pere/sami_parallel huggingface dataset:
Andre tiltak for å rekruttere samiske studenter eller studenter til samisk høyere utdanninger og forskning er blant annet samiske studentkvoter i profesjonsstudier, ulike typer stipender og nedskrivinger av studielån.
Eará doaibmabijut sámi studeanttaid dahje studeanttaid sámi alit ohppui ja dutkamii rekrutterema várás, leat earrá eará sámi studeantaearit profešuvdnaoahpuide, sierralágan stipeanddat ja oahppoloana sihkuheapmi.
Sametingets stipendordning for høyere utdanning er det viktigste virkemiddelet Sametinget har for å stimulere og rekruttere til utdanning som det samiske samfunnet har behov for.
Sámedikki stipeandaortnet alit ohppui lea Sámedikki deaŧaleamos váikkuhangaskaoapmi dakkár oahpuide movttidahttimis ja rekrutteremis maid sámi servodat dárbbaša.
Sametinget prioriterer i sitt årlige budsjett hvilke studier som kommer inn under ordningen.
Sámediggi vuoruha jahkásaš bušeahtain makkár oahput bohtet dán ortnegii.
Ordningen skal evalueres i 2016 for å se om den har ønsket effekt på rekruttering til høyere utdanning innen prioriterte fag.
Ortnet galgá evaluerejuvvot 2016:s oaidnin dihte leago ortnegis dat beaktu maid háliidit alit ohppui rekrutteremii vuoruhuvvon fágaid siskkabealde.
Flere fagfolk med samisk språk - og kulturkompetanse.
Eanet fágaolbmot geain lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta
Bidra til rekruttering av studenter på ulike nivåer innen samisk høyere utdanning og forskning.
Váikkuhit iešguđege dásiid studeanttaid rekrutterema sámi alit ohppui ja dutkamii
Bidra med stipend til studenter som tar høyere utdanning innenfor samisk språk og innenfor prioriterte profesjonsutdanninger.
Váikkuhit stipeandaaddima studeanttaide geat váldet alit oahpu sámegielas ja vuoruhuvvon profešuvdnasurggiid siskkabealde
Arbeide for at det opprettes master- og doktorgradsstipend i samisk språk.
Bargat dan ala ahte ásahuvvojit master- ja doavttergrádastipeanddat sámegielas
3.4 Forskningstradisjon og etikk.
3.4 Dutkanárbevierru ja etihkka
Mange av innspillene til denne meldingen kommer inn på de etiske utfordringene ved forskning på samiske forhold og samer.
Ollu rávvagat dán dieđáhussii bohtet dutkama etihkalaš hástalusaide sámi diliid ja sámiid birra.
En betydelig del av den samiske befolkningen har et ambivalent forhold til forskning.
Ollugiin sámi álbmoga gaskkas lea ambivaleanta oktavuohta dutkamii.
Det kan være flere årsaker til dette.
Dasa sáhttet leat ollu sivat.
Det er sannsynlig at en hovedgrunn er de historiske erfaringene samer fikk med forskere i raseforskningens, og fornorskningens tid.
Váldosivvan soitet leat historjjálaš vásihusat maid sámit vásihedje nálledutkamis, ja dáruiduhttináigi.
Faget fysisk antropologi, hvor Norge var blant de verdensledende, arbeidet ut fra forestillingen om at samene sto lavere enn nordmenn i et evolusjonært hierarki.
Fága fysalaš antropologiija, mas Norga lei máilmmi buoremusaid searvvis, bargu dan jáhku vuođul ahte sámit ledje fuonit go dážat evolušoneara hierarkia mielde.
Dette skulle la seg dokumenterte gjennom en storstilt innsamling av samisk skjelettmateriale samt hodeskalle- og andre oppmålinger av levende samer.
Dan sáhttá duođaštit dan bokte go sámi dákteriggeávdnasat čohkkejuvvojedje ollu ja dasto go ealli sámiin mihtiduvvojedje oaivvit ja eará.
I arkeologi- og historieforskningen var samenes fortid lenge i stor grad ekskludert.
