pere/sami_parallel huggingface dataset:
For mange ungdommer vil en yrkesopplæring i bedrift være et godt alternativ og det arbeides med å utvikle flere modeller med en kombinasjon av opplæring i bedrift og skole .
Ollu ohppiide lea fidnooahpahus fitnodagas buorre molssaeaktu ja eambbo mállet dahje lážáldagat main leat oahpahus fitnodagas ja skuvllas , leat ovddiduvvomin .
Tilbudet gis i dag ved Breivika , Stangnes og Bardufoss / Høgtun videregående skoler .
Fálaldat addojuvvo odne Breivika , Stangnesa ja Beardogoržži / Høgtuna joatkkaskuvllain .
Voksenopplæring i studieverksteder I 2009 ble det gitt tilbud i helsearbeiderfaget for grupper i kommunene Karlsøy , Lyngen , Bardu ( Øverbygd ) og Bjarkøy med gode resultater .
Rávesolbmuid oahpahus oahppobájiin Jagi 2009 addojuvvui fálaldat dearvvašvuođabargifágas joavkkuide Gálssas , Ivgus , Bearddus ( Øverbygdas ) ja Bjarkeajus buriid bohtosiiguin .
Høsten 2008 ble det etablert studieverksted ved et utvalg videregående skoler i Troms .
Čakčat 2008 ásahuvvojedje oahppobájit válljejuvvon joatkkaskuvllaide Romssa fylkkas .
Etableringen kom som et svar på vedtaket i fylkestinget i juni 2007 , der Strategiplan for voksenopplæring 2007 – 2012 ble vedtatt .
Ásahus čađahuvvui dan mearrádusa geažil mii dahkkojuvvui fylkkadikkis geassemánus 2007 mas Rávesolbmuid strategiijaplána áigodahkii 2007 – 2012 mearriduvvui .
Studieverksted gir mulighet for å tilby voksne opplæring på videregående skoles nivå gjennom en desentralisert modell med kontinuerlig inntak og individuell tilpasning .
Oahppobádji addá vejolašvuođa fállat rávesolbmuide dakkár oahpahusa joatkkaskuvlla dásis mas lea lávdaduvvon málle joatkevaš sisaváldimiin ja oktagaslaš heivehallamiin .
Studieverkstedene er lagt til seks hovedskoler , som igjen har ansvaret for tilbudet i sin region .
Oahppobájit leat sajuštuvvon guđa váldoskuvlii , main fas lea ovddasvástádus fálaldagas iežaset regiuvnnain .
Et studieverksted er både en fysisk møteplass for voksne under utdanning og en opplæringsmodell .
Oahppobádji lea oahpu váldi ráveolbmuide sihke fysalaš deaivvadansadji ja oahpahusmálle .
I yrkesfagene er opplæringen organisert i grupper , der det gis fagveiledning knyttet til oppgaver , mens tilbudet innen studieforberedende fag er basert på nettressurser og nettlærere .
Fidnofágain lea oahpahus organiserejuvvon joavkkuide main addojuvvo fágabagadallan bargamušaid oktavuođas , ja fálaldat ohppuiválmmašteaddji fágain lea vuođđuduvvon neahttaresurssaide ja neahttaoahpaheaddjiide .
I tillegg tilbys det forelesninger over lyd / bilde .
Dan lassin fállojuvvojit logaldallamat videokonferánssa bokte .
Videokonferanse brukes aktivt og forelesningene kjøres fra ett sted selv om det er deltakere i hele fylket .
Videokonferánsa geavahuvvo árjjalaččat ja logaldallamat sáddejuvvojit ovtta báikkis vaikko vel oahppit leat ge miehtá fylkka .
Alle voksne som søker yrkesfaglig utdanningsprogram , blir realkompetansevurdert før oppstart .
Buot rávesolbmot guđet ohcet fidnofágalaš oahpahusprográmmii , sin duohtagelbbolašvuohta árvvoštallojuvvo ovdalgo sii váldojuvvojit ohppui .
Dette gjøres for om mulig å gi avkortning i opplæringsløpet og for å kunne tilpasse opplæringen i forhold til individuelle behov .
Dat dahkkojuvvo iskan dihtii lea go vejolaš oanidit oahpahusa ja heivehan dihtii oahpahusa oktagaslaš dárbbuide .
Fornøyde studenter på studieverkstedet i Harstad .
Duhtavaš oahppit oahppobájis Hárštás .
Utveksling for tømrerelever Kvaløya videregående skole deltar i et spennende utvekslingsprosjekt med Lycèe Professional Toussant Louverture Pontarlier i Frankrike .
Snihkkároahppiid lonohallan Sállira joatkkaskuvla lea mielde gelddolaš lonohallanprošeavttas Lycèe Professional Toussant Louverture nammasaš skuvllain Pontarlier nammasaš báikkis Ránskkás .
Prosjektet innebærer at to av elevene ved VG2- byggteknikk ved skolen får tre ukers praksis i bedrift i Pontarlier .
Prošeavttas ožžot VG2-huksenteknihka guokte oahppi golmmavahkkosaš hárjehallama fitnodagas Pontarlier nammasaš báikkis .
Der innkvarteres de i skolens lokaler , men bor hos familiene til to av de franske elevene i helgene .
Doppe sii galget orrut skuvllas , muhto orrot vahkkoloahpaid guovtti ránskka oahppi bearraša luhtte .
De to franske elevene innkvarteres privat og har praksis i tømrerbedrift i Tromsø gjennom BYGGOPP i løpet av mai måned .
Guokte ránskka oahppi orrot priváhta olbmuid luhtte ja sudnos lea hárjehallan Romssa gávpoga snihkkenfitnodagas BYGGOPP miessemánus .
For de franske elevene vil de være i første året av sin Bac Professionnel ( 3. året av et fireårig løp ) .
Ránskka oahppi guovttos leaba vázzimimin iežaska Bac Professionnel vuosttaš jag i ( 3. jagi njealji jagi oahpus ) .
Utdanning Skolen som regional utviklingsaktør VG 2 reiseliv ble opprettet på Sjøvegan i 2007 .
Oahpahus Skuvla regionála ovddideaddjin JK 2 mátkeealáhusat álggahuvvui Vuotnasiiddas jagi 2007 .
Samtidig fikk skolen tildelt RDA1midler samt kommunal medfinansiering for å etablere SENTRE-prosjektet - et treårig prosjekt for utvikling av Skole , ENTreprenørskap og Reiseliv .
Seammás juolluduvvojedje skuvlii RDA1-ruđat , ja suohkan ge vulggii mielruhtadeaddjin ásahan dihtii SENTRE-prošeavtta – golmmajahkásaš prošeavtta mii galgá ovddidit Skuvlla , ENTreprenevrevuođa ja Mátkeealáhusaid .
Skolen har hele tiden hatt todelt fokus , nemlig å forsterke skolen som entrepenørskapsskole i reiseliv og mat , og samtidig bidra til utvikling av reiselivet i de seks kommunene som utgjør inntaksområdet til skolen .
Skuvllas lea miehtá áiggi leamaš guovtteoasat čalmmusteapmi , namalassii nannet skuvlla mátkeealáhusaid ja borramušaid entreprenevraskuvlan , ja seammás ovddidit mátkeealáhusaid dan guđa suohkanis main skuvla váldá sisa ohppiid .
Det har gjennom hele prosjektperioden 2007-2009 vært samarbeidet med et tyvetalls bedrifter i de seks kommunene , og det er registrert overraskende stor satsningslyst og mange suksesser .
Oppa prošeaktaáigodaga 2007-2009 lea leamaš ovttasbargu sullii guoktelot fitnodagain guđa suohkanis , ja lea vásihuvvon vuordemeahttun bargomokta ja leat leamaš ollu lihkostuvvamat .
