pere/sami_parallel huggingface dataset:
De tre grunnpilarene for å bremse smittespredning er:
Leat golbma váldocakki goazahit njoammuma leavvamis, ja dat leat:
Syke personer skal holde seg hjemme. God hånd- og hostehygiene, og forsterket renhold. Kontaktreduserende tiltak.
1. Olbmot geat leat buozas galget bissut ruovttus. 2. Buorre giehta- ja gossanbuhtisvuohta, ja nannet buhtisteami 3. Doaibmabijut mat unnidit oktavuođa olbmuid gaskkas.
Det aller viktigste smitteverntiltaket er at syke personer holder seg hjemme.
Deháleamos doaibmabidju eastadit njoammuma lea ahte olbmot geat leat buozas bissut ruovttus.
Dette gjelder uansett type sykdom, og selv med lette symptomer.
Dat guoská vaikke makkár buozalmasvuođas lea sáhka, ja maiddá dalle go eai leat garra dávdamearkkat.
Hostehygiene og å holde avstand er avgjørende for å begrense dråpesmitte, mens håndhygiene, og spesielt det å unngå å ta seg i ansiktet med urene hender, er viktig for å hindre indirekte kontaktsmitte.
Gossanbuhtisvuohta ja doalahit gaskka lea mearrideaddji eastadan dihte goaikkanas-njoammuma, ja giehtabuhtisvuohta gis, ja erenoamážit garvit lihkaheamis ámadaju duolva gieđaiguin, lea dehálaš eastadan dihte eahpenjuolga oktavuohtanjoammuma.
Forsterket renhold bør vurderes, spesielt for kontaktpunkter som berøres hyppig.
Berre árvvoštallat nannet buhtisteami, erenoamážit dakko gokko olbmot guoskkahit dávjá.
Økt fysisk avstand mellom mennesker reduserer muligheten for smitte, også før symptomer på sykdom oppstår
Go fysalaččat bisuha guhkit gaskkaid olbmuid gaskkas, de unnida vejolašvuođa njoammut, maiddá ovdal dávdda
Til tross for godt gjennomførte tiltak, kan likevel tilfeller av covid-19 og andre infeksjoner oppstå.
Vaikke vel čađahage doaibmabijuid bures, sáhttet lihkká covid-19 ja eará infekšuvnnat bohciidit.
Dersom smitteverntiltak som foreslått her er gjennomført, vil smittespredningen likevel bli begrenset.
Jus čuovvu dáid njoammueastadandoaibmabijuid mat dás evttohuvvojit, goitge ráddje njoammuma leavvamis.
Tiltakene i teksten nedenfor er en beskrivelse av smitteverntiltak som kan bidra til å redusere smitterisiko til et minimum.
Doaibmabijut dás vuolábealde teavsttas leat čilgehus njoammueastadandoaibmabijuin mat sáhttet váikkuhit ahte unnida njoammunriskka minimála dássái.
Syke personer skal holde seg hjemme
Olbmot geat leat buozas galget bissut ruovttus
Det er viktig at personer med selv milde luftveissymptomer ikke møter fysisk på jobb eller i andre sammenhenger der de møter andre.
Lea dehálaš ahte olbmot, vel geahppa vuoiŋŋahatvuolšedávdamearkkaiguin, eai boađe fysalaččat bargui dahje eará dilálašvuođaide gos deaivvadit earáiguin.
Symptomer på covid-19 kan være milde og vanskelige å skille fra andre luftveisinfeksjoner.
Covid-19:s sáhttet leat hui geahppa dávdamearkkat ja sáhttá leat váttis daid earuhit eará
De hyppigst beskrevne symptomer på covid-19 er i starten halsvondt, forkjølelse og lett hoste, i tillegg til sykdomsfølelse, hodepine og muskelsmerter.
Covid-19 dávdamearkkat mat dávjjimusat namuhuvvojit leat ahte álggus lea čottabávččas, nuorvvu ja veahá gosahat, dasa lassin lea buozalmasvuođadovdu, oaivebávččas ja deahkkebákčasat.
Magesmerter og diaré kan også forekomme.
Sáhttá maid šaddat čoavjebávččas ja luhčadávda.
Om lag 8 av 10 voksne personer har kun milde symptomer.
Sullii gávccis logi rávisolbmos leat dušše geahppa dávdamearkkat.
Hos barn er antagelig denne andelen enda høyere.
Lea jáhkkimis ahte lea stuorát oassi mánáin geain leat dušše geahppa
Hos noen personer med covid-19 kan symptomene utvikle seg videre i løpet av noen dager til en uke til hoste, feber og kortpustethet, og noen får et alvorlig forløp med behov for behandling i sykehus.
Muhttin olbmuin geain lea covid-19 sáhttet dávdamearkkat ovdánit moatti beaivvis vahkkui gosahahkan, feberin ja dasa ahte šaddá váttis vuoigŋat, ja soapmásiidda vearrána dávda nu ahte šaddá dárbu dikšojuvvot buohcceviessus.
Alvorlig covid-19-sykdom er svært sjelden hos barn.
Lea hui hárve ahte mánát buohccájit duođalaš covid-19 dávddain.
Ved sannsynlig eller bekreftet covid-19 gjelder egne anbefalinger om isolasjon for den syke og karantene for nærkontakter.
Go navdojuvvo dahje duođaštuvvo covid-19 de gusket sierra ávžžuhusat isolašuvnna dáfus sutnje guhte lea buozas ja errema dáfus sidjiide geat leat leamaš su lahka.
Kommunehelsetjenesten har ansvar for oppfølging rundtkarantene for nærkontakter (fhi.no) covid-19-tilfeller og for å beslutte nødvendige tiltak.
Lea gielddadearvvašvuođabálvalusas mas lea ovddasvástádus čuovvolit covid-19-dáhpáhusaid ja váldit mearrádusaid dárbbašlaš doaibmabijuid ektui.
Kommunehelsetjenesten definerer hvem som er nærkontakter til den syke og som derfor skal i karantene (smitteoppsporing), og om det er behov for informasjon til andre.
Gielddadearvvašvuođabálvalus definere geain leamaš lahka oktavuohta sutnje guhte lea buozas ja geat galget erremii (njoammuma guorahallan), ja leago dárbu juohkit dieđuid earáide.
Hvis det skulle bli behov for ytterligere tiltak er det kommunehelsetjenestens oppgave å vurdere og eventuelt gi pålegg om dette.
dárbu juohkit dieđuid earáide. Jus galggašii šaddat dárbu eanet doaibmabijuide lea gielddadearvvašvuođabálvalusa ovddasvástádus árvvoštallat ja vejolaččat daid gohččut.
Personer som kan være fysisk til stede
Olbmot geat sáhttet leat báikkis
Personer som ikke har symptomer på sykdom.
- Olbmot geain eai leat dávdda dávdamearkkat.
Ansatte, brukere og andre som har gjennomgått luftveisinfeksjon, så lenge de er symptomfrie.
Bargit, geavaheaddjit ja earát geain leamaš vuoiŋŋahatvuolši, nu guhká go leat leamaš dávdamearkkaid haga unnimusat jándora.
Ved gjennomgått covid-19 gjelder egne råd for når isolasjon kan oppheves, angitt av helsetjenesten og.www.fhi.no.
Go lea vásihan covid-19 gusket sierra rávvagat dasa goas sáhttá heaittihit isolašuvnna, daid mearridit dearvvasvuođabálvalus ja www.fhi.no.
Personer som ikke kan være fysisk til stede
Olbmot geat eai sáhttet leat báikkis
Personer som har symptomer på luftveisinfeksjon, selv ved milde symptomer.
- Olbmot geain leat vuoiŋŋahatvuolšši dávdamearkkat, vaikke vel leat dušše geahppa dávdamearkkat.