Arkeologiija- ja historjádutkamis váillui hui guhkká sámiid ovdaáigi.
Det var maktpåliggende å vise at Norge var rotfestet norsk og at samene var en slags inntrengere på norsk grunn.
Deaŧalaš lei čájehit ahte Norga lea vuođus norgalaš ja ahte sámit ledje muhtun lágan bahkkejeaddjit Norgga eatnamis.
I mange fag ble samene beskrevet på en nedlatende måte, om de i det hele fikk oppmerksomhet.
Ollu fágain válddahuvvojedje sámit duolbmi vugiin, jos oppanassiige ožžo fuomášumi.
Disse forholdene etterlot sår i det samiske samfunnet, og skapte også negative holdninger som til dels fortsatt gjør seg gjeldende.
Dát dilit leat guođđán háviid sámi servodahkii, ja leat buktán maiddái fuones miellaguottuid mat ain muhtun muddui leat eallimin.
En annen årsak til samers skepsis til forskning kan ligge i en «forskningstretthet», slik beskrevet i innspill til denne meldingen.
Nubbi eará sivva manne sámit eahpidit dutkama, sáhttá boahtit ”dutkanváibasis”, nugo válddahuvvo rávvagiin dán dieđáhussii.
I forskningens natur ligger en nysgjerrighet etter det uutforskede og ny kunnskap, og urfolk kan representere noe nytt og annerledes å forske på.
Dutkama luonddus lea sáhkiivuohta dasa mii ii leat dutkojuvvon ja ođđa máhttui, ja álgoálbmogat sáhttet ovddastit juoga mii lea ođas ja earálágan maid dutkat.
Resultatene av forskningen kan oppleves som lite nytt og på ingen måte banebrytende eller nyttig for urfolket selv, om de noen gang får vite hvorfor de var forskningsobjekter og hva forskningen resulterte i. At det er en relativt liten interesse blant samer for å være forskningsobjekt og å delta i forskningsprosjekt, er en utfordring forskningssamfunnet må ta på alvor.
Sáhttet vásihit ahte dutkama bohtosiin lea unnán ávki ja dat eai man ge láhkai leat deaŧalaččat dahje ávkkálaččat álgoálbmogiidda alcceseaset, jos goassige ožžot diehtit manne sii ledje dutkanobjeavttat ja makkár boađus dutkamis lei. Dat go sámit hui unnán beroštit leat dutkanobjeaktan ja searvat dutkanprošektii, lea hástalus maid dutkanservodat ferte váldit duođas.
Første steg er å erkjenne at det finnes en forskningshistorie man ikke kan overse, og dette bakteppet må prege tilnærminger og arbeidsmåter.
Vuosttaš lávkin lea julggaštit ahte gávdno dutkanhistorjá maid ii sáhte badjelgeahččat, ja dát duogáš ferte vuhttot lagademiin ja bargovugiin.
Denne forskningshistoriske bakgrunnen, samiske perspektiver og verdier samt problemstillinger som knytter seg til forskning på urfolk og andre marginaliserte grupper generelt, bør inngå i den del av forskerutdanningen som omhandler etikk og etiske problemstillinger.
Dát dutkanhistorjjálaš duogáš, sámi perspektiivvat ja árvvut, ja dasto áššečuolmmat mat čatnasit álgoálbmogiid ja eará unnitlohkojoavkkuid dutkamii oppalaččat, berrejit leat mielde dutkanoahpus, nugo etihkka ja etihkalaš áššečuolmmat.
Tilbakeføring av samiske gjenstander fra museer og samlinger er et viktig tiltak for å bygge opp tillit mellom samene og kunnskapssamfunnet.
Sámi dávviriid máhcaheapmi museain ja čoakkáldagain lea deaŧalaš doaibmabidju luohttámuša huksemii sámiid ja máhttoservodaga gaskka.
Prosjektet Bååstede er et godt eksempel fra nyere tid i Sápmi på et prosjekt hvor alle parter ønsker tilbakeføring av gjenstander til samiske museer, som også innebærer en geografisk relokasjon.
