pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget viser til sametingsrådets saksframstilling i Sak R 045/2018 og ber FeFo om ikke å opprettholde sitt vedtak om tilslutning til endret bruk av utmark for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni, og å fatte nytt vedtak om ikke å tillate endret bruk av utmark etter finnmarksloven § 10 siden det vil skade naturgrunnlaget for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Sámediggi čujuha sámediggeráđi áššeovddidussii áššis R 045/2018 ja bivdá ahte FeFo ii bisut mearrádusas rievdan meahccegeavahussii guorraseamis ruvkedoibmii Nussiris ja Gumpenjunis, muhto dahká ođđa mearrádusa das ahte ii atte lobi rievdadit meahcceávkkástallama finnmárkkulága § 10 mielde, danne go dat sáhttá vaháguhttit sámi kultuvrra, boazodoalu, meahcceávkkástallama, ealáhusbarggu ja servodateallima vuđđosa.
Sametinget finner at FeFos vurderinger og vedtak strider mot Sametingets retningslinjer etter finnmarksloven § 4 hva gjelder konsultasjoner og vilkår, samt i vurderingene av virkninger for reindriften, virkninger for samisk kultur og samfunnsliv og i vurderingene av tiltakets nytteverdi opp mot ulempene for samisk kultur mv. FeFo må i sin nye vurdering og behandling av saken legge til grunn korrekt forståelse av retningslinjene og fatte vedtak som ikke strider mot disse.
Sámedikki mielas FeFo árvvoštallamat ja mearrádusat eai soaba oktii Sámedikki njuolggadusaide finnmárkkulága § 4 mielde, mat gusket konsultašuvnnaide ja eavttuide, váikkuhusaide boazodollui, servodateallimii, eaige dasa go árvvoštallá ávkki sámi kultuvrra vaháguhttima vuostá. FeFo ferte go ođđasis árvvoštallá ja meannuda ášši bidjat vuođđun njuolggadusaid riekta áddema ja dahkat mearrádusa mii ii leat daid vuostá.
Sametingets viser til at retningslinjer om endret bruk av utmark skal tillegges stor vekt ved vurderingene for vedtak.
Sámedikki mielas galggašii njuolggadusaide rievdan meahccegeavahusas biddjojuvvot stuorra mearkkašupmi árvvoštallamiin mearrádusas.
Videre framhever Sametinget at formålet med retningslinjene er at disse på samenes egne premisser skal bidra til sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Dasto deattuha Sámediggi ahte ulbmil njuolggadusaiguin lea ahte dat sámiid iežaset eavttuid mielde galget váikkuhit sámi kultuvrra, boazodoalu, meahcceávkkástallama, ealáhusbarggu ja servodateallima luondduvuđđosa nannema.
Det er Sametinget som står nærmest til å ta stilling til hva som skader og styrker samisk kultur, herunder den sjøsamiske kulturen.
Sámediggái dat ovddimusat gullá meroštallat dan mii vaháguhttá ja mii fas nanne sámi kultuvrra, dasa gullá maiddái mearrasámi kultuvra.
Dette må også FeFo legge til grunn for sine vurderinger og vedtak.
Dán ferte maiddái FeFo bidjat vuođđun árvvoštallamiinnis ja mearrádusainis.
Kontakten FeFo har hatt med berørte rettighetshavere i reindrifta har ikke hatt innhold av konsultasjoner i god tro med sikte på å oppnå enighet med eller samtykke om tilslutning med eventuelle vilkår til endret bruk av utmark slik det følger av Sametingets retningslinjer § 4 andre ledd, jf. finnmarksloven § 3.
Konsultašuvnnat FeFos mat leat leamaš guoskevaš vuoigatvuođaoamasteddjiiguin boazodoalus eai leat čađahuvvon buriin jáhkuin ja dainna áigumušain ahte juksat ovttamielalašvuođa dahje soahpat rievdan eanageavahusas Sámedikki njuolggadusaid § 4, nuppi lađđasa mielde gč. finnmárkkulága § 3.
FeFo kan etter retningslinjene ikke sette vilkår i sitt vedtak om at tiltakshaver og reindriftsnæringen skal komme til enighet om avbøtende tiltak for at tilslutningen fra FeFo til endret bruk foreligger.
FeFo ii sáhte njuolggadusaid mielde bidjat eavttuid mearrádusastis ahte doaibmabidjooamasteaddji ja boazodoallu galget soahpat váidudeaddji doaibmabijuin vai oažžut FeFo guorrasit rievdan geavahussii.
Et slikt vilkår er å overlate til andre enn FeFo det ansvar som følger av finnmarksloven med tilhørende retningslinjer for å bidra til å sikre naturgrunnlaget for reindriften i området.
Dákkár eaktu guođđá earáide go FeFoi ovddasvástádusa mii čuovvu finnmárkkulága dasa gullevaš njuolggadusaiguin, sihkkarastit boazodoalu luondduvuđđosa guovllus.
Videre vil et vilkår om at tiltakshaver skal samrå seg med reinbeitedistriktene før tiltakshaver selv avgjør hva en vil foreta seg av avbøtende tiltak ikke gi nødvendig forutsigbarhet og sikkerhet for at slike tiltak er av et tilstrekkelig omfang og karakter til å sikre naturgrunnlag for fortsatt reindrift i området.
Dasto eaktu, ahte doaibmabidjooamasteaddji galgá gulahallat orohagaiguin ovdal go doaibmabidjooamasteaddji ieš mearrida makkár váidudeaddji doaibmabijuid háliida dahkat, ii atte doarvái buorre vejolašvuođa einnostit ja sihkarvuođa das ahte doaibmabijut leat doarvái buorit ja dohkálaččat sihkkarastit ain boazodollui luondduvuđđosa guovllus.
For begge disse to tilfeller er FeFos vedtak i strid det hva som følger av Sametingets retningslinjer §§ 1 og 4 andre ledd.
Goappašiin dáin dáhpáhusain lea FeFo mearrádus vuostá Sámedikki njuolggadusaid §§ 1 ja 4 nuppi lađđasa ektui.
FeFo har foretatt en vurdering av tiltakets virkninger for reindriften, men ikke en vurdering av sumvirkningene av gruvetiltaket og andre planer og tiltak i området.
FeFo lea árvvoštallan movt doaibmabidju váikkuha boazodollui, muhto ii leat árvvoštallan maid ruvkedoaimmat ja eará plánat ja doaibmabijut oktiibuot váikkuhit boazodollui guovllus.
FeFo har heller ikke foretatt en vurdering av tiltaket slik at virkningenes betydning for sikringen av naturgrunnlaget for reindriften er tillagt en vesentlig vekt.
FeFo maid ii leat árvvoštallan ahte leago doaibmabidju doarvái bures deattuhuvvon boazodoalu luondduvuđđosa sihkkarastima ektui.
Videre har ikke FeFo avveid tiltaket opp mot konkrete avbøtende tiltak.
