle eksisterende regelverk og gjøre det mer tilgjengelig både for næringsaktører og andre brukere, sier Berg-Hansen.
- Dat veahkeha álkidit dála láhkaásahusa ja dahkat dan eambbo olámuddui sihke ealáhusdolliide ja eará geavaheddjiide, lohká Berg- Hansen.
Den nye ervervstillatelsesforskriften samler nå blant annet alle bestemmelser om ulike søknadsprosedyrer i én forskrift.
Ođđa ealáhuslobiláhkaásahus čohkke dál earret eará buot iešguđet lágan ohcanbargovugiid mearrádusaid ovtta láhkaásahusa vuollái.
Dette må ses i sammenheng med Fiskeridirektoratets arbeid med et felles elektronisk søknadsskjema for ulike typer fiskeritillatelser.
Dan ferte geahččat oktavuođas Guolástandirektoráhta bargguin ráhkadit oktasaš elektrovnnalaš ohcanskovi iešguđetge lágan guolástanlobiide.
Et slikt felles elektronisk søknadsskjema vil spare næringen for mye ressursbruk.
Dakkár oktasaš elektrovnnalaš ohcanskovvi seastá ealáhusa resurssageavaheami.
Forskriften innebærer også en sluttføring av de siste års arbeid med å samle reglene under deltakerloven i tre forskrifter, henholdsvis ervervstillatelsesforskriften, konsesjonsforskriften, og deltakerforskriften.
Láhkaásahus mielddisbuktá maid loahpaheami maŋemus jagiid bargguin mas leat čohkken njuolggadusaid oassálastinlága golmma láhkaásahusa vuollái, ealáhuslobiláhkaásahussii, konsešuvdnaláhkaásahussii ja oassálastinláhkaásahussii.
Det er nytt at regelverket om fiskeritillatelser kobles opp mot sjøfartsmyndighetenes krav til sikkerhet for fiskefartøy.
Lea ođas ahte guolástanlobiid njuolggadusat čatnasiid gáibádusaide mat mearrajohtolateiseválddiin leat guolástanfatnasiid sihkkarvuođa ektui.
Det vil bli krevd dokumentasjon på at disse sikkerhetskravene er oppfylt, før et fartøy kan benyttes i yrkesfiske.
Boahtá gáibiduvvot dokumentašuvdna ahte sihkarvuođagáibádusat leat čuovvoluvvon, ovdal go guollefanas sáhttá adnot fidnoguolásteamis.
Det vil ikke være mulig å føre rene fritidsfartøy inn i merkeregisteret uten at de oppfyller kravene til sikkerhet for fiskefartøy.
Ii leat vejolaš bidjat ollislaš astoáiggefatnasiid mearkaregisterii jus dat eai deavdde guolástanfatnasiid sihkarvuođa gáibádusaid.
Kongelig resolusjon Forskrift om ervervstillatelse for fiske og fangst, registrering og merking av fiskefartøy mv. (ervervstillatelsesforskriften)
Gonagaslaš resolušuvdna Láhkaásahus ahte lea ealáhuslohpi guolásteapmái ja bivdui, guollefatnasiid registrerema ja merken je. (ealáhuslobiláhkaásahus)
Et budsjett for arbeid, velferd og miljø - regjeringen.no
Olbmuid barggu, buorredilálašvuođa ja birrasa bušeahtta
Regjeringens hovedmål er å sikre fortsatt lav arbeidsledighet i Norge, og budsjettforslaget for 2010 er et godt grunnlag for oppgang i norsk økonomi framover.
Ráđđehusa váldoulbmil lea sihkkarastit ain ovddas guvlui uhccán bargguhisvuođa Norgii, ja jagi 2010 bušeahttaárvalus lea buorre vuođđu Norgga ekonomiija boahttevaš ovdáneapmái.
I budsjettforslaget fremmer Regjeringen tiltak for å styrke helse, omsorg, skole og barnehage.
Áŋgiruššamat mat ovddidit johtalusa, birrasa, ovddideami ja dutkama, lassánit mearkkašahtti ollu.
Forskjellene i levekår utjevnes.
Olbmuid eallindilleerohusat dássejuvvojit.
Innsatsen for samferdsel, miljø, utvikling og forskning øker betydelig.
Áŋgiruššamat mat ovddidit johtalusa, birrasa, ovddideami ja dutkama, lassánit mearkkašahtti ollu.
- Den internasjonale finanskrisen og tilbakeslaget i verdensøkonomien har stilt norsk økonomi overfor store utfordringer.
- Riikkaidgaskasaš finánsaváttisvuođat ja máilmmeekonomiija čuolmmat ja bissáneapmi leat garrasit hástalan Norgga ekonomiija.
I Norge har vi svart med målrettede og kraftfulle tiltak i finansmarkedene, og raskt dreid den økonomiske politikken i svært ekspansiv retning.
Norggas mii leat vástidan ulbmálaš ja beaktilis doaibmabijuid álggahemiin finánsamárkaniin, ja árrat stivren ekonomalaš politihka hui álššalažžan.