Prošeakta Bååstede lea okta buorre ovdamearka ođđaset áiggi Sámis, prošeakta mas buot bealit háliidit máhcahit dávviriid sámi museaide, mii maiddái mearkkaša geografalaččat ođđasis lokaliserema.
Det er også viktig at den samiske befolkningen får tilgang til materialet.
Deaŧalaš lea maiddái ahte sámi álbmot oažžu geavahit ávdnasiid.
Redskaper, duodji, runebommer, joik og andre lydopptak som dokumenterer språkbruk er en kunnskapsressurs for opplæring, utdanning og forskning, og for det samiske samfunnet.
Dávvirat, duojit, meavrresgárrit, luođit ja eará jietnabáddeváldimat mat duođaštit giellageavaheami leat máhttoresursan oahpahusas, oahpus ja dutkamis, ja sámi servodagas.
Rapport om bruk av samisk etnisitet i forskningsdatabaser og helseregistre ved senter for samisk helseforskning 2015, viser at det ikke finnes noen retningslinjer for forskning på urfolk i Norge eller Skandinavia for øvrig.
Raporta sámi etnihkalašvuođa geavaheamis dutkandiehtovuođuin ja dearvvašvuođaregistariin sámi dearvvašvuođadutkama guovddážis 2015, čájeha ahte eai gávdno makkárge njuolggadusat álgoálbmogiid dutkamii Norggas dahje Skandinávias muđui.
I Norge har De nasjonale forskningsetiske komiteer utviklet generelle etiske retningslinjer og retningslinjer for bestemte fagområder.
Norggas leat Nationála dutkanetihkalaš komiteat ráhkadan oppalaš etihkalaš njuolggadusaid ja njuolggadusaid dihto fágasurggiide.
Disse gir omfattende regler for enkeltpersoners rettigheter ved deltakelse i forskningsprosjekt, men gir i mindre grad føringer som sikrer gruppers kollektive rettigheter.
Dát bidjet viiddis njuolggadusaid ovttaskas olbmuid vuoigatvuođaide dutkanprošektii searvama oktavuođas, muhto bidjet unnit láidestusaid joavkku oktasaš vuoigatvuođaid sihkkarastimii.
Når det gjelder etiske retningslinjer for samfunnsvitenskap, humaniora, juss og teologi, omhandler punkt 25 forskning i andre kulturer enn forskerens egen.
Go guoská etihkalaš njuolggadusaide servodatdiehtaga, humaniora, jussa ja teologiija várás, de válddahuvvo čuoggás 25 eará go dutki iežas kultuvrra dutkan.
Punktet stadfester blant annet at forskeren i størst mulig grad bør samarbeide med lokalbefolkning, medlemmer i den aktuelle kultur og deres representanter samt lokale myndigheter.
Čuoggás nannejuvvo earret eará dat ahte dutki nu ollu go vejolaš berre ovttas bargat báikegottiid olbmuiguin, guoskevaš kultuvrra lahtuiguin ja sin ovddasteddjiiguin ja dasto báikkálaš eiseválddiiguin.
Det samme bør også gjelde for samer som forsker på samer.
Seamma berrešii maiddái guoskat sámiide geat dutket sámiid.
Punkt 47, krav om å tilbakeføre forskningsresultater, pålegger forskeren en spesiell forpliktelse til å tilbakeføre forskningsresultatene til deltakerne, i en forståelig og forsvarlig form.
Čuoggás 47, dutkanbohtosiid máhcahangáibádusas, lea dutkis erenoamáš geatnegasvuohta máhcahit dutkanbohtosiid oasseváldiide, áddehahtti ja dohkálaš vuogi mielde.
Retningslinjene for forskning på menneskelige levninger, punkt 4, slår fast at forskning på levninger etter grupper som har blitt undertrykket, nedverdiget eller på annen måte dårlig behandlet av storsamfunn eller statsmakt, krever innsikt, sterk aktsomhet og vilje til kommunikasjon og dialog, og videre at i enkelte tilfeller kan hensyn til disse gruppene tilsi at et prosjekt ikke bør gjennomføres.
