pere/sami_parallel huggingface dataset:
se til at det foreligger en midlertidig godkjenning for undervisning på samisk i samiske distrikt utenfor forvaltningsområdet slik læreplanene tilsier , inntil de formelle vedtak som Opplæringsloven § 6-1 , er gjort ?
fuolahit ahte oahpahus sámegillii dohkkehuvvo gaskaboddosaččat sámi guovlluin olggobealde hálddašanguovllu oahppoplánaid áigumuša ektui , dassážii go formalalaš mearrádus nugo Oahpahuslága § 6-1 gáibida lea dahkkon .
medvirke til at samiskopplæringa utenfor forvaltningsområdet kommer i permanent ordnede forhold ?
váikkuhit dan ahte sámegiela oahpahus olggobealde hálddašanguovllu šaddá bissovažžan ja vuogádatlažžan .
dersom Statens utdanningskontorer har for lite timer til å ivareta læreplanens mål om opplæring og funksjonell tospråklighet , sørge for at departementet overfører tilstrekkelige ressurser ?
jos Stáhta Oahpahuskantuvrras leat menddo uhccán diimmut gozihit oahppoplánaid ulbmila oahpahusa ja fukšuvnnalaš guovttegielalašvuođa oktavuođas , de fuolaha ahte departemeanta addá doarvái resurssaid .
påse at opplæringen for samiske elever utenfor forvaltningsområdet for samisk språk og samiskopplæringen , evalueres særskilt ?
fuolahit ahte sámi ohppiid oahpahus olggobealde sámegiela hálddašanguovllu ja sámegiela oahpahus ohppiide geat leat olggobealde giellahálddašanguovllu evaluerejuvvojit sierra .
En evaluering som legger fokus på likeverdighet i opplæringen for samiske elever og opplæringen i / på samisk språk elever uansett elevenes bosted .
Dát galgá leat evalueren mas deattuhuvvo dássásašvuohta sámi oahpiid oahpahusas ja oahpahus sámegielas ja sámegillii ohppiide gos dal juo orošet .
igangsette en utredning omkring opplæringssituasjonen for samer utenfor Samisk læreplans virkefelt ?
vuolggahit sámiid oahpahusdili čielggadeami olggobealde Sámi oahppoplánaid doaibmaguovllu .
Sette sammen et bredt sammensatt utvalg hvor foreldre , fagarbeidere , administrativt personale og politikere er representert ?
Bidjat viiddis lávdegotti mas leat mielde vánhemiid , fágabargiid , hálddahusbargiid ja politihkkáriid ovddasteaddjit .
opprette minst 1 desentralisert stilling som pedagogisk konsulent lagt til Ofoten/Sør-Tromsregionen ?
ásahit uhcimusat ovtta pedagogalaš konsuleantavirggi Ofuohta / Lulli-Tromssa guvlui .
arbeide for at samiskspråklige fagarbeidere i Ofoten og Sør-Troms gis samme økonomiske rammebetingelser som i Nord Troms og Finnmark ?
bargat dan ala ahte sámegielat fágabargit Ofuohtas ja Lulli-Tromssas ožžot seammalágan ekonomalaš rámmaeavttuid go Davvi-Tromssas ja Finnmárkkus leat .
ved utdanningsløp som f.eks en evt. lærerutdanning lagt til Høgskolen i Harstad , påse at utdanningen også ivaretar opplæringen av områdets samer ?
fuolahit ahte omd. oahpaheaddjioahpu oktavuođas Harstad allaskuvllas lea oahpahus mii goziha maiddái guovllu sámiid oahpahusa .
Representanten Asbjørg Skåden tar i sitt spørsmål opp en rekke forhold som verdører opplæring generelt og opplæringen i Ofoten / Sør-Troms spesielt .
Áirras Asbjørg Skåden ovddida iežas gažaldagas ollu beliid mat gusket oahpahussii oppalaččat ja oahpahussii erenoamážit Ofuohtas / Lulli-Tromssas .
Representanten stiller store krav til Sametingsrådets kapasitet hva gjelder opplæringssektoren , og rådet føler behov for å vise til Sametingets nåværende kapasitet på det administrative plan .
Áirras bidjá stuorra gáibádusaid Sámediggeráđi kapasitehtii oahpahussuorggis , ja ráđi mielas lea dárbu čujuhit makkár kapasitehta Sámedikki hálddahusas lea dál .
Sametingsrådet har til nå på grunn av saksbehandlerkapasiteten , også innenfor opplæringssektoren , konsentrert arbeidsinnsatsen til å gjelde vedtak av mer prinsipiell karakter .
Sámediggeráđđi lea áššemeannudannávccaidis geažil dán rádjái čohkken maiddái oahpahussuorggis áŋgiruššamiidda mearrádusain main lea prinsihpalaš mearkkašupmi .
Når det gjelder de problemstillinger representanten Skåden legger fram , har rådet gitt uttalelse til forskriftene til opplæringsloven i sak R 16/99 .
Čuolmmaid dáfus maid áirras Skåden ovddida , de lea ráđđi addán cealkámuša oahpahuslága láhkaásahusaide áššis R 16/99 .
I denne saken har rådet stilt krav om at departementet tar initiativ til å følge opp opplæringslovens § 6-1 .
Dán áššis lea ráđđi gáibidan ahte departemeanta vuolggaha oahpahuslága § 6-1 čuovvuleami .
Vi finner det naturlig at rådet kommer tilbake til spørsmålene som er både komplekse og faglig omfattende .
Min mielas lea lunddolaš ahte ráđđi máhca ruovttoluotta dáid gažaldagaide mat leat sihke mohkkái ja fágalaččat viidát .
Spørsmål fra representant Steinar Pedersen , AP .
Bargiidbellodaga sámediggejjoavkku Steinar Pedersen gažaldat :
Sametingsrådets holdning til svekking av det offentlige skoletilbudet som følge av privatskoler ?
Sámedikki oaidnu almmolaš skuvlafálaldaga fuotnanahttimii priváhtaskuvllaid geažil ?
Gjennom media er det blitt kjent at Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet ( KUF ) har godkjent at det kan opprettes privatskoler med statstilskudd , for at de som ønsker det kan unngå den samiske læreplanen .
Mediijaid bokte oaidnit ahte Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta ( GOD ) lea dohkkehan ahte priváhtaskuvllat sáhttet ásahuvvot stáhtadoarjagiin , danin vai sii geat háliidit sáhttet garvit sámi oahppoplánaid .
I denne omgang gjelder det Tana kommune , hvor de ferske tallene tyder på et inntektstap for kommunen på mellom en og to millioner kroner , hvis planene blir realisert .
Dán vuoro guoská dát Deanu gildii , man oktavuođas varraseamos logut čájehit ahte gielda massá dietnasiid ovtta ja guovtti miljon kruvnnu gaskka jos plánat šaddet duohtan dahkkot .
Alle skjønner uten videre at dette vil kunne medføre en forringelse av det offentlige skoletilbudet i kommunen .
Buohkat dieđusge áddejit ahte dát sáhttá fuotnánahttit gieldda almmolaš skuvlafálaldaga .
Fra KUF`s side er det såvidt man har erfart ikke kommet noe signal om at kommunen inntektstap vil bli kompensert .
GOD:a bealis , dađi mielde go diehtit ii leat boahtán makkárge signála buhtaduvvo go gildii dat dienas maid massá dás .
Det til tross for at den direkte årsaken er at departementet har gitt anledning til å fravike den vedtatte læreplanen for området .
