pere/sami_parallel huggingface dataset:
Både Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi ble tildelt driftstilskudd .
Sihke Sámiid Duodji ja Duojáriid ealáhussearvi ožžo doaibmadoarjaga .
Reindrift Markedssituasjonen
Boazodoallu Vuovdindilli
I forkant av slakterisesongen høsten 2010 meldte noen av reinslakteriene om at de hadde fulle fryselagre av reinkjøtt og at det var dårlig etterspørsel av reinkjøtt fra markedet .
Ovdal njuovvanáigodaga čakčat 2010 dieđihedje muhtun boazonjuovahagat ahte dain lei buot galmmihanrájuid dievva bohccobiergu ja ahte unnán jerret bohccobierggu márkanis .
Enkelte slakteri fikk ikke omsetning for kjøttet de hadde på lager til en pris som ga tilstrekkelig fortjeneste .
Muhtun njuovahagat eai jođihan bierggu mii dain lei rájuin dakkár haddái mainna livččii ožžon doarvái dietnasa .
Utfordringen var størst i Finnmark .
Stuorámus hástalus lei Finnmárkkus .
Dette medførte at reinslakteriene ikke kunne ta imot slakt i høstsesongen , og at det største slakteriet i Finnmark først og fremst tok i mot kjøtt fra Øst-Finnmark .
Dát dagahii dan ahte boazonjuovahagat eai sáhttán váldit bohccuid čakčaáigodagas , ja go stuorámus njuovahat Finnmárkkus osttii bierggu vuosttažettiin NuortaFinnmárkkus .
Reinbeitedistriktene i Vest-Finnmark , som ikke fikk levert kjøtt , måtte da slippe mye større reinflokker ut på vinterbeite .
Orohagat Oarje-Finnmárkkus , mat eai beassan vuovdit bierggu , fertejedje ge danne luoitit ollu stuorát ealuid dálveeatnamiidda .
Sametinget tok opp den vanskelige markedssituasjonen med landbruks- og matdepartementet i desember 2010 .
Sámediggi válddii ovdan dán váttis vuovdindili Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain juovlamánus 2010 .
Sametinget mener at langsiktige tiltak som sikrer et godt og stabilt marked bør vurderes i regjerningens mat- og landbrukspolitisk melding .
Sámediggi oaivvilda ahte ráđđehusa biebmo- ja eanapolitihkalaš dieđáhusas galggašii árvvoštallat guhkesáiggi doaibmabijuid maiguin sihkkarastit buori ja dássidis vuovdindili .
Tiltak som skal bedre markeds- og slaktesituasjonen for reindrifta er et av temaene Sametinget anser som relevante konsultasjonstemaer i arbeidet med denne meldingen .
Doaibmabijut mat galggašedje buoridit vuovdin- ja njuovvandili boazodoalus lea okta fáttáin mii Sámedikki mielas lea mávssolaš fáddá konsultašuvnnain dán dieđáhusbarggu oktavuođas .
Påkjørsler av rein
Bohccuid vuddjon
Sametinget er svært opptatt av utfordringene med de utstrakte tapene reindrifta har langs jernbanene finner en løsning som alle kan leve med .
Sámediggái lea hui deaŧalaš bargat daid hástalusaiguin mat boazodoalus leat go masset ollu bohccuid ruovdemáđijaid alde ja gávdnat čovdosa mii duhtadivččii buohkaid .
For å sette seg inn i denne problematikken har Sametinget våren 2010 hatt to stormøter med reindriftsnæringa i Nordland og i Nord-Trøndelag primært om reinpåkjørsler , men også om rovvilt og andre utfordringer .
Oahpásmuvvan dihte dáid váttisvuođaide leat Sámedikkis giđđat 2010 leamaš guokte stuorra čoahkkima boazodoaluin Norlánddas ja Davvi-Trøndelágas , váldoáššis dan birra go bohccot vuddjojit , muhto maiddái boraspiriid ja eará hástalusaid birra .
Sametinget mener at oppfølgingen av å hindre reinpåkjørsler må ha høy fokus for oppfølgingen av Nasjonal transportplan og i forbindelse med andre aktuelle prosesser i regjeringen .
Sámediggi oaivvilda ahte bohccuid vuddjoma hehttema čuovvoleami ferte bidjat guovddážii Nationála fievrridanplána čuovvoleami oktavuođas ja eará áigeguovdilis proseassaid oktavuođas ráđđehusas .
Innspill til reindriftsavtale for 2011/12
Rávvagat boazodoallošiehtadussii 2011/12
Sametingets innspill til reindriftsavtale for 2011/12 har blant annet fokus på : Reindriftsavtalens økonomiske rammer har endret seg svært lite de 10 siste årene .
Sámedikki rávvagiin jagi 2011/12 boazodoallošiehtadussii lea biddjojuvvon guovddážii earret eará : Boazodoalu ekonomalaš rámmat leat rievdan hui unnán maŋimuš 10 jagiin .
Det tas ikke tilstrekkelig høyde for verken ordinær prisvekst , inntjeningsøkning i reindriftsavtalen eller de utfordringer reindriftsnæringen står overfor .
Boazodoallošiehtadusas ii váldojuvvo doarvái bures vuhtii dábálaš haddegoarkŋun , dietnasa lassáneapmi dahje dat hástalusat mat boazodoalus leat .
Sametinget mener at den økonomiske rammen på reindriftsavtalen bør økes .
Vuođđoealáhusain leat sámi nissonat deaŧalaš árbedieđuid gaskkusteaddjit .
Side 133 av 274
132 siidu 272 siiddus
Sametinget er også opptatt av at en fremtidig slakteri- og markedsstruktur ivaretar samisk tradisjonell duodji og matproduksjon .
giela , kulturmáhtolašvuođa ja máhtolašvuođa maid lea ávkkálaš gozihit buot proseassain ealáhusas .
Sametinget er svært opptatt av at flere kvinner skal finne sin arbeidsplass i reindrifta .
Vuođđoealáhusat ráhkadit guovddáš máhttoarenaid árbedieđuid suodjaleapmái , ovddideapmái ja gaskkusteapmái .
Denne strukturen er en del av den tradisjonelle reindrifta .
Dát arena geahnohuvvá mealgat jos nissonat eai leat mielde .
Reindriftsavtalen avsetter årlig 2 millioner kroner til Sametingets budsjett .
Boazodoallošiehtadusas várrejuvvo 2 miljon ru jahkásaččat Sámedikki bušehttii .
Avtalepartene har bedt Sametinget bruke disse midlene til å støtte tilleggsnæringer i reindrifta .
Šiehtadusbealit leat bivdán Sámedikki geavahit dáid ruđaid doarjjan boazodoalu lassiealáhusaide .
Sametinget mener at det er uheldig at avtalepartene har bestemt føringer på bruken av disse midlene .
Sámediggi oaivvilda ahte lea eahpeoiddolaš go šiehtadusbealit leat mearridan čanastagaid dáid ruđaid geavaheapmái .
Sametinget må gis mulighet til å yte tilskudd til reindrifta ut fra sine egne politiske målsetninger .
Sámediggi ferte oažžut vejolašvuođa addit doarjaga boazodollui iežas politihkalaš mihttomeriid vuođul .
I jordbruksavtalen avsettes det også årlig 2 millioner kroner til Sametingets budsjett , uten at det følger føringer på Sametingets bruk av disse midlene .
Eanadoallošiehtadusas várrejuvvo 2 miljon ru jahkásaččat Sámedikki bušehttii , almmá ahte dasa movt Sámediggi geavaha ruđaid biddjojuvvojit čanastagat .