Dasto ii leat FeFo vihkkedallan doaibmabiju konkrehta váidudeaddji doaibmabijuid ektui.
Vurderingene av virkningene for reindriften er slik ikke i samsvar med Sametingets retningslinjer § 5, jf. finnmarksloven § 3.
Dieinna lágiin ii dávis váikkuhusaid árvvoštallan boazodollui Sámedikki njuolggadusaide § 5, gč. finnmárkkkulága § 3.
FeFo har ikke vurdert de forhold for samisk kultur og samfunnsliv som følger av Sametingets retningslinjer §§ 1 og 7, men tillagt avgjørende vekt på andre samisk hensyn som kommunal økonomi, bosetting og arbeidsplasser.
FeFo ii leat vuhtii váldán Sámedikki njuolggadusain §§ 1 ja 7 mearriduvvon sámi kultuvrra ja servodateallima diliid, muhto lea atnán vealtameahttun deaŧalažžan eará go sámi oainnuid nugo gieldda ekonomiija, ássama ja bargosajiid.
FeFo har ikke gjort en vurdering av den samfunnsøkonomiske nytteverdien av gruvetiltaket, og de har ikke vurdert nytteverdien opp mot ulempene for sikringen av naturgrunnlaget slik de skal etter Sametingets retningslinjer § 4 andre ledd.
FeFo ii leat árvvoštallan ruvkedoaimma servodatekonomalaš geavahanárvvu, eaige dat leat árvvoštallan geavahanárvvu luondduvuđđosa suodjaleami heajos váikkuhusaid ektui nugo Sámedikki njuolggadusaid § 4, nuppi lađđasa mielde eaktuduvvo.
Nærings- og kulturkomiteen - 002/18 NKK - vedtak:
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 002/18 EKL - Mearrádus: Álggahus
Sametingets nærings- og kulturkomité har behandlet sak 10/18 – Uttalelse om endret bruk av utmark etter finnmarksloven for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni.
Sámedikki ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 10/18 Cealkámuš rievdan meahccegeavahusas Finnmárkkulága mielde ruvkedoaimma ektui Nussiris ja Gumpenjunis
Medlemmene fra Norske Samers Riksforbund, Nora Marie Bransfjell, Mathis Nilsen Eira og Sandra Márjá West, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, medlemmet fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti, Jovna Vars Smuk, medlemmet fra Senterpartiet, Anne Torill Eriksen Balto, medlemmet fra Flyttsamelista, Anders Somby jr. støttet forslaget.
Norske Samers Riksforbund lahttut, Nora Marie Bransfjell, Mathis Nilsen Eira ja Sandra Márjá West, Bargiidbellodaga lahttut, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Norgga Sámiid Riikasearvi/Sámeálbmotbellodaga lahttut, Jovna Vars Smuk, Guovddášbellodaga lahttu, Anne Torill Eriksen Balto, Johtisápmelaččaid listu lahttu, Anders Somby jr. dorjo evttohusa.
Avsnitt 2 erstattes med følgende:
Teakstaoasi 2 sadjái boahtá čuovvovaš:
Sametinget viser til sametingsrådets saksframstilling i Sak R 045/2018 og godtar ikke vedtaket til flertallet i styret til FeFo, jf. finnmarkslovens § 10 annet ledd tredje punktum.
Sámediggi čujuha sámediggeráđi áššečilgehussii Áššis R 045/2018 ii ge dohkket FeFo stivrra eanetlogu mearrádusa, gč. Finnmárkolága § 10 nuppi lađđasa goalmmát cealkaga.
Sametinget understreker at FEFO må vurdere hvilken betydning endret bruk av utmark vil ha for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Sámediggi deattuha ahte FEFO galgá árvvoštallat makkár mearkkašupmi rievdaduvvon meahccegeavaheamis lea sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii.
For øvrig forventer Sametinget at man forholder seg aktivt til folkeretten og da spesielt til ILO konvensjon nr 169, SP artikkel nr 27 og FNs urfolkserklæring.
Muđui vuordá Sámediggi ahte álbmotriekti doahttaluvvo árjjalaččat ja dasto erenoamážit ILO konvenšuvdna nr 169, SP artihkal nr 27 ja ON álgoálbmotjulggaštus ektui.
Medlemmet fra Fremskrittspartiet, Arthur Tørfoss, fremmet forslag i saken:
Ovddádusbellodaga lahttu, Arthur Tørfoss, ovddidii evttohusa áššái.
Sametinget viser til FeFo sin foreleggelse i brev av 22.09.2017 i sak om endret bruk av utmark for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni og avgir uttalelse etter finnmarksloven § 10.
Sámediggi čujuha FeFo čilgehussii 22.09.2017 beaiváduvvon reivves áššis rievdaduvvon meahccegeavaheami birra ruvkedoaimma oktavuođas Nussiris ja Gumppenjunis ja cealká Finnmárkkulága § 10 vuođul.
Sametinget viser til FeFos vedtak: mineralloven.
Sámediggi čujuha FeFo mearrádussii:
Det legges stor vekt på at tiltaket vil gi grunnlag for en positiv samfunnsutvikling som igjen kan gi grunnlag for ivaretakelse av samiske interesser gjennom økt bosetting i marginaliserte kystsamiske områder.
Biddjojuvvo stuorra deaddu dasa ahte doaibmabidju addá vuođu positiiva servodatovdáneapmái mii dasto attášii vuođu sámi beroštusaid fuolaheapmái lassánan ássama bokte birzzehis riddosámi guovlluin.
FeFo legger til grunn at tiltakshaver i samråd med reindriftsnæringen kommer fram til enighet om tilfredsstillende avbøtende tiltak slik at det fortsatt skal være regningssvarende å drive med reindrift i området, jfr. Kommunal- og moderniseringsdepartementets endelige godkjenning av reguleringsplanen.
FeFo bidjá vuođđun ahte doaibmabidjoeaiggát ovttasráđiid boazodoaluin juksá ovttamielalašvuođa dohkálaš váidudeaddji doaibmabijuid ektui nu ahte ain sáhttá leat gánnáhahtti doaimmahit boazodoalu guovllus, gč. Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta muddenplána loahpalaš dohkkeheami.
FeFo ber om at det settes vilkår i en eventuell tillatelse om at tiltakshaver inngår en avtale med kommunen som sikrer en ønsket samfunnsutvikling og at samiske rettigheter og interesser ivaretas.
FeFo bivdá ahte biddjojuvvojit dakkár eavttut vejolaš lohpeaddimii ahte doaibmabidjoeaiggát dahká šiehtadusa suohkaniin nu ahte sihkkarastojuvvo sávvojuvvon servodatovdáneapmi ja ahte sámi vuoigatvuođat ja beroštusat fuolahuvvojit.
Sametinget støtter FeFos vedtak i sin helhet, og har ingen ytterligere innspill i saken.
Sámediggi doarju FeFos mearrádusa ollásit, eai ge Sámedikkis leat eanet árvalusat áššái.