Vaikko dát lea ge njuolga departemeantta sivva go lea addán guovllus vejolašvuođa spiehkastit mearriduvvon oahppoplánas .
Etter vårt syn er det helt selvsagt at KUF`s vedtak ikke skal ha negative virkninger for det skoleverket i kommunen , som er for alle .
Min oainnu mielde lea áibbas čielggas ahte GOD:a mearrádusas eai galgga leat negatiivvalaš váikkuhusat gieldda skuvladoaimmahahkii , mii lea buohkaid várás .
Etter Arbeiderpartiets mening må alle gode krefter stå sammen om å påvirke sentrale myndigheter i dette .
Bargiidbellodaga oainnu mielde fertejit buot buorit návccat ovttas váikkuhit guovddáš eiseválddiid dán áššis , erenoamážit Sámediggi .
Så langt har man imidlertid ikke registrert at sametingsledelsen har vært på banen , annet enn at Sametingspresidenten har tatt vedtaket fra KUF til etterretning .
Dán rádjái goittotge eat leat registreren ahte Sámedikki jođiheaddjit livčče gozihan dán , eará go dan ahte Sámedikki presideanta lea vuhtiiváldán GOD:a mearrádusa .
Det er en kjensgjerning at alle mennesker i Norge bor i en kommune .
Duohtavuohta lea ahte buot olbmot Norggas ásset ovtta gielddas .
KUF kan nemlig vanskelig ha oppfatta sametingsledelsens mangel på reaksjon annet enn som støtte til sin fremgangsmåte .
Dát oaidnu ii dattetge oro nu áibbas sihkkarit vuhttomin Sámedikki jođiheddjiin , nugo oaidnit earret eará dán áššis .
Utkantkommunene balanserer i dag på kanten av det økonomiske mulige .
Doaresbeal gielddat rahčet otne hui garrasit ekonomiijain .
Enhver svekkelse av inntektsgrunnlaget for skolesektoren vil måtte føre til innsparinger .
Álohii go skuvlasuorggi dienasvuođđu hedjona , de dagaha dat dan ahte ferte seastit .
Ofte har dette ført til skolenedleggelser , o.l. .
Dávjá lea ferten dan geažil heaittihit skuvllaid jna. .
Sametingsrådet vil først beklage at KUF har besluttet at samisk læreplan ikke skal gjelde ved privatskoler i Tana .
Sámediggeráđđi áigu vuos váidalit go Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta lea mearridan ahte sámi oahppoplána ii galgga guoskat priváhtaskuvllaide Deanus .
Dette er spesielt viktig i tilfeller der privatskoler opprettes i kommuner som følger L- 97 samisk .
Dát lea erenoamáš dehálaš dain gielddain gosa priváhtaskuvllat ásahuvvojit gos sámi oahppoplánaid galget geavahit .
Sametinget kan ikke godta at den offentlige skolen svekkes slik at opplæringstilbudet for samiske elever og om samiske samfunnsforhold , svekkes på grunn av økonomiske ressurser .
Sámediggi ii sáhte dohkkehit ahte sámi ohppiid oahpahusfálaldagat ja oahpahus sámi servodatdiliid birra almmolaš skuvllain , gártá gillát ekonomalaš resurssaid geažil .
Sametingsrådet vil i møte med Kirke- , undervisnings- og forskningsdepartementet ta opp problematikken som etableringen av privatskoler i Tana medfører .
Sámediggeráđđi áigu čoahkkimis Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanttain čilget makkár váttisvuođaid priváhtaskuvllaid ásaheapmi Deanus dagaha , sihke sámi oahppoplánaid ja gieldda ekonomiija dáfus .
Jfr også sak 15/99 Sametingsrådets beretning pkt. 2.5 .
Gč. maiddái ášši 15/99 Sámediggeráđi dieđáhus čuokkis 2.5 .
Replikk
Sáhkaovddideaddji Replihkka
Se pkt. III . Votering .
Geahča čuoggá III Jienasteapmi .
Saken avsluttet 1. juni 1999 kl. 16.45
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 01. b. dii. 16.45 .
Sak 17/99 Kunngjøring av nye saker
Ášši 17/99 Odda áššiid diediheapmi
Saken påbegynt 1. juni 1999 kl. 17.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 geassemánu 01. b. dii. 17.00 .
Forslag 1 , representant Egil Olli , APs sametingsgruppe
Eavttuhus 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Egil Olli :
ORGANISERING OG STYRING AV SAMISK FORSKNING
SÁMI DUTKAMA ORGANISEREN JA STIVREN
’ s sametingsgruppe har i et brev til sametingsrådet , datert 18.05.99 om organisering og styring av samisk forskning anført følgende :
BB:a sámediggejoavku lea 18.05.99 reivves Sámediggeráđđái sámi dutkama organiserema ja stivrema birra dadjan ná :
« De senere årene har det vært gjort utredninger om organisering , styring , finansiering og formidling av samisk forskning .
« Maŋimuš jagiid leat ráhkaduvvon čielggadeamit sámi dutkama organiserema , stivrema , ruhtadeami ja gaskkusteami birra .
Blant annet nedsatte sametingsrådet i 1995 et slikt utvalg .
Sámediggeráđđi nammadii ea.ea. 1995:s dákkár lávdegotti .
Sluttresultatet av dette utredningsarbeidet ble behandlet i Sametinget 29. mai 1997 .
Čielggadusbarggu loahppaboađus meannuduvvui Sámedikkis miessemánu 29. b. 1997 .
Delvis parallelt med dette arbeidet gjennomførte også Norges Forskningsråd et utredningsarbeid som var på høring i 1998 .
Sullii oktanaga dáinna bargguin dagai maiddái Norgga dutkanráđđi čielggadusbarggu mii lei gulaskuddamis 1998:s .
I disse utredningene , og i behandlingen av disse , er det kommet frem en rekke viktige innspill som har å gjøre med strategiske forhold som angår fremtiden for samisk forskning .
Dáin čielggadusain , ja dain meannudemiin , leat boahtán ovdan deaŧalaš mearkkašumit strategalaš beliid dáfus mat gusket sámi dutkama boahtteáigái . Ea.ea. lea sáhka :
Samisk forskningsråd på nordisk basis
sámi dutkama birra davviriikkalaš dásis
Eget samisk forskningsråd i Norge
sierra sámi dutkanráđi birra Norggas
Handlingsplan for samisk forskning
doaibmaplána birra sámi dutkamii
Forholdet mellom fagmiljøene , satsingsområder og overordnede politiske prioriteringer , m.m. .
oktavuođa birra fágabirrasiid , áŋgiruššansurggiid ja bajimuš politihkalaš prioriteremiid jed. gaskka
Hva har skjedd når det gjelder koordinering av denne forskningen ?
Mii lea dáhpáhuvvan dán dutkama koordineremis ?
Hvilken posisjon og innflytelse har Sametinget i forhold til samisk forskning i dag ?
Makkár sadji ja váikkuheapmi lea Sámedikkis dál sámi dutkama hárrái ?
Når kan man vente at de permanente strukturene på dette feltet vil være på plass ?
Goas vurdojuvvo oažžut sadjái dán suorggi bissovaš struktuvrraid ?
Det siste er vi blitt kjent med at forskningsrådet nylig har nedsatt en ny gruppe for å lage en ny handlingsplan for samisk forskning .
Maŋimuš maid leat gullan lea ahte dutkanráđđi gieskat lea nammadan ođđa joavkku mii galgá ráhkadit ođđa doaibmaplána sámi dutkamii .