Elevene ved reiselivslinja 2 RLA på Sjøvegan ( fra venstre ) : Victoria Andreassen , Ina-Rebecca Aandahl og Jørn Ivar Kroken .
Mátkeealáhuslinnjá oahppit 2 RLA . Vuotnasiidda joatkkaskuvllas ( gurut bealde olgeš guvlui ) : Victoria Andreassen , Ina-Rebecca Aandahl ja Jørn Ivar Kroken .
Alternativt lærlingeløp i helsearbeiderfaget Et spennende samarbeid er i gang mellom Breivang videregående skole og omsorgstjenesten på Langnes for å redusere frafallet og øke rekrutteringen til helsearbeiderfaget .
Molssaeavttot oahppanvuogádat dearvvašvuođabargifágas Breivanga joatkkaskuvla ja fuollabálvalus Langnesas leat čađaheamen gelddolaš ovttasbarggu geahpidan dihtii ohppiid heaitimiid dearvvaš‑ vuođabargifágas ja háhkan dihtii eanet ohppiid fágii .
Breivang videregående skole og omsorgstjenesten på Langnes , Tromsø kommune , har et spennende samarbeid .
Breivanga joatkkaskuvllas ja Romssa suohkana fuollabálvalusas Langnesas lea gelddolaš ovttasbargu .
Målsettingen er å redusere frafallet fra helsearbeiderfaget i løpet av de fire årene utdanningen varer .
Ulbmil lea geahpidit ohppiid eretgahččamiid dearvvašvuođabargifágas mii bistá njeallje jagi .
Mens normal helsefagutdanning er to år på skole med teori , og to år som lærling i bedrift , er det alternative opplæringsløpet ett år på skole og deretter tre år som lærling .
Dábálaš dearvvašvuođafágaoahppis lea guokte jagi teoriija skuvllas ja guokte jagi fidnohárjehallan fitnodagas , muhto molssaevttot oahpus lea oahppis okta jahki skuvllas ja dasto golbma jagi fidnohárjehallin .
I de tre årene som lærling er det skole to dager i uken .
Fidnohárjehallis lea skuvla guokte beaivvi vahkkui .
Elevene får lønn som lærlinger i de tre årene i praksis .
Oahppit ožžot bálkká fidnohárjehallin barggu ovddas golbma jagi .
Prosjektet har vakt stor nasjonal interesse og har allerede hatt sentrale politikere på besøk for å få mer informasjon om opplegget .
Prošeakta lea beroštahttán riikkalaččat ja guovdilis politihkkárat leat jo fitnan galledeamen skuvlla oažžun dihtii eambbo dieđuid lážáldaga birra .
Spente elever .
Čearggosmielat oahppit .
Skolebasert formidling til læreplass Tonje Olsen og Berit Bugjærde fra Skjervøy videregående skole om bord på kystfiskefartøyet MS Arnøytind .
Skuvla veahkeha oahpposaji gávdnat Tonje Olsen ja Berit Bugjærde Skiervvá joatkkaskuvllas riddoguolástusfatnasis MS Arnøytind .
Tonje er i dag lærling på samme båt .
Tonje lea odne fidnohárjehalli seamma fatnasis .
Noen resultater fra prosjektet :
Muhtun bohtosat prošeavttas :
Prosjektet Skolebasert formidling til læreplass ble avsluttet høsten 2009 og hadde som hovedmål å fokusere på tiltak for å redusere skoleavbrudd og øke antall elever som søker lærlingplass .
Prošeakta Skuvla veahkeha oahpposaji gávdnat loahpahuvvui 2009 čavčča ja dan váldoulbmil lei bidjat deattu dakkár doaibmabijuide mat geahpidit heaitimiid ja oaččohit eanebuid ohcat fidnohárjehallisaji .
Fire skoler med ulike programområder deltok : Sjøvegan med teknikk og industriell produksjon , Breivang med helse og sosial , Stangnes med bygg- og anleggsfag og Skjervøy med naturbruk .
Njealljeskuvllamainleatsierraláganprográmmasuorggit serve : Vuotnasiida teknihkalaš ja industriijalaš buvttademiin , Breivang dearvvašvuođain ja sosiála fágain , Stangnes huksen- ja ráhkadusfágain ja Skiervá luonddudoaluin .
Hovedmålet med prosjektet var å minske Prosjektet knyttet til seg kompetansemiljøer frafall og opplæringsavbrudd gjennom å gjøre som Universitetet i Tromsø , hjelpetjenestene formidling til læreplass til en del av opplæ- ( OT og PPT ) og nettverk for opplæringskonringsprosessen i skolen .
Prošeavtta váldoulbmil lei uhcidit birrasat go Romssa universitehta , veahkkebálvaheaitimiid ja oahppobisánemiid dainna lágiin ahte lusat ( ČB ja PPB ) ja fierpmádat Romssa fylkkaoahppiid veahkeheapmi gávdnat oapposaji galgá oahpahuskontuvrraid várás . leat oahpahusproseassa oassi skuvllas .
Prosjektet jobbet også tor i Troms ( KARRI ) .
Prošeavttas bargojuvvui maiddái heaitimiid eastademiin .
• Styrket samarbeid mellom skole og foresatte / elev og bedrift .
• Skuvlla ja fuolaheaddji ) / ( id oahppi ja fitnodaga gaskasaš nanosmahttojuvvon ovttasbargu .
• Større fokus og bevissthet om læreplassens betydning for gjennomstrømning og motivasjon .
• Oahpaheaddjit váldet stuorát ovddasvástádusa váikkuhit dasa ahte oahppit galget sáhttit čađahit olles oahpahusa .
• Lærere tar større ansvar for å bidra til at elevene skal kunne gjennomføre opplæringsløpet .
• Buorránan gelbbolašvuohta skuvlabirrasis oahpahuskontuvrra , fitnodagaid ja oahpposaji ohcanproseassa birra .
• Økt kompetanse i skolemiljøet om opplæringskontor , bedrifter og søknadsprosessen til læreplass .
• Eanet diđolašvuohta geavahit PTF-fága oassin skuvllaid veahkeheamis ohppiide gávdnat oahpposaji .
Ungdommen får økt innflytelse
Nuorat ožžot eambbo dadjamuša
Ungdomskonferansen har i mange år vært en viktig arena for ungdomsmedvirkning i Troms .
Nuoraidkonferánsa lea máŋga jagi leamaš nuoraid mielváikkuhusa dehálaš joret Romssa fylkkas .
Nå har ungdom fått en ny tilvekst med etableringen av Ungdommens fylkesting .
Dál leat nuorat ožžon vel ovtta jorega go Nuoraid fylkkadiggi lea ásahuvvon .
Historiens første Ungdommens fylkesråd i Troms består av Christer Odden ( leder ) , Christina T. E. Skarheim ( nestleder ) Silja Kristianne Uteng , Viljar Hanssen , Simon Sæbø , Johan Haugland og Johanne Olaussen .
Historjjá vuosttaš Nuoraid fylkkaráđis Romssa fylkkas leat Christer Odden ( jođiheaddji ) , Christina T. E. Skarheim ( nubbijođiheaddji ) , Silja Kristianne Uteng , Viljar Hanssen , Simon Sæbø , Johan Haugland ja Johanne Olaussen .
Den offentlige tannhelsetjenesten gir et regelmessig og oppsøkende gratis tilbud om tannbehandling til prioriterte grupper ( se kjernevirksomhet ) .
Almmolaš bátnedearvvašvuođabálvalus addá jeavddalaš ja báikkálaš nuvttá bátnedikšunfálaldaga vuoruhuvvon joavkkuide ( geahča váldodoaimma ) .
Tannhelsetjenesten
Bátnedearvvašvuođabálvalus
Fylkesråd for kultur , helse og miljø : Mariam Rapp ( Kr .
