pere/sami_parallel huggingface dataset:
Forvaltningsplanene for verneområder tar hensyn til og legger til grunn tradisjonell samisk kunnskap og bruk av områdene
Suodjalanguovlluid hálddašanplánain váldojuvvo vuhtii árbevirolaš sámi máhttu ja guovlluid geavaheapmi ja nu ahte dat leat vuođđun
Ny næringsutvikling skjer på eksisterende næringers premisser
Ođđa ealáhusovddideapmi dáhpáhuvvá dáláš ealáhusaid eavttuid mielde
Samiske lokalsamfunn sine behov stilles foran besøkendes behov
Sámi báikegottiid dárbu biddjojuvvon ovddabeallái gussiid dárbbu
Informasjon av verneområdene skal bidra til at besøkende får kunnskap om og forståelse for den samiske bruken av området I tillegg skal Sametinget arbeide for at Naturmangfoldloven endres slik at det ikke stilles strengere krav til reindriftsutøvelse i verneområder enn det som reindriftsloven stiller i reinbeiteområdene ellers.
Dieđut suodjalanguovlluid birra galget váikkuhit dan ahte guossit ožžot máhtu ja áddejumi sámi geavahusa birra guovllus Dasa lassin galgá Sámediggi bargat dan ala ahte Luondduvalljodatláhka rievdaduvvo nu ahte eai biddjojuvvo čavgaset gáibádusat boazodolliide suodjalanguovlluin, go maid boazodoalloláhka bidjá boazoguohtonguovlluide muđui.
Sametinget ber videre om at arbeidet med Samerettsutvalgets utredning NOU 2007:13 prioriteres.
Dasto bivdá Sámediggi ahte bargu Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusain NAČ 2007:13 vuoruhuvvo.
Forvaltningspraksisen av verneområder skal ikke bidra til å foregripe oppfølgingen og begrense mulighetene for eventuell gjennomføring av de foreslåtte tiltakene i utredningen.
Suodjalanguovlluid hálddašangeavahus ii galgga váikkuhit nu ahte ovdagihtii čuovvolit ja ráddjet čielggadusas evttohuvvon doaibmabijuid čađahanvejolašvuođaid.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen - 002/16
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 002/16
OOUK - vedtak:
BFOL - Mearrádus:
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens innstilling:
Ba jásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus:
Innledning Oppvekst-, omsorgs- og utdanningskomiteen har behandlet sak 012/16 – Verdiskapning i verneområder i det tradisjonelle samiske området.
Álggahus Sámedikki Bajásšaddan-, fuolahus ja oahpahuslávdegoddi lea meannudan ášši 012/16 - Árvoháhkan suodjalanguovlluin sámi árbevirolaš guovllus.
Komiteens innstilling er følgende:
Lávedgotti árvalus: Mearkka šumit
Merknader Merknad fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen og Beaska Niillas, fra Arbeiderpartiet (AP) Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen og Jørn Are Gaski, fra Árja Lars Oddmund Sandvik og Per Erik Mudenia, fra Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma og fra Høyre Lars Filip Paulsen: Komiteen registrerer med stor bekymring at Klima- og miljødepartementet har unnlatt å konsultere Sametinget om arbeidet med merkevarestrategi for nasjonalparker og verneområder.
Mearkkašupmi Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen, ja Beaska Niillas, Bargiidbelloda ga Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen ja Jørn Are Gaski, Árja Lars Oddmund Sandvik ja Per Erik Mudenia, Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma ja Olgešbellod aga Lars Filip Paulsen bokte: Lávdegodd i oaidná vuorjašuvvamiin ahte Dálkkádat- ja birasdepartemeanta ii leat konsulteren Sámedikkiin mearkagálvostrategiija birra álbmotmehciide ja suodjalanguovlluide.
Merkevarestrategien ble presentert på nasjonalparkkonferansen i Trondheim april 2015, uten at Sametinget var informert om at arbeidet var i gang.
Mearkagálvostrategiija ovdanbuktojuvvui álbmotmeahccekonferánssas Troandimis cuoŋománu 2015, ii ge Sámediggi lean ožžon dieđu ahte dát bargu lea álggahuvvon.
Det er kritikkverdig at et slikt arbeid igangsettes uten at de samiske interessene og bruk av verneområdene tas hensyn til, og uten at Sametinget konsulteres.
Lea moaitinveara go dákkár bargu biddjo johtui almmá geahčademiid lea go dáin dadjamuš sámi beroštumiide ja suodjalanguovlluid geavaheapmái, ja nu ahte Sámediggi ii konsulterejuvvo áššis.
Brudd på konsultasjonsavtalen ser Sametinget på som svært alvorlig.
Konsulterenšiehtadusa rihkkun lea Sámedikki mielas hui duođalaš ášši.
Forslag Forslag fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen og Beaska Niillas, fra Arbeiderpartiet (AP) Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen og Jørn Are Gaski, fra Árja Lars Oddmund Sandvik og Per Erik Mudenia, fra Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen og fra Høyre Lars Filip Paulsen: Forslag 1: Nytt kulepunkt:
Evttohusat Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearv v i (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen, ja Beaska Niillas, Bargiidbelloda ga Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen ja Jørn Are Gaski, Árjja Lars Oddmund Sandvik ja Per Erik Mudenia, Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen ja Olgešbellod aga Lars Filip Paulsen bokte: Evttohus 1: Ođđa boalločuokkis:
- Tradisjonelle samiske utmarksnæringer skal kunne drives i samme omfang og til samme perioder som de har vært brukt før eventuelle vernebestemmelser kom.
Árbevirolaš sámi meahcástanealáhusat galget beassat doaimmahuvvot seamma ládje ja seamma áigodaga nu go leat álo dahkkon ovdal go vejolaš suodjalusmearrádusat bohte.
Nytt andre avsnitt etter kulepunktene: Sametinget mener at dagens verneregime i liten grad hensyntar bærekraftig samisk bruk av områdene.
Ođđa nubbi teakstaoassi maŋŋel boalločuoggáid: Sámediggi oaivvilda ahte dála suodjalusráđđenvuohki ii váldde vuhtii gánnáhahtti sámi guovllu geavaheami.
Sametinget mener at lovgivningen som styrer verneprosesser må revideres slik at den hensyntar og muliggjør fortsatt bruk av verneområdene.
Sámediggi oaivvilda ahte lágaid mat stivrrejit suodjalanproseassaid ferte ođđasit árvvoštallat nu ahte dat vuhtiiváldet ja leat vejolaččat ain geavahit suodjalanguovlluid.
Blant annet ønsker Sametinget at lokale rettighetshavere, kommuner, bygdelag etc får større innflytelse på forvaltningen av verneområder.
Earet eará háliida Sámediggi ahte báikkálaš vuoigatvuođaeaiggádat, suohkanat, gilisearvvit ja earát ožžot stuorit váikkuhusa suodjalusguovlluid hálddašeamis.
Sametinget kan ikke akseptere vern av samiske bruksområder dersom et slikt vern er til hinder for tradisjonelle samiske næringer og utmarkshøsting.
Sámediggi ii sáhte dohkkehit sámi geavahusguovllu gáhttema jus dát gáhtten lea hehttehussan árbevirolaš sámi ealáhusaide ja meahcásteapmái.
Sametinget ser at forvaltningen av Laponia, UNESCOs verdensarvområde i Nord-Sverige, kan være en god modell for forvaltningen av fremtidige verneområder i Norge.