Sametinget vil foreslå at partene i reindriftsavtalen opphever føringen på avsetningen til Sametinget .
Sámediggi evttoha ahte boazodoallošiehtadusa bealit váldet eret čanastagaid dáin ruđain Sámediggái .
I Sametingets innspill til reindriftsavtale for 2011/12 er det presisert viktigheten av at det bør etableres egne ordninger over reindriftsavtalen til rekrutteringsandelen .
Sámedikki rávvagiin jagi 2011/12 boazodoallošiehtadussii lea daddjojuvvon man deaŧalaš livččii jos ásahuvvošedje sierra ortnegat boazodoallošiehtadusa rekrutterenoasis .
Sametinget er opptatt av at det etableres smidigere generasjonsskifteordninger , slik at det er mulig for flere unge å komme inn i næringen .
Sámediggái lea deaŧalaš ahte ásahuvvojit dávgasis sohkabuolvamolsunortnegat , nu ahte eanet nuorain livččii vejolašvuohta searvat ealáhussii .
Fagbrevordningen i reindrifta fungerer godt og er et av få rekrutteringstiltak i reindriftsavtalen .
Fágareiveortnet boazodoalus doaibmá bures ja dat lea okta rekrutterendoaibmabijuin boazodoallošiehtadusas mat eai leat galle .
I reindriftsforhandlingene i 2010 drøftet avtalepartene å avvikle ordingene med fagbrev i reindriftsavtalen .
Jagi 2010 boazodoallošiehtadallamiin ságaškušše šiehtadusbealit dan birra ahte heaittihit fágareiveortnega boazodoallošiehtadusa bokte .
Hvis ordningen skal fases ut av avtalen , er det viktig å få en god oppfølging fra fylkeskommunenes side for å sikre at ordningen fortsetter på en forsvarlig måte .
Jos ortnet váldojuvvoš eret šiehtadusas , de lea deaŧalaš oažžut buori čuovvoleami fylkkagielddaid beales sihkkarastin dihte ahte ortnet bisuhuvvošii dohkálaš vuogi mielde .
Sametinget er samenes folkevalgte organ og har en forpliktelse til , samt bidra til å ivareta reindriftas rettigheter og interesser .
Sámediggi lea sámiid álbmotválljen orgána ja das lea geatnegasvuohta gozihit boazodoalu vuoigatvuođaid ja beroštumiid .
Det innebærer at Sametinget må inkluderes i større grad enn i dag i prosesser som har betydning for reindrifta og som kan medføre endringer .
Dát mearkkaša dan ahte Sámediggi ferte searvvahuvvot eanet go odne proseassaide mat leat deaŧalaččat boazodollui ja mat sáhttet buktit rievdadusaid .
På bakgrunn av dette har Sametinget i innspill til reindriftsavtalen for 2011/12 uttrykt at det er naturlig at departementet konsulterer Sametinget om Statens tilbud til reindriftsavtale .
Dán vuođul lea Sámediggi rávvagiin jagi 2011/12 boazodoallošiehtadussii dadjan ahte lea lunddolaš ahte departemeanta konsultere Sámedikkiin stáhta fálaldaga birra boazodoallošiehtadussan .
Sametinget har en rekke ganger tatt opp likebehandling når det gjelder avgiftslette for investering og drift av driftsmidler for reindrifta .
Sámediggi lea ollu gerddiid váldán ovdan dássásaš meannudeami go guoská divatgeahpádussii investeremiin ja doaibmaruđaid ektui boazodoalus .
Fiskeri- , landbruks- og transportnæringen har egne avgiftsordninger på driftsmidler og avgifter på drivstoff .
Guolástus- , eanadoallo- ja fievrridanealáhusas leat sierra divatortnegat doaibmaruđaid ja boaldámušdivadiid várás .
Det er vanskelig å forstå at staten ikke innfrir kravet fra Sametinget om å gi reindriftsutøverne den samme avgiftsordningen de som driver jordbruk .
Váttis lea áddet dan go stáhta ii mieđit Sámedikki gáibádussii ahte addit boazodolliide dan seamma divatortnega mii lea eanadoalus .
Ut fra de positive signalene Sametinget har fått fra ulike departementer , er Sametinget skuffet over at dette ikke ble løst i statsbudsjettet for 2011 .
Daid positiivvalaš signálaid vuođul maid Sámediggi lea ožžon sierra departemeanttain , lea Sámediggi beahttašuvvan go dat ii čovdojuvvon 2011 stáhtabušeahtas .
Sametinget forventer en snarlig løsning på dette viktige kravet .
Sámediggi vuordá ahte dát deaŧalaš gáibádus čovdojuvvo jođánepmosit .
Sametinget har hatt dialogmøte med styret i Norske Reindriftssamers Landsforbund ( NRL ) i mai og november i 2010 .
Sámedikkis leat leamaš gulahallančoahkkimat Norgga Boazosápmelaččaid Riikaservviin ( NBR ) miessemánus ja skábmamánus 2010 .
Sametinget mener at de prosessenes som eventuelt igangsettes skal foregå i nært samarbeid med reindriftsnæringens representanter .
Dáin čoahkkimiin ságaškuššui dárbu oažžut ovddastuslaš lávdegotti man mandáhtan livččii árvvoštallat beliid mat eai reviderejuvvon ođđa boazodoallolágas .
Sametinget forutsetter at de åpenbare manglene under forhandlingene som har ført til at enkelte Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Sámediggi oaivvilda ahte dat proseassat mat vejolaččat álggahuvvojit galget čađahuvvot lávga ovttasbargguin boazodoalu ovddasteddjiiguin .
Det internasjonale fag- og formidlingssenteret for reindrift
Boazodoalu riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkustanguovddáš
Sametinget har vært i dialog og konsultasjoner med Fornyings , administrasjons- og kirkedepartementet ( FAD ) om revidering av vedtektene for det internasjonale fag- og formidlingssenteret for reindrift , tidligere ICR .
Sámediggi lea gulahallan ja konsulteren Ođasmahttin , hálddahus- ja girkodepartemeanttain ( OHD ) boazodoalu riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkustanguovddáža njuolggadusaid ođasmahttima birra , mii ovdal lei ICR .
Sametinget ba i konsultasjonene om å få en rolle i oppnevningen til styret .
Sámediggi bivddii konsultašuvnnain rolla nammadeaddjin stivrii .
FAD imøtekom ikke Sametingets krav om dette .
OHD ii váldán vuhtii Sámedikki gáibádusas dás .
Sametinget har verken oppnevnings- eller forslagsrett til styret for det internasjonale fag- og formidlingssenteret .
Sámedikkis ii leat nammadanriekti iige evttohanvuoigatvuohta riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkustanguovddáža stivrii .
De nye vedtektene ble fastsatt 1.7.2010 .
Ođđa njuolggadusat mearriduvvojedje 1.7.2010 .
Rovvilt Sametinget har avholdt rovviltseminar i Stjørdal i november 2010 .
Boraspiret Sámediggi lea doallan boraspireseminára Stjørdalas skábmamánus 2010 .
Målgruppen for seminaret var de fire nordligste regionale rovviltnemndene , samt andre aktuelle forvaltnings- og næringsaktører og politikere .
Seminára olahusjoavkun ledje njeallje davimus regionála boraspirelávdegotti , ja eará áigeguovdilis hálddašan- ja ealáhusaktevrrat ja politihkkárat .
Sametingets medlemmer i de regionale rovviltnemndene deltok på seminaret .