Kultuvrra , dearvvašvuođa ja birrasa fylkkaráđđi : Mariam Rapp ( Kr Á )
• er organisert i fire distrikter : Nord-Troms , Tromsø , Midt-Troms og Harstad , som hver ledes av en overtannlege • har 24 fast betjente klinikker , to sykehusklinikker og fire ambuleringsklinikker • organiserer tannlegevakt i samarbeid med private tannleger • har spesialisttjeneste med syv forskjellige spesialiteter organisert i Tannhelsetjenestens kompetansesenter for Nord-Norge ( TkNN ) • har universitetstannklinikk med ansvar for
• lea organiserejuvvon njealljin guovlun : Davvi-RomRomssa fylkka almmolaš bátnedearvvaš‑ sa , Romssa gávpot , Gaska-Romsa ja Hárštá ja juohke vuođabálvalusas lea ovddasvástádus bátguovllu jođiha bajimusbátnedoavttir nedearvvašvuođabálvalusain , maiddái • siskkilda 24 bissovaččat doaibmi bátnedivššohaga dahje spesialistabálvalusain , ja das ahte dat leat - klinihka , guovtti buohcciidviessobátnedivššohaga ja fállamassii ja olámuttos oppa álbmogii .
Forebyggende arbeid mot tobakk Den offentlige tannhelsetjenesten i Troms har satt fokus på bruk av røyk og snus .
Bargu eastadit duhpátgeavaheami Romssa fylkka almmolaš bátnedearvvašvuođabálvalus lea čalmmustahttán duhpáha ja snuvssaid geavaheami .
Prinsippet om minimal intervensjon benyttes når man tar temaet opp med pasientene .
Minimála intervenšuvnna vuođđojurdda geavahuvvo go olmmoš váldá ovdan fáttá divššohasaiguin .
Minimal intervensjon er en kort motiverende samtale , for eksempel : Røyker du ?
Minimála intervenšuvdna lea oanehis hálešteapmi , ovdamearkka dihtii : Borgguhat go ?
Hva tenker du om det ?
Maid jurddašat dan birra ?
Tannhelseetaten har laget et ” visittkort ” med fylkeskommunens griff på , for å dele ut til pasienter .
Bátnedearvvašvuođabálvalus lea ráhkadan ” visihttakoartta ” fylkkasuohkana griffain , maid addet divššohasaide .
Det er i utformingen av bilde og tekst lagt vekt på å ikke moralisere , men at hver enkelt har et eget valg .
Gova ja teavstta hábmemis lea deattuhuvvon ahte ii galgga moraliseret , muhto ahte lea juohkehačča duohkin válljet .
Alle som svarer ja på om de bruker tobakk , får med seg visittkortet og anbefales å ringe gratis til Røyketelefonen .
Buohkat geat vástidit ahte sii borgguhit , ožžot fárrui visihttakoartta ja rávvejuvvojit riŋget Borgguhantelefuvdnii .
avdeling hos fylkesmannen i Troms , Anders Aasheim .
Troms jođiheaddji , Unni K. Strand , ja Romssa fylkkamánne dearvvašvuođaossodaga ráđđeaddi , Anders Aasheim .
Etter deres foredrag var alle tannpleierne inspirert og motivert for å delta i dette viktige arbeidet .
Sudno ovdaságaid maŋŋá ledje buot bátnedivššárat váikkuhuvvvon ja movttiiduvvan searvat dán dehálaš bargui .
Valget er ditt Tannhelsetjenesten i Troms
Valget er ditt Tannhelsetjenesten i Troms
Tannpleierne har på sine fagdager hatt tobakksforebyggende arbeid som tema .
Bátnedivššárat leat válljen duhpátgeavaheami eastadan barggu fáddán iežaset fágabeivviide .
ging og utvidelse .
kan maŋŋá ođasmahttima ja viiddideami .
Klinikken er samlokalisert med Distriktsmedisinsk senter for Resultatet har stått til forventningene , og lokalene fremstår Nord-Troms , som tilbyr et stort antall forskjelllige helsetje- nå som trivelige og med godt inneklima .
Boađus soahpá vuordámušaide , ja lanjat leat dál guoibmái ja Klinihkka lea seamma visttis go Distriktsmedisinsk senter for sisáibmu lea buorre . Nord-Troms ( boaittobeliid medisiinnalaš guovddáš Davvi-Romssa várás ) , mii fállá ollu iešguđetlágan dearvvašvuođabálvalusaid .
Den rike tilgangen på klinikker i Harstad , Finnsnes , Målselv og Tromsø for studen- pasienter gir studentene en svært variert praksis , noe som de ter i ekstern praksis . også har gitt tydelig uttrykk for .
Divššohasaid válljiOvdal lea Romssa fylkkasuohkan rahpan oktiibuot njeallje bátne- vuohta addá studeanttaide hui rievddaldeaddji hárjehallama , divššohaga Hárštás , Finnsnesas , Málatvuomis ja Romssa gávpogis stu- ja dan sii leat čielgasit dovddahan .
Etter hvert vil det store deler av året være studenter tilstede på klinikken .
Ovddasguvlui šaddet guhdeanttaide guđet leat hárjehallamis universitehta olggobealde .
Dette er på manByggearbeidene ble påbegynt høsten 2008 .
Huksenbarggut álggahuvvojedje čakčat 2008 .
dig med renovering av eksisterende areal og ventilasjonsanI 2008 og begynnelsen av 2009 var det generelt stor tannlegemangel i Nord-Troms distrikt .
Dárbu lei ođasmahttit dalá areálaid ja áibmomolsunrusttega . Dasto lei Jagi 2008 ja jagi 2009 álggus lei oppalaččat stuorra bátnedoavttirváili Davvi-Romssas .
De fleste voksne pasienter måtte reise til Tromsø eller Alta for å få behandling .
Eanaš rávesolbmot fertejedje vuolgit Romssa gávpogii dahje Áltái divššuhit bániideaset .
Åpning av Sonjatun og ansettelse av flere tannleger gjorde tilbudet mye bedre .
Sonjatuna rahpan ja eanet bátnedoaktáriid virgádeapmi buoridedje fálaldaga ollu .
Det å få universitetstannklinikk til distriktet vil forhåpentligvis bety at det blir lettere å rekruttere tannleger , noe som trolig får stor betydning for tilgangen på tannhelsetjenester i Nord-Troms i fremtiden .
Go bidjet bátneklinihkaid beaittobeliide de dat doaivumis mearkkaša ahte šaddá álkit oaččohit bátnedoaktáriid dohko , ja gáddimis dat buorida bátnedearvvašvuođabálvalusaid fállama Davvi-Romssas boahtteáiggi .
Lene Arntzen og Einar Brage Thorsteinsson sammen med veileder Katarzyna Paul .
Lene Arntzen ja Einar Brage Thorsteinsson iežaska bagadalliin Katarzyna Paul .
Ny spesialistutdanning i klinisk odontologi I Tromsø utvikles det en helt ny spesialitet i Norge , som kalles klinisk odontologi .
Ođđa spesialistaoahpahus klinihkalaš odontologiijas Romssa gávpogis ovddiduvvo Norggas áib- Ohppui váldojuvvojit njeallje kandidáhta .
Tannhelsetjenestens kompetansesenter for Nord-Norge ( TkNN ) har en viktig rolle i forbindelse med den planlagte spesialistutdanningen .
Davvi-Norgga bátnedearvvašvuođa gelbbolašvuođaguovddážis ( TkNNas ) lea dehálaš doaibma plánejuvvon spesialistaoahpahusa oktavuođas .
Helsedirektoratet har ønsket utprøving av denne nye spesialiteten og har gitt oppdraget til miljøet i Tromsø .
Dearvvašvuođadirektoráhta lea háliidan dán spesialitehta geahččaluvvot ja lea addán bargamuša Romssa gávpoga fágabirrasii .