Olbmobázahusaid dutkama njuolggadusain, čuoggás 4, áiddostahttojuvvo ahte go dutká bázahusaid dahje joavkkuid mat leat vealahuvvon, fuonášuvvon dahje eará láhkai funet gieđahallon stuorra servodaga dahje stáhtaválddi beales, gáibidit áddejumi, nana várrugasvuođa ja dáhtu gulahallat ja ságastallat, ja dasto ahte muhtun oktavuođain sáhttá dáid joavkkuid vuhtii váldin dagahit ahte prošeakta ii berre čađahuvvot.
I denne sammenheng må det tilføyes at Sametinget siden 1998 har hatt rett til å fatte beslutninger vedrørende forvaltning av og forskning på den samiske delen av skjelettsamlingen på Anatomisk institutt ved Universitetet i Oslo.
Dán oktavuođas fertet dadjat, ahte Sámedikkis 1998 rájes leamaš vuoigatvuohta mearridit sámi oasi badjel dákteriggečoahkádusa hálddašeamis ja dutkamis Oslo universitehtas.
Sametinget får i forkant en uttalelse fra Skjelettutvalget, Nasjonalt utvalg for vurdering av forskning på menneskelige levninger.
Sámediggi oažžu cealkámuša Dákteriggelávdegottis ovdagihtii, Nationála lávdegoddi mii árvvoštallá olbmobázahusaid dutkama.
I saker om tilbakeføring og gjenbegravelse igangsetter Sametinget en inkluderende prosess med berørte parter før avgjørelser tas.
Áššiin máhcaheami ja ođđasis hávdádeami birra álggaha Sámediggi searvvaheaddji proseassa guoskevaš beliiguin ovdal go mearrádusat dahkkojuvvojit.
Skjelettutvalget ble opprettet i 2008 som et direkte resultat av samiske krav på tilbakeføring av menneskelige levninger.
Dákteriggelávdegoddi ásahuvvui 2008:s mii lei njuolga boađus sámi gáibádusain olbmobázahusaid máhcaheamis.
Etableringen av utvalget er et eksempel på at det samiske samfunnets synspunkter blir hørt og viser seg å ha relevans også utenfor den samiske konteksten.
Lávdegotti ásaheapmi lea okta ovdamearka dasa ahte sámi servodaga oainnut guldaluvvojit ja čájeha ahte dain lea relevánsa maiddái olggobealde sámi oktavuođa.
Sametinget har nedsatt en arbeidsgruppe som skal utarbeide etiske retningslinjer for bruk og forvaltning av samisk human biologisk materiale.
Sámediggi lea ásahan bargojoavkku mii galgá ráhkadit etihkalaš njuolggadusaid sámi humána biologalaš ávdnasiid geavaheapmái ja hálddašeapmái.
Dette er et viktig arbeid som kan gi grunnlag for å vurdere om det er behov for mer generelle etiske retningslinjer for samene som urfolk.
Dát lea deaŧalaš bargu mii sáhttá bidjat vuođu árvvoštallamii ahte leago dárbu ráhkadit eanet oppalaš etihkalaš njuolggadusaid sámiid ja álgoálbmogiid várás.
De demografiske dataene som finnes om samer er ettertraktet grunnlagsmateriale for forskere som ønsker å forske på samiske forhold.
Dutkiide leat dat demografalaš dieđut mat gávdnojit sámiid birra deaŧalaččat vuođđoávnnasin go háliidit dutkat sámiid diliid.
Valgmanntallet til Sametinget er det eneste sikre tallmaterialet hvor samene i Norge er registrert på individnivå.
Sámedikki válgajienastuslohku lea áidna sihkkaris lohkoávnnas gos sámit Norggas leat registrerejuvvon indiviidadásis.
Sametinget er restriktiv til bruk av manntallet til andre formål enn valg, da det vil være et brudd på forutsetningene for innskrivingen i valgmanntallet.
Sámediggi geavaha gáržžet jienastuslogu eará ulbmiliidda go válgii, danne go dat rihkošii jienastuslohkui čálihaneavttuid.