Regionála boraspirelávdegottiid Sámedikki lahtut ledje mielde semináras .
Målet med seminaret var å gi et bedre grunnlag for omforente løsninger i forbindelse med kombinasjonene rovvilt og reindrift , basert på kunnskap og erfaringer fra forvaltning , forskning og reindrifta .
Seminára ulbmilin lei addit buoret vuođu oktasaš čovdosiid gávdnamii boraspiriid ja boazodoalu gaskasaš oktavuođas , hálddašeami , dutkama ja boazodoalu máhtolašvuođa ja vásihusaid vuođul .
Seminarets innledere hadde bred spennvidde og erfaring , og vil være med på å gi innspill som kan være nyttige i en forvaltningssammenheng .
133 siidu 272 siiddus govdodat ja vásihusat , ja sii leat mielde addimin rávvagiid mat sáhttet leat ávkkálaččat hálddašanoktavuođas .
Sametinget hadde invitert Miljøverndepartementet og Landbruks- og matdepartementet til seminaret .
Sámediggi lei bovden Birasgáhttendepartemeantta ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta dán seminárii .
Disse departementene var kun til stede på seminaret mens de holdte sine respektive innlegg .
Departemeanttat ledje dušše mielde semináras dalle go dolle iežaset sáhkavuoruid .
Sametinget mener det er viktig at departementene deltar på slike seminarer .
Sámedikki oaivila mielde lea deaŧalaš ahte departemeanttat servet dán lágan semináraide .
På den måten får de kjennskap til hvilke utfordringer de samiske næringene sliter med når det gjelder rovviltproblematikken .
Dieinna lágiin ožžot sii máhtolašvuođa dan birra makkár hástalusaiguin sámi ealáhusat rahčet go guoská boraspireváttisvuhtii .
Den nye rovviltforskriften trådte i kraft i 27. september 2010 og sametingsrådet har i november 2010 oppnevnt medlemmer i rovviltnemndene i regionene 5 – 8 .
Ođđa boraspireláhkaásahus bođii fápmui čakčamánu 27. b. 2010 ja Sámediggeráđđi lea skábmamánus 2010 nammadan lahtuid boraspirelávdegottiide guovlluide 5 - 8 .
Endringene i rovviltforskriften har gitt sametingsrådet en større mulighet til å fylle vilkårene om regional forankring og likestilling mellom kjønnene ved oppnevning av medlemmer .
Rievdadusat boraspireláhkaásahusas leat addán Sámediggeráđđái stuorát vejolašvuođa deavdit eavttuid regionála fakkasteami ja dásseárvvu ektui sohkabeliid gaskka lahtuid nammadeami oktavuođas .
Sametingsrådet kan nå oppnevne hvem de ønsker , mot at de tidligere kun hadde anledning til å oppnevne medlemmer blant Sametingets representanter .
Sámediggeráđđi sáhttá dál nammadit gean háliida , dan sadjái go ovdal sáhtte nammadit lahtuid dušše Sámedikki áirasiid gaskkas .
I tillegg til dette har den nye forskriften gitt økt samisk representasjon i nemndene .
Dasa lassin lea ođđa láhkaásahus addán buoret sámi ovddastusa lávdegottiin .
Sametinget kan nå oppnevne to medlemmer til de tre nordligste nemndene , i motsetning til tidligere et medlem .
Sámediggi sáhttá nammadit guokte lahtu golmma davimus lávdegoddái , dan sadjái go ovdal dušše ovtta lahtu .
Sametinget er svært fornøyd med utfallet av konsultasjonene om rovviltforskriften .
Sámediggi lea hui duhtavaš konsultašuvdnabohtosii boraspireláhkaásahusa ektui .
Sametingsrådet har hatt konsultasjoner i desember 2010 med Miljøverndepartementet og Landbruks- og matdepartementet om oppfølgingen av rapporten fra arbeidsgruppen for reduksjon av konfliktnivået rovdyr – reindrift i Nord-Trøndelag .
Sámediggeráđis leat leamaš konsultašuvnnat juovlamánus 2010 Birasgáhttendepartemeanttain ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain raportta čuovvoleami birra maid bargojoavku lea ráhkadan dan ektui ahte unnidit nággodási boraspiriid ja boazodoalu oktavuođas Davvi-Trøndelágas .
På møtet deltok også Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet ( FAD ) .
Čoahkkimis lei mielde maiddái Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanta ( OHD ) .
Saken følges opp med nye konsultasjoner på nyåret .
Ášši čuovvoluvvo ođđa konsultašuvnnaiguin ođđajagis .
Verdiskapningsprogram ( VSP ) for næringskombinasjoner VSP næringskombinasjoner
Lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmma Lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmma
Mål for tilskuddsordningen : Levedyktige kombinasjonsvirksomheter Nye forretningsideer og nye virksomheter I budsjettet for 2010 var det avsatt kr 3 150 000 til investerings- og utviklingstiltak til verdiskapningsprogram for næringskombinasjoner .
Doarjjaortnega mihttomearri : Birgenvejolaš lotnolasdoaimmat Ođđa fitnodatjurdagat ja ođđa doaimmat Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 3 150 000 ru investeren- ja ovddidandoaibmabijuide lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmmii .
Forbruket var på kr 5 599 000 og utgjorde 177 % av budsjettrammen .
Geavahuvvon lea 5 599 000 ru ja dat lea 177 % bušeahttarámmas .
Hovedparten av overforbruket ble dekt inn gjennom refordelte tilbaketrekninger .
Eanaš oassái váldojuvvui ruhta doarjagiid ruovttoluottageassimiin .
53 søkere søkte om tilskudd til næringskombinasjoner .
53 ohcci ohce doarjaga lotnolasealáhusaide .
3 søknader er blitt returnert uten realitetsbehandling .
Golbma ohcama sáddejuvvojedje ruovttoluotta almmá realitehta meannudeami haga .
Søknadsmassen fordelte seg på 3 kvinner , 21 menn og 26 bedrifter .
Ohcciid gaskkas ledje golbma nissonolbmo , 21 almmáiolbmo ja 26 fitnodaga .
Søknadsummen for de 50 behandlede søknadene var på kr 12 948 000. 35 søkere fikk tilskudd og 15 søkere fikk avslag .
Dan 50 ohcamis mat meannuduvvojedje lei ohcansubmi 12 948 000 ru. . 35 ohcama ožžo doarjaga ja 15 ohcama hilgojuvvojedje .
Gjennomsnittstilskuddet var på kr 160 000 .
Gaskamearálaš doarjja lei 160 000 ru. .
Målsettingen om at 40 % av etablererstipendene skulle gå til kvinnelige etablerere er langt fra nådd .
Ulbmil ahte 40 % ásahanstipeanddain galggai mannat nissonolbmuide ii leat eisege olahuvvon .
Det kom inn 8 søknader om etablererstipend i 2010 , hvorav samtlige var fra menn .
2010:s bohte 8 ásahanstipeandaohcama , ja beare almmáiolbmuin .
Totalt bevilget Sametinget kr 717 000 til 6 etablererstipend .
Oktiibuot juolludii Sámediggi 717 000 ru guđa ásaheaddjái .
Rammen for stipend var på kr 600 000 .
Stipeandda rámman lei 600 000 ru. .
Lav kvinneandel er også tilfelle for søknadsmassen generelt .
Lea maiddái nu ahte ohcamiid gaskkas ledje oppalaččat unnán nissonolbmot .
Av 53 søknader totalt er kun 3 definert som søknader fra kvinner .
53 ohcama gaskkas sáhtte defineret ahte golbma ohcama bohte nissonolbmuin .