Spesialiteten Klinisk odontologi fokuserer på fagområdene endodonti , periodonti , protetikk , / bittfunksjon men inkluderer også andre områder , som for eksempel gerodontologi og dento-alveolær kirurgi .
Erenoamáš oahpus Klinihkalaš odontologiijas biddjojuvvo deaddu fágasurggiide endodontiijii , periodontiijii , protetihkkii / gáskkestatdoibmii , muhto dat siskkilda maid eará surggiid , dego ovdamearkka dihtii gerodontologiija ja dento-alveolára kirurgiija .
Det vil bli lagt vekt på diagnostikk og behandlingsplanlegging i et helhetlig ( holistisk ) perspektiv .
Deaddu biddjojuvvo diagnostihkkii ja dikšoplánemii ollislaš ( holisttalaš ) geahčadanhálttis .
Spesialiteten vil innebære et bedre tilbud til voksne pasienter .
Dát erenoamášoahppu mearkkaša ahte šaddá buoret fálaldat ráves divššohasaide .
For å anskueliggjøre bredden i spesialiteten så kan den sammenliknes med spesialiteten i allmennmedisin .
Áiccalmahttin dihtii dán oahpu lea vejolaš dan buohtastahttit spesialitehtain mii gohčoduvvo dábálaš medisiidnan .
Europeisk tannlegekonferanse Det blir tatt opp fire kandidater .
EADPHas lea profiila mii bures soahpá Almmolaš bátnedearvvašvuođabálvalusa profiilii .
Utdanningen vil være delvis desentralisert , men kandidatene vil oppholde seg i Tromsø periodevis .
Kongreassas ledje lagabui 200 oassálasti guđet besse oahpásmuvvat Romsii gávpogin ja oahpahusbáikin .
Den kliniske virksomheten gjennomføres både på TkNN og på ” hjemmeklinikken ” .
Lágideapmi lihkostuvai sihke fágalaččat ja sosiálalaččat . sihke TkNNas ja ” ruoktoklinihkas ” .
Elektronisk kommunikasjon mellom spesialistkandidater og veiledere i Tromsø blir svært viktig .
Spesialistakandidáhtaid ja Romssa gávpogis orru bagadalliid gaskasaš elektrovnnalaš gulahallan šaddá leat hui dehálaš .
Videokonferanser med overføring av faglig informasjon blir således et viktig redskap i utdanningen .
Nu šaddá ge fágalaš dieđuid sirdin videokonferánssaid bokte dehálaš reaidu oahpahusas .
For å planlegge og forberede gjennomføringen av oppdraget med å gjennomføre spesialistutdanning i Klinisk odontologi er det oppnevnt en lokal styringsgruppe .
Plánen ja válmmaštan dihtii bargamuša čađaheami lea vuođđuduvvon báikkálaš stivrenjoavku spesialistaoahpahusa Klinihkalaš odontologiija várás .
Ved IKO er det ansatt en studieleder med planlegging av undervisning , veiledning og organisering .
IKOs lea virgáduvvon oahppojođiheaddji gean ovddasvástádus lea oahpu plánen , bagadallan ja organiseren .
TkNN vil ansette en klinisk leder for å lede den praktiske delen av Klinisk odontologi .
TkNN áigu virgádit klinihkalaš jođiheaddji gii galgá jođihit Klinihkalaš odontologiija geavatlaš oasi .
Studieplaner er godkjent og tilgjengelig på nettsidene til IKO.
Oahppoplánat leat dohkkehuvvon ja gávdnamis IKOa neahttasiidduin .
Rekrutteringssituasjonen for tannleger er fortsatt vanskelig i Troms .
Bátnedearvvašvuođabálvalusaid stáhtus Bátnedoaktáriid skáhppon Romssa fylkii lea ain váttis .
Pr 31.12.09 sto 14 tannlegestillinger ledige i Troms fylke .
31.12.09 ledje 14 rabas bátnedoavttirvirggi Romssa fylkkas .
I forhold til situasjonen for noen få år siden er likevel etterslepet ( dvs. personer som ikke er innkalt til planlagt tid ) blitt redusert betydelig .
Dili ektui moatti jagi dás ovdal leat maŋŋánan dikšumat ( dat mearkkaša olbmuid geat eai leat gohččojuvvon plánejuvvon áigái ) geahpiduvvon ollu .
Den offentlige tannhelsetjenesten har totalt 52 601 personer under tilsyn , hvorav 31 515 i gruppen 3 til 18 år .
Almmolaš bátnedearvvašvuođabálvalusas leat buohkanassii 52 601 olbmo geahčus , geain 31 515:is leat gaskal 3 ja 18 jagi .
Tannhelse
Bátnedearvvašvuohta
Første spesialistutdanning i kjeveortopedi Oppstarten av det treårige spesialistprogrammet i nordnorsk regi ble markert ved en åpning i oktober .
Vuosttaš spesialistaoahpahus oalulortopediijas Golmmajahkásaš spesialistaprográmma álggaheapmi Davvi-Norgga olis čalmmustahttojuvvui rahpamiin golggotmánus .
Dette er det første spesialistprogrammet som blir gjennomført i Tromsø hvor det odontologiske miljøet i Tromsø selv er ansvarlig for spesialistutdanningen .
Dát lea vuosttaš spesialistaprográmma mii čađahuvvo Romssa gávpogis ja mas Romssa gávpoga odontologalaš fágabirrasis lea ovddasvástádus .
Av totalt 16 søkere til de fire studieplassene fikk følgende kandidater tilbud og takket ja : Anette Haseid fra Tromsø , Rita Myrlund fra Storsteinnes , Muhsin Candir fra Kirkenes og Mari Dubland fra Bryne .
Oktiibuot 16 ohccis njealji oahpposadjái ožžo čuovvovaš kandidáhtat fálaldaga ja álge ohppui : Anette Haseid Romssa gávpogis eret , Rita Myrlund Eliasnjárggas eret , Muhsin Candir Girkonjárggas eret ja Mari Dubland Brynes eret .
Planlegging og gjennomføring av studiet er et samarbeidsprosjekt mellom Institutt for klinisk odontologi i Tromsø ( IKO . )
Oahpu plánejit ja čađahit ovttasráđiid Klinihkalaš odontologiija instituhtta Romssa gávpogis ( IKO . )
Universitetet i Tromsø og TkNN .
, Romssa universitehta ja TkNN .
IKO har det overordnete faglige ansvaret for utdanningen , inkludert opptak av kandidatene .
IKOs lea bajimus fágalaš ovddasvástádus oahpus , maiddái kandidáhtaid sisaváldimis .
TkNN har ansvar for klinisk veiledning .
TkNNas lea ovddasvástádus klinihkalaš bagadallamis .
Fra venstre : Muhsin Candir , Anette Haseid , Mari Dubland og Rita Myrlund .
Gurut bealde olgeš guvlui : Muhsin Candir , Anette Haseid , Mari Dubland ja Rita Myrlund .
telemedisinsk utstyr .
feránssaiguin fakultehtain Oslos telemedisiinnalaš rusttegiin .
To spesialister ble uteksaminert gjennom OrtoPol@r .
Guokte spesialistta čađahedje oahpu prošeavttas OrtoPol@r .
Det ble i perioden 2003-2006 også gjennomført utdanning i kjeveortopedi under prosjektnavnet OrtoPol@r ved TkNN i samarbeid med Det odontologiske fakultet i Oslo .
Njeallje kandiÁigodaga 2003-2006 ge čađahuvvui oahpahus oalulortope- dáhta galget čađahit prošeaktabarggu oahpahusa áiggi , ja diijas prošeaktanamain OrtoPol@r TkNNas ovttasráđiid prošeavttat leat plánejuvvomin .
Man kan kalle det et pionerprosjekt innen norsk , desentralisert spesialistutdanning den gangen .