Dette gjør det ytterligere påkrevd å få større klarhet i Sametingets rolle i dette bildet . »
Dát dahká vel eambbo dárbun oažžut eanet dieđuid Sámedikki rolla birra dán áššis . »
På denne bakgrunn fremmes følgende forslag :
Dán vuođul ovddidit čuovvovaš eavttuhusa :
Sametingsrådet bes om å følge opp Sametingets tidligere vedtak om samisk forskning , og ved første anledning - f.eks. plenumssamlingen i september - orientere Sametinget om status for dette arbeidet , sammen med en vurdering av om det er nødvendig med en ytterligere plenumsbehandling av dette politikkfeltet .
Dáhttut Sámediggeráđi čuovvulit Sámedikki ovdalis mearrádusa sámi dutkama birra , ja vuosttas vejolašvuođas — omd. čakčamánu dievasčoahkkimis — čilget Sámediggái man guhkás dát bargu lea joavdan , ja árvvoštallama das lea go dárbu velá oktii meannudit dán politihkkasuorggi dievasčoahkkimis .
Forslag 2 , representant Steinar Pedersen , APs sametingsgruppe
Eavttuhus 2 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Steinar Pedersen :
VILKÅRENE FOR POLITISK ARBEID I FORHOLD TIL SAMETINGET
POLITIHKALAš BARGGUID EAVTTUT SÁMEDIKKI EKTUI
Det har i mange år eksistert et stort misforhold når det mulighetene for å drive politisk virksomhet i forhold til Sametinget .
Lea ollu jagiid leamaš stuorra váilevašvuohta go guoská politihkalaš barggu doaimmaheapmái Sámedikki ektui .
NSR har omdanna seg fra en ideell organisasjon til et samepolitisk parti , har fortsatt å motta støtte som samisk kulturorganisasjon .
NSR mii lea nuppástuvvan ideálalaš organisašuvnnas sámepolitihkalaš bellodahkan , lea joatkán oažžumis doarjaga sámi kulturorganisašuvdnan .
Samer som derimot har gått sammen om å danne lister på sine partiers ideologiske grunnlag , har imidlertid falt helt utenfor , og får ikke fem øre i offentlig støtte til sitt daglige organisasjonsarbeid .
Seammás lea nu ahte sápmelaččat geat leat searvan vuođđudit listta iežaset bellodagaid ideologalaš vuođu ala , sii gal eai oaččo eai buollán evrre ge almmolaš doarjaga iežaset beaivválaš organisašuvdnabargui .
I Innst. S. nr. 145 ( 1997-98 ) , har Stortingets kommunalkomitè i sine merknader til St. meld. nr. 41 ( 1996-97 ) og St. meld. nr. 18 ( 1997-98 ) Om norsk samepolitikk , har et flertall fra DNA . , Krf .
Árvalusas S nr. 145 ( 1997-98 ) , lea Stuorradikki gieldakomitéa mearkkašumistis Sd. dieđáhussii nr. 41 ( 1996-97 ) ja Sd. dieđáhussii nr. 18 ( 1997-98 ) Norgga sámepolitihka birra , eanetlohku mii lea vuolgán Bargiidbellodagas , Kristtalaš álbmotbellodagas , Guovddášbellodagas ja Sosialisttalaš gurutbellodagas dadjan ahte « . .
Dette flertallet ber Regjeringen vurdere økt partistøtte til samepolitisk arbeid i forbindelse med budsjettet for 1999 » .
dihtet ahte politihkalaš bellodagain leat lassigolut sámepolitihkalaš barggu ja politihkkasuorggi geažil . »
Arbeiderpartiets sametingsgruppe vil be om at dette følges opp av sametingsrådet i budsjettkontaktene man har hatt med Regjeringen , eventuelt i forhold til Stortinget , hvis denne flertallsmerknaden av en eller annen grunn ikke blir realisert i statsbudsjettet til høsten .
Bargiidbellodaga joavku dáhttu Sámediggeráđi čuovvulit dán bušeahttaoktavuođain Ráđđehusain , ja vaikko Stuorradikki ektui , jos de dát eanetlohkomearrádus man nu lágan sivaid geažil ii realiserejuvvo stáhtabušeahtas dán čavčča . Dán vuođul mii divvut čuovvovaš eavttuhusa :
Sametinget ber sametingsrådet arbeide aktivt for at det bevilges øremerkede midler til det samepolitiske arbeidet i de politiske partiene .
Sámediggi dáhttu Sámediggeráđi aktiivvalaččat bargat vai juolluduvvojit merkejuvvon ruđat politihkalaš bellodagaid sámepolitihkalaš bargui .
Forslag 3 , representant Einar Lifjell , NSRs sametingsgruppe
Eavttuhus 3 , NSR:a sámediggejoavkku Einar Lifjell :
Bjellåga - Rana kommune .
BJELLÅGA — RÁTNU GIELDA
Møtelederskapet forslag ble enstemmig vedtatt .
Čoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Saken avsluttet 1. juni 1999 kl. 17.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 01. b. dii. 17.10 .
Saken påbegynt 1. juni 1999 kl. 17.10 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 geassemánu 01. b. dii. 17.10 .
St.prp. nr 54 ( 1998-99 ) Om reindriftsavtalen 1999-2000 , om dekning av kostnader vedrørende radioaktivitet i reinkjøtt , og om endring av statsbudsjettet for 1999 ( sendt ut tidligere )
Sd.prp. nr. 54 ( 1998-99 ) 1999-2000 boazodoallošiehtadusa birra , máksámušaid buhtadeami birra radioaktiivvalaš bohccobierggu geažil , ja 1999 stáhtabušeahta rievdadusaid birra ( ovdal sáddejuvvon )
Sametingets vedtak i sak 23/98 reindriftsavtalen 1998/99
Sámedikki mearrádus áššis 23/98 1998/99 boazodoallošiehtadus
Totalregnskap for reindriftsnæringen , regnskap 1997 og budsjett 1998 ( sendt ut tidligere )
boazoealáhusa ollislaš rehketdoallu , 1997 rehketdoallu ja 1998 bušeahtta ( ovdal sáddejuvvon )
Ressursregnskap for reindriftsnæringen .
Boazoealáhusa resursarehketdoallu .
For reindriftsåret 1. april 1997 - 31. mars 1998 ( sendt ut tidligere )
1997 cuoŋománu 1. b. - 1998 njukčamánu 33. b. boazodoallojahkái ( ovdal sáddejuvvon )
Notat av 15.03.99 til Landbruksminister Gjønnes fra Sametingspresidenten
sámediggepresideantta 15.03.99 notáhta eanadoallominister Gjønnes:ii
Brev av 12.04.99 fra leder for Reindriftslovutvalget Kirsti Strøm Bull ang Reindriftslovutvalget - budsjettsituasjonen
Boazodoalloláhkalávdegotti jođiheaddji Kirsti Strøm Bull 12.04.99 reive Boazodoalloláhkalávdegotti birra - bušeahttadilálašvuohta
Sametinget er tilfreds med at rammen for årets reindriftsavtale er økt med 5,0 mill. kroner .
Sámediggi lea duhtavaš go dán jagi boazodoallošiehtadusa rámma lea lassánan 5,0 milj. kruvnnuin .
Etter en lang periode hvor rammen for avtalen ikke har vært utvidet , finner man økningen nødvendig for at næringen skal ha utviklingsmuligheter og grunnlag til å møte de utfordringer næringen står ovenfor .