Sámedikki oainnu mielde lea hálddašeapmi Laponias, UNESCO máilmmiárbeguovllus Davvi-Ruoŧas, buorre modeallan movt boahttevaš suodjalanguovllut Norggas sáhttet hálddašuvvot.
Nytt tredje avsnitt: Sametinget registrerer at samisk utmarkshøsting og - næring har blitt tilsidesatt ved etablering av nasjonalparker og verneområder.
Ođđa goalmmat teakstaoassi: Sámediggi oaidná ahte sámi meahcástallan ja meahcástanealáhus lea bidjon olggobeallái go ásahit álbmotmehciid ja suodjalanguovlluid.
Tradisjonell høstingsaktivitet begrenses i noen områder ved restriksjoner mot motorisert ferdsel.
Go mohtorfievrruid geavaheapmi lea gáržžiduvvon muhtin guovlluin, de ráddjejuvvo árbevirolaš meahcástallandoaibma.
Økt menneskelig ferdsel og aktivitet fra ny næringsutøvelse som for eksempel reiseliv, i tillegg til restriksjoner for utøvelse av moderne reindrift, arktisk landbruk og annen utmarkshøsting resulterer i en oppfatning av å bli presset ut av sine driftsområder.
Eanet almmolaš johtolat ja doaibma ođđa ealáhusbargguid dihte omd. mátkeealáhusa, lassin gáržžiduvvon ođđaáigásaš boazodoallobargguin, árktalaš eanandoaluin ja eará meahcástallamiin, buktá dat ipmárdusa ahte lea duvdojuvvon eret iežas doaibmabáikkiin.
Sametinget er redd for at de politiske målsetningene om ny verdiskapning og næringsaktivitet i verneområdene, tilspisser presset mot samiske rettighetshavere.
Sámediggi lea balus ahte dat politihkalaš ulbmil ođđa árvoháhkama ja ealáhusdoaimma birra suodjalanguovlluin, gártet noađđin sámi vuoigatvuođaeaiggádiidda.
Dette kan oppfattes som et inngrep i det samiske livsgrunnlaget.
Dát sáhttá ipmirduvvot dego sisabahkken sámi birgenláhkái.
Nest siste avsnitt erstattes med: I tillegg skal S ametinget arbeide for at Naturmangfoldsloven endres slik at det ikke stilles strengere krav til reindriftsutøvelse, annen utmark shøsting og - næring i verneområder enn det som ellers stilles til disse næringene.
Nubbin maŋemus teakstaoassi lonuhuvvo dáinna: Dasa lassin galgá Sámediggi bargat ahte Luondduvalljodatláhka rievdaduvvo nu ahte ii gáibiduvvo suodjalanguovlluin eanet boazodoalus, eará meahcásteamis ja – ealáhusas go dat mii dábálaččat gáibiduvvo dáin ealáhusain.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat:Muđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 012/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 012/16
Forslag 2, representant Aud Marthinsen, Fremskrittspartiet
Evttohus 2 - Aud Marthinsen, Ovddadusbellodat
Verdiskapning i verneområder i det tradisjonelle samiske området Sametinget ønsker minst mulig vern, og har som hovedmål å ta hele landet i bruk.
Árvoháhkan suodjalanguovlluin sámi árbevirolaš guovllus Sámediggi háliida nu uhccán suodjaleami go vejolaš, ja váldomihttomearrin lea váldit olles riikka atnui.
Selv om sametinget også ønsker nasjonalparker og verneområder, må det i større grad enn tidligere finnes løsninger der tradisjonelle primærnæringer og for eksempel gruvedrift og vann/vindkraft kan sameksistere.
Vaikke vel Sámediggi háliida ge maiddái álbmotmehciid ja suodjalanguovlluid, de fertejit eanet go ovdal gávdnot čovdosat nu ahte árbevirolaš vuođđoealáhusat ja ovdamearkka dihtii ruvkedoaibma ja čáhce-/bieggafápmu sáhttet doaimmahuvvot oktanaga.
Saken påbegynt 04.03.16 kl. 11.55 Av 39 representanter var 32 til stede.
03.16 dii. 11.55. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 32 čoahkis.
Forslag 2 ble forkastet med 31 mot 1 stemmer
E vttohus 2 hilgojuvvui 31 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 1 ble vedtatt med 31 mot 1 stemmer
Evttohus 1 mearriduvvui 31 jienain 1 vuostá.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens tilrådning ble vedtatt med 31 mot 1 stemmer
Bajásšaddan-, fuolahus- oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 31 jienain 1 jiena vuostá
Lars Oddmund Sandvik, saksordfører
Lars Odmund Sandvik, áššejođiheaddji
Marit Kirsten Anti Gaup
Marit Kirsten A. Gaup
Sametinget mener at tilrettelegging for verdiskapning i nasjonalparker og andre større verneområder skal skje på en måte som ivaretar eksisterende samiske næringer.
Sámediggi oaivvilda ahte árvoháhkama láhčin álbmotmehciin ja eará stuorát suodjalanguovlluin galgá dáhpáhuvvat nu ahte dáláš sámi ealáhusat suodjaluvvojit.
Informasjon av verneområdene skal bidra til at besøkende får kunnskap om og forståelse for den samiske bruken av området
Dieđut suodjalanguovlluid birra galget váikkuhit dan ahte guossit ožžot máhtu ja áddejumi sámi geavahusa birra guovllus
Tradisjonelle samiske utmarksnæringer skal kunne drives i samme omfang og til samme perioder som de har vært brukt før eventuelle vernebestemmelser kom.
Árbevirolaš sámi meahcástanealáhusat galget beassat doaimmahuvvot seamma ládje ja seamma áigodaga nu go leat álo dahkkon ovdal go vejolaš suodjalusmearrádusat bohte.
Sametinget mener at dagens verneregime i liten grad hensyntar bærekraftig samisk bruk av områdene.
Sámediggi oaivvilda ahte dála suodjalusráđđenvuohki ii váldde vuhtii gánnáhahtti sámi guovllu geavaheami.
Sametinget registrerer at samisk utmarkshøsting og - næring har blitt tilsidesatt ved etablering av nasjonalparker og verneområder.
Sámediggi oaidná ahte sámi meahcástallan ja meahcástanealáhus lea bidjon olggobeallái go ásahit álbmotmehciid ja suodjalanguovlluid.
I tillegg skal Sametinget arbeide for at Naturmangfoldsloven endres slik at det ikke stilles strengere krav til reindriftsutøvelse, annen utmarkshøsting og -næring i verneområder enn det som ellers stilles til disse næringene.
Dasa lassin galgá Sámediggi bargat ahte Luondduvalljodatláhka rievdaduvvo nu ahte ii gáibiduvvo suodjalanguovlluin eanet boazodoalus, eará meahcásteamis ja – ealáhusas go dat mii dábálaččat gáibiduvvo dáin ealáhusain.
Saken avsluttet 04.03.16 kl. 14.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 04.03.16 dii. 14.50.
Ášši/Sak 013/16
Ášši 013/16
16/1175
16/1175
SR 045/16
SR 045/16
SP 13/16
DC 13/16
Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling: Sametinget viser til Olje- og energidepartementets vedtak om konsesjoner til vindkraftutbygging på Fosen av 26.08.2013.
Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus: Sámediggi čujuha Oljo- ja energiijadepartemeantta 26.08.2013 beaiváduvvon mearrádussii konsešuvnnaid birra oažžut hukset bieggafápmorusttegiid Fosenii.