Her må vi legge til at av de 26 søknadene fra bedrifter står både kvinner og menn bak .
Dás mii fertet lasihit dan ahte 26 ohcama gaskkas fitnodagain ledje sihke nissonolbmot ja almmáiolbmot duogábealde .
I budsjettet for 2010 var det avsatt kr 850 000 til utredningsprosjekter og andre tiltak .
Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 850 000 ru čielggadanprošeavttaide ja eará doaibmabijuide .
Sametinget engasjerte VINN til å følge opp etablerere i sørsamisk område .
Sámediggi bivddii VINN čuovvolit ásaheddjiid máttasámi guovllus .
Målgruppen er utøvere som kombinerer ulike næringer og som har fått tilskudd fra Sametinget til næringsutvikling .
Olahusjovkui gullet dat doallit main leat lotnolasealáhusat ja geat leat ožžon doarjaga Sámedikkis ealáhusovddideapmái .
Minst 15 utøvere skal være med i oppfølgingsarbeidet .
Unnimusat 15 doalli galget leat mielde čuovvolanbarggus .
Det skal være tre samlinger og den første skal holdes i februar 2011 .
Galget dollojuvvot golbma čoagganeami ja vuosttaš galgá dollojuvvot guovvamánus 2011 .
I mars 2010 holdt Sametinget et seminar om utmarksnæringer .
Njukčamánus 2010 doalai Sámediggi seminára meahcástanealáhusaid birra .
Som en oppfølging av dette seminaret arrangerte Sametinget i september en studietur for de som har planer om å starte med innlandsfiske eller fisketurisme .
Dán seminára čuovvoleapmin lágidii Sámediggi čakčamánus oahppomátki sidjiide geat plánejit álggahit sáivaguollebivdduin dahje Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Totalt 14 næringsutøvere deltok på studieturen til Enaresjøen .
Oktiibuot serve 12 ealáhusdoalli oahppomátkái Anárjávrri gáddái .
Deltakerne fikk innsikt i hvordan innlandsfiske er organisert i Nord-Finland .
Oasseváldit besse oahpásmuvvat dasa movt sáivaguollebivdu lea organiserejuvvon Davvi-Suomas .
De fikk også uformelle kontakter med finske utøvere og deltakerne ble bedre kjent med hverandre .
Sii ožžo maiddái eahpeformálalaš oktavuođaid suoma beale dolliiguin ja oasseváldit oahpásmuvve buorebut guđet guimmiineaset .
Sametinget har gitt kr 300 000 i støtte til gjennomføring av prosjektet ‖Sel i lokal kultur og fjordutvikling‖ som nå gjennomføres ved Sjøsamisk kompetansesenter i Indre Billefjord .
Sámediggi lea addán 300 000 ru doarjjan prošeavtta ” Sel i lokal kultur- og fjordutvikling ” čađaheapmái maid Mearrasámi gelbbolašvuođaguovddáš Billávuonas dál lea čađaheamen .
Prosjektet har som mål å ivareta lokale kunnskap i fangst og bruk av sel som en lokal ressurs .
Prošeavtta ulbmilin lea gozihit báikkálaš máhtolašvuođa njuorjjobivddus ja dan geavahusas báikkálaš resursan .
Sjøsamisk kompetansesenter vil med dette prosjektet sette fokus på aktiv kystselforvaltning med jakt og ivaretakelse av produktene som selen som en fjordressurs gir .
Mearrasámi gelbbolašvuođaguovddáš áigu dainna prošeavttain bidjat fokusii árjjalaš riddonjurjohálddašeami bivdduin ja daid njuorjjobuktagiid gozihemiin maid vuotnaresursa addá .
Tidligere ble sel beskattet og utnyttet som en tradisjonell ressurs , men i nyere tid har utnyttelsen avtatt .
Ovdal ávkkástalle njurjuiguin árbevirolaš resursan , muhto ođđaset áiggis lea dát ávkkástallan váidon .
Lokalt ser man behovet for en balansert beskatning av sel .
Báikkálaččat oidnet dárbbu dássedettolaččat ávkkástallat njurjuiguin .
Fjordkommunene i Finnmark har gjennom flere år engasjert seg og gitt økonomisk tilskudd til uttak av sel i fjordene .
Finnmárkku vuotnagielddat leat máŋggaid jagiid áŋgiruššan ja addán ekonomalaš doarjaga njuorjjobivdui vuonain .
Dette for å avverge de skadevirkningene som store selmengder har på fiskeriene .
Danne vai easttašedje daid vahágiid maid ollu njurjot dagahit guolástusaide .
Det ser imidlertid ut for at tiltakene må samordnes på en bedre måte og at sentrale og regionale myndigheter bidrar til en helhetlig forvaltning av kystsel .
Orru dattetge nu ahte doaibmabijuid ferte oktiiordnet buoret vuogi mielde ja vai guovddáš ja regionála eiseválddit váikkuhivčče riddonjurjuid ollislaš hálddašeapmái .
Mål for tilskuddsordningen : Rekruttering til duodjinæringen I budsjettet for 2010 var det avsatt kr 1 500 000 til duodji lærlingeordning .
Doarjjaortnega mihttomearri : Duodjeealáhussii rekrutteren Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 1 500 000 ru duoji fidnooahppiortnega várás .
Høsten 2010 tok Opplæringskontoret for reindrift og duodji fem nye duodjilærlinger .
Čakčat 2010 válddii Boazodoalu ja duoji oahppokantuvra vihtta ođđa fidnooahppi .
Ved årsskiftet var det 10 lærlinger .
Jahkemolsumis ledje 10 fidnooahppi .
8 av disse er fra Finnmark og to fra Trøndelag .
Gávccis sin gaskkas leat Finnmárkkus ja guokte Trøndelágas .
Oppsummering næring , søkerbasert Sametingets tilskudd til næringsformål utfyller andre finansieringsordninger og er i stand til å finansiere og prioritere områder som andre ikke kan .
Čoahkkáigeassu ohcanvuđot ealáhusain Sámedikki doarjja ealáhusulbmiliidda dievasmahttá eará ruhtadanortnegiid ja sáhttá ruhtadit ja vuoruhit surggiid maid earát eai sáhte .
I figuren under vises andelen av kvinner , menn og bedrifter som er innvilget tilskudd innenfor næringsutvikling , næringskombinasjoner og duodjiavtalen , samt totalt for ordningene .
Govvosis vuolábealde sáhttá oaidnit movt juolluduvvon doarjja ealáhusovddideapmái , lotnolasealáhusaide ja duodješiehtadussii lea juohkásan nissonolbmuid , almmáiolbmuid ja fitnodagaid gaskka , ja ollásit ortnegiin .
Bedrifter Menn 22 %
Almmáiolmmoš 22 %
Side 137 av 274
Fitnodat Nissonolmmoš
Kartet under viser fordelingen kommunevis av de innvilgede tilskuddene i 2010 til søkerbaserte ordninger innenfor næring .
Kárta vuolábealde čájeha movt juolluduvvon doarjagat 2010:s leat juohkásan ohcanvuđot ortnegiin ealáhusaid siskkobealde .
Side 138 av 274
136 siidu 272 siiddus
6 Arealer , miljø- og kulturvern Sametingets hovedmål i arbeidet med arealer , miljøvern og kulturvern er å sikre en bærekraftig utnytting av arealer og ressurser i samiske områder med grunnlag i samisk historie og samiske verdier .