Personer som er i karantene og isolasjon.
- Olbmot geat leat erremis ja isolašuvnnas.
Det er viktig at tjenesten kommuniserer dette til ansatte, brukere og andre.
Lea dehálaš ahte bálvalus kommunisere dan bargiide, geavaheddjiide ja earáide.
Det er gitt med grunnlag i unntaksbestemmelsen i egne råd for unntak fra karantene (fhi.no)
- Leat boahtán sierra rávvagat spiehkastagaide erremis main vuođđun lea spiehkastatmearrádus covid-19-láhkaásahusas.
Ved oppstått sykdom mens personer er tilstede på arbeidsplassen
Go muhttin buohccá go olbmot leat bargobáikkis
Ansatte som blir syke mens de er tilstede må dra hjem så snart det er mulig.
Bargit geat buohccájit dan botta go leat barggus fertejit mannat ruoktut nu johtilit go vejolaš.
Syke personer som må hentes av andre, må vente på et eget rom eller ute der det ikke er andre.
leat buozas ja geaid earát fertejit viežžat, fertejit vuordit sierra lanjas dahje olgun gos eai leat earát.
Syke personer bør ikke ta offentlig transport.
Olbmot geat leat buozas eai berre váldit almmolaš fievrruid.
Syke personer bør dekke til munn og nese hvis de ikke kan holde to meters avstand til andre for å redusere smittespredning.
Olbmot geat leat buozas berrejit gokčat njálmmi ja njuni jus eai sáhte doalahit guokte mehtera gaskka earáide, eastadan dihte njoammuma
I etterkant rengjøres rom, toalett og andre områder der den syke har oppholdt seg.
Maŋŋá galgá latnja, hivsset ja eará báikkit gos son guhte lea buozas lea leamaš.
Vanlige rengjøringsmidler kan benyttes.
Sáhttá geavahit dábálaš buhtistanávdnasiid.
Hvis en i husstanden til en ansatt er syk
Jus muhttin bargi ruovttus lea buozas
Hvis en i husstanden har symptomer på luftveisinfeksjon, men ikke bekreftet covid-19, kan den ansatte møte i tjenesten som normalt.
Jus geas nu bargi ruovttus leat vuoiŋŋahatvuolšši dávdamearkkat, muhto ii leat duođaštuvvon covid 19, sáhttá bargi boahtit bargui nu mo dábálaččat.
Den ansatte skal imidlertid dra hjem dersom vedkommende får symptomer på covid-19.
Bargi galgá dattege mannat ruoktut jus son dovdagoahtá covid-19 dávdamearkkaid.
Hvis en i husstanden til en ansatt har bekreftet covid-19
Jus geas nu bargi ruovttus lea duođaštuvvon covid-19
Hvis en i husstanden har fått bekreftet covid-19, skal nærkontakter holdes i karantene etter råd fra helsemyndighetene.
Jus lea duođaštuvvon ahte geas nu bargi ruovttus lea covid-19, galget lagasoktavuođat dollojuvvot erremis dearvvasvuođaeiseválddiid rávvagiid mielde.
God hånd- og hostehygiene, og forsterket renhold.
Buorre giehta- ja gossanbuhtisvuohta, ja nannet buhtisteami.
Gode hostevaner og god håndhygiene reduserer smitte ved alle luftveisinfeksjoner, også smitte med nytt koronavirus.
Buorit gossandábit ja buorre giehtabuhtisvuohta eastada njoammuma buot vuoiŋŋahatvulššiid vuostá, maiddá ođđa koronavirusa vuostá.
Det er viktig at arbeidsplassens ledelse sikrer at ansatte er kjent med tiltakene under og har fått tilstrekkelig opplæring.
Lea dehálaš ahte bargosaji jođiheaddjit sihkkarastet ahte bargit dovdet doaibmabijuid mat leat dás vuolábealde ja ahte sidjiide lea addon doarvái oahpahus.
Informasjonsplakater bør henges opp på relevante steder som ved inngang, fellesrom, kjøkken og toaletter for å bevisstgjøre ansatte om smittevernråd.
Berre heŋget diehtojuohkinplakáhtaid guovdilis báikkiide, nu mo olgouvssa lusa, oktasašlanjaide, gievkkanii ja hivssegii dahkan dihte bargiid dihtomielalažžan njoammueastadeamirávvagiid.
Det anbefales håndvask med såpe og vann etter hosting/nysing, etter toalettbesøk, før tilberedning av mat, før og etter måltider, etter kontakt med dyr, og ellers ved synlig skitne hender.
Ávžžuhuvvo bassat gieđaid sovppáin ja čáziin maŋŋá go lea gossan, fitnan hivssegis, ovdal kohkke borramuša, ovdal ja maŋŋá boradeami, maŋŋá go lea leamaš oktavuohta elliiguin, ja muđui go oaidná ahte gieđat leat duolvan.
Alkoholbaserte desinfeksjonsmidler/håndsprit virker mot koronavirus og er et alternativ hvis ikke håndvaskmuligheter er tilgjengelig.
Desifiserenávdnasat/giehtaspriita mas lea alkohola doibmet koronavirusa vuostá, ja lea molssaeaktu go ii leat vejolaš bassat gieđaid.
Merk at alkoholbasert desinfeksjon ikke er effektivt ved synlig skitne eller våte hender – da bør håndvask utføres først.
https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2020-03-27-470 mas lea alkohola ii leat beaktil go gieđat leat duolvasat dahje njuoskan – dalle berre vuos bassat gieđaid.
Håndvask eller hånd-desinfeksjon bør være tilgjengelig ved i fellesområder som inngangspartier, i kantiner og på matserveringssteder.
Giehtabassan dahje giehtadesinfekšuvdna berre leat olámuttos oktasašlanjain nu mo olgouvssaid luhtte, boradanlanjain ja gos borramuš guossohuvvo.
Unngå å røre ved ansiktet eller øynene.
Garvve lihkaheames ámadaju dahje čalmmiid.
Det anbefales å ha tørkepapir/papirlommetørkle og mulighet for håndvask/ hånd-desinfeksjon lett tilgjengelig til bruk for ansatte som hoster eller nyser.
Ávžžuhuvvo ahte sihkkunbábir/bábernjunneliidni ja vejolašvuohta bassat gieđaid/desinfiseret gieđaid lea álkit olámuttos bargiide, vai sáhttet geavahit daid go gosset dahje gastet.
Har man ikke det tilgjengelig, anbefales det å bruke albuekroken.
Jus eai leat olámuttos, ávžžuhuvvo gastit/gossat giehtagávvii.
Toaletter og vaskeservanter, håndtak og andre gjenstander som hyppig berøres, bør rengjøres ofte.
Hivssegat ja basadangárit, geavjjat ja eará dávvirat mat dávjá guoskkahuvvojit, berrejit bassot dávjá.
Etanolbasert desinfeksjon kan brukes på ellers rene flater (slik som håndtak, tastaturer, telefoner og lignende), ellers anbefales god rengjøring med vanlige rengjøringsmidler eller husholdningsklorin.
Sáhttá geavahit desinfekšuvnna mas lea etanol go bassá olggožiid mat muđui leat buhttásat (nu mo geavjjaid, boallobevddiid, telefovnnaid ja sullasaččaid), muđui ávžžuhuvvo bures buhtistit dábálaš bassanávdnasiiguin dahje kloriinnain viessobuhtisteapmái.
Se også Folkehelseinstituttets råd om rengjøring og desinfeksjon (fhi.no)
Geahča maiddá Álbmotdearvvašvuođainstituhta rávvagiid buhtisteami ja desinfekšuvnna birra
Det bør vurderes å bruke faste arbeidsplasser så langt det lar seg gjøre, og i tillegg ha godt renhold av arbeidsplassene.