Dalle sáhtii dan gohčodit ovddasmanni prošeaktan norgalaš , lávdaduvvon spesialis- Kandidáhtat leat álgán dikšut divššohasaid , ja lea dovddahuvtaoahpahusas .
K S U E K L T S U J O R N H Ø Y R E
K S U E K L T S U J O V N R A H Ø Y R E
Kulturetaten er aktiv innen de fleste kulturområder , som eier av kulturinstitusjoner , tilskuddspart til prosjekter og virksomheter og som rådgiver og samarbeidspart overfor kommunene .
Kulturetáhta lea aktiiva eanaš kultursurggiin , kulturásahusaid eaiggádin , prošeavttaid ja doaimmahusaid mielruhtadeaddjin ja suohkaniid rávvejeaddjin ja ovttasbargoguoibmin .
Etaten • er ansvarlig myndighet for kulturminnevernet i Troms • gir driftstilskudd til kunst- og kulturinstitusjoner i Troms • fordeler spillemidler til anlegg for idrett og fysisk aktivitet og lokale kulturbygg • er regional koordinator og pådriver i arbeidet med folkehelse • gir driftstilskudd til friluftslivs- og idrettsorganisasjoner og institusjoner • veilednings- , utviklings- og kompetansesenter for skole- og folkebibliotekene og samisk bibliotektjeneste gjennom Troms fylkesbibliotek
Etáhta • lea Romssa fylkka kulturmuitosuodjalusa ovddasvástideaddji eiseváldi • juohká doarjagiid Romssa fylkka dáidda- ja kulturásahusaide • juohká spealloruđaid rusttegiidda mat leat valaštallama ja rumaslaš lihkadallama várás , ja báikkálaš kulturvisttiide • lea álbmotdearvvašvuođabarggus regionála oktiiheivehalli ja hoahpuheaddji • juohká doaibmadoarjagiid olggustallan- ja valaštallanorganisašuvnnaide ja - ásahusaide • lea rávven- , ovddidan- ja gelbbolašvuođaguovddáš skuvla- ja álbmotgirjerájuid ja sámi bibliotehkabálvalusa
Etatsjef : Ellen Østgård • eier Troms fylkeskultursenter Kysten • driver Landsdelsmusikerordningen , Den kulturelle skolesekken i grunn- og videregående skole og Bokog kulturbussen i Sør-Troms gjennom Kultur i Troms
Etáhtahoavda : Ellen Østgård várás Romssa fylkkagirjeráju bokte • eaiggáduššá Romssa fylkkakulturguovddáža Kysten • jođiha Riikkaoassemusihkárortnega , Kultuvrralaš skuvlalávkka vuođđo- ja joatkkaskuvllas ja Girje- ja kulturbusse Lulli-Romssas Kultur i Troms bokte
Nordnorsk kulturavtale revidert Den nordnorske kulturavtalen er et landsdelssamarbeid innenfor kultursektoren .
Davvi-Norgga kultursoahpamuš ođasmahttojuvvon Davvi-Norgga kultursoahpamuš lea rikkaoasseovttasbargu kultursuorggis .
Avtalen er nå revidert og gjeldende for perioden 2010-2013 .
Soahpamuš lea dál ođasmahttojuvvon ja galgá doaibmat áigodaga 2010-2013 .
Det er foretatt en full gjennomgang av den nordnorske kulturavtalen .
Davvinorgalaš kultursoahpamuš lea vuđolaččat geahčaduvvon .
Hittil har avtalen vært ” statisk ” i den forstand at det har vært en ren finansieringsavtale av en del felles institusjoner og organisasjoner .
Dássážii lea šiehtadus leamaš ” stáhtalaš ” dan mearkkašumis ahte dat dušše lea leamaš muhtun oktasaš ásahusaid ja organisašuvnnaid ruhtadanšiehtadus .
Fylkeskommunene ønsket en mer dynamisk avtale , som bidrar til å styrke det politiske samarFormålet er å videreføre og videreutvikle kultursamar- beidet mellom dem .
Fylkkasuohkanat háliidit dynámaleabbo soahpamuša mii veahkeha Ulbmil lea joatkit ja viidáseappot ovddidit kulturovttas- nanosmahttit daid politihkalaš ovttasbarggu .
beidet på landsdelsnivå i Nord-Norge .
barggu riikaoassedásis Davvi-Norggas .
Avtalen omfatter visjon , målsetting og strategier for det nordnorske kul- Som et ledd i reforhandlingen av kulturavtalen , har de tre tursamarbeidet .
Soahpamušas leat niehku , ulbmil ja strategiijat davvinorgalaš kulturovttas- Oassin kulturšiehtadusa ođđasis šiehtadallamiin golbma barggu várás .
Det er opprettet et landsdelsråd for kul- fylkesrådene tatt initiativ til å gå inn i tre felles satsingsomtur for å styrke det kulturpolitiske samarbeidet mellom råder innen kultur : Profesjonell musikk , visuell kunst og film .
Vuođđuduvvon lea riikkaoasseráđđi fylkkaráđi leat árvalan kultuvrii golbma áŋgiruššansuorggi : kultuvrra várás nannen dihtii Finnmárkku , Romssa Fitnolaš musihka , visuála dáidaga ja filmma . Buot golmma ja Nordlándda gaskasaš kulturpolitihkalaš ovttas- suorggis leat vejolašvuođat ovddidit sihke ásahusaid ja barggu .
En felregionale tilskuddet til landsdelsdekkende kunst- og kul- les , målrettet satsing innen disse områdene kan utløse større turinstitusjoner og kunstnerorganisasjoner .
Davvinorgalaš kultursoahpamuš váldda- ovttasbarggu riikkaoasis . Oktasaš ulbmillaš áŋgiruššan dáin hallá áŋgiruššansurggiid ja regionála doarjaga juo- surggiin sáhttá luvvet stuorra stáhtadoarjagiid .
statlige tilskudd .
gadeami riikkaoasi dáidda- ja kulturásahusaide ja dáiddárorganisašuvnnaide .
Kulturminneåret 2009 i Troms Kulturminneåret i Troms har først og fremst vært de frivillige organisasjonenes år .
Kulturmuitojahki 2009 Romssa fylkkas Kulturmuoitojahki Romssa fylkkas lea vuosttažettiin leamaš eaktodáhtolaš organisašuvnnaid jahki .
Troms , med 3,5 prosent av landets folketall , stod for ti prosent av søknadene til nasjonale prosjekttilskudd .
Romssa fylka , man ássit leat 3,5 proseantta riikka álbmogis , ozai logi proseantta riikkalaš prošeaktadoarjagiin .
Prosjektene har blitt gjennomført med stor entusiasme og har fremmet samarbeidet mellom foreningene og museene i fylket .
Prošeavttat leat čađahuvvon stuorra movttain ja leat ovddidan fylkka servviid ja museaid gaskasaš ovttasbarggu .
Mange institusjoner og foreninger i Troms tatt i bruk Kulturminneløypa og Digitalt fortalt som nye formidlingsarenaer i løpet av året .
Ollu ásahusat ja searvvit fylkkas leat váldán atnui Kulturminneløypa ja Digitalt fortalt ođđa gaskkustanjoregin jagi mielde .
Helleristningene på Skavberget på Kvaløya er renset og tilrettelagt på nytt , nå også for bevegelseshemmede .
Báktegovat Skavbergetis Sálliris leat buhtistuvvon ja lágiduvvon gehččiide ođđasis , dál maiddái sin várás geain lea váttisvuođat lihkadit .
Løypa er utviklet av Senter for nordlige folk og omhandler de mange formene for sivil motstand mot øvrighetene som har funnet sted i bygda til ulike tider .
Gierddu lea Davviálbmogiid guovddáš toáiggi ja duhkoraddama birra čájáhusain Arti førr ongan ja ráhkadan ja čájeha daid ollu siviila vuostálastinvugiid eiseváldBaaskifestivaleniin .