Det vises videre til at Statkraft, Trønder Energi og Nordic Wind Power DA i februar 2016 har fattet investeringsbeslutning om utbygging av vindkraftanleggene på Fosen.
Čujuhuvvo dasa ahte Statkraft, Trønder Energi ja Nordic Wind Power DA leat guovvamánus 2016 dahkan investerenmearrádusa hukset bieggafápmorusttegiid Fosenii.
Sametinget konstaterer at konsesjonene til vindkraftverkene og investeringsbeslutningen er fattet uten at det foreligger et på forhånd fritt informert samtykke verken fra Sametinget eller reinbeitedistriktet.
Sámediggi gávnnaha ahte bieggafápmorusttetkonsešuvnnat ja investerenmearrádus leat dahkkojuvvon almmá dan haga ahte Sámediggi dahje orohat leat mieđihan dasa friija dieđiheami vuođul.
Sametinget finner det overveiende sannsynlig at vindkraftutbyggingen på Fosen vil medføre at reindriftsutøvere og reinbeitedistriktet på Fosen blir fratatt eller begrenset i sin mulighet til å utøve sin kultur og næring.
Sámedikki mielas lea stuorra várra dasa ahte bieggafápmohuksen Fosenii dagaha ahte Fosena boazodoallit ja orohat massá dahje oažžu ráddjejuvvot iežaset vejolašvuođa doaimmahit sin kultuvrra ja ealáhusa.
Dette er i strid med Grunnloven §§ 92 og 108, menneskerettsloven §§ 2 og 3, FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 og FNs erklæring om urfolks rettigheter artikkel 19 og 32. Sametinget uttrykker en klar forventning om at selskapene og investorene som står bak planene om vindkraftutbygging på Fosen utviser et stort ansvar for å følge menneskerettighetene for urfolk.
Dát rihkku Vuođđolága §§ 92 ja 108, olmmošvuoigatvuođalága §§ 2 ja 3, artihkkala 27 ON konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra ja artihkkaliid 19 ja 32 ON julggaštusas álgoálbmotvuoigatvuođaid birra. Sámediggi dovddaha čielga vuordámuša ahte dat fitnodagat ja investorat mat leat Fosena bieggafápmohuksema plánaid duogábealde, čájehit stuorra ovddasvástádusa čuovvolit álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid.
Det forutsetter at en utbygging under en hver omstendighet ikke kan skje uten at selskapene har fått et på forhånd fritt informert samtykke fra berørt reinbeitedistrikt på Fosen.
Dat eaktuda ahte hukseme ii man ge láhkai sáhte čađahit almmá dan haga ahte fitnodagat dasa lea ožžon mieđáhusa friija dieđiheami vuođul Fosena guoskevaš orohagas.
Sametinget framhever at en utbygging uten et på forhånd fritt informert samtykke fra reinbeitedistriktet gir grunnlag for klage til FNs menneskerettighetskomité og prøving overfor domstolene.
Sámediggi deattuha ahte huksen almmá dan haga ahte orohat lea mieđihan dasa friija dieđiheami vuođul addá ákka váidit ON olmmošvuoigatvuođalávdegoddái ja geahččalit ášši duopmostuoluin.
Sametingets plenum - 013/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 013/16
Forslag 1, representant Aud Marthinsen, Fremskrittspartiet
Evttohus 1 - Áirras Aud Marthinsen, Ovddadusbellot
Vindkraft på Fosen Alternativt forslag til rådets innstilling: Sametinget viser til Olje- og energidepartementets vedtak om konsesjoner til vindkraftutbygging på Fosen av 26.08.2013.
Bieggamillot Fosenis Molssaevttolaš evttohus ráđi árvalussii: Sámediggi čujuha Oljo- ja energiijadepartemeantta mearrádussii mas addet konsešuvnna bieggamillorusttegiid ceggemii Fosenii, beaiváduvvon borgemánu 26.b.2013.
Det vises videre til at Statkraft, Trønder Energi og Nordic Wind Power DA i februar 2016 har fattet investeringsbeslutning om utbygging av vindkraftanleggene på Fosen.
Muđui čujuhuvvo maid dasa ahte Statkraft, Trønder Energi ja Nordic Wind Power DA guovvamánu 2016 leat dahkan investerenmearrádusa bieggamillorusttegiid huksemis Fosenis.
Sametinget finner ikke grunnlag for å gå imot prosjektet.
Sámediggi ii oainne ákka vuosttaldit prošeavtta.
Sametinget finner det heller ikke særlig sannsynlig at vindkraftutbyggingen på Fosen vil medføre at reindriftsutøvere og reinbeitedistriktet på Fosen blir fratatt eller begrenset i sin mulighet til å utøve sin kultur og næring.
Sámedikki mielas ii ge leat menddo jáhkehahtti ahte bieggamillorusttethuksen mielddisbuktá ahte boazodoallit ja Fosen orohat masset dahje ožžot ráddjejuvvot vejolašvuođa doaimmahit iežaset kultuvrra ja ealáhusa.
E rfaring viser at rein og vindkraft, vannkraft og kraftlinjer utmerket godt kan sameksistere uten at det går ut over hverken dyrevelferd, kalving elle lønnsomhet i næringa.
Vásihusat čájehit ahte bohccot, bieggamillot, čáhcebuođut ja elfápmolinját bures doibmet ovttas, nu ahte dat ii váikkut elliidbirgejupmái, miessáivuhtii ii ge gánnáhahttivuhtii ealáhusas.
Sametinget finner derfor at dette tiltaket ikke er i strid med hverken Grunnloven eller internasjonale konvensjoner.
Sámedikki mielas danin dát doaibma ii leat ii Vuođđolága ii ge riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid vuostá.
Sametinget vil tvert imot applaudere regjeringens handlekraft og beslutning i denne saken.
Sámediggi áigu baicca rámidit ráđđehusa doaimmalašvuođa ja mearrádusa dán áššis.
Prosjektet innebærer investeringer på 11 milliarder kroner, og vil produsere om lag 3,4 terrawattimer (TWh) fornybar energi i året når det står ferdig.
Prošeakta mielddisbuktá investeremiid sullii 11 miljárdda ruvnno ovddas, ja addá sullii 3,4 terrawattdiimmuid ođasmahtti energiija jahkásaččat, go de válbmana.
Dette tilsvarer det årlige forbruket til rundt 170 000 husstander.
Dát ovddasta sullii 170 000 viesu jahkásaš elrávdnjegeavaheami.
Det er gode nyheter at Statkraft og deres partnere har besluttet å investere i vindkraftprosjektene på Fosen og i snillfjordområdet.
Lea buorre ođas ahte Statkraft ja dan bealálaččat leat mearridan investeret bieggamillorusttetprošeavttaide Fosenis ja Snillfjordguovllus.
Dette er et av de største industriprosjektene i fastlands-Norge.
Dát leat muhtin dain stuorimus industriijaprošeavttain Norgga eatnama nalde.
Beslutningen bidrar til økt produksjon av fornybar energi og gir grunnlag for klimavennlig næringsutvikling og arbeidsplasser, noe sametinget støtter.
Mearrádus mielddisbuktá eanet buvttadeami ođasmahtti energiijas ja addá vuođu dálkkádatláđis ealáhusovdáneapmái ja bargosajiide, ja dan doarju Sámediggi.