Maŋŋá guhkes áigodaga goas šiehtadusa rámma ii leat lassánan , lea gávnnahuvvon dárbbašlažžan lasihit rámma vai ealáhus ovdánivččii ja livččii vuođđu dohppet ealáhusa boahtteáiggi hástalusaide .
Sametinget viser til målsettingen om en økologisk , økonomisk og kulturell bærekraftig reindriftsnæring .
Sámediggi čujuha mihttomearrái ekologalaš , ekonomalaš ja kultuvrralaš ceavzi boazoealáhusa birra .
Sikring av reindriftas arealer er en forutsetning for framtidig reindrift som en viktig kulturbærer med god produktivitet og inntjeningsevne .
Boazodoalu eatnamiid sihkkarastin lea boahtteáiggi boazodoalu eaktun deaŧalaš kulturseailluheaddjin buriin buvttademiin ja dienasvejolašvuođain .
Sametinget har i Sametingsplanen 1998-2001 , kapittel 5.2.2.3 Reindrift og arealforvaltning , viet dette særlig oppmerksomhet .
Sámediggi lea 1998-2001 Sámediggeplána kap. 5.2.2.3 Boazodoallu ja eanahálddašeapmi , čatnan erarenoamáš fuomášumi dása .
I arealforvaltningen ligger det betydelige utfordringer i å samordne bestemmelsene i reindriftsloven og plan- og bygningsloven .
Eanahálddašeamis leat máŋga hástalusa boazodoallolága mearrádusaid oktiiheiveheami oktavuođas plána- ja huksenláhkii .
Utviklings- og investeringstiltak
Ovdánahttin- ja investerendoaibmabijut
Sametinget er positiv til at bevilgningen til Reindriftens Utviklingsfond ( RUF ) har økt fra 29,2 mill kroner i forrige avtale til 32,9 mill kroner for avtalen 1999/2000 .
Sámedikki mielas lea buorre go Boazodoalu Ovddidanfoanda ( BOF ) lea lassánan 29,2 milj. kruvnnus ovddit šiehtadusas 32,9 milj. kruvdnui 1999-2000 šiehtadusas .
Sametinget finner likevel grunn til å vise til at store deler av RUF er bundet opp på forhånd gjennom avtaleforhandlingene .
Dattetge lea Sámedikki mielas dárbu čujuhit ahte stuorra oassi BOF:as lea ovdagihtii čadnon šiehtadussoahpamušaid bokte .
Sametinget har også tidligere ytret at det ville være ønskelig med en drøfting av hvordan dette påvirker øvrige utviklings- og investeringstiltak og de behov som finnes på dette området i reindriften .
Sámediggi lea ovdal maid dovddahan ahte livččii dárbu guorahallat mo dát váikkuha eará ovddidan- ja investerendoaibmabijuid ja daid dárbbuid mat boazodoalus leat dán oasis .
Det er avsatt 5,0 mill. kroner av RUFs midler til forskning og veiledning , som disponeres av Reindriftens fagråd .
BOF:a ruđain lea 5,0 milj. kr. biddjon dutkamii ja oaivadeapmái maid Boazodoalu fágaráđđi disponere .
Sametinget vil i likhet med tidligere år understreke at forskningsmidlene primært bør rettes mot veiledning og praktisk prosjektrettet forskning knyttet til bedre drifts-former innen næringen .
Sámediggi áigu nugo ovddit jagiid ge lea dahkan , deattuhit ahte dutkanruđat galggašedje vuosttažettiin geavahuvvot oaivadeapmái ja geavatlaš prošeaktadutkamii mii lea čadnon buoret doaimmahanvugiide ealáhusas .
Grunnforskning på rein og reindrift , bør i sterkere grad overlates til etablerte forsknings- og undervisningsinstitusjoner finansiert gjennom Norges forskningsråds programmer .
Bohcco ja boazodoalu vuođđodutkan galggašii eambbo go ovdal biddjot ásahuvvon dutkan- ja oahpahusásahusaide ruhtaduvvon Norgga dutkanráđi prográmmaiguin .
Sametinget forutsetter at evalueringen som er foretatt av virksomheten til Reindriftens fagråd , sendes Sametinget til høring .
Sámediggi vuordá ahte Boazodoalu fágaráđi doaimma evalueren , sáddejuvvo Sámediggái gulaskuddamii .
Sametinget er forøvrig tilfreds med at avtalepartene avsatte 2,0 mill kroner også for kommende periode til Samisk utviklingsfond til støtte for kombinasjonsnæringer hvor reindriften inngår som en komponent .
Muđui lea Sámediggi duhtavaš go šiehtadallanbealit maiddái boahtte áigodahkii leat bidjan Sámi ovddidanfondii 2,0 milj. kr. doarjjan lotnolasealáhusaide main boazodoallu lea komponeantan .
Velferdsordninger i næringen
Ealáhusa buresbirgenortnegat
Sametinget vil fortsatt etterlyse forslaget om å videreføre avløserordningen over reindrifts-avtalen .
Sámediggi áigu ain ohcalit eavttuhusa sadjásašortnega joatkima birra boazodoallošiehtadusas .
Dette er et punkt som i neste omgang kan medføre unødig usikkerhet og press på utøverne i reindriften .
Dát lea čuokkis mii nuppe vuorus sáhttá dagahit dárbbašmeahttun eahpesihkarvuođa ja deattu boazodolliide .
Kostnadssenkende og direktetilskudd
Máksogeahpedeaddji ja njuolggadoarjja
Sametinget finner det positivt at produksjonstilskuddet pr driftsenhet økes fra 45.000 kroner til 50.000 kroner .
Sámedikki mielas lea buorre go doaluid buvttadandoarjja lassána 45 000 kruvnnus 50 000 kruvdnui .
Nytt i årets avtale er at Nordland kommer under samme ordning som Troms når det gjelder produksjonstilskudd .
Ođasin dán jagi šiehtadusas lea go Norlánda buvttadanortnega dáfus lea beassan seamma ortnegii go Tromsa .
Sametinget er likevel meget skeptisk til at reindriftsavtalens virkemidler blir tilpasset en situasjon som er oppstått på grunn av feilslått rovviltforvaltning .
Sámediggi jáhkká dán gaskaboddosaš ortnegin stuorra boraspirevahágiid geažil Norlánddas , ja ádde ahte boraspirevahágiid geažil sáhttá muhtun áigái leat dárbu geahpedit njuovvangáibádusa .
Sametinget mener derfor at det først og fremst må gjøres noe for å redusere rovviltstammen slik at reindriftens produksjon kan gå til menneskeføde .
Dattetge eahpida Sámediggi hui garrasit ahte ii leat riekta heivehit boazodoallošiehtadusa váikkuhangaskaomiid dakkár dillái mii lea čuožžilan boasttu boraspirehálddašeami geažil .
Sametinget forutsetter at ordningen med flatt driftstilskudd vurderes i forhold til tiltak som eventuelt blir satt inn for å minske rovviltproblemene .
Sámediggi vuordá ahte jođihandoarjjaortnet mii lea seamma ollu buohkaide , árvvoštallojuvvo doaibmabijuid ektui mat soitet álggahuvvot vai boraspireváttisvuođat unnošedje .
Reindriftens rettigheter
Boazodoalu vuoigatvuodat
Årets avtale åpner for at midler fra RUF kan nyttes til økonomisk bistand til sikring av reindriftens beiterett .
Dán jagi šiehtadus addá vejolašvuođa geavahit BOF:a ruđaid ekonomalaš veahkkin boazodoalu guođohanvuoigatvuođaid sihkkarastimii .