Dette gir resultater.
Dat buktá bohtosiid.
Utslagene av finanskrisen og det internasjonale tilbakeslaget er blitt mindre i Norge enn i mange andre land.
Finánsaváttisvuođaid váikkuhusat ja riikkaidgaskasaš goahcamat leat šaddan unnibut čuohcit Norgii go máŋgga eará riikii.
Arbeidsledigheten i Norge er nå den laveste i Europa, sier finansminister Kristin Halvorsen.
Norggas bargguhisvuohta lea Eurohpa vuolimus, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
- Det er klare tegn til at den økonomiske aktiviteten er på vei oppover igjen.
- Čielga mearkkat leat dasa ahte ekonomalaš doaibma lea fas lassáneamen.
En nedgang i BNP for Fastlands-Norge på 1 prosent i år ligger an til å bli snudd til en oppgang på vel 2 prosent neste år.
Nannán-Norgga BNPa 1-proseantasaš njiedjan orru nuppástuvvamin 2-proseantasaš lassáneapmái boahtte jagi.
Likevel ventes ledigheten å øke noe også fra i år til neste år.
Dattetge vurdojuvvo bargguhisvuohta lassánit veaháš dán jagis boahtte jahkái.
Regjeringen har derfor funnet det riktig å legge opp til et svakt ekspansivt budsjett for 2010.
Ráđđehus lea danne gávnnahan buoremussan ráhkadit veaháš álššaleappoš bušeahta jahkái 2010.
- Handlingsregelen åpner for at bruken av oljeinntekter det enkelte år kan avvike fra den langsiktige trenden, for å bidra til å jevne ut svingninger i økonomien.
- Doaibmannjuolggadus rahpá dan vejolažžan, ahte oljoboađuid geavaheapmi muhtun jagiid sáhttá spiehkastastit guhkesáigásaš sojus, vai lea vejolaš dásset ekonomiija rievddaldemiid.
Finanskrisen og det kraftige internasjonale tilbakeslaget har gjort det nødvendig å benytte denne handlefriheten, og det vil vi også gjøre neste år.
Finánsaváttisvuođat ja riikkaidgaskasaš bahás hedjoneapmi lea dahkan dárbbašlažžan geavahit dán doaibmanfriddjavuođa, ja dan áigut dahkat boahtte jagige.
Samtidig må vi ta hensyn til at bruken av oljeinntekter nå ligger svært høyt, og økt bruk må balanseres mot hensynet til konkurranseutsatte næringer, sier finansminister Kristin Halvorsen.
Seammás mii fertet váldit vuhtii ahte oljoboađuid geavaheapmi dál lea hui allat, ja lassánan geavaheami lea dárbu heivehallat gilvohearkkes ealáhusaid ektui, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
Når veksten i økonomien tar seg opp, må bruken av oljeinntekter igjen tilsvare realavkastningen av Statens pensjonsfond - Utland.
Go ekonomiija šaddu buorrána, de oljoboađuid geavaheami fertet heivehit Stáhta penšonfoandda olgoriikka duohta reantoboađuid mielde.
Dette vil begrense handlingsrommet i budsjettpolitikken framover.
Dat ráddje boahttevaš bušeahttapolitihka doaibmanvejolašvuođaid.
Viktige prioriteringer i budsjettet
Dehálaš vuoruheamit bušeahtas
Regjeringen fremmer en rekke forslag om økte bevilgninger for å styrke innsatsen innenfor ulike deler av helsesektoren.
Ráđđehus ovddida arvat árvalusaid stuorrudit juolludemiid mat galget nanusmahttit áŋgiruššama dearvvasvuođasuorggi sierranas osiin.
Bevilgningene til helseforetakene styrkes for å øke aktiviteten og for å fullføre innføringen av ny inntektsfordeling mellom de regionale helseforetakene.
Juolludeamit lassánit dearvvasvuođafitnodagaide vai daid doaibma lassána ja vai lea vejolaš čađahit guvllolaš dearvvavuođafitnodagaid gaskasaš ođđa boahtojuogadeami atnuiváldim.
Tiltakene på rusfeltet styrkes, og Omsorgsplan 2015 følges opp med forslag om investeringstilskudd til flere nye sykehjemsplasser og omsorgsboliger.
Mirkkuid geavaheami vuostásaš doaibmabijut nannejuvvojit, ja Fuollaplána 2015 čuovvoluvvo árvalusain addit investendoarjagiid eanet ođđa buohcciidsiidasajiide ja fuollaásodagaide.
Regjeringens barnehagesatsing har gitt resultater.
Ráđđehusa mánáidgárdeáŋgiruššan lea doaibman nugo galggai.
Lovfestet rett til barnehageplass er innført, og i september 2009 rapporterte fylkesmennene at kommunene hadde gitt tilbud om plass til alle barn med rett til barnehageplass.