Saken påbegynt 04.03.16 kl. 09.00 Av 39 representanter var 38 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 0 4.03.16 dii. 09:00 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 38 čoahkis.
Forslag 1 ble forkastet med 36 mot 2 stemmer
Evttuhos 1 hilgojuvvui 36 jienain 2 jiena vuostá.
Sametingsrådets innstilling ble vedtatt med 33 mot 5 stemmer.
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvui 33 jienain 5 jiena vuostá.
Nordkalottfolket v/ Toril Bakken Kåven Nordkalottfolket er enig i store deler av vedtaket, men da saken er kommet opp så sent, og med minimal tid til saksbehandling, mener vi at vi ikke får belyst alle aspekter av saken.
Beavdegirjelasáhus Dán áššis ovddid ii Nordkalottfolket Toril Bakken Kåven bokte čuovvovaš beavdegirjelasáhus: Nordkalottfolket doarju stuorra oasi mearrádusas, muhto go ášši lea boahtán nu maŋŋit, ja báhcá nu unnán áigi áššemeannudeapmái, de oaivvildit mii ahte dan geažil ii leat vejolaš čuvget buot beliid dán áššis.
Vi har derfor sett oss nødt til å stemme mot rådets forslag i denne omgang.
Danne mii fertet jienastit vuostá ráđi evttohusa dán vuoro.
Thomas Åhrén, saksordfører
Thomas Åhren, áššejođiheaddji
Thomas Åhrén
Thomas Åhren
Per Andersen Bæhr
9. Per A. Bæhr
Thomas Åhrén
Thomas Åhren, áššejođiheaddji
Sametinget viser til Olje- og energidepartementets vedtak om konsesjoner til vindkraftutbygging på Fosen av 26.08.2013.
Sámediggi čujuha Oljo- ja energiijadepartemeantta 26.08.2013 beaiváduvvon mearrádussii konsešuvnnaid birra oažžut hukset bieggafápmorusttegiid Fosenii.
Saken avsluttet 04.03.16 kl. 09.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 04.03.16 dii. 09.50.
Undertegnede har lest gjennom protokollen, og finner de bokførte beslutninger å være i overensstemmelse med Sametingets vedtak.
Vuollaičállit lea lohkan čoahkkingirjji, ja gávnnahan ahte čoahkkingirjái fievrriduvvon mearrádusat leat nu movt Sámediggi mearridii.
Karasjok, 02.03.2016 - 04.03.2016
Kárášjohka, 02.03.2016 - 04.03.2016
leder nestleder
nubbinjođiheaddji
Sametingets plenum Møtebok 02/16
Sámedikki dievasčoahkkin Čoahkkingirji 02/16
Tid: 07.06.2016 - 09.06.2016 Sted: Karasjok
Áigi: 07.06.2016 - 09.06.2016 Báiki: Kárášjogas
Kåre Ivar Olli møtte 06. -07. 06.16
06.16, su sajis dalle Kåre Olli
Kjetil Johnsen møtte 08. 06.16
Kjetil Johnsen su sajis 08.06.16
Tok sete 07.06.6 kl. 09.30
válddii saji 07.06.16 dii. 9.30
Torbjørg Leirbakken møtte 06. - 07. 06.16
06.16, su sajis dalle Torbjørn Leirbakken
Vars Laila Susanne
Vars Laila Susanne
Permisjon fra 08.06.16 fra kl. 10.30, ingen vara kunne møte
perm 08.06.16 dii. 10.30 rájes, oktage várrelahttu ii sáhttán buktit
Klemet Erland Hætta møtte 07.06.16 kl. 15.00 - 08.06.16
perm 07.06. dii 15.00 rájes gitta 08.06.16, Klemet Erland Hætta su sajis dalle
Inhabil i sak 21/16 Sametingets reviderte budsjett 2016
bealálaš áššis 21/16, ii lean mielde meannudeamen ášši
Marius Nilsen
Marius Nilsen
Rolf Anders Hætta
Rolf Anders Hætta
Ståle Nilsen
Ståle Nilsen
014/16
014/16
015/16
015/16
Sametingsrådets beretning om virksomheten
Sámediggeráđi doaibmadieđáhus
016/16
016/16
017/16
017/16
018/16
018/16
Sametingsmelding om samiske kulturinstitusjoner
Sámediggedieđáhus sámi kulturásahusaid birra
019/16
019/16
Samiske stedsnavn i offentlig bruk
Sámi báikenamat almmolaš geavahusas
020/16
020/16
Sametinget som veiviser for bruk av samisk språk
Sámediggi sámegiela geavaheami ofelažžan
021/16
021/16
Sametingets reviderte budsjett 2016
Sámedikki 2016 reviderejuvvon bušeahtta
022/16
022/16
Nu guhká go mis leat eatnamat - Sametingsmelding om areal og miljø
Nu guhká go mis leat eatnamat - Samediggidieđahus areala ja birrasa birra
023/16
023/16
Sametingets forretningsorden - endring
Sámedikki čoahkkinortnet - rievdadus
024/16
024/16
Sametingets kontrollutvalg - årsmelding 2015
Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddi – 2015 jahkedieđáhus
Ášši/Sak 014/16
Ášši 014/16
16/2253
16/2254
Plenumsledelsens innstilling Innkalling av 12.05.16 med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes med foreslåtte endringer.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: 12.05.16 beaiváduvvon gohččun árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvo, oktan evttohuvvon rievdadus aiguin.
Sak 22/16 Sametingsmelding om areal og miljø utsettes til plenum i september 2016.
Ášši 22/16 Sámedikki areála- ja birasdieđáhus maŋiduvvo dievasčoahkkimmii 2016 čakčamánus.
Sametingets plenum - 014/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 014/16
Merknad fra Representant Mariann Wollmann Magga - Arbeiderpartiets sametingsgruppe
Mearkkašupmi - Bargiidbellodaga sámediggejoavku - Áirras Mariann Wollmann Magga
Klargjøring av Kjøreregler for komitearbeid på Sametinget
Lávdego ddebarggu bargonjuolggadusaid čielggadeapmi Sámedikkis
I forbindelse med at Nærings- og Kulturkomiteen behandlet Sametingsmelding om areal og miljø, valgte komiteen å bruke noe lengre tid på innstillingen, og sendte forespørsel til plenumsledelsen.
Dan oktavuođas go Ealáhus- ja kulturlávdegoddi meannudii Sámediggedieđáhusa areála ja birrasa birra, válljii lávdegoddi geavahit eanet áiggi evttohussii, ja sáddii jearaldaga dievasčoahkkinjođihangoddái.
Det viser seg at det ikke er klare kjøreregler for slike tilfeller, og at det er rom for tolkning.
Č ájehuvvo ahte eai leat čielga njuolggadusat diekkár dil álašvuođaide, ja ahte lea vejolaš dulkot dáid.
Vi ber Sametingets plenumsledelse gjennomgå kjørereglene, i tett dialog med komitelederne, og legge frem forslag til reviderte kjøreregler innen utgangen av 2016.
Mii bivdit Sámedikki dievasčoahkkinjođihangotti guorahallat njuolggadusaid, ovttas lávdegotti jođiheddjiiguin, j a dasto buktit ovdan dárkkistuvvon njuolggadusevttohusa ovdal 2016 loahpa.
Saken påbegynt 07.06.16 kl. 09.00 Votering Av 39 representanter var 38 til stede.
06.1 6 dii. 09.00. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 8 čoahkis.