Berre árvvoštallat geavahit fásta bargansajiid nu guhkás go lea vejolaš, ja dasa lassin buhtistit bargansajiid bures.
Ved deling av arbeidsplass bør arbeidsflaten rengjøres mellom hver bruker.
Go bargit juogadit bargansaji berre buhtistit olggožiid juohke geavaheaddji gaskkas.
Kontaktreduserende tiltak
Doaibmabijut mat unnidit oktavuođa olbmuid gaskkas
Kontaktreduserende tiltak på arbeidsstedet
Doaibmabijut mat unnidit oktavuođa olbmuid gaskkas bargosajis
Kontaktreduserende tiltak for å hindre smittespredning er viktig i alle situasjoner og må opprettholdes i alle ledd i møter mellom ansatte, og mellom ansatte og kunder/brukere/klienter.
Doaibmabijut mat unnidit oktavuođa olbmuid gaskkas eastadan dihte njoammuma leavvamis lea dehálaš buot dilálašvuođain ja ferte bisuhuvvot buot deaivvademiin, go bargit deaivvadit, go bargit
Det bør holdes minst én meters avstand mellom personer gjennom hele arbeidsdagen.
Berre doallat unnimus ovtta mehtera gaskka eará olbmuide olles bargobeaivvi.
Dette gjelder også kontorfellesskap.
Dat guoská maiddá dalle go lea oktasaš kantuvrasearvevuohta.
Virksomheten må vurdere hvor mange som kan være tilstede avhengig av arealet som er tilgjengelig.
Doaimmahat ferte árvvoštallat man galles galget leat sajis, dan duohken man stuorra lanjat sis leat
Avstanden må holdes både på arbeidsstasjoner og i møter, ved innganger, heiser og lignende der det kan oppstå trengsel.
Gaska ferte doalahuvvot sihke bargostašuvnnain ja čoahkkimiin, váldouvssa luhtte, heaissain ja sullasaččain gos sáhttá šaddat gárži.
For mange virksomheter kan en delvis hjemmekontorløsning, der ansatte har hjemmekontor en eller flere dager per uke, være et godt virkemiddel for å redusere antall personer som er på jobb samtidig.
Máŋgga doaimmahahkii sáhttá čoavddus bealleáigge ruovttukantuvrrain, mas bargiin lea ruovttukantuvra ovtta dahje máŋga beaivvi vahkus, leat buorre doaibmabidjun geahpedan dihte man galles leat barggus oktanaga.
For å redusere kontakt mellom personer som jobber/er tilstede samtidig, bør det legges til rette for fleksibel arbeidstid, og tilstrebe at de samme personene jobber/er tilstede i lag/på samme skift.
Ráddjen dihte fysalaš oktavuođa gaskal olbmuid geat barget/leat barggus oktanaga, berre láhčit máškidis bargoáigái, ja geahččalit bargat dan ala ahte leat dat seamma
Tiltak for å opprettholde avstand mellom personer kan f.eks. være å ta bort stoler fra møterom og kantine/spiseplasser, bruke hver annen arbeidsplass i kontorlandskap der avstanden mellom personene er under en meter og på andre små kontorarbeidsplasser.
Doaibmabijut mat unnidit oktavuođa olbmuid gaskkas sáhttet leat omd. váldit eret stuoluid čoahkkinlanjain ja boradanlanjain, geavahit juohke nuppi bargansaji oktasaš kantuvrralanjas gos
Bruk av digitale møter bør vurderes som alternativ til fysiske møter, dersom det ikke er mulig å opprettholde god avstand før, under og etter møtet.
Berre árvvoštallat geavahit digitála čoahkkimiid molssaeaktun fysalaš čoahkkimiidda jus ii leat vejolašvuohta doalahit buori gaskka ovdal, dan botta ja maŋŋá čoahkkima.
For fysiske møter gjelder også og bestemmelser i covid-19-forskriften anbefaling om gruppestørrelse og bestemmelser i covid-19-forskriften om arrangementer.
Fysalaš čoahkkimiidda guoská maid ávžžuhus mii guoská joavkosturrodahkii ja mearrádusat covid-19-láhkaásahusas lágidemiid birra.
Transport til og fra arbeidsstedet
Fievru ovdan ruoktut bargobáikái
Den anbefalte avstanden på minst en meter bør holdes ved transport til og fra arbeidsstedet.
Ávžžuhuvvon gaska, unnimus okta mehter, berre doalahuvvot go čuovvu fievrruid ovdan ruoktut bargobáikái.
Bruk av hjemmekontor og fleksibel arbeidstid er viktige tiltak for å redusere kontakthyppighet i befolkningen og bruk av offentlig transport til og fra arbeidsplassen, og er aktuelt når passasjerkapasiteten på offentlig transport er begrenset.
Ruovttukantuvrra ja máškidis bargoáiggi geavaheapmi leat dehálaš doaibmabijut unnidan dihte fysalaš oktavuođa álbmogis ja geavaheami almmolaš fievrrideamis ovdan ruoktut bargobáikái, ja lea guovdil go almmolaš fievrrideami mielčuovvukapasitehta lea gáržžiduvvon.
Med nødvendige smitteverntiltak, som at færre kan reise samtidig, vil kapasiteten på offentlig transport være begrenset, særlig i tilknytning til byer.
Dárbbašlaš njoammueastadandoaibmabijut, nu mo dat ahte unnánat sáhttet mátkkoštit oktanaga, dagaha ahte almmolaš fievrrideami kapasitehta lea gáržžiduvvon, erenoamážit lea dát čadnon gávpogiidda.
Dersom det er vanskelig å holde anbefalt avstand på offentlig transport til jobb, bør virksomheten vurdere andre tiltak for å unngå at ansatte reiser med kollektivtransport.
Jus lea váttis doalahit ávžžuhuvvon gaskka almmolaš fievrrideamis bargui, berre doaimmahat árvvoštallat eará doaibmabijuid garvin dihte ahte bargit mátkkoštit kollektiivvajohtolagain.
Det kan være gjennom tilrettelegging for bruk av annen reisemåte, slik som sykkel/elsykkel, eller tilgjengelighet av parkeringsplasser.
Sáhttá leat dan bokte ahte láhčá vai bargit sáhttet mátkkoštit eará láhkai, nu mo sihkkeliin/elsihkkeliin, dahje ahte leat eanet parkerensajit olámuttos.
Kontinuitetsplanlegging
Kontinuitehtaplánen
Hjemmekontor kan også brukes som et virkemiddel i bedriftens kontinuitetsplanlegging.
Ruovttukantuvra sáhttá maiddá geavahuvvot doaibmabidjun fitnodaga kontinuitehtaplánemis.
Arbeidsplasser må forberede seg på at medarbeidere kan bli langvarig borte fra jobb ved mistanke om sykdom eller bekreftet sykdom, eller at de blir satt i karantene i 10 dager etter nærkontakt med personer som er smittet.
Bargosajit fertejit ráhkkanit dasa ahte mielbargit sáhttet jávkat guhkitáiggi jus balahuvvo ahte lea dávda dahje duođaštuvvo ahte lea dávda, dahje ahte biddjojuvvojit erremii 10 beaivái maŋŋá go sis leamaš lahka oktavuođa ovttain gii lea njoammuduvvon.
Ved et bekreftet tilfelle hos en ansatt, kan flere ansatte bli definert som nærkontakter og måtte være i karantene.
Jus ovtta bargis duođaštuvvo leat covid-19, sáhttet máŋga bargi definerejuvvot lagasoktavuohtan ja fertejit dalle erremii.