Komiteens tilrådning Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat:
Tidligere gruvedrift på Gumppenjunni /Ulveryggen I 1970-årene drev Folldal Verk AS dagbruddsdrift på Ulveryggen (Gumppenjunni).
Ovdalaš ruvkedoaibma Gumppenjunis 1970-loguin doaimmahii Folldal Verk AS beaiveruvkedoaimma Gumppenjunis.
Etter at koppermalmen var brutt i dagbruddet ble den sendt ned til anlegget ved riksveien gjennom en tunnel (grunnstoll) og styrtsjakt.
Go beaiveruvkkes váldui veaikemálbma olggos, de dat sáddejuvvui tunnealla ja ceakkošákta čađa vulos vuostáiváldimii riikageainnu guoras.
Den videre bearbeiding av malmen skjedde i anlegget ved grovknusing, finknusing og utskilling av konsentratet gjennom flotasjonsanlegg.
Málbma gieđahallui viidásit vuostáiváldimis roavvásiid cuvkemiin, fiidnát cuvkemiin ja sirremiin olggos čoahkáiduvvon ávdnasa govdudanrusttegis.
Etter tørkeprosessen i anlegget ble konsentratet sendt rett til utskipning gjennom transportbånd.
Maŋŋel goikadanproseassa rusttegis sáddejuvvui čoahkáiduvvon ávnnas fatnasii fievrridanbátti mielde.
Anlegget ble i verdensmålestokk i sin samtid omtalt som et «mønsterbruk» av fagfolk grunnet en særdeles kort distanse fra bruddsted og til utskipningssted, og med en transportkjede i praktisk talt et hermetisk lukket volum, og utvinningen skjedde i bergarter med betydelig lavere kopperinnhold enn ellers i verden.
Dan áiggi gohčodedje fágaolbmot máilmmis dán rusttega “mihttorusttegin” (mønsterbruk) dan geažil go lei earenoamáš oanehis gaska gaskal olggosváldinbáikki ja fatnasii fievrrideami, ja go fievrrideapmi lei unnit eanet áibbas gokčojuvvon, ja olggosváldin dáhpáhuvai dakkár báktešlájas mas lei olu unnit veaika go muđui máilmmis.
Ulempene for nærmiljøet, som støvplager og støyplager, var praktisk talt fraværende og driften førte til liten ulempe for en arealkrevende næring som reindrift.
Lagasbirrasii eai lean báljo váikkuhusat, dego gavjagiksi ja šlápmagiksi, ja doaibma ii dagahan stuora hehttehusaid ealáhusaide mat gáibidit stuorát eatnamiid, nugo boazodoallu.
I den korte tiden som virksomheten varte var det vennskapelige og harmoniske forhold mellom de tilstøtende reineiere og Folldal Verk AS.
Dan oanehis áiggis go lei doaibma jođus lei ustitlaš ja soabalaš oktavuohta gaskal guovllu boazodolliid ja Folldal Verk AS.
Dette vil de fleste gjenlevende fra begge sider, som var yrkesaktive på denne tiden, kunne bekrefte.
Dan sáhttet eatnasat sis geat ledje barggus dalle ja geat ain leat eallime, duođaštit.
Fallende kopperpriser på verdensmarkedet sammen med usikre malmreserver og de lave malmgehalter som driften var basert på, gjorde at dette var ikke drivverdig lenger og driften opphørte.
Go veaikehaddi máilmmimárkanis hedjonii, ja eahpesihkkaris málbmagávdnosiid ja heajos málbmasisdoalu dihte man ala doaibma lei vuođđuduvvon, dagahii ahte ii lean šat gánnáhahtti ja doaibma heaittihuvvui.
Planer om gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni underjordsdrift på 2 lokaliteter:
Áigumuš lea bidjat johtui eatnanvuollásaš doaimma 2 sajádagas:
Driften forutsetter ingen aktivitet på overflata utover malmtransport fra utgang (påhugget) av eksisterende grunnstoll til eksisterende sjakt – en distanse på 500 meter etter eksisterende vei.
Doaibma eaktuda ahte ii galgga leat makkárge aktivitehta eatnama alde earret go fievrridit málmma dálá ruvkeolgoráiggis dálá šáktii – mii lea 500 mehtera gaska dálá geainnu mielde.
Ved påhugget blir det et gråbergsdeponi.
Olgoráiggi buohta šaddá ránesbákterádju.
2. Nussir Driften forutsetter ingen aktivitet på overflata utover en ventilasjonssjakt for hver kilometer langs forekomsten.
Nussir Doaibma eaktuda ahte ii galgga leat makkárge aktivitehta earret go áibmomolsunšákta juohke kilomehtera duohken ruvkkes.
Påhugget for atkomst er i reguleringsplanen beskrevet med tre alternativer.
Olgoráigi lea regulerenplánas čilgejuvvon golmmain molssaeavttuin.
Det er nå klart at det velges et alternativ der påhugget legges inne på industriområdet nær det gamle verket.
Dál lea čielgan ahte válljet ovtta molssaeavttu gos olgoráigi biddjo industriijaguvlui lahka dan boares ruvkke.
Den nye gruvevirksomheten fører til få nye naturinngrep over jordens overflate sammenlignet med tidligere drift.
Ođđa ruvkedoaibma čuohcá unnán lundui eatnama alde ovdalaš doaimma ektui.
I tillegg er dagens teknologi en helt annen mht bruk av mer miljøvennlige kjemikalier i flotasjonsprosessen enn i 1970-årene.
Dasa lassin lea otná teknologiija áibbas eará go 1970-loguin go lea sáhka eanet birasseasti kemikálaid geavaheamis govdudanproseassas.
Derfor vil de negative konsekvensene være av begrenset karakter for reindriftsnæringen i forbindelse med ny gruvedrift.
Danne leat ođđa ruvkedoaimmas unnán negatiiva čuozahusat boazodollui.
Nye arbeidsplasser Sametinget finner i foreliggende sak å måtte legge vekt på at den planlagte virksomheten vil gi kjærkomne arbeidsplasser med god avlønning for kommunen og dette vil virke positivt for å ta vare på den sjøsamiske kulturen i området.
Ođđa bargosajit Sámediggi ferte dán áššis deattuhit ahte plánejuvvon doaibma buktá dárbbašlaš bargosajiid buriin bálkkáin suohkanii ja dat buktá buriid váikkuhusaid guovllu mearrasámi kultuvrii.
Samene er også forbrukere av mineralforekomster Samisk jordbruk tok i bruk traktor i sin drift på 1950-tallet mens reindriften fikk sine første snøscootere i andre halvdel av 1960-tallet.
Maiddái sápmelaččat geavahit minerálagávdnosiid Sámi eanandoalut geavahišgohte tráktoriid 1950-logus, ja boazodoalus ožžo vuosttaš muohtaskohteriid loahpas 1960-logus.
Senere har reindriften tatt i bruk transportmidler som er tilpasset årstidene i næringen og andre motordrevne redskaper.