6 Areálat , birasgáhtten ja kultursuodjaleapmi Sámedikki váldoulbmilin barggus areálaiguin , birasgáhttemiin ja kultursuodjalemiin lea sihkkarastit areálaid ja resurssaid ceavzilis ávkkástallama sámi guovlluin sámi historjjá ja sámi árvvuid vuođul .
Disponeringen av disse områdene og ressursene skal være grunnlagt på samiske rettigheter .
Dáid guovlluid ja resurssaid ávkkástallan galgá leat vuođđuduvvon sámi vuoigatvuođaide .
Det skal legges vekt på et bærekraftig og langsiktig perspektiv .
Ceavzilis ja guhkes áiggi perspektiiva galgá deattuhuvvot .
Sametingets arbeid med arealsaker handler om at samiske interesser skal ivaretas når beslutninger om arealbruk skal tas .
Sámedikki barggu oktavuođas areálaáššiiguin lea sáhka das ahte sámi beroštumit galget gozihuvvot dalle go mearrádusat areálageavaheamis dahkkojuvvojit .
Samiske kulturminner brukes som dokumentasjon for samisk tilstedeværelse i samiske områder .
Sámi kulturmuittut geavahuvvojit sámi leahkima duođašteapmái sámi guovlluin .
I kulturminnearbeidet er Sametinget høringsinstans i plansaker og større utbygginger .
Sámediggi lea gulaskuddanásahussan kulturmuitobarggus plánaáššiin ja stuorát huksenáššiin .
I forbindelse med disse registreres en stor mengde samiske kulturminner .
Dán oktavuođas registrerejuvvojit ollu sámi kulturmuittut .
Arealer Kraftutbygging
Areálat El-rávnnji huksen
Sametinget har i 2010 behandlet 219 saker som omhandler utbygging av kraft og kraftlinjer .
Sámediggi lea 2010:s meannudan 219 ášši main lea leamaš sáhka el-rávnnji ja el-fápmolinjáid huksemis .
Det gjelder både små og store saker , alt fra en mindre omlegging av en 22 kV kraftlinje til melding om et større vindkraftverk .
Áššit leat leamaš unnit ja stuorrát , unnimus lei 22 kV el-fápmolinjá earáhuhttin ja stuorámusaid gaskkas ledje stuorát bieggafápmorusttegat .
Sametinget har fått utarbeidet en rapport som tar for seg en kvantitativ sammenligning av potensialet for vindkraftutbygging i Finnmark og Rogaland .
Sámediggi lea ráhkadahttán raportta mii buohtastahttá kvantitatiivva vejolašvuođa hukset bieggafámu Finnmárkui ja Rogalándii .
I rapporten konkluderes det med at forholdene for vindkraftutbygging ligger godt til rette i begge fylkene .
Dán raporta konkludere ahte dilit bieggafámu huksemii leat buorit goappašiin fylkkain .
På grunn av kostnader og avstander er imidlertid forholdene for eksport av vindkraft langt bedre i Rogaland .
Goluid ja gaskkaid geažil lea dattetge bieggafámu fievrrideapmi mealgat buoret Rogalánddas .
På bakgrunn av rapporten mener Sametinget at eksport av vindkraft fra Finnmark per i dag ikke er lønnsomt .
Raportta vuođul oaivvilda Sámediggi ahte bieggafámu fievrrideapmi Finnmárkkus odne ii leat gánnáhahtti .
Sametinget har i den offentlige debatten om energiutbygging i nord også reist andre kritiske spørsmål .
Sámediggi lea almmolaš digaštallamis energiijahuksema birra davvin buktán eará kritihkalaš gažaldagaid .
Økonomien i vindkraftprosjektene gir et svakt grunnlag for finansiering av nye kraftlinjer .
Bieggafápmoprošeavttaid ekonomiija addá heajos vuođu ođđa el-fápmolinjáid ruhtadeapmái .
Ny vindkraft produsert i nord har svært lang vei til markedet .
Ođđa bieggafámus mii buvttaduvvo davvin lea hirbmat guhkes gaska márkanii .
Det vil kreves tiltalls milliarder kroner å investere i ny nettkapasitet fra nord til sør .
Fertešii logenar miljárddaid ruvnnuid ovddas dahkat investeremiid jos ođđa neahta davvin máttás galggašii hukset .
Det er også et paradoks at urfolksområdene i nord er de områdene som tilsynelatende må bære de største byrdene av avbøtende tiltak i form av såkalt grønn energi .
Paradoksan lea maiddái dat go álgoálbmotguovllut davvin orrot fertemin guoddit stuorámus nođiid váidudeaddji doaibmabijuin dan oktavuođas go nu gohčoduvvon ruoná energiija huksejuvvo .
Når det gjelder kraftutbygging har Sametinget i 2010 også konsultert med både Olje- og energidepartementet ( OED ) og Norges vassdrags- og energidirektorat ( NVE ) i henhold til kgl. res av 1. juli 2005 om konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget , samt avtale mellom Sametinget og NVE av 31.3.2009 .
Go guoská el-fámu huksemii de lea Sámediggi 2010:s konsulteren maiddái Oljo- ja energiijadepartemeanttain ( OED ) ja Norgga čázádat- ja energiijadirektoráhtain ( NČE ) suoidnemánu 1. b. 2005 gonagaslaš resolušuvnna ektui konsultašuvnnaid hárrái stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskka , ja šiehtadusa Sámedikki ja NČE gaskka , beaiváduvvon 31.3.2009 .
Sametinget har hatt konsultasjoner med Olje- og energidepartementet om bygging av en 132 kV-kraftlinje i Vevelstad og Brønnøy kommuner .
Sámedikkis leat leamaš konsultašuvnnat Oljo- ja energiijadepartemeanttain 132 kV-el-fápmolinjá huksemis Vevelstad ja Brønnøy gielddain .
Reinbeitedistriktet , områdestyret og Sametinget har gitt uttrykk for at kraftlinjen innebærer en stenging av flyttlei etter reindriftsloven § 22 .
Boazodoalloorohat , guovllustivra ja Sámediggi leat dovddahan ahte el-fápmolinjá giddešii johtingeainnu boazodoallolága § 22 mielde .
OED konkluderer med at stenging av flyttlei bare omfatter fysisk stenging .
OED konkludere nu ahte johtingeaidnu giddejuvvošii dušše fysihkalaččat .
Dette står i motstrid til Miljøverndepartementets og Landbruks- og matdepartementets vurderinger i temaveileder for reindrift og planlegging etter plan- og bygningsloven .
Dát ii soaba Birasgáhttendepartemeantta ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta árvvoštallamiidda boazodoalu fáddágihppagis ja plánemii plána- ja huksenlága mielde .
Justisdepartementet har vurdert spørsmålet , og støtter dette synet .
Justiisadepartemeanta lea árvvoštallan gažaldaga , ja doarju dán oainnu .
Sametinget avventer nå henvendelse fra OED angående videre konsultasjoner .
Sámediggi vuordá dál oktavuođa váldima OED:s viidáset konsultašuvnnaid ektui .
Sametinget har underveis hatt tett kontakt med det aktuelle reinbeitedistriktet i denne saken .
Sámedikkis lea leamaš lávga oktavuohta guoskevaš boazodoalloorohagain dán áššis .