Reindriftens rettigheter og beitegrunnlag er stadig utsatt for press .
Boazodoalu vuoigatvuođat ja guohtonvuođđu uhkiduvvojit čađa gaskka .
Sametinget er tilfreds med at næringen får mulighet til økonomisk bistand i konfliktsituasjoner for å sikre beiteretten .
Sámediggi lea duhtavaš go ealáhus oažžu vejolašvuođa ohcat ekonomalaš veahki riidduid oktavuođas sihkkarastit guođohanvuoigatvuođa .
Sametinget har forventninger til arbeidet med gjennomgangen av reindriftslovgivningen .
Sámedikkis leat vuordámušat boazodoallolága geahčadanbargui .
En del sider ved dagens lovgivning vil ventelig rettes opp og reindriftsloven vil bli et aktivt virkemiddel som bygger på reindriftens kultur , rettigheter og sedvaner .
Vuordimis muhtun bealit dálá lágas njulgejuvvojit ja láhka šattašii aktiivvalaš váikkuhangaskaoapmin man vuođđun leat boazodoalu kultuvra , vuoigatvuođat ja dološvierut .
Det er derfor svært viktig at lovutvalget får tilstrekkelig økonomisk ressurser for kunne fullføre sitt arbeid .
Danne lea hui deaŧalaš ahte láhkalávdegoddi oažžu ekonomalaš resurssaid maid dárbbaša barggus gárvvistit .
Sametinget legger vekt på å følge opp arbeidet med Samerettsutvalgets innstilling om Finnmark og det videre arbeid som vil berøre resten av de tradisjonelle samiske områdene .
Sámedikki mielaš lea deaŧalaš čuovvulit barggu Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusain Finnmárkku birra ja viidásit barggu mii šaddá guoskat eará árbevirolaš sámi guovlluide .
I den sammenheng står sikring av reindriftens rettigheter sentralt .
Dán barggus lea boazodoalu vuoigatvuođaid sihkkarastin guovddážis .
Sametinget er beredt til å ta større ansvar for å bidra til at reindriften får de rammebetingelser næringen behøver for å styrke og utvikle sin rolle i det samiske samfunn .
Sámediggi lea gearggus váldit stuorát ovddasvástádusa ja leat mielde addimin boazodollui rámmaeavttuid maid ealáhus dárbbaša iežas saji nannemii ja ovddideapmái sámi servodagas .
Sametinget har understreket dette i Sametingsplanen kapittel 5.4.4 .
Dán lea Sámediggi deattuhan Sámediggeplána kap. 5.4.4 .
Tap som følge av rovvilt / slakte- og produksjonskrav
Boraspirevahágat / njuovvan- ja buvttadangáibádusat
Rovviltproblematikken er ikke spesielt behandlet i reindriftsavtalen 1999/2000 .
Boraspireváttisvuođat eai leat meannuduvvon sierra 1999-2000 boazodoallošiehtadusas .
Sametinget anser dette som et svært sentralt spørsmål for reindriften .
Boazoealáhusa vahát stuorát boraspireloguid geažil , lea earenoamáš eará ealáhusaid ektui .
Dette har sammenheng med at tilskuddsordningene , i motsetning til i jordbruket , er basert på kjøttproduksjon .
Sivvan dasa lea go doarjjaortnegiid vuođđun , erohussan eanadollui , lea biergobuvttadeapmi .
Det er slaktekrav som må oppfylles for at man har krav på tilskudd .
Ferte deavdit njuovvangáibádusa ovdal go lea vuoigatvuohta oažžut doarjaga .
Dette kan være vanskelig å oppnå om man har hatt store tap av dyr til rovvilt .
Dán sáhttá leat váttis olahit jos lea massán ollu bohccuid boraspiriide .
I tillegg må bestandsreguleringen intensiveres og i den sammenheng vises det til Sametingets vedtak i sak 19/99 Reindriftsstyrets årsmelding 1998 .
Lassin dasa ferte lohkoregulerema nannet , ja dan oktavuođas čujuhuvvo Sámedikki mearrádussii áššis 18/99 Boazodoallostivrra 1998 jahkedieđáhus .
Import av rein / reinkjøtt
Bohcco / bohccobierggu importeren
I Sametingets behandling av forrige reindriftsavtale viste tinget til at det kan være behov for en viss import av reinkjøtt .
Sámedikki ovddit boazodoallošiehtadusa meannudeamis dadjá diggi ahte sáhttá leat dárbu importeret veahá bohccobierggu .
Sametinget gav uttrykk for et ønske om en mer målrettet politikk som ivaretar de ulike , og gjerne kryssende hensyn man har ved import av reinkjøtt .
Sámediggi logai iežas háliidit ulbmildiđoleabbo politihka mii gozihivččii iešguđetlágan ja muhtomin maiddái vuostálas beroštumiid mat čuožžilit bohccobierggu importerema oktavuođas .
På denne bakgrunn ba tinget de ulike aktørene forut for neste års forhandlinger i fellesskap drøfte tiltak og politikk som ivaretar de hensyn som er nødvendig å ta i forbindelse med import .
Danne dáhtui diggi iešguđet beliid , ovdal boahtte jagi šiehtadallamiid , ovttas guorahallat doaibmabijuid ja politihka mii gozihivččii beroštumiid maid lea dárbu gozihit importerema oktavuođas .
Sametinget har merket seg at import av reinkjøtt ikke omtales i reindriftsavtalen 1999/2000 .
Sámediggi lea oaidnán ahte bohccobierggu importeren ii namuhuvvo 1999-2000 boazodoallošiehtadusas .
Importen av reinkjøtt inneholder flere dimensjoner som må vurderes i forhold til hverandre .
Bohccobierggu importeren sisttisdoallá máŋga beali maid ferte ovttas vihkkedallat .
Det gjelder den innenlandske produksjon , inntektsnivået for landets egne reindriftsutøvere , markedsandeler for reinkjøtt , slakteristrukturen , arbeidsplasser i næringsfattige områder og muligheter for samarbeid over landegrensene for samer .
Dat guoská sisriikkalaš buvttadeapmái , riikka iežas boazodolliid dienasdássái , bohccobierggu márkanosiide , njuovahatstruktuvrii , bargosajiide guovllus gos leat uhccán ealáhusat , ja sápmelaččaid ovttasbargovejolašvuođaide rastá riikkarájiid .
De ulike kryssende mål og hensyn må vurderes i forhold til hverandre i denne saken .
Dán áššis ferte iešguđet vuostálas mihttomeriid ja beroštumiid vihkket nubbi nuppi ektui .
Videre har man dyrevern- og veterinærhensyn , som er viktige og som kan ha betydning for markedet generelt .
Dasto leat elliidsuodjalan- ja veterinearaberoštumit deaŧalaččat ja dakkárat main sáhttá leat mearkkašupmi márkanii oppalaččat .
Sametinget ber om at det iverksettes et arbeid som har til formål å gi større forutsigbarhet vedrørende import under hensyntaken til forannevnte forhold .
Sámediggi bivdá álggahit barggu man ulbmilin lea ahte importerema ovddabealde namuhuvvon beliid buorebut galggašii sáhttit einnostit .
Dette arbeidet bør skje i regi av forhandlingspartene .
Dán barggu galggašedje šiehtadallanbealit lágidit .
Sametinget vil understreke at en eventuell import skal skje under tilfredsstillende veterinærmessige forhold .
Sámediggi háliida deattuhit ahte importeren galgá dáhpáhuvvat dohkálaš veterinearageahčuin .