Maŋŋel lea boazodoallu geavahišgoahtán fievrruid mat leat heivehuvvon jahkodahkii, ja eará mohtorneavvuid.
Mange har tatt til orde for at mekaniseringen innen reindriften har gått for langt, men det er lite realistisk å tro at «den industrielle revolusjon» i reindriftsnæringen kan reverseres.
Máŋgasat leat cealkán ahte mekaniseren boazodoalus lea viidánan badjel bávttiid, muhto lea unnán jáhkehahtti ahte sáhttá jorgalahttit “industriijarevolušuvnna” boazoealáhusas.
Reindriftsnæringen, og samer generelt, er i dag forbrukere av de produkter som tilbys på markedet med basis i malm- og mineralutvinning.
Boazoealáhus, ja sápmelaččat muđui ge, geavahit daid buktagiid mat fállojuvvojit márkanis maid vuođđun leat málbma- ja minerálaroggamat.
Solidaritet med andre urfolksgrupper Mange steder i verden foregår mineralutvinning som medfører store ulemper for befolkningen.
Solidaritehta eará álgoálbmotjoavkkuiguin Olu báikkiin máilmmis dáhpáhuvvá minerálaovddideapmi mii lea stuora hehttehussan álbmogii.
Store miljøforurensninger, miserable arbeidsforhold, barnearbeid og dårlig sikkerhet kjennetegner forholdene.
Stuora birasnuoskkideapmi, heitot bargodilli, mánát mat fertejit bargat ja heitot sihkkarvuohta leat oasit dien dilis.
Også urfolk i flere verdensdeler lider under slike forhold.
Maiddái álgoálbmogat máŋgga máilmmioasis gillájit diekkár dilis.
I Norge skjer gruvedrift under helt andre rammebetingelser med strenge arbeidsmiljøregler, høye sikkerhetskrav og betryggende miljøstandarder.
Norggas dáhpáhuvvá ruvkedoaibma áibbas eará rámmaeavttuiguin, go leat nanu bargobirasnjuolggadusat, alla sihkarvuođagáibádusat ja dohkálaš birasdássi.
Det vil derfor være både rett og rimelig at Norge selv tar byrdene med å utvinne mineraler som kan bidra til en demping av de negative omkostninger som urfolk i andre områder påføres.
Danne lea sihke riekta ja govttolaš ahte Norga ieš guoddá noađi minerálaidroggamis, go dat sáhttá váikkuhit unnit negatiivvalaš goluid eará guovllu álgoálbmogiidda.
Mineralutvinning på norsk jord vil derfor for samene være et solidarisk håndslag for andre urfolksområder ved at det kan bidra til en demping av skadelig mineralutvinning i andre urfolksområder.
Go minerála roggan dáhpáhuvvá norgga eatnamis de lea dat sápmelaččaide solidáralaš dahkku eará álgoálbmotguovlluid ektui, go dat sáhttá váikkuhit unnit várálaš minerálaroggama eará álgoálbmotguovlluin.
Dette vil i tillegg være i tråd med konklusjonene i «Paris-erklæringen» fra desember 2015 – et arbeid som også Sametinget selv var aktiv deltaker i.
Dasa lassin leat dát nugo boahtá ovdan “Paris-julggaštusa” juovlamánu 2015 konklušuvnnas – bargu mas Sámediggi ieš aktiivvalaččat oasálastti.
En reduksjon av miljøskadelig mineralutvinning i U-land og urfolksområder vil også være et riktig skritt i samsvar med folkerettens bestemmelser.
Unnidit birasvárálaš minerálaroggama ovdánahttinriikkain ja álgoálbmotguovlluin lea rievttes lávki álbmotrievttálaš njuolggadusaid ektui.
Utslippshåndtering De største betenkelighetene i forbindelse med ny gruvedrift i Repparfjord er selvsagt knyttet til sjødeponi i fjorden.
Luoitingieđahallan Stuorámus eahpádussan mii guoská ođđa ruvkedoibmii Riehppovuonas lea dieđusge mearrarádju mii galgá leat vuonas.
Også Sametinget er meget betenkt over konsekvensene dette kan ha for fjorden, spesielt for fiskebestanden.
Maiddái Sámediggi lea hui eahpádusas makkár váikkuhusat das sáhttet leat vutnii, ja earenoamážiid guollehivvodahkii.
Saksbehandlingsprosessen har vært omfattende og det er nå gitt tillatelse til utslipp med strenge vilkår.
Áššemeannudanproseassa leat leamašan hui viiddis ja dál lea addon luoitinlohpi čavga eavttuiguin.
Sametinget må ha tillit til at miljøvernmyndighetene har tatt en riktig beslutning og forutsetter at myndighetene utøver et våkent og strengt tilsyn slik at miljøulempene blir minst mulig.
Sámediggi ferte luohttit ahte birasgáhtteneiseválddit leat riekta mearridan ja vuordá ahte eiseválddit gozihit ja čavgadit bearráigehččet vuoi biraslaš váikkuhusat šaddet nu unnit go vejolaš.
Konklusjon Sametinget har så langt brukt rene prosedyrespørsmål som motargumenter i forbindelse med vurdering av ulike mineralprosjekter i stedet for å veie opp fordelene og ulempene mot hverandre i de enkelte prosjekter, og på dette grunnlag trekke faglige konklusjoner for framsatte planer.
Konklušuvdna Sámediggi lea dássážii atnán čielga prosedyragažaldagaid vuosteággan go lea árvvoštallan iešguđege minerálaprošeavttaid dan sadjái go vuostálagaid bidjat ovdamuniid ja hehttehusaid dain iešguđetge prošeavttain, ja dan atnán vuođđun fáhttet ovdanbuktojuvvon plánaide fágalaš konklušuvnnaid.
En slik arbeidsform bidrar til en ensidig og overflatisk behandling av viktige næringsspørsmål.
Diekkár bargovuohki buktá ovttabealat ja geahppa meannudeami dehálaš ealáhusgažaldagaide.
Et organ som nettopp er etablert for å forfekte et bredt samfunnssyn på vegne av det samiske folk.
Orgána mii lea ásahuvvon juste dan dihte ahte bealuštit viiddis servodatoainnu sámi álbmoga ovddas.
Med basis i de framlagte synspunkter ovenfor vil Sametinget støtte vedtaket om gruvedrift på Gumppenjunni og Nussir.
Bajábeal oainnu vuođul doarju Sámediggi ruvkedoaimma Gumppenjunis ja Nussiris. Mearkkašupmi: Ášši 10/18
Toril Bakken Kåven Nordkalottfolket er svært kritisk til at gruvedriftprosjektet Nussir har fått utslippstillatelse og tillatelse til å opprette sjødeponi i Kvalsund.
Toril Bakken Kåven Nordkalottfolket lea hui kritihkalaš dasa go ruvkedoaibmaprošeakta Nussir lea ožžon luoitinlobi ja lobi ásahit mearradeponiija Fálesnuorrái.