I forbindelse med konsesjonssøknadene om vindkraftutbygging på Fosenhalvøya har Sametinget påklaget Norges vassdrags- og energidirektorats ( NVE ) konsesjonsvedtak når det gjelder Roan vindkraftverk , Storheia vindkraftverk samt også planlagt 420 kV kraftledning Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Bieggafápmohuksema konsešuvdnaohcamiid oktavuođas Fosennjárggas lea Sámediggi váidán Norgga čázádat- ja energiijadirektoráhta ( NČE ) konsešuvdnamearrádusa mii guoská Roan bieggafápmorusttegii , Storheia bieggafápmorusttegii ja maiddái plánejuvvon 420 kV el-fápmolinjái Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Side 139 av 274
137 siidu 272 siiddus
Namsos - Roan - Storheia .
Namsos - Roan - Storheia .
Dette på bakgrunn av at næringsgrunnlaget for reindriftsnæringen på Fosen vil svekkes .
Dan vuođul go boazodoalu ealáhusvuođus Fosenis fuotnána .
Klagebehandlingen med konsultasjoner er ennå ikke startet opp .
Váiddameannudeapmi konsultašuvnnaiguin ii leat vel álggahuvvon .
Sametinget har startet opp konsultasjonene med NVE når det gjelder Statnetts søknad om konsesjon til bygging av ny 420 kV kraftlinje mellom Balsfjord og Hammerfest .
Sámediggi lea álggahan konsultašuvnnaid NČE:in go guoská Statnett konsešuvdnaohcamii hukset ođđa 420 kV el-fápmolinjá Báhccavuona ja Hámmárfeastta gaskka .
Dette har reist en del prinsipielle spørsmål om gjennomføringen av disse konsultasjonene , jf. Sametingets avtale med NVE .
Dát lea bajidan soames prinsihpalaš gažaldaga dáid konsultašuvnnaid čađaheami hárrái , gč. Sámedikki šiehtadusa NČE:in .
Spørsmålene går på hvilke opplysninger som skal legges fram og til hvilket tidspunkt .
Jearaldahkan lea ahte makkár dieđut galget biddjojuvvot ovdan ja makkár áiggis .
Sametinget og NVE er i dialog om hvordan dette i praksis skal løses .
Sámediggi ja NČE leat gulahallamin movt dán geavahusas galggašii čoavdit .
Utbygging og lokalisering av nye anlegg for produksjon av elektrisk kraft styres i stor grad av ledig kapasitet på overføringsnettet .
Ođđa rusttegiid huksema ja lokaliserema el-fámu buvttadeami várás stivre ollu guoros kapasitehta fievrridanneahtas .
Dette , sammen med at staten plikter å behandle alle aktuelle søknader om utbygging , gjør at slik kraftproduksjon på mange måter bærer preg av et ‖Først til mølla-prinsipp‖ .
Dát , ovttas dainna go stáhtas lea geatnegasvuohta meannudit buot áigeguovdilis huksenohcamiid , dagaha ahte dán lágan el-fápmobuvttadeami máŋgga láhkai stivre “ Vuosttamužžan millui prinsihppa ” .
En slik framgangsmåte vil lett komme i konflikt med ønsket om en helhetlig forvaltning av områdene .
Dán lágan vuohki boahtá álkidit vuostálaga sávaldagain ahte ollislaččat hálddašit guovlluid .
Dette kan også bryte med det folkerettslige prinsippet om vern av samisk kultur .
Dát sáhttá rihkkut maiddái álbmotrievttálaš prinsihpa sámi kultuvrra suodjaleamis .
Sametinget har gjennomført møte med Jijnevaerie sameby på svensk side .
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin Jijnevaerie sámečearuin Ruoŧa bealde .
Dette i forbindelse med den norske stats virksomhet gjennom Statkraft ( Statkraft SCA ) og deres planer om å bygge vindkraftverk i sentrale reinbeiteområder for Jijnevaerie sameby .
Dan oktavuođas go Norgga stáhta áigu Statkraft ( Statkraft SCA ) ja sin plánaid bokte hukset bieggafápmorusttega Jijnevaerie sámečearu guovddáš boazoguohtonguovlluide .
Prosjektet heter Vindkraft Norr og vil legge beslag på vinterbeitearealene med 417 vindmøller .
Prošeavtta namma lea Vindkraft Norr man áigumuššan lea bidjat 417 bieggamillu dálveguohtoneatnamiidda .
Dersom planene iverksettes vil det bety at et helt vinterbeiteland for en familiegruppe gjøres uanvendelig og to flytteveier i samebyen stenges .
Jos plánat álggahuvvojit , de mearkkaša dat dan ahte bearašjoavkku olles dálveguohtoneatnamiid ii šat sáhte geavahit ja čearu guokte johtingeainnu giddejuvvojit .
Samebyen påklagde konsesjonen og fikk delvis medhold .
Sámečearru váiddii konsešuvnna ja dasa mieđihuvvui muhtun muddui .
Begge parter har anket avgjørelsen .
Goappašat bealit leat váidán mearrádusa .
Sametinget i Norge har tatt opp denne saken med Utenriksdepartementet og vil følge den opp overfor Statkraft .
Sámediggi Norgga bealde lea váldán ovdan dán ášši Olgoriikadepartemeanttain ja áigu čuovvolit dan Statkraft ektui .
Vern
Suodjaleapmi
Sametingets plenum behandlet sak 33/10 : Verneprosesser i samiske områder i 2010 .
Sámedikki dievasčoahkkin meannudii ášši 33/10 : Suodjalanproseassat sámi guovlluin 2010:s .
Dette vil også omfatte spørsmål om områder skal vernes .
Dát guoská maiddái gažaldagaide ahte galget go guovllut suodjaluvvot .
Samisk bruk av områder har tradisjonelt ikke forringet naturverdiene .
Sámi ávkkástallan guovlluin ii leat árbevirolaččat goaridan luondduárvvuid .
Bruken har medført at områder i dag anses som verneverdige , ved at de fremstår som naturskjønne og med lite eller ingen tekniske inngrep .
Ávkkástallan lea dagahan dan ahte guovllut dál adnojuvvojit gáhttenárvosažžan , danne go dat leat luondduviđa čábbát ja unnán dahje eai oppanassiige teknihkalaččat lihkahallojuvvon .
Sametinget vil arbeide for at lokalbefolkningens bruk av sine ressursområder skal kunne videreføres til nye generasjoner , og er selve grunnlaget for samefolkets kulturelle eksistens .
Sámediggi áigu bargat dan ala vai dan movt báikegottiid olbmot leat geavahan iežaset resursaguovlluid galgá sáhttit fievrridit ođđa buolvvaide , ja dat lea sámi álbmoga kultuvrralaš leahkima vuođđu .
Dette innebærer at Sametinget skal delta i beslutninger om hvordan områder og ressurser skal forvaltes og brukes i fremtiden .
Dát mearkkaša dan ahte Sámediggi galgá sáhttit searvat mearrádusaide das movt guovllut ja resurssat galget hálddašuvvot ja geavahuvvot boahtteáiggis .
Dette gjelder også områder som av staten anses som verneverdige .
Dát guoská maiddái guovlluide mat stáhta mielas leat gáhttenárvosaččat .
Sametinget vil framheve nødvendigheten av at tradisjonell samisk bruk skal videreføres ved eventuelt områdevern .
Sámediggi deattuha ahte lea dárbu fievrridit árbevirolaš sámi ávkkástallama viidáseappot vejolaš guovllugáhttema oktavuođas .
Det forutsettes at vern ikke endrer den samiske bruken av utmarka og at virkningene av områdevern ikke har negative konsekvenser for samisk kultur , reindrift , utmarksbruk , næringsutøvelse og samfunnsliv .
Eaktuduvvo ahte suodjaleapmi ii hehtte sámi meahcceávkkástallama ja ahte guovllugáhtten ii váikkut negatiivvalaččat sámi kultuvrii , boazodollui , meahcceávkkástallamii , ealáhusbargui ja servodateallimii .