Tidligpensjonsordning i reindriften
Árrapenšoneren boazodoalus
Avtalepartene er blitt enige om å innføre tidligpensjonsordning i reindriften . Reindriftsutøverne kan dermed gå ut av næringen ved 62 år .
Šiehtadanbealit leat soahpan ásahit árrapenšonerema boazodollui , ja danin sáhttet boazodoallit 62 jagis heaitit boazodoalus .
Ordningen tilsvarer den man har i jordbruket , men med nødvendige tilpasninger til reindriften .
Ortnet lea seamma go eanadoalus , ja maiddái beallalaččas sáhttá leat vuoigatvuohta penšuvnna oažžut .
Det forventes at ordningen blant annet vil bidra til tidligere generasjonsoverganger i næringen , noe som har betydning for rekrutteringen til reindriften .
Vurdo ahte ortnet earret eará galggašii leat mielde dagaheamen árat buolvamolsumiid ealáhusas , mas fas livččii mearkkašupmi boazodoalu rekruteremii .
Sametinget vil samtidig etterspørre samboeres rettigheter i forbindelse med tidligpensjonsordningen .
Sámediggi dáhttu seammás ohcalit ovttasorruid vuoigatvuođaid árrapenšonerema oktavuođas .
Det synes naturlig at samboere likestilles med ektefeller også innenfor reindriften .
Orošii lunddolaš maiddái boazodoalus bidjat ovttasorruid dássálagaid náitalan olbmuiguin .
De spesielle utfordringene for reindriften i deler av Finnmark
Boazodoalu earenoamáš hástalusat muhtun guovlluin Finnmárkkus
Sametinget registrerer at forhandlingspartene er enige i forslag som gir muligheter for å løse situasjonen i « tiltaksdistriktene » , punkt 1 i sluttprotokollen .
Sámediggi oaidná ahte šiehtadallanbealit leat ovttamielalaččat eavttuhusaid dáfus mat addet vejolašvuođa čoavdit « doaibmabidjoguovlluid » dilálašvuođa , loahppaprotokolla čuo. 1 .
Det har vært rettet spesielt søkelys på reindriften i visse deler av Finnmark , herunder problemer med reintall og lavbeiter .
Lea leamaš divvojuvvon earenoamáš fuomášupmi boazodollui muhtun guovlluin Finnmárkkus , maiddái boazolohko- ja jeagelguohtonváttisvuođaide .
Dette har fått en sentral plass i årets avtale .
Dása lea biddjon guovddáš sadji dán jagi šiehtadusas .
Situasjonen som har oppstått er sammensatt .
Dilis mii lea čuožžilan leat máŋga beali .
En side av saken er de natur- og miljømessige hensyn , som selvsagt er sentrale i forhold til det økologiske grunnlaget for reindriften .
De leat vuos luonddu- ja birasberoštumit , mat dieđusge leat deaŧalaččat boazodoalu ekologalaš vuođu ektui .
Sametinget finner grunn til å understreke at alle disse hensyn må ivaretas i det videre arbeidet med reintallstilpassningen .
Sámedikki mielas lea dárbu deattuhit ahte buot dáid beliid ferte gozihit boazologu heiveheami viidásit barggus .
Avtalen mellom partene baserer seg på at distriktstyrene i tiltaksdistriktene fastsetter en plan for hvordan utslaktingen av simler skal gjennomføres , sluttprotokollen pkt 1. c ) .
Šiehtadusa beliid vuođđun lea ahte doaibmabidjoorohagaid orohatstivrrat mearridit mo áiggošedje áldduid njuovvat , loahppaprotokolla čuo. 1 c ) .
I distrikter som tilpasser seg og gjennomfører dette , får alle driftsenheter produksjonstilskudd dersom de har levert 800 kg kjøtt eller mer .
Orohagain gos buohkat heivehit iežaset dása ja barget dán , ožžot buot doalut buvttadandoarjaga jos leat buktán unnimusat 800 kg bierggu .
Dersom dette ikke gjennomføres , har partene blitt enige om at utslaktingskrav for den enkelte driftsenhet bli fastsatt av Landbruksdepartementet ved forskrift .
Bealit leat soahpan ahte jos dát ii dahkkojuvvo , de sáhttá Eanadoallodepartemeanta láhkaásahusain mearridit ovttaskas doalu njuovvangáibádusa .
Sametinget mener at følgende forutsetninger må legges til grunn dersom « frivillig » utslakting i « tiltaksdistriktene » ikke blir gjennomført , og utslaktingskrav blir fastsatt i forskrift :
Sámediggi oainnu mielde ferte čuovvovaš eavttuid bidjat vuođđun jos « doaibmabidjoguovlluin » ii čađahuvvo « eaktudáhtolaš » njuovvan , ja njuovvangáibádus mearriduvvot láhkaásahusain :
øvre reintall pr driftsenhet fastsettes , dvs at man får ned « toppene »
doaluid bajimuš lohku mearriduvvo , mii mearkkaša ahte dat fertejit geahpedit geain leat eanemus bohccot
hvis ikke det gir tilfredsstillende resultater , så må det foretas en prosentvis reduksjon
jos dat ii buvtte dohkálaš bohtosiid , de ferte proseanttalaš geahpedeapmi čađahuvvot
Sametinget har tidligere kommet med konkrete forslag til tiltak i tillegg til det partene er blitt enige om gjennom årets reindriftsavtale .
Sámediggi lea ovdal ovddidan doaibmabidjoeavttuhusaid lassin dasa maid bealit leat soahpan dán jagi boazodoallašiehtadusas .
Dette er omtalt i sak 23/99 Reindriftsstyrets årsmelding 1998 .
Dán birra čuozzu áššis 23/99 Boazodoallostivrra 1998 jahkedieđáhus .
Dette er forslag der oppmerksomheten rettes mot tiltak som kan gjennomføres relativt enkelt og uavhengig av de øvrige prosesser som foregår .
Dá leat evttohusat main fuomášupmi lea divvojuvvon doaibmabijuide maid sáhttá čađahit viehka geahppasit ja maidda eai guoskka proseassat mat muđui leat jođus .
Sametingets har de to siste årene hatt observatørstaus på statens side i reindriftsforhandlingene .
Sámediggi lea guokte maŋimuš jagi beassan áicin stáhta bealde boazodoallošiehtadallamiin .
Hittil har dette vært en posisjon der Sametinget er tilstede under forberedelsemøtene rett før forhandlingsmøtene og under forhandlingene .
Dát lea dán rádjai leamaš dakkár sadji gos Sámediggi lea beassan leat mielde ráhkkanančoahkkimiin aiddo ovdal šiehtadallančoahkkimiid ja dasto vel ieš šiehtadallamiin .
Sametinget mener at det er hensiktsmessig med en gjennomgang av observatørrollen , både med hensyn til ansvar , myndighet og ressursbehov .
Sámedikki mielas livččii dárbu árvvoštallat áicirolla , sihke ovddasvástádusa , válddi ja resursadárbbu dáfus .
Mange stiller forventninger til Sametingets deltakelse i de prosessene som pågår .
Ollugiin leat vuordámušat Sámedikki searvamii proseassain mat leat jođus .
Dersom Sametinget skal kunne medvirke på en tilfredsstillende måte er det også nødvendig å overføre ressurser til Sametinget til dette formål og gi Sametinget mulighet til å delta .
Jos Sámediggi galggašii dohkálaš vugiin bastit váikkuhit , de lea maid dárbu addit Sámediggái resurssaid dán ulbmilii ja dasto maid searvanvejolašvuođa .