Den første harstadværing ?
Vuosttaš hárštálaš ?
Kulturetaten har gjennom to feltsesonger søkt og kartlagt kulturminner i et område på Stangnes .
Kulturetáhta lea guokte gieddebargojagi ohcan ja kárten kulturmuittuid muhtun guovllus Stangnesas .
I de øverste områdene ble det gjort spennende funn .
Bajimus guovlluin gávdne gelddolaš gávdnosiid .
Kanskje var det akkurat her den første harstadværingen bodde .
Vuosttaš hárštálaš dáiddii leat ássan aiddo dás .
Stangnes ligger noen kilometer sørøst for Harstad sentrum .
Stangnes lea moadde kilomehtera lullinuorttabealde Hárštá guovddáža .
Her reguleres et stort område for fremtidig næring og industri .
Das leat reguleremin stuorra guovllu boahtteáigásaš ealáhusaid ja industriija várás .
Området er solrikt , og et av de første stedene i Harstadområdet hvor sola viser seg i etter den lange mørketiden .
Guovllus oidno beaivváš hui guhká , ja guovlu lea okta dain sajiin masa beaivváš álggus oidno guhkes skápma maŋŋá .
I prøvestikkene arkeologene undersøkte , fant de gjenstander og små steinfliser etter produksjon av redskaper i flint , chert og kvartsitt .
Iskangoivestagain maid arkeologat iske , sii gávdne áđaid ja geađgelaggastagaid ditnus , chert:s ja kvartsihtas mat ledje bázahasat biergasiid ráhkadeamis .
De eldste funnene er gjort 46 meter over havet .
Boarráseamos gávdnosat gávdnojedje 46 mehtera mearradási bajábealde .
Funnene kan dateres til eldre steinalder .
Dat mearkkaša aiddo dakko gokko váldogeaidnu Hárštái dál manná .
Det vil si at det har vært mennesker her for 8 000–10 000 år siden .
Fatnasa ahte dáppe leat ássan olbmot 8 000–10 000 jagi dás ovdal .
Fotefar mot nord
Prošeakta Fotefar mot nord
Kystkultur
Riddokultuvra
Troms fylkeskommune har satset tungt på Kulturminneåret og valgte som sitt prosjekt å gi tilskudd på én million kroner til å ruste opp Fotefar mot nord-prosjektene i Troms .
Romssa fylkkasuohkan lea bidjan ollu návccaid Kulturmuitojahkái ja lea válljen iežas prošeaktan juolludit milj. ruvdnosaš doarjaga buoridit Fotefar mot nord ( luottat davás ) nammasaš prošeavttaid Romssa fylkkas .
Gjennom dette ønsker en å løfte fram de 25 utvalgte kulturminnene i kommunene i fylket fra det store nordnorske Fotefar-prosjektet på 1990-tallet .
Dáinna háliida fylkkasuohkan váldit ovdan 25 válljejuvvon kulturmuittu fylkka suohkaniin mat ledje mielde stuorra davvinorgalaš Fotefar-prošeavttas 1990-logus .
Ved å gjøre disse kulturminnene mer tilgjengelige ønsker fylkeskommunen å bidra til og løfte fram kulturarven som betydningsfulle ressurser i den lokale stedsutviklinga i Troms .
Dagadettiin dáid kulturmuittuid eanet olámuddui olbmuide háliida fylkkasuohkan loktet kulturárbbi oidnosii mávssolaš resursan báikkálaš báikeovddideamis Romssa fylkkas .
Brudefølge i Tromsøsundet .
Náittusfárru Romssanuoris .
Kystkultur har vært en fellesnevner for mange av prosjektene i Troms .
Riddokultuvra lea leamaš oktasašvuođđu ollu Romssa fylkkasuohkana prošeavttain .
Ro i lag har vært et prosjekt for kystlaget i Tromsø , som også samarbeidet med BUL Tromsø og Norske Kveners Forbund da et stort brudefølge ankom Torget i nordlandsbåter før det toget gjennom byen til domkirka .
Ro i lag ( suhket ovttas ) lea leamaš Romssa gávpoga riddosearvvi prošeakta , mii maiddái barggai ovttas servviiguin BUL Tromsø ja Norske Kveners Forbund go stuorra náittusfárru bođii Gávpotšilljui gárbáiguin ovdalgo dat váccii gávpoga čađa duopmogirkui .
Over : Løkke-kiosken i Tromsø ble fredet som en del av Riksantikvarens fredningsprosjekt i Kulturminneåret .
Bajábealde : Løkke-kioska Romssa gávpogis ráfáidahttojuvvui Riikaantikvára Kulturmuitojagi ráfáidahttinprošeavtta oassin .
Gratangen kystlag har restaurert den 100 år gamle fiskekutteren MK Straumsnes og ført skuta tilbake til den tilstanden den hadde da den gikk ut av fiske i 1980 .
Rivttága riddosearvi lea ovddeštan 100 jahkásaš guolástusfatnasa MK Straumsnes nu ahte dat dál lea seamma dilis go dat lei dalle go dainna heite guolásteames jagi 1980 .
Kystlaget har brukt 600 dugnadstimer på arbeidet .
Riddosearvi lea dainna bargan 600 diimmu álbmogassii .
Med et Kulturminneår-tilkudd på 10 000 kroner ble det mulig å dokumentere dette arbeidet på film og foto — fra skuta ble satt opp på slippen til den ble sjøsatt som ferdig restaurert .
10 000 ruvdnosaš Kulturmuitojagi doarjagiin lei vejolaš duođaštit dán barggu filbmemiin ja govvidemiin – dan rájes go fanas biddjojuvvui šlihppii dasságo dan gárvásit ovddeštuvvon bidje merrii .
Kultur Idrettsstipend 2009 Troms fylkeskommune deler hvert år ut idrettsstipend til idretts- og skyttertalenter i Troms .
Kultuvra Jagi 2009 valáštallanstipeanddat Romssa fylkkasuohkan juohká juohke jagi valáštallanstipeanddaid fylkka nuorra valáštalliide ja báhččiide geat orrot šaddamin hui buorit .
Det deles ut seks stipender , hvert på 15 000 kroner .
Guhtta 15 000 ruvdnosaš stipeandda juhkkojuvvojit .
Vinnerne mottok diplom og blomster ved en tilstelning i forbindelse med fylkestinget i desember 2009 .
Vuoitit ožžo diploma ja liđiid čalmmustuvvon lágideamážis go fylkkadiggi lei čoahkis juovlamánus 2009 .
Utøverne viser at det nytter Fra venstre : Adam Nilsen Finstad , Harstad basketballklubb , Susann Bjørnsen , Setermoen med hardt arbeid og positivitet for å nå svømmeklubb , fylkesordfører Terje Olsen , Ragnhild Flåten Andreassen , Nordreisa IL , skilangt uansett bakgrunn og utfordringer .
Buot kandidáhtat leat leamaš buorit iežaset valáštallansuorggis , ja sii leat juksan erenoamáš buriid bohtosiid nuorra agis Gurut bealde olgeš guvlui : Adam Nilsen Finstad , Harstad basketballklubb ( gorespábba ) , Susann Bjørnsen , Setermoen svømmeklubb ( vuodjan ) , fykkasátnejođiheaddji Terje Olsen , sihke riikkaoasis ja dan olggobealde .
Ola Steingrim Haugli har også gjort vurderinger av utbedringsbehov på mange bygninger .
Ola Steingrim Haugli lea maiddái árvvoštallan máŋga vistti divodandárbbuid .
På flere av disse prosjektene har han også utført arbeid med istandsetting etter antikvariske prinsipper .
Máŋgasis dáin prošeavttain son lea čađahan divvunbarggu antikváralaš prinsihpaid vuođul .