Det er få land i verden som tillater sjødeponi, og vi vet lite om de langsiktige virkningene av sjødeponiet.
Máilmmis leat unnán riikkat mat dohkkehit mearradeponiija, ja mii diehtit hui unnán mearradeponiijaid guhkitáiggi váikkuhusaid birra.
Det er sterkt beklagelig at man er villige til å ta den miljømessige kostnaden og risikoen med sjødeponi.
Lea hui váidalahtti go hálidit váldit goluid ja riskka birrasii maid mearradeponiija buktá.
Havet og fjordene har er vårt viktigste matfat, og skal være det i all fremtid.
Mearra ja vuotna leat min deaŧaleamos borramušlihtit, ja nu galggašii leat agi beaivvi.
Staten har gitt utslippstillatelse til prosjektet.
Stáhta lea addán prošektii luoitinlobi.
Dette ble avgjort gjennom de demokratiske prosesser vi har i Norge, og vi beklager sterkt at resultatet ble som det ble.
Dat mearriduvvui demokráhtalaš proseassaid bokte mat mis leat Norggas, ja mii šállošit hui sakka go boađus šattai nu go šattai.
Kvalsund kommune er anerkjent som et sjøsamisk område, det har bodd sjøsamer i området i generasjoner, og kommunen er definert som en del av Sametingets tilskuddsområde for næringsutvikling (STN-området).
Fálesnuorri lea dohkkehuvvon mearrasámi guovlun; guovllus leat ássan mearrasámit buolvvaid čađa, ja gielda lea definerejuvvon oassin Sámedikki ealáhusovddideami doaibmaguovlun (STN-guovlu).
Demokratiet, og spesielt lokaldemokratiet er viktig i Norge.
Demokratiija, ja earenoamážit lagasdemokratiija lea deaŧalaš Norggas.
Det er i denne sammenheng ingen tvil om hva lokaldemokratiet ønsker mtp gruvedrift i Kvalsund.
Dán áššis ii leat eahpádus das maid lagasdemokratiija háliida ruvkedoaimma dáfus Fálesnuoris.
Kommunens uttalelse er i så måte en uttalelse fra befolkningen i et sjøsamisk område, som har mistet mange arbeidsplasser og mye av sin sjøsamiske kultur gjennom historien.
Gieldda cealkámuš lea danne mearrasámi guovllu álbmoga cealkámuš, geat historjjá čađa leat massán ollu bargosajiid ja stuorra oasi sin mearrasámi kultuvrras.
Nordkalottfolket mener det er lokalbefolkningen selv som står nærmest til å ta stilling til hva som skader og styrker den samiske kulturen, herunder den sjøsamiske kulturen.
Nordkalottfolket oaivvilda ahte báikegotti álbmot mii lea lagamusas mearridit mii dat vahágahttá dahje nanne sámi kultuvrra, dán oktavuođas mearrasámi kultuvrra.
Spesielt gjelder dette, når Sametinget selv har anerkjent området som samisk.
Dat gusto earenoamážit go Sámediggi ieš lea dohkkehan guovllu sámi guovlun.
Dette bør veie tungt i behandlingen av uttalelse om endret bruk av utmark etter Finnmarksloven.
Das berre leat stuorra mearkkašupmi go gieđahallat cealkámuša rievdaduvvon meahccegeavaheami birra Finnmárkkulága mielde.
Gruvedrift i Nussir er en ønsket utvikling i denne sjøsamiske kommunen, gjennom klare og sterke flertallsvedtak for gruvedrift i kommunen.
Dát mearrasámi gielda lea háliidan ruvkedoaimma Nussiris, čielga ja nana eanetlogu mearrádusaiguin leat dorjon ruvkedoaimma gielddas.
Kvalsund kommune har i flere ulike vedtak redegjort for sitt syn, og gitt deres vurderinger og innspill til hvilke konsekvenser både gruvedrift og sjødeponi vil gi.
Fálesnuori gielda lea máŋgga iešguđet mearrádusain čilgen oainnuset ja árvvoštallan ja buktán cealkámušaid das makkár váikkuhusaid ruvkedoaibma ja mearradeponiija buvttášii.
Retningslinjer for endret bruk av utmark er retningslinjer som er utarbeidet av Sametinget, og som skal benyttes i de tilfellene hvor det blir endringer i bruken av utmarka, og dette kan ha ulike konsekvenser for den samiske befolkning.
Njuolggadusat rievdaduvvon meahccegeavaheami birra leat njuolggadusat maid Sámediggi lea ráhkadan, ja galget geavahuvvot dalle go šaddet rievdadusat meahci geavaheamis, ja das sáhttet leat iešguđet lágan váikkuhusat sámi álbmogii.
Uavhengig av om Sametinget er enige eller uenige i de vurderinger som Fefo har gjort, så registrerer vi at Fefo har gjort disse vurderingene.
Beroškeahttá das leago Sámediggi ovttaoaivilis vai ii FeFo árvvoštallamiin, de mii registreret ahte FeFo lea dahkan dakkár árvvoštallamiid.
Vi registrerer også at Fefo har vurdert ulike konsekvenser, også konsekvenser for den sjøsamiske befolkningen som faktisk skal bo, leve og arbeide i området i fremtiden.
Mii registreret maid ahte FeFo lea árvvoštallan iešguđet lágan váikkuhusaid, maiddái váikkuhusaid mearrasámi álbmogii mii duohtavuođas galgá guovllus ássat, eallit ja bargat boahtteáiggis.
Nordkalottfolket mener de tungtveiende grunnene for å si nei til gruvedrift i Nussir, var de miljømessige aspektene, og vi var derfor klar i vårt vedtak om at dette ikke måtte tillates, da dette ble behandlet på Sametinget.
Nordkalottfolket oaivvilda ahte nana ákkat vuosttildit ruvkedoaimma Nussiris ledje bealit mat gusket birrasii, ja danne mii leimmet čielgasat go mearrideimmet ahte dása ii galgga addit lobi, dalle go ášši gieđahallojuvvui Sámedikkis.
Den gangen retningslinjer for endret bruk av utmark ble fremmet og vedtatt av Sametinget, advarte Nordkalottfolket mot ordlyden i retningslinjene og påpekte at de fleste motsetningsforhold i Finnmark, kommer til å være mellom ulike grupperinger av samer, ikke mellom samer og nordmenn.
Dalle go njuolggadusat rievdaduvvon meahccegeavaheami birra ovddiduvvojedje ja mearriduvvojedje Sámedikkis, Nordkalottfolket váruhii sániid geavaheami ektui ja čujuhii ahte eanaš vuostálasvuođat Finnmárkkus eai šatta sápmelaččaid ja dážaid gaskka, muhto iešguđet sámi joavkkuid gaskka.
I så måte er retningslinjene umulige å bruke, fordi Sametinget da man må sette ulike samiske grupperinger opp mot hverandre.
Dan dihte lea veadjemeahttun njuolggadusaid geavahit, danne go Sámediggi dalle ferte bidjat iešguđet sámi joavkkuid vuostálaga.