Merknad 1 , Egil Olli , APs sametingsgruppe :
Mearkkašupmi 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Egil Olli :
Arbeiderpartiets sametingsgruppe ser det som positivt at rammen for årets reindriftsavtale er økter , noe som også er nødvendig .
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku mielas lea positiivvalaš go dán jagáš boazodoallošiehtadusa rámma lea stuoriduvvon , masa leai ge dárbu .
Men vi vil samtidig bemerke at fordelingen av avtalemidler er like viktig som rammen , for dette vil bestemme den fremtidige strukturen i næringen .
Dasto dáhttut mearkkašit ahte šiehtadusrudaid juogadeapmi lea seamma dehálaš go rámma , go dat mearrida ealáhusa boahtteáiggi struktuvrra .
En uheldig fordelingspolitikk kan medføre at de mindre enhetene blir tapere , og at man ikke oppnår målsetningen om at reintallet tilpasses beitegrunnlaget .
Eahpeoiddolaš juogadanpolitihkka sáhttá dagahit dan ahte uhcit ovttadagat vuoittahallet , ja ahte ulbmil boazologu heiveheami ektui guohtonvuddui ii ollašuva .
Vi mener det er uheldig at taket på 600 rein pr. enhet for å få tilskudd ble forhandlet bort .
Mii oaivvildit ahte lea eahpeoiddolaš go 600 bohcco rádji doalu nammii , jos galgá oažžut doarjaga , šiehtaduvvui eret .
Det må være et overordnet mål at de som har mest rein pr. enhet , også må redusere mest .
Bajit dási mihttomearrin galgá leat ahte sii geain leat eanemusat bohccot doalu nammii , galget maiddái geahpedit eanemusat .
Er det sametingsrådserklæringen , sametingsplanen eller er det NSRs leders uttalelse om at Sametinget nå må ta styring av næringen som er sametingsrådets politikk ?
Lea go Sámediggeráđi álgojulggaštus , sámediggeplána vai NSR:a jođiheaddji cealkámuš ahte Sámediggi dál galgá stivregoahtit ealáhusa , Sámediggeráđi politihkka ?
Vi er alle enige om at med dagens forvaltning av næringen har vi ikke oppnådd de mål som er satt .
Mii leat buohkat dan oaivilis ahte dálá hálddašemiin eat leat joksan mihttomeriid mat leat biddjon .
Derfor er tiden inne for at Sametinget hjelper staten og NRL i styringen for å oppnå de overordna politiske målsettingene .
Danne lea ge áigi Sámedikkis veahkehit stáhta ja NBR:a stivremis , vai bajit dási politihkalaš mihttomearit juksojuvvojit .
Tap på grunn av rovvilt er en av de største problemene som reindrifta , sammen med jordbrukere , strir med .
Vahágat boraspiriid geažil lea okta dain stuorámus váttisvuodain maid geažil gillájit sihke boazodoallu ja eanadoallu .
Dette er et så stort problem for næringen at i mange områder vil det bare være et tidsspørsmål før man må gi opp .
Ealáhussii lea dat nu stuorra váttisvuohtan ahte ollu guovlluin lea dušše gažaldat goas fertejit vuollánit .
Når opptil femti prosent av produksjonsgrunnlager blir spist av rovdyr er situasjonen meget alvorlig .
Go gitta 50 proseantta buvttadusvuodus borret boraspiret , de lea dilli hirbmat suorggahahtti .
Det er viktig at man har erstatningsordninger som dekker det reelle tap , men man løser ikke problemet før man får forvaltning av rovdyrene under kontroll .
Lea dehálaš ahte gávdnojit buhtadusortnegat mat buhtadit duohta vahágiid , muhto váttisvuohta ii coavdašuva ovdal go boraspiriid hálddašeapmi lea sajis .
Det er også viktig at reelle tap tas hensyn til når man skal vurdere om slaktekrav er imøtekommet i forbindelse med produksjonstilskudd .
Lea maiddái dehálaš ahte duohta vahágat vuhtiiváldojuvvojit go árvvoštallojuvvo leat go njuovvangáibádusat cuvvojuvvon produkšuvdnadoarjaga oktavuođas .
I de mest rovdyrutsatte områdene er det nødvendig å kutte slaktekravet .
Guovlluin gos leat stuorámus boraspirevahágat , lea dárbu sihkkut njuovvangáibádusa .
Ikke bare primærprodusenter blir rammet , men også alle de som arbeider i viderefordelingen av disse råvarene .
Eai leat dušše vuoddobuvttadeaddjit geat gillájit , muhto dat čuohcá maiddái buohkaide geat barget náláštemiin .
Det vil også ramme den slakteri strukturen vi i dag i Nord-Norge , på grunn av at det ikke finnes råstoff nok til å drive disse .
Dát čuohcá maiddái dan njuovahatstruktuvii mii mis dál lea Davvi-Norggas , go ii gávdno doarvái biergu doallat daid badjin .
Det er nødvendig at det forskes på rovdyrtap for å få dokumentert de store tapene .
Lea dárbu dutkat boraspirevahágiid vai sáhttá duodaštit stuorra vahágiid .
Import av rein / reinkjøtt .
Bohccuid / bohccobierggu oastin
Norske myndigheter er tilbakeholdne når det gjelder import av landbruksprodukter , dette begrunnes med smittefaren , og at man vil beskytte landets eget produksjon .
Norgga eiseválddit leat hui várrugasat eanadoallogálvvuid oastima dáfus , ja sivvan dasa lea njoammunvárra ja ahte lea dáhttu suodjalit riikka iežas buvttadusa .
Når man ser den totale kjøttproduksjonen i landet , så vil økt import av kjøtt medføre negative konsekvenser .
Go geahččat riikka ollislaš biergobuvttadusa , de sáhttá bierggu oastima lasiheapmi buktit heajos váikkuhusaid .
Innlandsmarked vil bli presset , og det vil igjen påvirke prisen på markedet .
Sisriikka márkan šaddá deattu vuollái , ja váikkuha fas márkanhatti .
Men når det gjelder import av reinkjøtt må denne vurderes i forhold til hvor stor andel av reinkjøttet er på den norske kjøttmarked , og om den innenlanske produksjonen er stor nok til dekke den .
Muhto bohccobierggu importerema ferte árvvoštallat dan ektui man stuorra oassi bohccobierggus lea Norgga biergomárkaniin , ja lea go sisriikka buvttadeapmi nu stuoris ahte dat dan sáhttá duhtadit .
Det vil også være av avgjørende betydning hvorvidt import vil være med å sikre økonomien for produsentene .
Das lea maiddái dehálaš mearkkašupmi man viidát oastin sihkkarasttášii buvttadeaddjiide ekonomiija .
I dag er reinkjøttets andel under en prosent av den totale kjøtt mengde som er på markedet i Norge .
Dál lea bohccobierggu oassi Norgga ollislaš biergomárkanis dušše vuollel ovtta proseantta .
Med så liten andel i den totale mengden , så vil det være uheldig om denne andelen ytterliger blir svekket .
Go oassi lea nu uhcci ollislaš mearis , de lea eahpeoiddolaš jos dát oassi uhccu vel ain eanet .
Med så liten andel av reinkjøtt i markedet , vil det ikke være markedsproblemer i forhold til at det er for mye reinkjøtt .
Go lea nu uhccán bohccobiergu márkanis , de ii leat márkana váttisvuohta dan ektui ahte lea menddo ollu bohccobiergu .