Virksomheter som er avhengig av kontinuitet i driften av kritiske funksjoner kan vurdere å bruke faste arbeidslag eller grupper med medarbeidere, for å unngå at alle medarbeidere innen funksjonen kan bli utsatt for smitte på samme tid.
Doaimmahagat mat leat sorjavaččat ahte kritihkalaš doaimmain lea kontinuitehta sáhttet árvvoštallat geavahit fásta bargojoavkkuid, garvin dihte ahte buot mielbargit geat gullet dán doibmii leat dilálašvuođas gos sáhttet njoammuduvvot oktanaga.
Se veileder i kontinuitetsplanlegging – Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (dsb.no)
Bagadalli kontinuitehtaplánemii – servodatsihkarvuođa ja gearggusvuođa direktoráhta
Vurderingspunkter for bruk av hjemmekontor Situasjonen nasjonalt /lokalt
Árvvoštallančuoggát ruovttukantuvrra geavaheapmái Dilálašvuohta našuvnnalaččat/báikkálaččat
Nasjonalt og/eller lokalt smittepress Hvordan er smittesituasjonen nasjonalt Hvordan er smittesituasjonen lokalt (lokale og nasjonale helsemyndigheter)
Našuvnnalaš ja/dahje báikkálaš njoammudeatta. Mo lea njoammudilálašvuohta našuvnnalaččat - Mo lea njoammudilálašvuohta báikkálaččat
Kollektivtrafikksituasjonen. Behov for kontaktreduserende tiltak i samfunnet for å unngå trengsel på offentlig sted og i kollektivtrafikken (lokale og nasjonale helsemyndigheter)
Kollektiivajohtolaga dilálašvuohta. Doaibmabijut mat unnidit oktavuođa olbmuid gaskkas garvin dihte gárživuođa almmolaš báikkis ja kollektiivajohtolagas (báikkálaš ja našuvnnalaš dearvvašvuođaeiseválddit)
Kan arbeidet utføres med hjemmekontorløsning. Hjemmekontor bør bare benyttes der virksomheten kan opprettholde et kvalitetsmessig godt tilbud ved hjelp av digitale løsninger
Bargu sáhttá dahkkot ruovttukantuvrras. Ruovttukantuvra berre dušše dalle geavahuvvot go doaimmahat nagoda bisuhit kvaliteahtalaš buori fágalaš fálaldaga digitála čovdosiiguin
Bruk av hjemmekontor bør vurderes for personer med økt risiko for alvorlig forløp av covid-19, dersom annen tilrettelegging av arbeidet ikke er mulig eller aktuelt.
Ruovttukantuvra berre árvvoštallot olbmuide geain lea stuorát riska duođalaččat buohccát covid-19 geažil, jus ii leat vejolaš dahje guovdil heivehit  barggu eará láhkai.
Møter
Čoahkkimat
Digitale møter anbefales hvis arbeidets art tillater det Ved behov for fysiske møter må det sikres tilstrekkelige lokaler for å opprettholde avstand, samt følge gjeldende retningslinjer for gruppestørrelse og arrangementer
Digitála čoahkkimat ávžžuhuvvojit jus leaš dakkár bargu ahte lea vejolaš - Go lea dárbu fysalaš čoahkkimiidda ferte sihkkarastit ahte leat doarvái stuorra lanjat bisuhan dihte gaskka, ja čuovvut gustovaš njuolggadusaid joavkosturrodagaid ja lágidemiid dáfus.
Virksomheter som er avhengig av kontinuitet i driften av kritiske funksjoner kan vurdere å bruke faste arbeidslag eller grupper med medarbeidere, for å unngå at alle medarbeidere innen funksjonen kan bli utsatt for smitte på samme tid.
Doaimmahagat mat leat sorjavaččat ahte kritihkalaš doaimmain lea kontinuitehta sáhttet árvvoštallat geavahit fásta bargojoavkkuid, garvin dihte ahte buot mielbargit geat gullet dán doibmii leat dilálašvuođas gos sáhttet njoammuduvvot oktanaga
Arbeidstakere kan deles i lag som alternerer med hjemmekontor og fysisk tilstedeværelse.
Bargit sáhttet juhkkojuvvot joavkkuide mat lotnolassii barget ruovttukantuvrras ja leat fysalaččat bargosajis.
For mange virksomheter kan en delvis hjemmekontorløsning, der ansatte har hjemmekontor en eller flere dager per uke, være et godt virkemiddel for å redusere antall personer som er på jobb samtidig.
Máŋgga doaimmahahkii sáhttá čoavddus bealleáigge uovttukantuvrrain, mas bargiin lea ruovttukantuvra ovtta dahje máŋga beaivvi vahkus, leat buorre doaibmabidjun geahpedan dihte man galles leat barggus oktanaga.
Aspekter til vurdering er:
Aspeavttat árvvoštallamii:
Hjemmearbeid forøvrig
Ruovttubargu muđui
Oppgaver man må være på arbeidsstedet for å løse
Doaimmat maid ii sáhte čoavdit go bargosajis
Ergonomiske og sosiale hensyn, reisevei m.v.
Ergonomalaš ja sosiála vuhtiiváldimat, mátkkoštangaska jna.
Sikre et minimum av fysisk tilknytning til arbeidssted
Sihkkarastit ahte lea minimála fysalaš čanastat bargosadjái
Gjennomføring av møter/samtaler som egner seg dårlig for digital gjennomføring
Čađahit čoahkkimiid/ságastallamiid maid ii leat buorre čađahit digitálalaččat
Digitale møter anbefales fremfor reiser hvis arbeidets art tillater det
Digitála čoahkkimat ávžžuhuvvojit ovdal mátkkiid jus leaš dakkár bargu ahte lea vejolaš
Høring om ansvarsforhold og håndtering ved funn av eksplosiver - regjeringen.no
Gulaskuddan ovddasvástádusdilálašvuođaid ja gieđahallama birra bávkkanasaid gávdnamis
En arbeidsgruppe har vurdert ansvarsforhold og håndtering ved funn av eksplosive varer.
Bargojoavku lea árvvoštallan ovddasvástádusdilálašvuođaid ja gieđahallama bávkkanas gálvvuid gávdnamis.
Arbeidsgruppens rapport sendes nå på høring.
Bargojoavkku raporta sáddejuvvo dál gulaskuddamii.
Justis- og beredskapsdepartementet og Forsvarsdepartementet har mottatt rapport fra arbeidsgruppen som har vurdert ansvarsforhold og håndtering ved funn av eksplosive varer.
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta ja Suodjalusdepartemeanta leat vuostáiváldán raportta bargojoavkkus mii lea árvvoštallan ovddasvástádusdilálašvuođaid ja gieđahallama bávkkanas gálvvuid gávdnamis.
Mandatet til arbeidsgruppen har vært å utrede gjeldende ansvarsforhold samt anbefale fremtidig ansvarsfordeling og rutiner for håndtering av eksplosive krigsetterlatenskaper.
Bargojoavkku mandáhtta lea leamašan guorahallat dálá doaibmi ovddasvástádusdilálašvuođaid ja rávvet boahtteáiggi ovddasvástádusjuogu ja rutiinnaid soađi rájes gávdnojuvvon bávkkanasaid gieđahallamii.
Videre lå det i mandatet at gruppen skulle utrede kostnadsfordeling mellom ulike etater og prinsippene for økonomisk kompensasjon for berørte private parter.
Viidáset lei mandáhtas ahte joavku galggai guorahallat gollojuogu gaskal iešguđetge etáhtaid ja ekonomalaš buhtadusa prinsihpaid guoskkahuvvon priváhta osolaččaide.
Justis- og beredskapsdepartementet sender rapporten på tre måneders høring.
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta sádde raportta golmma mánnui gulaskuddamii.