Det ble ikke votert over saken.
Dán áššis ii jienastuvvon.
Innlegg Replikk
Repli h kk a
Jørn Are Gaski, saksordfører
Jørn Are Gaski, áššejođiheaddji
Inger Elin Utsi, til forr. orden
Inger Elin Utsi, čoahkkinortnegii
Mariann Wollmann Magga
Mariann Wollmann Magga, mearkkašupmi
SP - vedtak:
DC - Mearr ádus:
Innkalling av 12.05.16 med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes med foreslåtte endringer.
05.16 beaiv áduvvon gohččun, árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvui oktan evttohuvvon rievdadusaiguin.
Saken avsluttet 07.06.15 kl. 09.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 0 7. 0 6.
Ášši/Sak 015/16
Ášši 015/16
Sametingsrådets beretning om virksomheten
Sámediggeráđi doaibmadieđáhus Ášše nr.
16/1889
16/1889
Sametingsrådets innstilling overfor Sametinget:
Árvvoštallan Sámediggeráđi árvalus Sámediggái:
Sametinget tar Sametingsrådets beretning om virksomheten i perioden til orientering.
Sámediggi váldá Sámediggeráđi dán áigodaga doaibmadieđáhusa diehtun.
Denne beretningen omhandler perioden fra 01.02.16 til 09.05.16 og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2016.
Dát dieđáhus válddaha áigodaga 01.02.16 - 09.05.16 ja lea čadnojuvvon Sámedikki 2016 bušehttii.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt ett fysisk møte og flere telefonmøter og har behandlet 113 saker.
Sámediggeráđđi lea áigodagas doallan ovtta fysalaš čoahkkima ja máŋga telefončoahkkima ja lea meannudan 113 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/kalender har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nu go oidno geahčastagas www.sametinget.no/kalender, de lea ráđđi dasa lassin searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
Økt antall språkbrukere og økt bruk av samiske språk
Eanet giellageavaheaddjit ja eanet sámegielaid geavaheapmi
Samisk språkutvalg leverte sin delrapport om kommunenes forpliktelser og struktur knyttet til samisk språk 15.februar i år.
Sámi giellalávdegoddi geigii oasseraporttas dán jagi guovvamánu 15.b. gielddaid geatnegasvuođaid ja struktuvrra birra mat čatnasit sámegillii.
Sametingsrådet er fornøyd med at utvalget følger Sametingets tilrådninger om kommunereformen.
Sámediggeráđđi lea duhtavaš dainna go lávdegoddi čuovvu Sámedikki rávvagiid gielddaođastusa oktavuođas.
I rapporten anbefaler utvalget å styrke og bevare samisk språk som et ledd i kommunesammenslåing.
Raporttas rávve lávdegoddi nannet ja gáhttet sámegiela oassin gielddaid ovttastuhttimis.
Utvalget mener bevaring og utvikling av samisk språk må være en del av den helhetlige vurderingen ved eventuell sammenslåing av kommuner.
Lávdegoddi oaivvilda ahte sámegiela gáhtten ja ovddideapmi ferte leat oassin ollislaš árvvoštallamis gielddaid vejolaš ovttastahttima oktavuođas.
På Sametingets kommuneseminar i april i år orienterte imidlertid statssekretær Anne Karin Olli at regjeringen ikke kommer til å følge opp rapporten, da de mener at den ikke er konkret nok.
Sámedikki gielddasemináras cuoŋománus dán jagi muitalii dattetge stáhtačálli Anne Karin Olli ahte ráđđehus ii áiggo čuovvolit raportta, go sin mielas dat ii leat doarvái konkrehta.
Språkutvalget foreslår i sin delrapport også ulike nivåer for kommuner i forvaltningsområdet:
Giellalávdegoddi evttoha oasseraporttas maiddái iešguđet dásiid hálddašanguovllu gielddaide:
«språkbevaringskommuner» hvor samisk og norsk er likestilte.
«giellagáhttengielddat» gos sámegiella ja dárogiella leat ovttadássásaččat.
«språkvitaliseringskommuner» hvor samisk språk skal styrkes og vitaliseres
«giellaealáskahttingielddat» gos sámegiella galgá nannejuvvot ja ealáskahttojuvvot
«storbykommuner» med et særlig ansvar for samisk språk
«stuorragávpotgielddat» main lea erenoamáš ovddasvástádus sámegielas
Språkutvalgets forslag framstår som konstruktive, og Sametingsrådet imøteser utvalgets endelige rapport 8. september 2016.
Giellalávdegotti evttohusat orrot leamen konstruktiiva, ja Sámediggeráđis leat vuordámušat lávdegotti loahpalaš raportii čakčamánu 8. b. 2016.
Tospråklighetstilskudd
Guovttegielatvuođadoarjagat
Resultatene fra evaluering av ordningen med tospråklighetstilskudd til kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet for samisk språk ble presentert under Sametingets kommuneseminar i april i år.
Sámegiela hálddašanguovllu gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuođadoarjagiid ortnega evaluerema bohtosat biddjojuvvojedje ovdan Sámedikki gielddasemináras cuoŋománus dán jagi.
Evalueringen er foretatt av Nordlandsforskning på oppdrag av Sametingsrådet.
Nordlandsforskning čađahii evaluerema Sámediggeráđi ovddas.
Evalueringen viser at tilskuddsmodellen Sametinget innførte i 2012 har svakheter.
Evalueren čájeha ahte dan doarjjamálles maid Sámediggi ásahii jagi 2012, leat heajus bealit.
I følge Nordlandsforskning har Sametinget bare delvis lyktes med å gå fra en kostnadsstyrt til målstyrt tilskuddsmodell.
Nordlandsforskning oainnu mielde lea Sámediggi dušše muhtun muddui lihkostuvvan rievdademiin gollovuđot doarjjamálles ulbmilvuđot doarjjamállii.
Samarbeidsavtalene som er utarbeidet for de enkelte kommunene er for generelle og gjentar i stor grad bestemmelsene i samelovens språkregler.
Dat ovttasbargošiehtadusat mat leat ráhkaduvvon iešguđet gielddaide leat menddo oppalaččat ja geardduhit menddo guhkás sámelága giellanjuolggadusaid mearrádusaid.
Rapporten avdekker også at god politisk og administrativ dialog mellom Sametinget og kommunene er viktig for å oppnå reell målstyring.
Raporta gávnnaha maiddái ahte buorre politihkalaš ja hálddahuslaš gulahallan gaskal Sámedikki ja gielddaid, lea deaŧalaš go galgá juksat duohta ulbmilstivrejumi.
Evalueringen avdekker behov for utvikling av metoder for å foreta nødvendige og sammenlignbare analyser av språksituasjonen i de ulike kommunene.
Evalueren čájeha dárbbu ráhkadit vugiid maiguin čađahit dárbbašlaš ja buohtastahttivejolaš analysa iešguđet gieldda gielladilis.
Tospråklighetstilskuddet skal bidra til at kommunene oppfyller samelovens språkregler.
Guovttegielatvuođadoarjja galgá váikkuhit dasa ahte gielddat ollašuhttet sámelága giellanjuolggadusaid.
Men kommunene har ulike forutsetninger og står ovenfor svært forskjellige utfordringer.
Muhto gielddain leat iešguđet návccat ja fertejit dustet hui iešguđetlágan hástalusaid.
Dagens tilskuddsmodell tar ikke i tilstrekkelig grad hensyn til disse ulikhetene.