Det vil være større konsekvenser hvis man ikke har kjøtt nok til å pleie dagens markedet , da det er mer enn nok kjøtt på markedet i Norge til å overta eventuelle reinkjøttsandeler hvis de ikke klarer å dekke dem selv .
Stuorát váikkuhusat leat das jos ii leat doarvái biergu duhtadit otnáš dárbbu , go dál lea eambbo go doarvái biergu Norgga márkaniin , mii sáhttá váldit daid vejolaš bohccobiergoosiid jos ieža eai nagot deavdit daid .
Ressursregnskapet for reindriftsnæringen viser at man hatt en betydelig nedgang på slakterein de siste årene .
Boazoealáhusa resursarehketdoallu cájeha ahte bohccot leat njuvvojuvvon viehka ollu uhcit maŋimuš jagiid .
Hvis den negative tendensen ytterligere skulle forverre seg , kan faren være at man ikke klarer å beholde den beskjedne andelen som reinkjøtt har på den innenlanske markedet .
Jos dát heajos mearka ain galgá vearránit , de sáhttá leat várra ahte eat nagot doalahit dan uhca oasáža ge mii bohccobierggu oassi lea sisriikka márkaniin .
Hvis slakteriene ikke har tilfredsstillende råstofftilgang , vil dette kunne medføre store slaktekostnader pr. kg slakt , som igjen vil gjøre at prisen til reineierne blir lavere .
Jos njuovahagat eai oažžu doarvái bierggu , de sáhttá dat dagahit stuorra njuovvangoluid njuovvankilo nammii , mii fas dagaha dan ahte boazodoallit ožžot fuonit hatti .
I perioder med lite norskprodusert reinkjøtt vil import styrke næringen både økonomisk og markedsmessig , med hensyn til at :
Go Norggas lea uhccán buvttaduvvon bohccobiergu , de nannešii importa ealáhusa sihke ekonomálaccat ja márkana dáfus dan ektui ahte :
Reinkjøtt ikke skal miste sin beskjedne andel i det innenlanske markedet .
Ii leat dárbu rievdadit njuovahatstruktuvrra go vuordá eanet bohccobierggu .
Utbetalingsprisen til reineiere styrkes
Boazodoallit ožžot buoret hatti .
Konklusjon :
Konklušuvdna :
Reinkjøtt må særbehandles i henhold til tollsatser i tider der det er behov for å impotere for å opprettholde reinkjøttets plass i markedet .
Bohccobierggu ferte sierraláhkái meannudit duollomáksomeriid ektui , go lea dárbu oastit bierggu doalahan dihtii bohccobierggu saji márkanis .
Vi mener dette vil stabilisere reinkjøttets plass på den innenlanske markedet , noe som igjen vil styrke næringen på lengre sikt .
Mii oaivvildit ahte dát stádasmahtášii bohccobierggu saji sisriikka márkanis , mii fas nanosmahtášii ealáhusa guhkkit áiggi vuollái .
Merknad 2 , Margreta P. Kristiansen , APs sametingsgruppe :
Mearkkašupmi 2 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Margreta P. Kristiansen :
Tidligpensjonsordningn i reindrifta :
Boazodoalu árrapenšonortnet :
Den siste del hvor det står « Sametinget vil samtidig etterspørre samboers rettigheter i forbindelse med tidligpensjonsordningen .
Maŋimuš oassi mas cuožžu « Sámediggi dáhttu seammás ohcalit ovttasorruid vuoigatvuođaid árrapenšonerema oktavuođas .
Det synes naturlig at samboere likestilles med ektefeller . Også innefor reindrifta » .
Orošii lunddolaš maiddái boazodoalus bidjat ovttasorruid dássálagaid náitalan olbmuiguin . »
Detter går ut .
sihkkojuvvo .
Forslag 1 , Per A. Bæhr , Frie gruppa
Eavttuhus 1 , Friija joavkku Per A. Bæhr :
s. 4 i Sametingsrådets innstilling
Sámediggeráđi eavttuhusa 4. siiddus
Avtalen mellom partene baserer seg på at distriktstyrene fastsetter en plan for hvordan utslaktingen av simler skal gjennomføres , sluttprotokoll pkt. 1 c ) ( tillegg ) 1 a ) men Sametinget forutsetter at vektene er sikre og offentlig godkjent .
Šiehtadusa beliid vuođđun lea ahte doaibmabidjoorohagaid orohatstivrrat mearridit mo áiggošedje áldduid njuovvat , loahppaprotokolla čuo. 1 c ) ja ( lasihuvvo vel ) 1 a ) muhto Sámediggi oaivvilda ahte veavttat fertejit leat sihkkarat ja dohkkehuvvon almmolaš vihkkenorgánain .
På slutten av samme avsnitt kommer følgende avsnitt som tillegg :
Dán seamma ávsnihta lohppii lasihuvvo dát dajaldat :
Sametinget mener at utgjevning av inntekta må skje på bakgrunn av produksjonen .
Sámediggi oaivvilda ahte sisboađu dássedeapmi ( utgjevning ) biddjo produkšuvnna mielde .
Sametinget mener at følgende forutsetninger må legges til grunn dersom « frivillig » utslakting i « tiltaksdistriktene » ikke blir gjennomført , og utslaktingskrav blir fastsatt i forskrift :
Sámedikki oainnu mielde ferte čuovvovaš eavttuid bidjat vuođđun jos « doaibmabijo-guovlluin » ii čađahuvvo « eaktudáhtolaš » njuovvan , ja njuovvangáibádus mearriduvvot láhkaásahusain :
forutsetning strykes og blir å lyde som følger :
1. eaktu sihkkojuvvo ja šaddá dánin :
hvis det blir nødvendig å redusere reintallet , må det foretas prosentvis reduksjon
Jus lea dárbu unnidit boazologu , de ferte dat dahkkot proseantageahpedeami mielde .
Tillegg før « avslutning » :
Lasihuvvo ovdal « loahpaheapmi » .
Sametinget vil ta en nærmere vurdering av kulturdelen i en bærekraftig reindrift .
Sámediggi áigu lagabuidda guorahallat nana bissovaš boazodoalu kulturoasi .
Dagens reindriftslov og reindriftsforhandlinger generelt , har lagt lite vekt på å bevare den tradisjonelle samiske reindriften .
Dálá boazodoalloláhka ja boazodoallošieahtadusat oppalaččat , leat bidjan unnán deattu dasa ahte seailluhit árbeavirolaš sámi boazodoallokultuvrra .
I 1978 , som følge av den nye reinriftsloven , kom begrepet driftsenhet inn i reindriften .
Jagis 1978 bođii boazodollui doaba « doallu » ođđa boazodoallolága boađusin .
Dette førte til strengere reguleringer i næringen , og har dessverre ført til at den tradisjonelle reindriftskulturen er i ferd med å forsvinne .
Dát mielddisbuvttii garra reguleremiid ealáhusas , ja dađibahábut lea dát mielddisbuktan ahte árbevirolaš boazodoallu lea dál jávkame .
Reindriftsnæringen blir mer og mer sammenlignet med og utviklet i retning av jordbruket .
Boazodoallu buohtastahttojuvvo ja ovddiduvvo eambbo ja eambbo eanandoalu guvlui .
Denne modellutformingen vil til slutt , dersom det får fortsette , utslette hele den tradisjonelle samiske reindriftskulturen .
Jus dát modeallahábmen beassá joatkit , de loahpas loaktá dát olles árbevirolaš boazodoallokultuvrra .