Med bakgrunn i forslagene fra arbeidsgruppen og høringsinnspill vil Forsvarsdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet ta stilling til de ulike tiltakene som foreslås.
Bargojoavkku evttohusaid ja gulaskuddanárvalusaid vuođul bohtet Suodjalusdepartemeanta ja Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta árvvoštallat iešguđetge evttohuvvon doaibmabijuid.
Saksoversikt | Høringsbrev | Høringsinstanser | Høringsnotat | Høringsuttalelser
Áššelogahallan | Gulaskuddanreivve | Adreassalistu | Gulaskuddannotáhtta | Gulaskuddancealkámušat
Gulaskuddannotáhtta - Ođđa rámmaplána láhkaásahus Sámi allaskuvlla sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpuid 1.–7. dássái ja 5.–10. dássái (pdf, 471 kb)
Gulaskuddannotáhtta - Ođđa rámmaplána láhkaásahus Sámi allaskuvlla sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpuid 1.–7. dássái ja 5.–10. dássái (pdf, 471 kb)
Rámmaplána láhkaásahus Sámi allaskuvlla sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpuid 1.–7. dássái ja 5.–10. dássái (pdf, 406 kb)
Rámmaplána láhkaásahus Sámi allaskuvlla sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpuid 1.–7. dássái ja 5.–10. dássái (pdf, 406 kb)
Høye inntekter og videre satsing på petroleumssektoren - regjeringen.no
Alla dietnasat ja joatkkaáŋgiruššan Petroleum-suorggis
Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten er i Nasjonalbudsjettet 2013 anslått til nærmere 391 milliarder kroner i 2012.
Stáhta netto Petroleum-suorggi reaidanjoarru lea 2013 nationálabušeahttas 2012 doaibmajahkái meroštallojuvvon lagabui 391 miljárdda ruvdnui.
Av kontantstrømmen utgjør skatter og avgifter om lag 233 milliarder kroner.
Reaidanjoarus dagaha vearru ja divat sullii 233 miljárdda ruvnno.
Statens direkte økonomiske engasjement (SDØE) bidrar med om lag 144 milliarder kroner og utbytte fra Statoil er på 13,9 milliarder kroner.
Stáhta njuolga ekonomalaš beroštupmi (SNEB) mearkkaša sullii 144 miljárdda ruvnno ja vuoitu Statoil doaimmas lea 13,9 miljárdda ruvnno.
Statens netto kontantstrøm er omtrent 8 milliarder høyere for 2012 enn det som ble lagt til grunn i Revidert Nasjonalbudsjett 2012.
Stáhta netto reaidanjoarru lea jagi 2012 lassánan sullii 8 miljárdda ruvnnuin dan ektui maid 2012 Nationálabušeahtas ledje meroštallan.
Dette skyldes i stor grad en oppjustering av forventet gasspris i 2012.
Dat mii dan vuosttažettiin dagaha lea ahte 2012 vurdojuvvon gássahaddi lea muddejuvvon.
Forventet oljepris endres marginalt fra Revidert Nasjonalbudsjett 2012, og anslått oljepris for 2012 er 650 kroner per fat (faste 2013-kroner).
Meroštallojuvvon oljohaddi unnánaččat rievdá 2012 Nationálabušeahta rájes, ja 2012 meroštallojuvvon oljohaddi lea 650 ruvnno juohke oljofárpalis (2013 bistevaš ruvnnomearri).
- Petroleumsnæringen er Norges viktigste næring, og vil i de kommende årene fortsette å bidra med store inntekter til staten som kommer hele landet til gode.
- Petroleum-ealáhus lea Norgga deháleamos ealáhus, ja dagaha ain alla dietnasiid stáhtii mat dasto bohtet ávkin olles riikii.
Den vil også sørge for arbeidsplasser og store muligheter for norsk leverandørindustri som er en høykompetent og internasjonalt konkurransedyktig næring, sier olje- og energiminister Ola Borten Moe.
Dat dagahit vejolažžan áimmahuššat bargosajiid ja dagahit maiddái stuorra vejolašvuo đ aid Norgga lágideaddjiindustriijii mii lea allagelbbolaš ja riikkaidgaskasaš gilvonávccalaš ealáhus, dadjá oljo- ja energiijaministtar Ola Borten Moe.
Investeringene i petroleumsnæringen er i 2012 forventet å være på rundt 174 milliarder kroner.
Jagi 2012 meroštallojuvvo ahte Petroleum-ealáhusas čađahuvvojit háhkamat sullii 174 miljárdda ruvnno ovddas.
- En stor andel av dagens investeringer går med på å sikre produksjon fra eksisterende felt og fra mindre felt som er avhengig av eksisterende infrastruktur.
- Stuorra oassi dálá háhkamiin č a đ ahuvvojit danin vai lea vejolaš sihkkarastit buvttadeami dálá bohkanguovlluin ja smávit bohkanguovlluin mat dárbbašit dálá infrastruktuvrra.
Det er god ressursforvaltning at det nå investeres for å hente opp disse ressursene mens denne infrastrukturen er tilgjengelig, sier olje- og energiminister Ola Borten Moe.
Dát lea nu buorre resursahálddašeapmi ahte lea dárbun č a đ ahit háhkamiid bohkamis dáid valljodagaid dan bále go dát infrastruktuvra ain lea olámuttos, cealká oljo- ja energiijaministtar Ola Borten Moe.
Oljeproduksjonen er i 2012 forventet til å være på om lag 1,7 millioner fat per dag, mens produksjon av NGL og kondensat utgjør rundt 0,3 millioner fat per dag.
Jagi 2012 beaivválaš oljobohkan meroštallojuvvo leat sullii 1,7 miljovnna gári, seammás go NGL ja golgigása buvttadeapmi dagaha sullii 0,3 miljovnna gári beaivválaččat.
Gassproduksjonen er i 2012 forventet å være på nesten 107 milliarder standard kubikkmeter (Sm 3).
Jagi 2012 vurdojuvvon gásabuvttadeapmi meroštallojuvvo leat váile 107 miljárdda standárda guđahasmehtera (Sm3).
- Gassproduksjonen forventes å øke i tiden fremover, mens prognoser for væskeproduksjonen i de nærmeste årene viser en stabil utvikling.
- Gássabuvttadeapmi vurdojuvvo lassánit ovddasguvlui, seammás lagamus jagiid njalbebuvttadeapmi č ájeha dássedis ovdáneami.
Dette forutsetter imidlertid stabilitet i næringen og en aktiv satsing på eksisterende felt.
Dát dattetge eaktuda stá đ isvuo đ a ealáhusas ja ahte aktiivvala čč at bargat dálá bohkanguovlluin.
For å sikre at vi realiserer verdipotensialet på sokkene må vi i tillegg ha en fortsatt utbygging av funn, aktiv utforskning av åpnede areal og gjennomføring av de pågående åpningsprosessene.
Sihkkarastimis ahte duohtandahkat árvovejolašvuo đ aid stealládagain de fertet ain joatkit huksemis valljodatgávdnostumiid, ja č a đ ahit aktiiva guorahallama rahppojuvvon bohkanguovlluin ja ahte álggahuvvon rahpanproseassat č a đ ahuvvojit.
De samlede petroleumsressursene på norsk sokkel er i ressursregnskapet for 2011 beregnet til å være omtrent 80,5 milliarder fat oljeekvivalenter.
2011 resursarehketdoalus Norgga stealládagain Petroleum-valljodagaid árvu meroštallojuvvo leat sullii 80,5 miljárdda gári oljoovttadagat.
Av disse er omtrent 60 prosent ikke utvunnet.
Dain lea sullii 60 proseanta maid eat leat bohkan.
Hittil i år er det påbegynt 28 letebrønner (per 26.09) og det er gjort flere lønnsomme funn.