Dálá doarjjaortnet ii váldde doarvái bures vuhtii dáid earuid.
Modellen for tospråklighetsmidlene må ses i sammenheng med samisk språkutvalgs delrapport fra februar i år.
Guovttegielatvuođamálle ferte geahččat dan oasseraportta vuođul maid sámi giellalávdegoddi bijai ovdan guovvamánus dán jagi.
Den omhandler også kommunenes forpliktelser og struktur og dets betydning for samisk språk.
Dat gieđahallá maiddái gielddaid geatnegasvuođaid ja struktuvrra ja dan mearkkašumi sámegillii.
Utvalget omtaler flere av punktene som berøres i evalueringen av tospråklighetsmidlene.
Lávdegoddi namuha máŋga čuoggá mat gieđahallojuvvojit guovttegielatvuođaruđaid evalueremis.
Utvalget anbefaler en gjennomgang av dagens forvaltningsmodell, styrket samarbeid mellom Sametinget og kommunene og behovet for kartlegging av språksituasjon i de ulike områdene.
Lávdegoddi rávve guorahallat dálá hálddašanmálle, nannet ovttasbarggu gaskal Sámedikki ja gielddaid ja geahčadit dárbbu kártet gielladili iešguđet guovlluin.
Språkutvalget anbefaler ulike nivåer av kommuner innenfor samisk språkområde, basert på kommunenes ulike forutsetninger og behov (se forrige punkt under kap. 2.1).
Giellalávdegoddi rávve iešguđet dásiid dain gielddain mat leat mielde sámi giellaguovllus, vuođđuduvvon gielddaid sierranas návccaide ja dárbbuide (geahča ovddit čuoggá kap. 2.1 vuolde).
Språkutvalgets rapport og evalueringen fra Nordlandsforskning dokumenterer behovet for en gjennomgang av dagens forvaltningsmodell og tilskuddsordning.
Giellalávdegotti raporta ja Nordlandsforskninga evalueren duođaštit dárbbu guorahallat dálá hálddašanmálle ja doarjjaortnega.
Sametingsrådet utarbeider nå et høringsnotat om tilskuddsmodeller for tospråklighetstilskudd til kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggeráđđi ráhkada dál gulaskuddannotáhta sámegiela hálddašanguovllu gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuođadoarjaga doarjjamálliid birra.
Notatet sendes på høring til kommunene i forvaltningsområdet, og Sametingsrådet ser fram til konstruktive tilbakemeldinger.
Notáhta sáddejuvvo gulaskuddamii hálddašanguovllu gielddaide, ja Sámediggeráđis leat vuordámušat konstruktiiva vástádusaide.
Etter en bred høringsrunde vil rådet legge saken frem for plenum.
Govda gulaskuddama vuođul bidjá ráđđi ovdan ášši dievasčoahkkimii.
Small Language Planning
Small Language Planning
Small Language Planning Model – Partner Agreement.
Small Language Planning Model – Partner Agreement.
07. mars 2016 har Sametinget gitt beskjed til Sámi allaskuvla:s prosjektmedlem og -kommunikasjonsperson, Torkel Rasmussen, at Sametinget blir med på prosjektet i nært samarbeid med Sámi allaskuvla.
Sámediggi lea 07.03.2016 addán dieđu Sámi allaskuvlla prošeaktaoassálastái ja- gulahallanolbmui, Torkel Rasmussenii, ahte Sámediggi searvá prošektii lagaš ovttasbargguin Sámi allaskuvllain.
Hovedmålet med prosjektet er å finne gode måter å styrke og utvikle bruken av truede minoritetsspråk i Nord-Europa.
Prošeavtta váldoulbmil lea gávdnat buriid vugiid mo nannet ja ovddidit áitojuvvon minoritehtagielaid geavaheami Davvi-Eurohpás.
Sametinget har deltatt på møte med baskeres språkforenings (The Council of Social Entities for the Basque Language, Kontseilua) representant, Paul Bilbao Sarriain, i Oslo 30.03.2016.
Sámediggi lea oassálastán čoahkkimii báskkalaš giellasearvvi (The Council of Social Entities for the Basque Language, Kontseilua) ovddasteddjiin, Paul Bilbao Sarriain, Oslos 30.03.2016.
Formålet var å få mer informasjon om arbeidet med protokollen om språkrettigheter som skal godkjennes på konferanse som arrangeres i Donostia i Spania på slutten av året.
Ulbmilin lei oažžut eambbo dieđuid giellavuoigatvuođaid protokolla ráhkadeamis mii galgá dohkkehuvvot konferánssas mii lágiduvvo Donostia-gávpogis Spánias dán jagi loahpas. (Baskisk språkintitiativ – Protokoll og konferanse om språkrettigheter
Sametinget har gitt råd i saker som angår skrivemåten av samiske stedsnavn, og hvilken betydning disse har.
Sámediggi lea addán rávvagiid áššiide mat gustojit sámi báikenamaid čállinvuohkái ja makkár mearkkašupmi dain lea.
Sametinget har blant annet gitt råd til skrivemåten av stedsnavn i Fauske, Balsfjord, Karlsøy og Tromsø, og i tillegg er det gitt råd til skrivemåten av adressenavn i Kvænangen, Storfjord og Nesseby.
Sámediggi lea earret eará addán rávvagiid namaide Fuoiskkus, Báhccavuonas, Gálssas ja Romssas, dasa lassin lea maid addán rávvagiid čujuhusnamaide Návuonas, Omasvuonas ja Unjárggas.
Ny folkeregisterlov og nasjonalt ID-kort og pass
Ođđa álbmotregisttarláhka ja nationála ID-koarttat ja pássat
Sametinget har den 07.03.2016 bedt om konsultasjon med Finansdepartementet om hvordan registrere språkinformasjon i forbindelse med nytt folkeregisterlov, og hvordan bruke samiske tegn i offentlige registre.
Sámediggi lea 07.03.2016 bivdán ođđa konsultašuvnnaid ruhtadandepartemeanttain mo registreret gielladieđuid ođđa álbmotregisttarlága vuođul ja mo geavahit sámi čálamearkkaid almmolaš registariin.
Finansdepartementet hat svart at de tar hensyn til sakene i forskriften.
Ruhtadandepartemeantta lea vástidan ahte dát áššit váldojit vuhtii láhkaásahusas.
Sametinget holder fortsatt kontakt med Finansdepartementet i denne saken.
Sámediggi doallá ain oktavuođa Ruhtadandepartemeanttain dán áššis.
Sametinget har fortsatt med språkhjelparbeidet med Politidirektoratets arbeid med nye nasjonale identitetskort- og passutforming.
Sámediggi lea joatkán giellaveahkehanbarggu Politiijadirektoráhtain ođđa nationála identitehtakoarta- ja pássahábmen barggus.
Språkregler oppdatert
Čállinrávagirji ođasmahttojuvvon
Språkregler for nordsamisk, som ble utarbeidet i 2003 er oppdatert.
Davvisámegiela ovddeš čállinrávagirji, mii almmuhuvvui jagi 2003, lea ođasmahttojuvvon.
13. april 2016 ble heftet Riektačállinrávvagat godkjent av Giellagáldus nordsamiske språkseksjon.
Cuoŋománu 13.b. 2016 dohkkehii Giellagáldu davvisámegiela giellajuogus Riektačállinrávvagat gihppaga.