Han har også utført arbeid på Skansen i Tromsø og gjort arbeid og tilstandsvurderinger på flere kirker rundt om i fylket .
Son lea maid čađahan barggu Skansenis Romssa gávpogis ja barOla Steingrim Haugli gan ja árvvoštallan máŋga girku dili miehtá fylkka .
Ola Steingrim Haugli takker for prisen .
giitá bálkkašumi ovddas .
Tidenes utbetaling av spillemidler i Troms Det ble tidenes utbetaling av spillemidler til anlegg for idrett og fysisk aktivitet i Troms da fordelingen av rammetilskudd til fylkene ble bekjentgjort i begynnelsen av mai .
Eai goassege ovdal nu ollu spealloruđat Romssa fylkii Go rápmadoarjagat fylkkaide almmuhuvvojedje miessemánu álggus , de čielggai ahte eai goassege ovdal leat máksojuvvon nu ollu spealloruđat valáštallama ja rumašlaš lihkadeami rusttegiidda Romssa fylkii .
Troms fikk et tilskudd på 27 627 000 kroner til fordeling på ordinære anlegg og nærmiljøanlegg pluss en ekstraordinær tildeling av regjeringens “ sysselsettingspakke ” til idrettsanlegg på totalt 13 750 000 kroner .
Romssa fylka oaččui doarjjan 27 627 000 ruvnno mat galget juhkkojuvvot dábálaš rusttegiidda ja lagašbirrasa rusttegiidda ja oaččui vel buohkanassii 13 750 000 ruvnno erenoamáš doarjjan ráđđehusa ” barggahanpáhkas ” valáštallanrusttegiidda .
Til sammen utgjør dette 41 377 000 kroner , noe som er det største samlede beløpet som er blitt tildelt Troms i løpet av ett år .
Oktiibuot dahket doarjagat 41 377 000 ruvnno , mii lea stuorámus buohkanas submi mii lea juolluduvvon Romssa fylkii ovtta jagis .
Det ble bevilget spillemidler til ti kunstgressbaner rundt om i fylket .
Juolluduvvojedje spealloruđat dahkugieddešiljuide miehtá fylkka .
Rom for kunst på Kysten Takket være utviklingsmidler fra fylkeskommunen og penger fra ordningen Rom for kunst har det i 2009 vært mulig å etablere nytt grafikkverksted , kjøpe inn nytt utstyr til utendørs keramikkverksted , oppgradere fargeverksted og gi tilgang til trådløst internett til alle brukerne på Troms fylkeskultursenter Kysten .
Sadji dáidemii Kystenis Fylkkasuohkana ovddidanruđaid geažil ja ruđaid geažil ortnegis Rom for kunst ( sadji dáidemii ) de lea leamaš jagi 2009 vejolaš ráhkadahttit ođđa grafihkkabáji , oastit rusttegiid keramihkkabádjái mii lea olgoáimmu ovddas , ođasmahttit ivdnenbáji ja diktit Romssa fylkkakulturguovddáža Kystena buot geavaheddjiid beassat árppohis internehttii .
Restaurert presse .
Ovddeštuvvon preassa .
Den kulturelle skolesekken I 2009 var det 33 forskjellige produksjoner som turnerte i videregående skole i Troms i regi av den kulturelle skolesekken .
Kultuvrralaš skuvlalávka Jagi 2009 ledje 33 iešguđetlágan buvttadusa mat johtaledje Romssa fylkka joatkkaskuvllaid mielde kultuvrralaš skuvlalávkka olis .
Grunnskolen hadde i alt 60 produksjoner på turné , hvorav 15 i kombinasjon med videregående skole .
Vuođđoskuvllas ledje oktiibuot 60 buvttadusa , main 15 ledje oktasašbuvttadusat joatkkaskuvllain .
Fra scenekunstforestillingen Mitt liv med hundene .
Lávdedáiddačájálmasas Mitt liv med hundene ( mu eallin beatnagiiguin ) .
Fra grønn resept til frisklivssresept I 2009 utviklet Troms fylkeskommune en felles modell for kommunenes arbeid med å stimulere og tilrettelegge for ulike lavterskeltilbud innen områdene fysisk aktivitet , kosthold og røykeslutt .
Ruoná resepttas dearvvašeallinreseptii Jagi 2009 ovddidii Romssa fylkkasuohkan oktasaš málle suohkaniid barggu várás mii galgá movttiidahttit ja láhčit diliid iešguđetlágan álgovurrosaš fálaldagaide dakkár surggiin go rumašlaš lihkadeamis , borramušdilis ja heaitimis borgguheames .
Ordningen kalles frisklivsresept ( tidligere grønn resept ) og følger den nasjonale anbefalingen fra Helsedirektoratet .
Ortnet gohčoduvvo dearvvašeallinreseptan ( ovdal gohčoduvvui ruoná reseptan ) ja čuovvu Dearvvašvuođadirektoráhta riikkalaš rávvema .
Frisklivsmodellen er under oppbygging og de ni kommunene Bardu , Gratangen , Kvænangen , Kåfjord , Målselv , Lavangen , Lyngen , Salangen og Storfjord har i løpet av 2009 deltatt på kompetansehevingsprogrammet for å kunne arbeide med denne .
Dearvvašeallinmálle lea huksejuvvomin ja ovcci suohkana , namalassii Beardu , Rivttát , Návuotna , Gáivuotna , Málatvuopmi , Loabát , Ivgu , Siellat ja Stuorravuotna ( Omasvuotna ) leat jagi 2009 searvan gelbbolašvuođabuoridanprográmmii vai sáhttet dainna bargat .
På frisklivssentralene gir helsepersonell og folkehelsekoordinatorer kyndig veiledning .
Beassat johtui ja nuppástuhttigoahtit iežas eallinvieruid gáibida lagaš čuovvoleami .
Å komme i gang med og endre levevaner krever tett oppfølging .
Movtiidahttinhálešteamit ja joavkohárjehallan doibmet bures .
Motivasjonssamtaler og grupTroms fylkeskommune har siden 2004 deltatt i utviklingen av petrening fungerer godt . All kontakt med en frisklivssentral grønn resept-ordningen .
Buot oktavuohta dearvvašeallinguovddážiin Romssa fylkasuohkan lea jagi 2004 rájes leamaš miel- álgá dearvvašvuođaháleštemiin kárten dihtii vejolašvuođaid .
I samarbeid med Helsedirektoratet starter med en helsesamtale for kartlegging av muligheter .
de ovddideamen ruoná resepta-ortnega . Ovttasráđiid Háleštemiin ulbmil lea oaččohit áigái movtta ja searvadeami .
og andre fylker har ulike modeller blitt gjennomført og eva- Samtalen har fokus på å skape motivasjon og involvering . Det luert .
Dearvvašvuođadirektoráhtain ja eará fylkkaiguin leat Ođđa hálešteami lea vejolaš oažžut reseptaáigodaga maŋŋá iešguđetlágan mállet čađahuvvon ja árvvoštallojuvvon .
Dette er en del Kvalitetssikret aktivitet gir fornøyde reseptbrukere !
dán barggu dearvvašeallinmálle mielde .
av det forebyggende og helsefremmende arbeidet i kommunen .
Dát lea suohkana eastadeaddji ja dearvvašvuođa ovddideaddji barggu oassi .
Reseptperio- • Organisert fysisk aktivitet i grupper ute og innendørs .
buohccát dahje sin várás guđet leat buohcan ja leat dearvvasmuvvamin .
den varer i tre måneder og resepten kan skrives ut av leger , • Kurset Bra Mat for bedre helse .
Reseptaáigodat bistá golbma mánu ja doavttir , • Kursa Bra Mat for bedre helse .
For de som ønsker inspirasjon og kunnskap om mat og helse . helsepersonell og NAV .
Sidjiide guđet háliidit movttiideami ja oahppama borramušaid ja dearvvašvuođabargit ja NAV sáhttet reseptta čállit .