Ná guhkas dán jagi (čakčamánu 26. beaivái) de leat álggahuvvon 28 ohcanbáikki main leat máŋga gánnáhahtti gávdnostumit.
Hva er bredbånd ?
Mii lea šuđggabáddi ?
- regjeringen.no
- regjeringen.no
Bredbåndsteknologiene er i rask og kontinuerlig utvikling.
Šuđggabáddeteknologiijat ovdánit johtilit ja bissánkeahttá.
På grunn av den usikkerhet dette gir i forhold til utvikling av kapasitet og behov for bredbånd, har Regjeringen ikke definert noen spesifikk nedre grense for overføringskapasitet.
Dan eahpesihkkarvuođa geažil maid dát dilli dahká šuđggabátti kapasitehta ja dárbbuid ovdáneapmái, de Ráđđehus ii leat bidjan makkárge vuolit rájá diehtojohtomearrái.
Isteden har Regjeringen en bruksorientert tilnærming der bredbånd defineres som ” toveis kommunikasjonsnett som kan overføre ulike former for data som tekst, lyd og levende bilder og som må kunne bære nye tjenester og tillate at flere bruker nettet samtidig ”.
Dan sadjái Ráđđehusas lea geavaheaddjiid vástesaš lahkaneapmi áššái, mas šuđggabáddi čilgejuvvo ” guovtteguvlosaš gulahallanfierpmádahkan mii sáhttá dolvvodit iešguđetlágan dihtorvuđot dieđuid nugo teavsttaid, jienaid ja ealli govaid, ja mii ferte sáhttit doaimmahit ođđa bálvalusaid ja luoitit eanebuid geavahit fierpmádaga oktanaga ”.
I praksis innebærer dette at kapasiteter tilsvarende ADSL (bredbånd over telefonkabel) og oppover regnes som bredbånd.
Geavadis dat mearkkaša ahte doaibmannávccat mat sulastahttet ADSL (telefonjođđasiid šuđggabátti) ja daid mat leat návccalaččabut, galget adnojuvvot
Hvor kan du stemme ?
Gos beasat jienastit ?
På valgdagen den 14. september må du stemme i den kommunen du er manntallsført, det vil si den kommunen du var registrert i folkeregisteret som bosatt pr. 30. juni.
Válgabeaivvi čakčamánu 14. b. don galggat jienastit dan gielddas man jienastuslohkui don leat čálihuvvon, namalassii dan gielddas mas don ledjet girjejuvvon álbmotregistarii Norgga ássin geassemánu 30. b..
Skal du forhåndsstemme, kan du gjøre det i hvilken som helst kommune i landet.
Jos don áiggut jienastit ovddalgihtii, de sáhtát nu dahkat man fal gielddas don háliidat riikkas.
Fristen for å forhåndsstemme i Norge er senest 11. september.
Ovddalgihtii jienasteami vejolašvuohta Norggas lea maŋimusat čakčamánu 11. b..
Dersom du forhåndsstemmer i en annen kommune enn hjemkommunen din, vil stemmen automatisk bli sendt til hjemkommunen.
Jos don ovddalgihtii jienastat eará gielddas go ruovttugielddastat, de du jienastat automáhtalaččat sáddejuvvo du ruovttugildii.
Det er kommunene som bestemmer hvilke valglokaler som skal brukes og åpningstidene for disse, både ved forhåndsstemmegivningen og på valgdagen.
Gielddat dat mearridit válgalanjaid mat galget geavahuvvot ja daid rabasáiggiid, sihke ovddalgihtii jienasteami várás ja jienasteami várás válgabeaivvi.
Ta derfor kontakt med kommunen for nærmere informasjon om valglokale og åpningstider.
Danne váldde oktavuođa gildii jos dárbbašat dárkilat dieđuid válgalanja ja rabasáiggiid birra.
Finn kommunens internettside (lenke til Norge.no).
Oza gieldda interneahttasiiddu (liŋka dása: Norga.no).
Dersom du er på ferie eller er i utlandet av andre grunner og ikke får stemt i Norge, kan du forhåndsstemme hos mange av de norske utenriksstasjonene.
Jos don leat olgoriikkas luomus dahje eará sivaid geažil, itge sáhte jienastit Norggas, de don sáhtát ovddalgihtii jienastit máŋgga norgalaš olgoriika-stašuvnnas.
Fristen for å forhåndsstemme utenriks er innen 4. september.
Maŋimuš vejolašvuohta olgoriikkas jienastit ovddalgihtii lea ovdal čakčamánu 4. b..
Hvordan kan vi gjøre Norge til et bedre land å bo i ?
Movt sáhttit dagahit Norgga buoret orrunriikan ?
Hvordan kan offentlig sektor bli mer effektiv, mer brukervennlig og få bedre kvalitet på tjenestene ?
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
Og hvordan kan vi legge til rette for en smart og effektiv bruk og utvikling av IKT i samfunnet ?
Ja movt sáhttit láhččet ahte DGT vuohkkaset ja beaktileappot geavahuvvo servodagas ?
Dette er store spørsmål som det er vanskelig å finne svar på for departementsansatte alene.
Dát leat viiddis gažaldagat maidda departemeantabargiide akto dáidá váttisin gávdnat vástádusaid.
Derfor lanserer Fornyingsdepartementet en Fornyings- og IKT-blogg hvor fagmedarbeiderne vil diskutere temaer som dette med smarte hoder utenfor departementets fire vegger.
Danin álggaha Ođasmahttindepartemeanta Ođasmahttin- ja DGT-blogga mas fágamielbargit sáhttet digaštallat fáttá birra eará fágačehpiiguin olggobealde departemeanta.
Vi ønsker gode innspill og diskusjoner med bloggleserne om departementets – og regjeringens – IKT- og fornyingsarbeid.
Mii háliidat buori árvalusaid ja digaštallamiid bloggalohkkiid gaskkas departemeanta– ja ráđđehusa – DGT- ja ođasmahttinbarggu birra.
Vi tror at de smarte innspillene og kommentarene vil gjøre oss i stand til å gjøre bedre faglige vurderinger, slik at vi kan gi fornyingsministeren og resten av regjeringen bedre råd.
Mii sávvat ahte vuogas ja heivvolaš árvalusaid ja mearkkašumiid vuođul de mis lea buoret vuođđu fágalaččat árvvoštallat, nu ahte mii sáhttit ovddidit buriid rávvagiid ođasmahttinministtar ja muđuinai ráđđehussii.
På bloggen vil vi for eksempel diskutere: Hvilke offentlige tjenester ønsker du at skal tilbys som selvbetjeningsløsning på nett ?
Bloggas mii digaštallat nugomat: Makkár almmolaš bálvalusaid háliidat don mii galgat fállat iešbirgejeaddji čoavddusin neahtas ?
Hvordan kan staten bruke mindre penger, men samtidig øke kvaliteten på sine tjenester ?
Movt sáhttá stáhta geavahit unnit ruđaid, seammás go buorida kvalitehta bálvalusain ?
Skriver forvaltningen forståelig og klart ?
Čállá go hálddahus ipmirdahtti ja čielgasit ?
Hvordan kan vi få bedre digital kompetanse og deltakelse i samfunnet ?
Movt sáhttit olahit buoret digitála gelbbolašvuođa ja searvama servodaga doaimmaide ?
Så velkommen til bloggen, og kjør debatt !
Dasto, bures boahtin bloggii, čađat digaštallamiid ja oaivillonohallamiid !
Dersom kommunen, fylkeskommunen eller andre offentlige etater ikke tilbyr tjenester på samisk slik samelovens språkregler krever det, så kan du klage på dette.