Riektačállinrávvagat tar for seg de viktigste rettskrivingsreglene, som bruken av skilletegn, når og hvordan tegner som komma, punktum, tre punktum, semikolon, spørsmålstegn, utropstegn, skråstrek og andre skrivetegn skal brukes.
Riektačállinrávvagat gieđahallet deaŧaleamos riektačállinnjuolggadusaid, nu go gaskamearkkaid geavaheapmi, goas ja mo dakkár mearkkaid go rihku, čuoggá, golmma čuoggá, beallečuoggá, gažaldatmearkka, čuorvvasmearkka, vinjusárgá ja eará čállinmearkkaid galgá geavahit.
Heftet er tilgjengelig på internett, og vil også bli trykket.
Gihpa lea fidnemis interneahtas, ja dat galgá maiddái prentejuvvot.
Sametinget er med på tre-årig videreprosjekt av Sámi Giellagáldu.
Sámediggi lea mielde golmma jahkásaš Sámi Giellagáldu –joatkkaprošeavttas.
Sámi Giellagáldu er samenes felles og dermed øverste vedtaksorgan for samiske språkfaglige saker.
Sámi Giellagáldu lea sámi álbmoga oktasaš ja seammás bajimuš mearridanorgána sámegielaide guoski giellafágalašáššiin.
Umesamisk arbeidsgruppe hadde som mandat å godkjenne rettskrivingsprinsipper for umesamisk språk.
Ubmisámegiela bargolávdegotti mandáhtan lei dohkkehit ubmisámegiela čállinvuogi.
Arbeidsgruppa avsluttet arbeidet i april, som har versert i nærmere 20 år i forskjellige språkorganer – blant annet i tidligere Samisk språkutvalg.
Bargolávdegoddi loahpahii cuoŋománus barggu, mii jorai lagabui 20 jagi iešguđet lágan giellaorgánain – earret eará ovddeš Sámi giellalávdegottis.
Sámi Giellagáldus arbeidsgruppe for umesamisk språk godkjente umesamisk som offisiell skriftspråk.
Giellagáldu ubmisámegiela bargolávdegoddi dohkkehii ubmisámegiela virggálaš čállinvuogi.
Dette styrker plassen for umesamisk språk i forhold til hovedspråkene i landet, men også i forhold til andre samiske språk.
Dát nanne ubmisámegiela sajádaga riikka váldogielaid ektui, muhto maiddái eará sámegielaid ektui.
Til nå er sørsamisk, lulesamisk, nordsamisk, enaresamisk og skoltesamisk vært offisielle skriftspråk.
Dássážii lea lulli-, julev- ja davvisámegielas, anáraš- ja nuortalašgielas, ja gielddasámegielas leamaš virggálaš čállinvuohki.
Sámi Giellagáldu arbeider med nytt terminologi og normering.
Sámi Giellagáldu bargá ođđa terminologiijain ja normeremiin.
Giellagáldu har fem språkseksjoner.
Giellagáldus leat vihtta giellajuhkosa.
Sør-, lule-, nord-, enare- og skoltesamisk språkseksjon godkjenner nytt terminologi og gir føringer for bruken av dette.
Lulli-, julev-, davvi-, anáraš- ja nuortalašgiela giellajuhkosat dohkkehit ođđa terminologiija ja addet ávžžuhusaid daid geavaheamis.
Nordsamisk språkseksjon hadde møte i april hvor felles rettskrivingsregler for nordsamisk språk ble godkjent.
Davvisámegiela giellajuogus čoahkkanii cuoŋománus ja dohkkehii davvisámegiela oktasaš davviriikkalaš riektačállinrávvagiid.
I tillegg normerte den nordsamiske språkseksjonen hvordan statsborgeskapsbenevnelser skal skrives på nordsamisk.
Dasa lassin davvisámegiela giellajuogus normerii mo riikkavulošvuođanamahusaid dahjege borgárvuođanamahusaid galgá čállit davvisámegillii.
Lulesamisk språkseksjon godkjente 50 nye termer for lulesamisk språk.
Julevsámegiela giellajuogus dohkkehii guovvamánus 50 ođđa tearpma julevsámegillii.
Sørsamisk språkseksjon godkjente i mars 179 nye termer på sørsamisk.
Lullisámegiela giellajuogus dohkkehii njukčamánus 179 ođđa tearpma lullisámegillii.
I tillegg jobber Giellagáldu som språkfaglig organ, tilbyr språkhjelp og gir hver dag råd til språkbrukere om bruken av samisk språk.
Dasa lassin Giellagáldu bargá fágalaš áššedovdiorgánan, fállá giellaveahki ja rávve giellageavaheddjiid beaivválaččat sámegielaid geavaheapmái guoski gažaldagain.
Institusjonens arbeid inkluderer også språkbevaring.
Ásahusa bargguide gullá maiddái giellagáhtten.
I tillegg er informasjonsarbeid om samiske språk og svare på samiske fagrelaterte spørsmål andre gjøremål som Giellagáldu jobber med. Det tre-årige Interreg-prosjektet ble startet i august 2015, og skal fungere til slutten av mai 2018.
Dasa lassin Giellagáldu bargun lea juohkit dieđuid sámegielaid birra ja sámegiela fágalaš jearaldagain. Golmma jahkásaš Interreg-prošeakta álggahuvvui borgemánus 2015:s.
2. 2 Språkbrukere
2. 2 Giellageavaheaddjit
Språkkampanje «Snakk samisk til barnet»
Giellakampánnja «Sámás mánáin»
Sametingsrådet lanserer høsten 2016 en språkkampanje med navnet «Snakk samisk til barnet».
Danne lea sámediggeráđđi álggahan barggu ođđa giellakampánnjain mii lea ožžon namman Sámás mánáin.
Kampanjen retter seg mot foreldre og helsepersonell.
Kampánnja njulgejuvvo váhnemiidda ja dearvvašvuođabargiide doppe gos sámi váhnemat orrot.
Målet er å bevisstgjøre foreldre om språkvalg, spre informasjon om verdien av to-/flerspråklighet, og spre kunnskap om verdien av dette.
Ulbmil lea oažžut váhnemiid dihtomielalažžan giellaválljema ektui, juohkit dieđuid guovtte-/máŋggagielalašvuođa árvvus, ja gilvit máhtolašvuođa árjjalaš giellaválljema birra ja dan árvvu birra.
Planleggingen startet med en workshop, der både NRK Sápmi, Samisk høgskole, språksentre, jordmødre og helsesøstre deltok med idéer og forslag.
Kampánnja plánenbargu biddjui johtui bargobájiin guovvamánu 10.b, gosa ledje bovdejuvvon vejolaš ovttasbargoguoimmit nugo Sámi allaskuvla, NRK sápmi, giellaguovddážat, jortamovrrat ja dearvvašvuođadivššárat.
Det utarbeides egne logoer, egen nettside og kampanjen vil være synlig i sosiale medier.
Kampánjja logo lea ráhkaduvvon, ja sierra neahttasiidu galgá hábmejuvvot. Kampánnja galgá maid čalmmustuhttot sosiála mediain.
Språkmotiveringsstipend til samiske elever
Giellamovttiidahttinstipeanda sámi ohppiide
Sametinget bevilger årlig språkmotiveringsstipend til elever som har samisk i fagkretsen.
Sámediggi juolluda jahkásaččat giellamovttiidahttinstipeandda daidda ohppiide, geain sámegiella lea okta fágain.