Nordkalottfolket mener at i dette tilfellet går det klart frem at avveiningene ligger mellom konsekvensene for to ulike samiske grupperinger;
Nordkalottfolket oaivvilda ahte dán áššis oidno čielgasit ahte váikkuhusaid vihkkedallan guoská guovtti sierra sámi jovkui;
de fastboende i et sjøsamisk område, og de reindriftsamiske interessene.
mearrasámi dáloniid ja boazosápmelaččaid beroštumiide.
Det er i så måte uklokt av Sametinget å bruke retningslinjer for endret bruk av utmark i som begrunnelse for å avvise Fefos vedtak
Danne lea boastut Sámedikkis geavahit njuolggadusaid rievdaduvvon meahccegeavaheami birra FeFo mearrádusa hilgut.
Saken påbegynt 08.03.18 kl. 17.10 Plenumsledelsen innstiller på at representant Kåre Olli er habil til å behandle sak 10/18 Uttalelse om endret bruk av utmark etter finnmarksloven for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni i plenum.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2018 dii. 17.10. Dievasčoahkkinjođihangoddi evttoha ahte áirras Kåre Olli lea habiila meannudit ášši 10/18 Cealkámuš rievdan meahccegeavahusas Finnmárkkulága mielde ruvkedoaimma ektui Nussiris ja Gumpenjunis dievasčoahkkimis.
Plenumsledelsen innstiller på at representant Mathis Nilsen Eira er inhabil til å behandle sak 10/18 Uttalelse om endret bruk av utmark etter finnmarksloven for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni i plenum.
Dievasčoahkkinjođihangoddi evttoha ahte áirras Mathis Nilsen Eira lea inhabila áššis 10/18 Cealkámuš rievdan meahccegeavahusas Finnmárkkulága mielde ruvkedoaimma ektui Nussiris ja Gumpenjunis dievasčoahkkimis.
· Enstemmig vedtatt Votering Av 39 representanter var 38 til stede.
· Ovttajienalaččat mearriduvvon Jienasteapmi 39 áirasis ledje 38 čoahkis.
· Forslag 2 ble forkastet med 36 mot 2 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 33 mot 5 stemmer · Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 33 mot 5 stemmer Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
· Evttohus 2 hilgojuvvui 36 jienain 2 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 33 jienain 5 jiena vuostá · Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 33 jienain 5 jiena vuostá Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Sametinget viser til FeFo sin foreleggelse i brev av 22.09.2017 i sak om endret bruk av utmark for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni og avgir uttalelse etter finnmarksloven § 10.
DC - Mearrádus: Sámediggi čujuha FeFo 22.09.2017 beaiváduvvon reivii, ášši guoská rievdan meahccegeavahussii ruvkedoaimma ektui Nussiris ja Gumpenjunis, ja buktá cealkámuša finnmárkkulága § 10 mielde.
FeFo har ikke vurdert nytteverdien opp mot ulempene for sikringen av naturgrunnlaget slik de skal etter Sametingets retningslinjer § 4 andre ledd. Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
FeFo ii leat árvvoštallan ruvkedoaimma servodatekonomalaš geavahanárvvu, eaige dat leat árvvoštallan geavahanárvvu luondduvuđđosa suodjaleami heajos váikkuhusaid ektui nugo Sámedikki njuolggadusaid § 4, nuppi lađđasa mielde eaktuduvvo.
Behandling av saken avsluttet 08.03.2018 kl. 19.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2018 dii. 19.05
Ášši/Sak 011/18 Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 011/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Ášši/Sak 002/18 Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Ášši 002/18 Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi
Dato: 05.03.2018-06.03.2018
05.03.2018-06.03.2018
Regional plan for kulturminner og kulturmiljø i Finnmark 2017-2027
Finnmárkku kulturmuittuid ja kulturbirrasa regionála plána 2017 - 2027
Arkivsaknr. 18/518
Áššenr. 18/518
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet 01.02.18 SR 043/18 Oppvekst-, omsorg og utdanningskomiteen 5. – 6.03.18 OOUK
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr. Sámediggeráđđi 01.02.18 SR 043/18 Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi 5. - 6.03.18 BFOL
Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 11/18
Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 DC 11/18
Regional plan for kulturminner og kulturmiljø i Finnmark 2017-2027 vedtas slik den foreligger.
Kulturmuittuid ja kulturbirrasa regionála plána Finnmárkkus 2017-2027 mearriduvvo nugo dat lea.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen - 002/18 Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens innstilling
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 002/18 Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen har behandlet sak 11/18 Regional plan for kulturminner og kulturmiljø i Finnmark 2017-2027.
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea gieđahallan ášši 11/18 Finnmárkku kulturmuittuid ja kulturbirrasa regionála plána 2017-2027. Lávdegotti mearrádusárvalus.
Komiteen har ikke merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Regional plan for kulturminner Finnmark
Finnmárkku kulturmuittuid regionála plána
Den norske kulturarven representerer store verdier og er med på å gi nasjonen og innbyggerne identitet og fellesskapsfølelse.
Norgga kulturárbi ovddasta stuorra árvvuid ja lea mielde našuvdnii ja ássiide addimin identitehta ja oktavuođadovddu.
Vår felles kulturarv er representert gjennom kulturminner, eiendommer, bygninger, musikk, kunst, litteratur og språk.
Min oktasaš kulturárbi lea ovddastuvvon kulturmuittuid, opmodagaid, visttiid, musihka, dáidaga, girjjálašvuođa ja giela bokte.
Hoveddelen av vår felles kulturarv forvaltes av private eiere.
Váldo oasi min oktasaš kulturárbbis hálddašit priváhta eaiggádat.
Deres positive innsats er av største betydning for fremtidig vern.
Sin positiiva áŋgiruššan lea hui deaŧalaš boahttevaš suodjaleapmái.
I de tilfellene der staten freder private eller offentlige kulturminner, skal staten også bære kostnaden ved dette.
Go stáhta gáibida iskkademiid kulturmuittuid ohcat, de galgá stáhta maid máksit goluid dán barggus.
Det settes av egne bevilgninger til riksantikvarens budsjettposter for å ivareta vedlikehold av kulturminner.
Dasa juolluduvvojit sierra ruđat riikaantikvára bušeahttapoasttaide maiguin galgá fuolahit kulturmuittuid dikšuma.
Samisk kultur Det er viktig og berikende for Norge å opprettholde samisk språk, kultur og samfunnsliv i de områder hvor samene tradisjonelt har vært bosatt, og hvor de har hatt sitt virke.
Sámi kultuvra Lea deaŧalaš ja riggodahkan Norgii bisuhit sámi giela, kultuvrra ja servodateallima dain guovlluin gos sápmelaččat árbevirolaččat leat ássan, ja gos sis lea bargu leamaš.
Arbeidet med å sikre dette bør gjøres gjennom ordinære folkevalgte organer, eller organer med utspring fra disse, samt på frivillig basis.