Sametinget vil ha løsninger som sikrer at kulturbasert høsting også er mulig ved bruk av moderne hjelpemidler .
Sámediggi háliida dakkár čovdosiid maiguin sihkkarastojuvvo maiddái dat ahte kulturvuđot ávkkástallamis lea vejolašvuohta geavahit ođđaáigásaš veahkkeneavvuid .
Regjeringen har gjennom Miljøverndepartementets ( MD ) budsjettproposisjon , Prop . 1 S ( 2009-2010 ) lagt fram en ny modell for forvaltning av verneområdene .
Ráđđehus lea Birasgáhttendepartemeantta ( BD ) bušeahttaproposišuvnna bokte , Prop. 1 S ( 2009-2010 ) ovddidan suodjalanguovlluid várás ođđa hálddašanmálle .
Den nye modellen omfatter både store verneområder som nasjonalparker og landskapsvernområder , verneområder i sammenheng som grenser opp mot hverandre , og forvaltning av små verneområder .
Ođđa málle siskkilda sihke stuorra suodjalanguovlluid nugo álbmotmehciid ja eanadatsuodjalanguovlluid , suodjalanguovlluid dan oktavuođas go leat oktasaš rájit , ja smávva suodjalanguovlluid hálddašeami .
Den nye forvaltningsmodellen innebærer at nasjonalparker , andre store verneområder og verneområder i sammenheng skal forvaltes av et interkommunalt , politisk sammensatt nasjonalpark- / verneområdestyre .
Ođđa hálddašanmálle mearkkaša ahte álbmotmehciid , eará stuorra oktalaš suodjalanguovlluid ja suodjalanguovlluid galgá gielddaid gaskasaš , politihkalaččat čohkkejuvvon álbmotmeahcce- / suodjalanguovllu stivra hálddašit .
I områder med samiske interesser skal også Sametinget oppnevne representanter til styret .
Stivrras galgá leat ovddasteaddji juohke guoskevaš gielddas ja dasa lassin okta guđege guoskevaš fylkkagielddas .
Av de 33 nasjonalparkene som er vedtatt i Fastlands-Norge er 19 etablert i det samiske området .
Guovlluin gos leat sámi beroštumit galgá maiddái Sámediggi nammadit ovddasteaddji stivrii . 33 álbmotmeahci
Side 140 av 274
138 siidu 272 siiddus
I Nordland fylke ble Sjunkhatten nasjonalpark vedtatt av Kongen i statsråd den 5.2.2010 etter enighet mellom MD og Sametinget .
Gonagas stáhtaráđis mearridii 05.02.2010 Sjunkhatten álbmotmeahcci Norlándda fylkkas maŋŋá go Birasgáhttendepartemeanta ja Sámediggi soabaiga .
Sametinget har også samtykket på skogsvern som naturreservater for 6 mindre områder i Sør-Trøndelag og Nord-Trøndelag som ble vernet i 2010 .
Sámediggi lea miehtan maiddái meahccesuodjaleapmái luonddureserváhtan guđa unnit guovllus Mátta-Trøndelágas ja Davvi-Trøndelágas mat suodjaluvvojedje 2010:s .
Det har vært gjennomført konsultasjoner mellom Sametinget og MD om det endelige verneforslaget for Rohkunborri nasjonalpark i Bardu kommune i Troms .
Sámedikki ja Birasgáhttendepartemeantta gaskka leat leamaš konsultašuvnnat Rohkunborri álbmotmeahci , Bearddu suohkanis Romssas loahpalaš suodjalanevttohusa birra .
Det ble oppnådd enighet om de to gjenstående punktene om synliggjøring av vektlegging av samisk interesser og rammene for Sametingets representasjon i nasjonalparkstyret .
Šattai ovttamielalašvuohta dan guovtti báhcán čuoggáin sámi beroštumiid ja rámmaid deattuheami oainnusmahttima birra go guoská Sámedikki ovddastussii álbmotmeahccestivrras .
Fra departementets side gjenstår sluttavklaringer med Talma sameby .
Departemeantta beales leat vel báhcán loahppačilgehusat Dálma sámečearuin .
Status for pågående verneprosesser i samiske områder : - Vernområde for Goahteluoppal i Kautokeino kommune : oversendt Miljøverndepartementet , Sametinget venter på konsultasjoner .
Lea maiddái ságáškuššojuvvon ahte jeagge- ja njuoskaeatnamiid suodjalanplána barggu oktavuođas viidáseappot Finnmárkku fylkkas sáhttá ásahuvvot sierra bargolávdegoddi mii galgá veahkehit fylkkamánni suodjalanplánabarggus .
- Utvidelse av Øvre Ánarjohka nasjonalpark i Karasjok kommune : oversendt Miljøverndepartementet , Sametinget venter på konsultasjoner . - Landskapsvernområde for Návetvuopmi ( Navitdalen ) og Njemenjáiku ( Kvænangsbotn ) i Troms : enighet oppnådd mellom Miljøverndepartementet og Sametinget .
Daid suodjalanproseassaid stáhtus mat leat sámi guovlluin : - Suodjalanguovlu Goahteluobbalis Guovdageainnu suohkanis : sáddejuvvon Birasgáhttendepartementii , Sámediggi lea vuordimin konsultašuvnnaid - Anárjoga álbmotmeahci viiddideapmi Kárášjoga gielddas : sáddejuvvon Birasgáhttendepartementii , Sámediggi lea vuordimin konsultašuvnnaid - Návetvuomi ja Njemenjáiku eatnadatsuodjalanguovlu Romssas : ovttamielalašvuohta Birasgáhttendepartemeantta ja Sámedikki gaskka .
Vedtak ventes på nyåret i 2011. - Nasjonalpark i Sundsfjordfjellet i Nordland : oversendes fra Fylkesmannen i Nordland til Direktoratet for naturforvaltning .
Mearrádusa dahkan vurdojuvvo ođđajagis 2011 - Sundsfjordfjellet álbmotmeahcci Nordlánddas : sáddejuvvo Norlándda fylkkamánnis Luondduhálddašan direktoráhtii .
Sametinget venter på konsultasjoner .
Sámediggi lea vuordimin konsultašuvnnaid .
- Dåapma nasjonalpark på Fosenhalvøya i Nord- og Sør-Trøndelag , arbeidsutvalg med samisk representasjon er nylig etablert .
- Dåapma álbmotmeahcci Fosennjárggas Davvi- ja Mátta-Trøndelágas : bargojoavku mas lea sámi ovddastus lea gieskat ásahuvvon .
- Titalls hav- og fjordområder i Nord-Norge for marint vern : arbeidsutvalg på 9 personer med samisk representasjon .
- Logeneare mearra- ja vuotnaguovllu Davvi-Norggas maritiibmasuodjalusas : Bargojoavku mas leat ovcci olbmo sámi ovddastusain .
Bivdi- Sjøsamisk fangst- og fiskeriorganisasjon har 2 representanter og Fjordfiskernes forening 1 representant .
Bivdi – mearrasámi bivdo- ja guolástusorganisašuvnnas leat guokte lahtu ja Vuotnabivdiid searvvis okta lahttu .
ILOs tilbakemeldinger på oppfølgingen av ILO konvensjonen nr. 169 om urfolk i selvstendige stater
ILO dieđáhusat ILO konvenšuvnna nr. 169 álgoálbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain čuovvoleapmái
ILOs ekspertkomité har i februar 2010 gitt sine vurderinger av Norges oppfølging av ILO 169 om urfolk i selvstendige stater .