Jus suohkan, fylkkasuohkan dahje eará almmolaš ásahusat eai fála bálvalusaid sámegillii nugo leat geatnegahtton sámelága giellanjuolggadusaid mielde, de sáhtát don váidit dan.
Dette følger av Samelovens § 3-11.
Dát čuožžu Sámelága 3-11 §:s.
Det er ikke bare enkeltpersoner som kan klage.
Eai leat dušše ovttaskas olbmot geat sáhttet váidit váilevaš sámegielfálaldaga.
Også landsomfattende samiske organisasjoner og landsomfattende offentlige organer med oppgaver av særlig betydning for hele eller deler av den samiske befolkningen, har klagerett på manglende samiskspråklig tilbud.
Maiddái riikkaviidosaš sámi organisašuvnnain ja riikkaviidosaš almmolaš orgánain main leat doaimmat main lea erenoamáš mearkkašupmi sámi álbmogii, lea vuoigatvuohta váidit dakkár áššiin.
De kan også klage selv om ingen enkeltperson er særlig berørt.
Sii sáhttet maid váidit áššiin vaikko dat eai čuoza njulgestaga ovttaskas olbmui.
Ved manglende samiskopplæring i grunnskolen eller videregående opplæring er det også Fylkesmannen som er klageorgan, jf. opplæringsloven kapittel 15.
Váilevaš sámegieloahpahusa vuođđoskuvllas dahje joatkkaoahphausa sáhtát váidit, dat čuožžu oahpahuslága 15. kapihttalis.
Klage på kommunale og fylkeskommunale tjenester
Suohkana ja fylkkasuohkana bálvalusaid váidit
Dersom du ønsker å klage på manglende samiskspråklig tilbud i en kommune eller i en fylkeskommune, så er det fylkesmannen som er klageinstans.
Jus don háliidat váidit váilevaš sámegiel bálvalusaid suohkanis dahje fylkkasuohkanis, de lea Fylkkamánni váidinorgána.
Ved manglende samiskopplæring i grunnskolen eller ved videregående opplæring er det skolen og Fylkesmannen som er klageorgan, jf. opplæringsloven kapittel 15.
Jus don háliidat váidit váilevaš sámegiel oahpahusa vuođđoskuvllas dahje joatkkaoahpahusas, de lea Fylkkamánni váidinorgána, dat čuožžu oahpahuslága 15. kapihttalis.
Klageprosessen er som følger:
Váidinproseassa lea ná:
Grunnskolen: 1.
Vuođđoskuvllas: 1.
Foreldre/foresatt skal sende klage om f.eks. manglende samiskundervisning til skolen hvor barnet er elev.
Váhnen sádde váidaga skuvlii gos mánná vázzá.
Skolen* skal først behandle klagen.
Skuvla* galgá álggos meannudit váidaga.
Dersom skolen ikke tar klagen til følge, så skal de sende saken videre til fylkesmannen.
Jus skuvla ii váldde vuhtii váidaga muhto doalaha mearrádusa, de galget sii sáddet ášši viidáseappot fylkkamánnái.
*I noen kommuner kan det være saksbehandlere i oppvekstetaten/utdanningsetaten som behandler klagen.
*Muhtin suohkaniin lea bajásšaddanossodat/oahpahusossodat iige skuvla gii meannuda váidaga.
2. Dersom skolen ikke har tatt klagen til følge, så skal saken oversende fylkesmannen til videre behandling.
2. Jus skuvla ii váldde vuhtii váidaga, de sádde skuvla ášši viidásit fylkkamánnái.
Fylkesmannen skal da behandle klagen.
Fylkkamánni galgá de meannudit váidaga.
De kan da enten opprettholde skolens vedtak, eller de kan ta klagen til følge.
Fylkkamánni sáhttet juogo doalahit suohkana mearrádusa, dahje sii vuhtii váldet váidaga.
Dersom fylkesmannen tar klagen til følge, så er skolen forpliktet til å innrette seg etter vedtaket fra fylkesmannen.
Jus fylkkamánni váldá vuhtii váidaga, de lea skuvla geatnegahtton čuovvut dan mearrádusa.
Fylkesmannens vedtak er endelig og kan ikke påklages.
Fylkkamánni mearrádus lea loahpalaš mearrádus, iige dan sáhte váidit.
*Dersom den videregående skolen er en fylkeskommunal skole, kan det være opplæringsavdelingen ved fylkeskommunen som behandler klagen.
* Jus lea fylkkasuohkan gii oamasta joatkkaskuvlla, de sáhttá leat fylkkasuohkana oahpahusossodat gii meannuda váidaga. Váidda galgá goitge sáddejuvvot skuvllii.
Statlige videregående skoler: Samisk videregående skole i Karasjok og Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino:
Stáhta joatkkaskuvllat: Sámi joatkkaskuvla Kárášjogas ja Sámi joatkka- ja boazodoalloskuvla Guovdageainnus:
Skolen skal først behandle klagen.
Skvula galgá álggos meannudit váidaga.
De kan da enten opprettholde skolens vedtak, eller de kan ta klagen til følge.
Fylkkamánni sáhttet juogo doalahit skuvlla mearrádusa, dahje sii vuhtii váldet váidaga.
Ekspedisjonssjef Marit Wiig
Ekspedišuvdnahoavda Marit Wiig
[Kulturdepartementet]
[Kulturdepartemeanta
Hovedarbeidsområder: Fordeling av spillemidler.
Váldobargosuorggit: Speallanruđain juohkin.
Forhåndsgodkjenning av planer for idrettsanlegg.
Ovdagihtii dohkkehit falástallanrusttegiid plánaid.
Informasjon om bygging, drift og vedlikehold av anlegg.
Diehtojuohkin mii guoská rusttegiid huksemiidda, jođiheapmái ja bearráigeahččamii.
Hovedarbeidsområder: Generelle idrettspolitiske spørsmål.
Váldobargosuorggit: Oppalaš falástallanpolitihkalaš gažaldagat.
Tilskudd til aktivitet / NIF.
Juolludeamit doaimmaide / NIF.
Tilskudd til lokale lag og foreninger.
Juolludeamit báikkálaš joavkkuide ja servviide.
Tilskudd til grupper med spesielle behov.
Juolludeamit joavkkuide main leat earenoamáš dárbbut.
Internasjonalt idrettsarbeid.
Internašuvnnalaš falástallanbarggut.
Antidoping.
Dopeneastadeapmi.
Hovedansvarsområder: Fellessaker, høringer, økonomiske saker, friluftsliv, forskning og utvikling.
Váldoovddasvástádus: Oktasašáššit, gulaskuddamat, ekonomalaš áššit, olggoovddas doaimmat, dutkan ja ovdáneapmi.
Kristuskransen
Kristuskránsa
Mennesket i Guds hage
Olmmoš Edena gilvvagárddis
På den tid Herren Gud skapte jorden og himmelen, fantes det ikke en busk på jorden, og ennå hadde ikke et grønt strå grodd fram. For Herren Gud hadde ikke latt det regne på jorden, og det var ingen mennesker til å dyrke den.
Dan áigge go Hearrá Ipmil sivdnidii almmi ja eatnama ii lean vel ii oktage meahci miestta eatnama alde, iige lean mihkkege rásiid šaddan, dasgo Hearrá Ipmil ii lean diktán arvit eatnama ala, iige olmmoš lean bargamin dan.
Men en kilde sprang fram av jorden og vannet hele marken.
Muhto eatnamis vuožui čáhci ja láktadii oppa eatnanbajildasa.
Og Herren Gud formet mannen av jord fra marken og blåste livspust inn i hans nese, så mannen ble til en levende skapning.
Dalle Hearrá Ipmil hábmii olbmo eatnama muolddas ja bosadii eallima vuoiŋŋasa su njunnái, ja nu olmmoš šattai ealli siellun.