Bargu masa gullá dán sihkkarastit berre dahkkojuvvot dábálaš álbmotválljen orgánaid bokte, dahje orgánaid bokte mat dain leat vuolgán, ja dasto vel eaktodáhtolaš barggu bokte.
Det offentlige har et ansvar for å bidra til å holde samisk språk og kultur, samt samisk samfunnsliv i hevd.
Lea almmolašvuođa ovddasvástádus leat mielde bisuheamen sámi giela ja kultuvrra, ja maid sámi servodateallima.
Saken påbegynt 08.03.18 Kl. 19.20
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2018 dii. 19.20.
Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
· Árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
· Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
· Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
DC - Mearrádus: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Behandling av saken avsluttet 08.03.2018 kl. 20.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2018 dii. 20.10
Ášši/Sak 012/18 Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 012/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Ášši/Sak 003/18 Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Ášši 003/18 Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi
Høring om kulturhistoriske landskap av nasjonal interesse i Troms
Gulaskuddan kulturhistorjjálaš eanadaga birra mas lea nationála beroštupmi Romssas.
Arkivsaknr. 18/433
Áššenr. 18/433
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet 23.01.18 SR 037/18 Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen 5. – 6.03.18 OOUK
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr. Sámediggeráđđi 23.01.18 SR 037/18 lávdegoddi 5. – 6.03.18
Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 12/18
Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 DC
Sametinget er tilfreds med at seks samiske landskap i Troms er valgt ut til Riksantikvarens landsomfattende register over kulturlandskap av nasjonal interesse.
Sámediggi lea duhtavaš go guhtta sámi eanadaga Romssas leat válljejuvvon Riikaantikvára riikaviidosaš registarii kultureanadagain main lea nationála beroštupmi.
Vi anser landskapene som viktige kulturhistoriske bidrag i den samiske fortellingen om Troms.
Mii atnit dáid eanadagaid deaŧalaš kulturhistorjjálaš oassin stuorra sámi muitalusas Romssa birra.
Sporene i landskapet forteller om samisk tilstedeværelse og landskapsbruk.
Luottat eanadagas muitalit sámi leahkima ja eanadatgeavaheami.
Sametinget anerkjenner behovet for særskilte hensyn i plansammenheng.
Sámediggi dohkkeha ahte lea dárbu sierra árvvoštallamii plánaoktavuođas.
Vi forutsetter at antall landskap kan suppleres over tid, dersom ny kunnskap gjør det aktuelt.
Mii eaktudit ahte eanadagaid logu sáhttá dievasmahttit áiggi mielde, jos ođđa máhtu geažil lea dárbu.
Sametinget forutsetter også aktiv samhandling mellom de berørte kommunene og kulturminnevernet.
Sámediggi eaktuda ahte lea árjjalaš ovttasdoaibman guoskevaš gielddaid ja kulturmuitosuodjalusa gaskka.
KULA-landskapene bør ikke være til hinder for positiv samfunnsutvikling.
KULA-eanadagat eai berre hehttet buori servodatovdáneami.
Sametinget mener at KULA-landskap kan gi lokalsamfunnene økt bevissthet om samisk kulturhistoriske verdier.
Sámediggi oaivvilda ahte KULA-eanadat sáhttá addit báikegottiide buoret dihtomielalašvuođa sámi kulturhistorjjálaš árvvuid birra.
Sametingets Oppvekst-, Omsorg- og Utdanningskomité har behandlet sak 12/18 Høring om kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse i Troms.
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 003/18 Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus Álggahus Sámedikki bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 12/18 Gulaskuddan kulturhistorjjálaš eanadaga birra mas lea nationála beroštupmi Romssas.
Komiteen fremmer følgende innstilling: Merknad fremmet av Norske Samers Riksforbund (NSR) Ann Karin Kvernmo.
Lávdegoddi ovddida čuovvovaš evttohusa: Mearkkašumit Mearkkašupmi ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo bokte.
Et eksempel på dette er Ruŋgu/Spansdalen, som i likhet med markabygdene i Skånland kommune, har en langvarig og levende samisk historie og således også er et viktig område for markasamisk kultur.
Okta ovdamearka dasa lea Ruŋgu/Spansdalen, mas lea ovttaláganvuohta markogiliiguin Skánit suohkanis, ja gos lea guhkesáigásaš ja ealli sámi historjá ja danin lea maid dehálaš guovlu márkosámi kultuvrii.
Merknad fremmet av Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli.
Mearkkašupmi ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi/ Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Márja Liissá Partapuoli bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Piera Heaika Muotka, Anne Henriette Reinås Nilut, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi, Gunn Anita Jacobsen og Ann Karin Kvernmo, og fra Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma stiller seg bak:
Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Piera Heaika Muotka, Anne Henriette Reinås Nilut, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi, Gunn Anita Jacobsen ja Ann Karin Kvernmo ja Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma dorjot:
Rett til medvirkning av endringer i landskapet Samer som tradisjonelt har brukt og bruker området, uavhengig av statsborgerskap, skal betraktes som lokalbefolkning og skal ha rett til medvirkning av endringer i landskapet.
Váikkuhanvuoigatvuohta guovlluid rievdadusaid hárrái Sápmelaččat geat árbevirolaččat leat geavahan ja ain geavahit guovllu, beroškeahttá riikkavulošvuođas, galget vuhtiiváldot dego báikkálašolbmot ja ahte sis galgá leat vuoigatvuohta váikkuhit guovllu rievdadusaid hárrái.
Forslag fremmet av Norske Samers Riksforbund (NSR) Ann Karin Kvernmo.
Evttohus ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Piera Heaika Muotka, Anne Henriette Reinås Nilut, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi og Gunn Anita Jacobsen, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli, fra Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, fra Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski, Kåre Ivar Olli og Elisabeth Erke, fra Samefolkets parti Ann-Elise Finbog, og fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen stiller seg bak:
Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Piera Heaika Muotka, Anne Henriette Reinås Nilut, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi ja Gunn Anita Jacobsen, Norgga Sámiid Riikkasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli, Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, Bargiidbellodaga (BB) Jørn Are Gaski, Kåre Ivar Olli ja Elisabeth Erke, Sámeálbmotbellodaga Ann-Elise Finbog ja Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen dorjot:
I femte setning strykes: “Dersom ny kunnskap gjør det aktuelt”
Viđat cealkagis sihkkojuvvo “jos ođđa máhtu geažil lea dárbu.
Femte setning som nå lyder slik “Vi forutsetter at antall landskap kan suppleres over tid.
” Viđat cealkka mii dal lea ná: “Mii eaktudit ahte eanadagaid logu sáhttá dievasmahttit áiggi mielde.
” flyttes bak første setning.
”, sirdojuvvo vuosttaš cealkaga maŋábeallai.
Sjette, sjuende og åttende setning erstattes med: "KULA-landskap skal ikke hindre samfunnsutvikling, men styrke enkeltmenneskets og lokalsamfunnets rett til medvirkning av endringer i landskapet."