ILO áššedovdikomitea lea guovvamánus 2010 addán árvvoštallamiid dasa movt Norga čuovvola ILO 169 konvenšuvnna álgoálbmogiid birra iešmearrideaddji stáhtain .
Disse vurderingene legger viktige føringer og rammer for oppfølgingen av Samerettsutvalget .
Dát árvvoštallamat bidjet deaŧalaš čanastagaid ja rámmaid Sámi vuoigatvuođalávdegotti čuovvoleapmái .
ILO ønsker konsultasjonsavtalen mellom statlige myndigheter og Sametinget velkommen som et viktig skritt mot å sikre konsultasjoner i henhold til konvensjonen .
ILO buorrindohkkeha stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvdnašiehtadusa deaŧalaš lávkin konsultašuvnnaid sihkkarastimis konvenšuvnna ektui .
De ber myndighetene og Sametinget å vurdere måter å håndtere uenighet om oppfølgingen av konsultasjonsavtalen , særlig knyttet til
Dat bivdet eiseválddiid ja Sámedikki árvvoštallat vugiid movt meannudit soahpameahttunvuođa konsultašuvdnašiehtadusa čuovvoleamis , erenoamážit čuovvovačča ektui :
Ordningen må tilpasses de enkelte situasjoner og saker .
Go guoská ruvkedoibmii , de oaivvildit čielgasit ahte ovddut das eai leat čadnojuvvon
Side 141 av 274
eanaeaiggátvuhtii .
Sametinget har arbeidet opp mot regjeringen for å komme i gang med konsultasjonene om oppfølgingen av Samerettsutvalgets utredning NOU 2007:13 .
Sámediggi lea bargan ráđđehusa ektui vai boađášedje johtui konsultašuvnnaiguin Sámi vuoigatvuođalávdegotti NAČ 2007:13 čuovvolemiin .
Justisdepartementet ble i samsvar med avtale fra halvårsmøte i desember 2009 oversendt notat med forslag til strukturering av det videre arbeidet .
Justiisadepartementii sáddejuvvui notáhta dávistettiin juovlamánu 2009 čoahkkima šiehtadussii evttohusain movt struktureret viidáset barggu .
Sametinget har ved flere anledninger etterspurt tilbakemelding fra departementet på dette .
Sámediggi lea ollu gerddiid jearralan dieđuid dán birra departemeanttas .
Det er nå avtalt et oppstartsmøte på politisk nivå om konsultasjonsprosessen i februar 2011 .
Dál lea šiehtaduvvon álggahančoahkkin politihkalaš dásis konsultašuvdnaproseassa birra guovvamánus 2011 .
Tema for dette møtet er hvordan konsultasjonsprosessen skal gjennomføres .
Dán čoahkkima fáddán lea dat ahte movt konsultašuvdnaproseassa galgá čađahuvvot .
Dette arbeidet vil kunne bli krevende framover .
Dát bargu šaddá gáibidit ollu boahtteáiggis .
Det er likevel grunn til å minne om at spørsmål om lovfesting av rettighetskartlegging utenfor Finnmark og konsultasjonsregler om lover og administrative tiltak er spørsmål som langt på veg er rettslig avklart gjennom vedtak av Finnmarksloven og fastsetting av konsultasjonsprosedyrer i kongelig resolusjon .
Dattetge lea sivva muittuhit ahte gažaldat vuoigatvuođaid kártema láhkii čatnamis olggobealde Finnmárkku ja konsultašuvdnanjuolggadusat lágaid ja hálddahuslaš doaibmabijuid ektui leat dakkár gažaldagat mat oalle guhkás leat rievttálaččat čielggaduvvon Finnmárkkulága mearrádusa bokte ja konsultašuvdnaprosedyraid mearrideami bokte gonagaslaš resolušuvnnas .
Sametinget har prioritert arbeidet i Kystfiskeutvalget i 2010 .
Sámediggi lea 2010:s vuoruhan Riddoguolástuslávdegotti barggu .
De politiske konsultasjonene vil da forhåpentligvis kunne gjenopptas i løpet av 2011 .
Jáhku mielde čađahuvvojit politihkalaš konsultašuvnnat fas jagis 2011 .
Finnmarkseiendommen ( FEFO )
Finnmárkkuopmodat ( FeFo )
Det gjennomføres faste halvårlige kontaktmøter på administrativt og politisk nivå mellom Sametinget , Finnmark fylkeskommune og Finnmarkseiendommen .
Sámedikki , Finnmárkku fylkkagieldda ja Finnmárkkuopmodaga gaskka dollojuvvojit fásta oktavuohtačoahkkimat juohke jahkebealis hálddahusa ja politihkalaš dásis .
Prosessen for arbeidet med Finnmarkseiendommens strategiske plan fra 2011 har vært oppe til drøfting .
Proseassa Finnmárkkuopmodaga strategalaš plánabargu 2011 rájes lea leamaš ságaškuššamis .
Høringsforslag til strategisk plan har også vært til behandling i Sametinget plenum .
Strategalaš plána gulaskuddanevttohus lea maiddái meannuduvvon Sámedikki dievasčoahkkimis .
Gjennom kontakten og drøftingene om ny strategisk plan til Finnmarkseiendommen har felles forståelser av utfordringer og prioriteringer blitt styrket .
Oktavuođa ja ságaškuššamiid bokte Finnmárkkuopmodaga ođđa strategalaš plána ektui leat oktasaš áddejumit , hástalusain ja vuoruhemiin nannejuvvon .
Ikke minst gjelder dette mellom Sametinget og Finnmark fylkeskommune .
Erenoamážit guoská dát oktavuhtii Sámedikki ja Finnmárkku fylkkagieldda gaskka .
Dette har bidratt til større ro og legitimitet til Finnmarkseiendommens arbeid etter Finnmarksloven .
Dát lea buvttihan stuorát ráfi ja legitimitehta Finnmárkkuopmodaga bargui Finnmárkkulága mielde .
Finnmarkseiendommen har likevel fremdeles kommunikasjonsutfordringer .
Finnmárkkuopmodagas leat dattetge ain gulahallanhástalusat .
Dette ansvaret ligger imidlertid ikke hos Finnmarkseiendommen alene .
Ovddasvástádus dás dattetge ii gula dušše Finnmárkkuopmodahkii .
Både de som har fremmet og vedtatt Finnmarksloven og Sametinget og Finnmark fylkeskommune som oppnevner styrerepresentantene , har ansvar for en kommunikasjon som bidrar til anerkjennelse til de viktige oppgavene Finnmarkseiendommen har .
Sihke dain geat leat ovddidan ja mearridan Finnmárkkulága , ja Sámedikkis ja Finnmárkku fylkkagielddas mat nammadit stivraovddasteddjiid , lea ovddasvástádus gulahallamis mii dagahivčče dan ahte deaŧalaš doaimmat mat Finnmárkkuopmodagas leat dohkkehuvvošedje .
Sametinget , Finnmark fylkeskommune og Finnmarkseiendommen skal samarbeide om å utvikle ordninger for en samfunnsnyttig anvendelse av et eventuelt overskudd i Finnmarkseiendommens virksomhet .
Sámediggi , Finnmárkku fylkkagielda ja Finnmárkkuopmodat galget ovttas bargat ortnegiid ovddidemiin dan várás movt geavahit vejolaš badjelbáhcaga Finnmárkkuopmodaga doaimmas servodatávkkálaččat .
Mineralvirksomhet
Mineráladoaibma