Hvilestedet
Vuoiŋŋastanbáiki
Når du holder i stillhetsperlene kan du hvile i alt som er.
Go don doalat Jaskatvuođabearrala, de sáhtát vuoiŋŋastit buot das mii lea.
Gud ser deg og tar imot deg.
Ipmil oaidná du ja vuostáiváldá du.
Du kan bare være.
Don sáhtát dušše leahkit das.
Gud er hos deg uten krav.
Ipmil lea du luhtte almmá gáibádusaid haga.
Du trenger ingen ord, du kan bare være stille.
Don it dárbbaš sániid, don sáhtát dušše leahkit jaskatvuođa siste.
Kanskje du i fantasien kan finne et sted som du kan legge inn i stillhetsperlene som minner deg om den følelsen.
Soaittát iežat jurdagis gávdnat báikki gosa sáhtát bidjat Jaskatvuođabearraliid mat muittuhit du dan dovddu birra.
Dine stillhetsperler kan snakke til deg og gi deg ro.
Du Jaskatvuođabearralat sáhttet dutnje muitalit ja addit dutnje ráfi.
Lær om: Lavvo
Oahpa: Lávvu
Vi tror at Gud Fader er vår Himmelske far, som har skapt oss og har kjent oss før vi ble født.
Mii oskut ahte Ipmil áhčči lea min Almmálaš áhčči, guhte lea sivdnidan min ja lea dovdan min ovdal go mii riegádeimmet.
Han vet alt om oss, om hva vi trenger, han er aldri langt borte fra oss, og han elsker oss.
Son diehtá buot min birra, min dárbbuid birra, son ii leat goassege guhkkin eret mis, ja son ráhkista min.
Kan alt være hellig, eller er det bare spesielle ting ?
Sáhttá go buot leat bassi, vai leat go dušše dihto dávvirat bassi ?
Himmelske fars navn er hellig, og skal være stort og hellig blant oss.
Almmálaš áhči namma lea bassi, ja sáhttá leat stuoris ja bassi min gaskkas.
Vi skal hedre Guds navn da som skal ha all ære og takk.
Mii galgat árvvusatnit, sutnje galgá buot gudni ja giitosat.
Han er allmektig og har gitt oss alt vi har.
Son lea buotveagalaš ja lea midjiide addán buot, mii mis leat.
Det er fort gjort at vi mennesker misbruker Guds navn - sier det uten å tenke over hva vi sier og hvorfor.
Lea álki midjiide olbmuide geavahit Ipmila nama duššálažžan. Mii dadjat dan jurdilkeahttá maid dadjat ja manne.
Guds navn skal være hellig.
Ipmila namma galgá leat bassi.
Jeg skal bruke Guds navn, men bare si " Gud " eller " Jesus " når jeg snakker med Gud, når jeg ber.
Mun galggan gal Ipmila nama geavahit, muhto dajan “ Ipmil ” dahje “ Jesus ” dušše dalle go háleštan Ipmiliin, dalle go rohkadalan.
I samiske tradisjon er navngiving viktig.
Sámi árbevierus lea namabidjan dehálaš.
I bunnen ligger en forestilling om at navnet er bærer av bestemte egenskaper.
Boahtá dát oainnus ahte nammii čuvvot dihto iešvuođat.
Det har vært en skikk å kalle opp barn etter slektninger med ønske om at dennes egenskap ble overføres til barnet.
Lea leamaš dábálaš addit mánnái nama muhtun fuolkki maŋis. Dalle lei sávaldat ahte dán fuolkki iešvuođat galge čuovvut nama mielde mánnái.
Kan du finne ut om noen i din familie er blitt oppkalt etter en slektning, og om dennes egenskaper har vært viktige i navnevalget ?
Sáhtát go gávnnahit lea go giige du bearrašis ožžon namas fuolkki maŋis, ja leat go dán fuolkki iešvuođat leamaš dehálaččat nama válljemis ?
Navnesøsken, gaimmezat, er ansett å stå i et slags rituelt slektskap.
Gáimmežat leat iešalddis fulkkežat.
Navnet blir et symbol på et usynlig bånd mellom dem.
Namma šaddá govvan das, ahte sudno gaskkas lea oaidnemeahttun čanastat.
Guds navn er hellig i seg selv, men vi ber i denne bønnen at det også må holdes hellig hos oss.
Ipmila namma lea gal bassi iešalddis, muhto dán rohkosis mii rohkadallat ahte dat basuhuvvošii dáppe min luhtte ge.
Hvordan skjer det ?
Mo dat dáhpáhuvvá ?
Det skjer når Guds ord læres klart og rent, og vi også lever etter det som Guds barn.
Dat dáhpáhuvvá go Ipmila sátni oahpahuvvo buhttásit ja rievttuid, ja go mii ge eallit bassi eallingearddis Ipmila mánnán.
Hjelp oss til det, kjære Far i himmelen.
Veahkehivččet min dasa, ráhkis Ipmil Áhčči almmis !
Den som ikke lever og lærer etter Guds ord, han vanhelliger Guds navn.
Muhto son guhte oahpaha ja eallá eará láhkai go Ipmila sátni oahpaha, eahpebasuha Ipmila nama min gaskkas.
Bevar oss fra det, himmelske Far.
Várjalivččet min das eret, almmálaš Áhčči !
Ved himmelens port
Almmipoartta guoras
Utenfor himmelens port står St. Peter.
Almmipoartta guoras lea Bassi Biehtár.
Langt borte ser han en mann slepe seg oppover.
Guhkkin son oaidná muhtin olbmá gii rahča bajás luohká.
Han bærer tungt.
Sus lea lossa noađđi.
Omsider er han kommet fram.
Viimmat olle.
Med et sukk setter fra seg sekken.
Olmmái šuohkiha ja luoitá seahka.
Da kommer en utlevd kvinne gående.
De boahtá vuoras nisu vácci.
Et hardt liv har satt spor.
Garra eallin sus vuhtto leamaš.
Hun hvisker noen ord til St. Peter og han slipper henne inn.
Son savkala Bassi Biehtárii moadde sáni ja beassá sisa.
Mannen åpner sekken og trekker opp to slitte bøker.
Olmmái rahpá seahká ja ohca guokte boares girjji.
Dette er Luthers store katekisme og Laestadius postill, sier han stolt.
Dá lea Luthera uhca katekismus ja Laestadiusa poasttal, dadjá olmmái movttain.
Hær blir ha avbrutt av en gammel mann, han hvisker noen ord og slippes innmed et varmt smil.
Son gaskkalduvvá go muhtin vuoras olmmái boahtá, savkala muhtin sáni ja čappa mojiin manná sisa.
Nå blir mannen irritert, ser på St. Peter og sier harmdirrende: hvem er alle disse du slipper inn ….. de har jo ingen legitimasjoner !
Dál olmmái veahá suhttá, geahččá Bassi Biehtárii ja jietna vel doarggista go jearrá sus: geat leat dát olbmuid geaid don luoittát sisa... sis eai leat makkárge duođaštusat !
Bedrøvet ser St. Peter på ham og sier: De kjenner Jesus som sin frelser og venn.
Morrašiin geahččá Bassi Biehtár dán olbmái ja dadjá: Sii dovdet Jesusa iežaset beastin ja ustibin.
Det er deres eneste legitimasjon.
Dat lea sin duođaštus.
Hva er vår store fristelse: å tro på vår egen innsats.
Mii min fillehus lea otná beaivvi: oskut min iežamet doaimmaide.
Den synd de første kristne ganske de første kristne ganske snart oppdaget var hovmod, de kalte de Hybris.
Vuosttaš risttalaččat fuomášedje suttu iežaset duohken ja dat lei čeavláivuohta, dan gohčodejde Hybris.