Det økende antallet elever i videregående skole som har samisk, indikerer at stipendet motiverer ungdom til å velge samisk.
Daid joatkkaskuvlaohppiid logu lassáneapmi, geain lea sámegiella, čujuha ahte stipeanda movttiidahttá nuoraid válljet sámegiela.
For skoleåret 2015/16 har 208 elever med samisk som førstespråk søkt og fått stipend på kr 7 500 hver.
Skuvlajagis 2015/16 leat 208 oahppi, geain lea sámegiella vuosttašgiellan, ohcan jo ožžon 7 500 ruvdnosaš stipeandda guhte ge.
234 elever med samisk som andrespråk har fått innvilget stipend på kr 5 500 hver.
234 oahppi, geain lea sámegiella nubbigiellan, leat ožžon 5 500 ruvdnosaš stipeandda guhte ge.
65 elever med samisk som fremmedspråk er innvilget stipend på kr 3 000 hver.
65 oahppi, geain lea sámegiella vierisgiellan, leat ožžon 3 000 ruvdnosaš stipeandda guhte ge.
Totalt har 507 elever med samisk i fagkretsen mottatt språkmotiveringsstipend for skoleåret 2015/16.
Oktiibuot leat 507 oahppi, geain lea sámegiella okta fágain, ožžon giellamovttiidahttinstipeandda skuvlajahkái 2015/16.
Sammenlignet med skoleåret 2014/15 hvor469 elever fikk innvilget stipend, har vi i år en økning på 38 elever.
Dan ektui go skuvlajagis 2014/15 ožžo 469 oahppi stipeandda, de leat dán jagi 38 eanet oahppi ožžon stipeandda.
Det er spesielt gledelig å se at økningen er innenfor kategorien samisk som førstespråk og samisk som andrespråk.
Lea erenoamáš illudahtti oaidnit ahte lassáneapmi lea daid gaskkas geain sámegiella lea vuosttašgiellan dahje sámegiella nubbigiellan.
Antall innvilgende stipend til elever med samisk som fremmedspråk er redusert.
Juolluduvvon stipeanddaid lohku daidda ohppiide geain lea sámegiella vierisgiellan, lea njiedjan.
Informasjon om stipendordningen er formidlet til videregående skoler i Nord-Norge og Trøndelag og til alle fylkeskommunene sør for Trøndelag.
Dieđut stipeandaortnega birra leat juhkkojuvvon Davvi-Norgga ja Trøndelága joatkkaskuvllaide ja buot fylkkasuohkaniidda máttabealde Trøndelága.
Fristen for å søke om stipend for skoleåret 2015/16 gikk ut 31.03.2016.
Áigemearri ohcat stipeandda skuvlajahkái 2015/16 loahpai 31.03.2016.
Oppfølging av samarbeidsavtaler
Ovttasbargošiehtadusaid čuovvoleapmi
Sametingspresidenten har dette vårhalvåret besøkt og hatt møter med representanter for alle kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggepresideanta lea dán giđđajahkebealis galledan ja doallan čoahkkimiid sámegiela hálddašanguovllu buot gielddaid ovddasteddjiiguin.
Tema for møtene har vært kommunereformen, evaluering av tospråklighetstilskudd og samarbeidsavtalene mellom Sametinget og den enkelte kommune.
Čoahkkimiid fáddán lea leamaš gielddaođastus, guovttegielatdoarjagiid evalueren ja ovttasbargošiehtadusat gaskal Sámedikki ja ovttaskas gieldda.
Sametingsrådet er fornøyd med årets møter, og ser det som viktig å styrke samarbeidet med kommunene.
Sámediggeráđđi lea duhtavaš dán jagi čoahkkimiiguin, ja atná deaŧalažžan nannet ovttasbarggu gielddaiguin.
Kommunereformen har aktualisert behovet for sterkere samarbeid mellom Sametinget og kommunene om utvikling og bevaring av samisk språk.
Gielddaođastus lea áigeguovdilin dárbbu nannet ovttasbarggu gaskal Sámedikki ja gielddaid sámegiela ovddideami ja gáhttema oktavuođas.
Sametingspresidenten har også i vårhalvåret avholdt møter med Finnmark fylkeskommune, Troms fylkeskommune og Nord-Trøndelag fylkeskommune.
Sámediggepresideanta lea giđđajahkebealis maiddái doallan čoahkkimiid Finnmárkku fylkkagielddain, Romssa fylkkasuohkaniin ja Davvi-Trøndelága fylkkasuohkaniin.
Møtet med Nordland fylkeskommune skal også gjennomføres før sommeren.
Maiddái čoahkkin Nordlándda fylkkasuohkaniin galgá čađahuvvot ovdal geasi.
Nye kommuner inn i forvaltningsområdet for samisk språk
Ođđa suohkanat sámegiela hálddašanguvlui
Skånland og Røros kommuner vil i 2016 ta stilling til om kommunene skal søke innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk.
Skániid ja Plassje suohkanat áigot jagi 2016 árvvoštallat galget go suohkanat ohcat beassat mielde sámegiela hálddašanguvlui.
Sametingsrådet besøkte i den anledning Skånland kommune i februar, og rådgivende utvalg for samiske saker i Sør-Trøndelag i mars i år.
Sámediggeráđđi galledii dan oktavuođa Skániid suohkana guovvamánus, ja Lulli-Trøndelága sámi áššiid ráđđeaddi lávdegotti njukčamánus dán jagi.
Sametingsrådet har fått signaler om at også Engerdal kommune vurderer mulighetene for innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggeráđđái lea guoigaluvvon ahte maiddái Engerdal suohkan árvvoštallá vejolašvuođaid beassat mielde sámegiela hálddašanguvlui.
Hattfjelldal kommune søkte høsten 2015 Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) om innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk.
Aarporte tjielte ozai 2015 giđa Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttas (GOD) beassat mielde sámegiela hálddašanguvlui.
Departementet opplyser at søknaden ikke blir behandlet før Samisk språkutvalg har lagt fram sin rapport i september 2016.
Departemeanta dieđiha ahte ohcan ii meannuduvvo ovdalgo Sámi giellalávdegoddi lea geigen raporttas čakčamánu 2016.
Språkutvalget selv har poengtert, i delrapport presentert 15.02.16, at utvalgets arbeid ikke er til hinder for at nye kommuner kan innlemmes i ordningen.
Giellalávdegoddi ieš lea aiddostahttán, oasseraporttas mii ovddiduvvui 15.02.16, ahte lávdegotti bargu ii hehtte ođđa gieldda beassamis mielde ortnegii.
Sametingsrådet følger opp saken.
Sámediggeráđđi čuovvola ášši.
Sametingspresidenten har i denne perioden hatt møter med flere språksentre.
Sámediggepresideanta lea dán áigodagas doallan čoahkkimiid máŋggain giellaguovddážii.
Tema har vært sentrenes virksomhet.
Fáddán lea leamaš guovddážiid doaibma.
Sametingsrådet er svært fornøyd med språksentrenes arbeid.
Sámediggeráđđi lea hui duhtavaš giellaguovddážiid bargguin.
Det arrangeres nettverkssamling for samiske språksentre i månedsskiftet mai-juni, gjennom et samarbeid mellom Sametinget og Árran.
Fierpmádatčoahkkaneamit lágiduvvojit sámi giellaguovddážiid várás mánnomolsumis miessemánnu – geassemánnu ovttasbarggu bokte Sámedikkiin ja Árraniin.