Guđát, čihččet ja gávccát cealkka rievdaduvvo ná: "KULA-eanadat ii gálgga hehttet servodatovdáneami, muhto nannet eaŋkilolbmo ja báikegotti rievtti váikkuhit rievdadusaide eanadagas."
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit ja evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 012/18 Støtte til komiteens merknad
BFOL - Mearrádus: Sámedikki dievasčoahkkin - 012/18 Doarjja lávdegotti mearkkašupmái
Senterpartiet v/ representant Cecilie Hansen, støtter merkandene fra komiteen.
Guovddášbellodat, áirras Cecilie Hansen doarju lávdegotti mearkkašumiid.
Flyttsamelisten v/ representant Anders Somby jr. støtter merkandene fra komiteen.
Johttisápmelaččaid listu, áirras Ánders Somby jr. doarju lávdegotti mearkkašumiid.
Forslag 2 - Høring Kulturhistoriske landskap Troms
Evttohus 2: Gulaskuddan kulturhistorjjálaš eanadaga birra Romssas
Arthur Tørfoss Sametinget konstaterer at Riksantikvarens er ute og ønsker å verne nye kulturlandskap av såkalt nasjonal interesse.
Arthur Tørfoss Sámediggi oaidná ahte Riikaantikvára háliida suodjalit ođđa kultureanadagaid main lea nationála beroštupmi.
Sametinget støtter å ta vare på vår felles kulturarv, men uttrykker bekymring for utviklingen.
Sámediggi doarju min oktasaš kulturárbbi suodjaleami, muhto vuorjašuvvá ášši ovddideamis.
Det siteres fra saken: "Landskapene skal ikke være fredete områder, men forvaltes etter Plan-og bygningsloven på ordinær måte.
Sitáhta áššis: “Eanadagat eai galgga leat ráfáiduhtton guovllut, muhto galget hálddašuvvot Plána- ja huksenlága vuođul dábálaš vugiin.
Høringsutkastet inneholder forslag til fremtidig forvaltning.
Gulaskuddancealkámušas leat árvalusat boahttevaš hálddašeapmái.
Planer som medfører vesentlig forringelse av landskapene kan bli møtt med innsigelse fra kulturminneforvaltningen."
Kulturmuitohálddašeapmi sáhttá cakkadit plánaid mat mielddisbuktet stuora vahága eanadagaide.
Her er vi ved sakens kjerne, som gjør Sametinget meget skeptisk til ytterligere vern.
” Dás mii boahtit ášši guovddážii, mii dagaha ahte Sámediggi eahpida viidásit suodjaleami.
Med denne planen har byråkratiet fått det verktøyet de trenger for å hindre og forsinke kommunenes planer for vekst og utvikling i sine områder.
Dáinna plánain lea byråkratiija ožžon dan reaiddu maid dárbbaša vai beassá cakkadit ja maŋidit suohkaniid plánaid sin guovlluid ovddideapmái ja buorideapmái.
Riktignok sies det i saken at det er viktig å etablere et godt samarbeid mellom de ulike myndighetene for en forutsigbar forvaltning av landskapene.
Áššis daddjo rievtti mielde ahte lea dehálaš ásahit buori ovttasbarggu daid iešguđetge eiseválddiid gaskkas vai eanadagain lea einnostahtti hálddašeapmi.
På denne bakgrunn foreslår Sametinget ikke ytterligere verning av landskaper i Troms, og oppfordrer Riksantikvaren til å skrinlegge planene.
Dan vuođul Sámediggi ii árval viidásit suodjaleami Romssa eanadagain, ja ávžžuha Riikaantikvára heaittihit plánaid.
Saken påbegynt 09.03.18 kl. 10.30 Votering Av 39 representanter var 33 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 09.03.2018 dii. 10.30 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 33 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Forslag 2 ble forkastet med 31 mot 2 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 32 mot 1 stemmer · Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens tilrådning ble vedtatt med 32 mot stemmer 1 stemme Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
· Evttohus 2 hilgojuvvui 31 jienain 2 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 32 jienain 1 jiena vuostá · Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 32 jienain 1 jiena vuostá Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Innlegg Replikk 1 Ann Karin Kvernmo, saksordfører Cecilie Hansen
Sáhkavuorru Replihkka 1 Ann Karin Kvernmo, áššejođiheaddji Cecilie Hansen
Sametinget er positiv til med at seks samiske landskap i Troms er valgt ut til Riksantikvarens landsomfattende register over kulturlandskap av nasjonal interesse.
DC - Mearrádus: Sámediggi lea positiivvalaš go guhtta sámi eanadaga Romssas leat válljejuvvon Riikaantikvára riikaviidosaš registarii kultureanadagain main lea nationála beroštupmi.
Vi forutsetter at antall landskap kan suppleres over tid, dersom ny kunnskap gjør det aktuelt.
Mii eaktudit ahte eanadagaid logu sáhttá dievasmahttit áiggi mielde.
KULA-landskapene skal ikke hindre samfunnsutvikling, men styrke enkelmenneskets og lokalsamfunnets rett til medvirkning av endringer i landskapet.
KULA-eanadat ii gálgga hehttet servodatovdáneami, muhto nannet eaŋkilolbmo ja báikegotti rievtti váikkuhit rievdadusaide eanadagas.
Behandling av saken avsluttet 09.03.2018 kl. 11.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 09.03.2018 dii. 11.20
Ášši/Sak 013/18 Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 013/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Ášši/Sak 002/18 Plan og finanskomiteen Dato: 05.03.2018-06.03.2018
Ášši 002/18 Plána ja finansalávdegoddi 05.03.2018-06.03.2018
Ny budsjettordning for samisk språk, kultur og samfunnsliv
Ođđa bušeahttaortnet sámegielaide, kultuvrii ja sámi servvodateallimii
Arkivsaknr. 18/119
Áššenr. 18/119
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet 07.02.18 SR 54/18 Plan- og finanskomiteen 5. – 6.03.18 PFK Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 13/18
Sámediggeráđđi 07.02.18 SR 54/18 Plána- ja finásalávdegoddi 5. – 6.03.18 PFL Sámedikki dievasčoahkkin 7.- 9.03.18 DC 13/18
Sametingsrådet viser til den enigheten som 1. februar 2018 er oppnådd med regjeringen om ny budsjettordning for Sametinget.
Sámediggeráđđi čujuha ovttaoaivilvuhtii maid guovvamánu 1. b. 2018 lea joksan ráđđehusain ođđa bušeahttaortnega birra Sámediggái.
Sametinget merker seg at ny budsjettordning innebærer at budsjettrammen til samisk språk, kultur og samfunnsliv som overføres til Sametinget fra 2019 samles under en budsjettpost.
Sámediggi oaidná ahte ođđa bušeahttaortnet mielddisbuktá ahte bušeahttarámma sámi gillii, kultuvrii ja servodateallimii mii juolluduvvo Sámediggái 2019 rájes čohkkejuvvo ovtta bušeahttapostii.