• Kurs i røykeslutt .
dearvvašvuođa birra .
Kulturnett relansert troms.kulturnett.no gir oversikt over kultur på nett i Troms og ble relansert i januar 2009 .
Kulturnett ođđasis almmuhuvvon troms.kulturnett.no addá visogova Romssa fylkka kultuvrras mii lea neahtas ja dat ođđasis almmuhuvvui ođđajagimánus 2009 .
Nettstedet hadde i 2009 51 873 besøk .
Neahttabáikkis fitne 51 873 olbmo jagi 2009 .
Det første året etter relansering har fokus vært størst på kulturkalenderen , som gir en oversikt over kulturarrangementer og festivaler i hele fylket .
Vuosttaš jagi ođđasis almmuheami maŋŋá lea deaddu biddjojuvvon kulturkaleandarii mii addá visogova kulturdoaluin ja festiválain mat lágiduvvojit miehtá fylkka . Kulturkaleanda-
kulturnett har i løpet av 2009 etablert samarbeid med flere arrangører som registrerer egne arrangement i kalenderen .
ris logahallojuvvojedje 7 259 lágideami , ja kulturneahtta lea jagi 2009 mielde álggahan ovttasbarggu eanet lágideaddjiiguin mat čállet iežaset doaluid kaleandarii .
Andre tjenester
Eará bálvalusat
troms.kulturnett.no omfatter også emnekart med institusjonsguide , kunstnerregister og temaguide .
troms.kulturnett.no sisttisdoallá maiddái fáddákártta mas leat ásahusoahpistus , dáiddaregisttar ja fáddáoahpistus .
I forbindelse med Kulturminneåret 2009 har troms.kulturnett.no samarbeidet med ABM-utvikling om regionale møter og kurs i å lage digitale fortellinger på digitaltfortalt.no .
Kulturmuitojagi 2009 oktavuođas lea troms.kulturnett.no bargan ovttas ABMovddádusain regionála čoahkkimiid ja kurssaid birra das mo galgá ráhkadit digitála muitalusaid digitaltfortalt.no nammasaš neahttasajis .
I 2009 fikk vi inn 47 fortellinger fra Troms , derav sju filmer .
Jagi 2009 mii oaččuimet 47 muitalusa Romssa fylkkas , main 7 ledje filmmat .
troms.kulturnett.no etablerte seg også på de sosiale mediene Twitter og Facebook i 2009 .
troms.kulturnett.no vuođđudii iežas maiddái sosiála mediaide Twitterii ja Facebookii jagi 2009 .
Landsdelsmusikerordningen 30 år LINNs jubileumsmarkering har foregått gjennom hele 2009 med ulike arrangementer og har vært et samarbeid mellom Musikk i Nordland , Musikk i Finnmark , Nordnorsk jazzsenter og Kultur i Troms .
Riikaoassemusihkárortnet 30 jagi LINNa ávvudeapmi lea leamaš miehtá 2009 máŋggalágan doaluiguin , ja dat lea leamaš Musikk i Nordland , Musikk i Finnmark , Nordnorsk jazzsenter ja Kultur i Troms gaskasaš ovttasbargu .
Arrangementene har vært gjennom felles satsing under Nordlysfestivalen i januar , som festspillprofiler under Festspillene i Nord Norge i juni , og ikke minst med Levende Lokalsamfunn , der hvert av fylkene hadde sine egne markeringskommuner .
Lágideamit leat leamaš oktasaš áŋgiruššan Nordlysfestiválas ođđajagimánus , feastaspealloprofiilan . Davvi-Norgga feastaspealuin geassemánus , ja ii ba unnimusat ge Levende Lokalsamfunn nammasaš lágideamis , main juohke fylkkas leat leamaš iežaset čálmmustansuohkanat .
I Troms falt valget på Lyngen kommune , og Kultur i Troms markerte seg godt i kommunen siste uka i september med skole- og barnehagekonserter , institusjonskonserter , musikkverksted for ungdom og mange offentlige konserter .
Romssa fylkkas válljejuvvui Ivgu suohkan , ja Kultur i Troms čalmmustii iežas bures suohkanis maŋimus vahku čakčamánus skuvla- ja mánidgárdekonsearttaiguin , ásahuskonsearttaiguin , musihkkabájiin nuoraid várás ja almmolaš konsearttaiguin .
Resultatet var rekordsøkning til den kommunale kulturskolen og et bedre arrangørnettverk for Kultur i Troms i Lyngen .
Boađus lei ahte eambbos go goassege ovdal ohce saji suohkana kulturskuvlii ja Kultur i Troms vástesaš lágideaddjiidfierpmádat buorránii Ivgus .
Ann-Sofie Godø – piano og Åse Krystad- sang , på bo- og aktivitetssenteret i Lyngen .
Ann-Sofie Godø – piánočuojaheaddji ja Åse Krystad – lávlu , ássan- ja doaibmaguovddážis Ivgus .
Ny bok- og kulturbuss i Sør-Troms Sør-Troms fikk ny bok- og kulturbuss i 2009 .
Ođđa girje- ja kulturbusse Lulli-Romsii Lulli-Romsa oaččui ođđa girje- ja kulturbusse jagi 2009 .
I tillegg til bibliotektjenester tilbyr bok- og kulturbussen kulturformidling innenfor litteratur , visuell kunst , musikk og kulturarv .
Girjerádjobálvalusaid lassin girje- ja kulturbusse fállá kulturgaskkusteami girjjálašvuođas , visuála dáidagis , musihkas ja kulturárbbis .
På den måten fungerer bussen som en formidlingsarena for både norsk og samisk historie , språk , kunst og kultur .
Dan láhkai busse doaibmá sihke dáru ja sámi historjjá , giela , dáidaga ja kultuvrra gaskkustanjoregin .
Mona Holmø fra Nordnorsk vitensenter formidler til elever fra Flesnes skole .
Mona Holmø guhte bargá Davvinorgalaš dieđaguovddážis čilge Flesnesa skuvl-la ohppiide .
Bussen har faste ruter i Kvæfjord , Harstad , Skånland , Ibestad og Gratangen kommuner , men kulturformidling tilbys også enkelte kommuner i Midt-Troms .
Busses leat bissovaš ruvttát Giehtavuona , Hárštá , Skániid , Ivvárstáđiid ja Rivttága suohkaniin , muhto kulturgaskkusteapmi fállojuvvo muhtun GaskaRomssa suohkaniidda ge .
Kultur Riddu festivalbibliotek Eva Jensen og Sigbjørn Skåden i samtale med barn fra barnefestivalen .
Kultuvra Riddu festiválabibliotehka Eva Jensen ja Sigbjørn Skåden hálešteamen mánáiguin mánáidfestiválas . :
Festivalbiblioteket arrangeres under Riddufestivalen .
Festiválabibliotehka lágiduvvo Riddufestiválas .
Festivalbiblioteket er et samarbeid mellom Troms fylkesbibliotek , Kåfjord bibliotek og Riddu Riđđu festivála .
Festiválabibliotehka lea Romssa fylkkagirjeráju , Gáivuona girjeráju ja Riddu Riđđu festivála ovttasbargu .
Det består av en teltavdeling med sitteplasser for publikum med aviser , tidsskrifter , publikumspc , ’ er mobilladere og kaffe- og teservering .
Das lea tealtaossodat mas leat oasseváldiide čohkkánsajit , aviissat , áigečállagat , oasseváldiide dihtorat , mobiilaládárat ja gáffe- ja deadjaguossoheapmi .
Bokbussen i Kåfjord , som huser kunstutstilling , duodjiutstilling , bøker , musikk og film , inngår også i biblioteket .
Gáivuona girjebusse , mas lea dáiddačájáhus , duodječájáhus , girjjit , musihkka ja filmmat , lea maid mielde bibliotehkas .