Lágain mearriduvvon vuoigatvuohta oažžut mánáidgárdesaji lea čađahuvvon, ja čakčamánus 2009 fylkkamánnit dieđihedje ahte gielddat dahje suohkanat ledje fállan saji buot mánáide geain lei vuoigatvuohta oažžut mánáidgárdesaji.
2010-budsjettet tar høyde for økte utgifter tilsvarende 7200 nye barnehageplasser, for å dekke økt etterspørsel etter barnehageplass som følge av demografiske endringer og redusert foreldrebetaling.
2010-bušeahtta addá vejolašvuođa lasihit goluid nu ahte vástidit 7200 ođđa mánáidgárdesadjái, vai lea vejolaš duhtadit mánáidgárdedárbbuid mat vulget demográfalaš nuppástusain ja unniduvvon vánhenmávssus.
Foreldrebetalingen for barnehageplass reduseres reelt ved at maksimalprisen videreføres nominelt uendret fra 2009 til 2010, og det legges opp til at foreldrebetalingen skal holdes på det samme nominelle nivået fram til maksimalprisen tilsvarer 1 750 kroner målt i 2005-kroner.
Vánhenmáksu mánáidgárdesaji ovddas unniduvvo duođaid dainnago alimusmáksu doalahuvvo nominálalaččat rievdatkeahttá jagis 2009 jahkái 2010, ja áigumuš lea ahte vánhenmáksu galgá bissut seamma nominála dásis dasságo alimusmáksu vástida 1 750 ruvdnui jagi 2005-ruvnnu árvvu mielde.
Satsingen på fellesskolen fortsetter, med et høyt nivå på bevilgningene.
Áŋgiruššamat oktasaš skuvlla dihtii jotket alladásat juolludemiiguin.
Undervisningstimetallet utvides med én uketime, fordelt på 1.-7. trinn, og det innføres et tilbud om åtte uketimer gratis leksehjelp, fordelt på 1.-4. trinn.
Oahpahusdiibmolohku viiddiduvvo ovttain diimmuin vahkkui, mat juohkásit 1. luohká rájis 7. luohká rádjai, ja álggahuvvo fálaldat addit gávccidiibmosaš nuvttá skuvlabargoveahki vahkkui, mii juohkása 1. luohká rájis gitta 4. luohká rádjai.
I rentekompensasjonsordningen for skole- og svømmeanlegg legges det opp til å kunne gi tilsagn om rentekompensasjon for investeringer innenfor en ramme på 2 milliarder kroner i 2010.
Reantobuhttenortnegis mii lea skuvla- ja vuojahatrusttegiid várás rahppo vejolažžan lohpidit reantobuhtadusa daid investemiidda mat jagi 2010 leat 2 milj. ruvnnu rájáid siskkobealde.
Regjeringen har prioritert kommuneøkonomien i sine tidligere budsjettforslag, og dette følges også opp i 2010-budsjettet.
Ráđđehus lea vuoruhan gielddaruhtadili iežas ovddeš bušeahttaárvalusain, ja dat
Kommunesektorens frie inntekter foreslås økt reelt med 4,2 milliarder kroner, og sektorens samlede inntekter øker reelt med om lag 8 milliarder kroner.
Gielddasuorggi friddja boađut árvaluvvojit duođaid lasihuvvot 4,2 miljárdda ruvnnuin, ja suorggi buohkanas boađut lassánit duođaid sullii 8 miljárdda ruvnnuin.
- Forskjellene i samfunnet skal reduseres.
- Erohusat mat leat servodagas, galget unniduvvot.
Regjeringen foreslår økte bevilgninger på til sammen vel 1 milliard kroner til målrettede tiltak for å redusere fattigdom i 2010.
Ráđđehus árvala lasihit juolludemiid buohkanassii eambbo go 1 miljárdda ruvnnuin ulbmálaš doaibmabijuide geahpedan dihtii geafivuođa jagi 2010.
Vi utjevner forskjellene i levekår gjennom økt støtte til minstepensjonister og bostøttemottakere.
Mii dásset erohusaid mat leat olbmuid eallindilis go mii lasihit doarjagiid unnimuspenšonisttaide ja ássandoarjagiid vuostáiváldiide.
Regjeringen foreslår en betydelig økt tiltaksinnsats både for personer med moderat bistandsbehov og for personer med nedsatt arbeidsevne.
Ráđđehus árvala mearkkašahtti stuorra doaibmabidjolasáhusa sihke daid olbmuid várás geain lea muttolaš veahkkedárbu ja daid olbmuid várás main leat hedjonan bargonávccat.
Forslag om økte utgifter til tiltak på rusfeltet og for å bedre tilbakeføringen av innsatte og domfelte til samfunnet bidrar også til å utjevne forskjeller.
Erohusaid dássejit dat árvalusatge, ahte lasihit goluid doaibmabijuide mat galget geahpedit gárrenmirkkuid geavaheami ja buoridit vejolašvuođaid máhcahit servodahkii giddagasas čohkkájeaddjiid ja dubmehallan olbmuid.