Sametinget ser at det å forske på samiske forhold er vanskelig uten et pålitelige demografisk materiale å forholde seg til, men dette er en utfordring som kunnskapssamfunnet må møte ved å bruke andre metoder.
Sámediggi oaidná ahte sámi beliid lea váttis dutkat almmá luohtehahtti demografalaš ávdnasiid, muhto dát lea hástalussan man oktavuođas máhttoservodat ferte geavahit eará vugiid.
Sametinget er blitt enig med regjeringen om Ny lov om folkeregistrering, som innebærer at det skal innføres en språklig registrering i offentlige register.
Sámediggi lea soahpan ráđđehusain Ođđa álbmotregistrerenlága ektui, mii mearkkaša dan ahte almmolaš registariidda merkejuvvo giella.
Denne registreringen vil komme forskningen til gode, og også kunne gi befolkningen bedre helse- og sosialtjenester.
Dán registreremis livččii ávki dutkamii, ja maiddái sáhtášii addit álbmogii buoret dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid.
Etablerte og eventuelle nye forskningsetiske regler etterleves i samisk forskning
Ásahuvvon ja vejolaš ođđa dutkanetihkalaš njuolggadusat doahttaluvvojit sámi dutkamis
Sluttføre arbeidet i utvalg for samisk forskning og human biologisk materiale
Sámi dutkama ja humána biologalaš ávdnasiid lávdegotti barggu loahpaheapmi
Utrede behovet for å definere egne forskningsetiske regler for forskning på samene som urfolk
Čielggadit leago dárbu meroštallat sierra dutkanetihkalaš njuolggadusaid sámiid dutkamii dan geažil go sámit lea álgoálbmot
Arbeide for at forskerutdanningen på feltet etikk inkluderer kunnskap om fornorskningstidens forskningshistorie og dens effekter
Bargat dan ala ahte dutkanoahpus etihkasuorggis lea mielde máhttu dáruiduhttináiggi dutkanhistorjá ja daid váikkuhusaid birra
3.5 Implementering av samisk perspektiv i høyere utdanning og forskning Det er et stort behov for fagfolk med samisk språk-, kultur- og samfunnskompetanse innenfor de fleste områdene, både i privat og offentlig sektor.
3.5 Sámi perspektiivva heiveheapmi alit oahpus ja dutkamis Dárbbašuvvojit valljis fágaolbmot geain lea sámi giella-, kultur- ja servodatgelbbolašvuohta eanaš surggiin, sihke priváhta ja almmolaš surggiin.
Et spesielt stort behov finnes i kommunene som er en del av det samiske språkforvaltningsområdet.
Erenoamáš dárbu lea gielddain mat gullet sámi giellahálddašanguvlui.
Den samiske befolkningen utenfor disse kommunene, har også krav på likeverdig tjenesteyting.
Sámi álbmogis olggobealde dáid gielddaid lea maiddái vuoigatvuohta ovttaárvosaš bálvalusaide.
Dette innebærer at et samisk perspektiv må implementeres i alle profesjonsutdanninger.
Dat mearkkaša dan ahte sámi perspektiiva ferte heivehuvvot buot profešuvdnaoahpuide.
Nyere forskning viser at samer opplever mer diskriminering enn majoritetsbefolkningen.
Ođđaset dutkan čájeha ahte sámit vásihit eanet vealaheami go majoritehtaálbmot.
Manglende allmennkunnskap om samer og samiske forhold generelt i befolkningen kan være en av årsakene til dette.
Okta sivva dasa sáhttá lea dat go váilu oppalaš máhttu sámiid ja sámi diliid birra oppalaččat álbmoga gaskkas.
Sametinget ser nødvendigheten av at det gjennomføres et forskningsbasert prosjekt der man gjennomgår ramme- og fagplaner for alle relevante høyere utdanninger, og også foreslår hvordan implementeringen av det samiske perspektivet best kan gjennomføres.
Sámedikki mielas lea dárbu čađahit dutkanvuđot prošeavtta, man oktavuođas geahčadit buot relevánta alit oahpuid rámma- ja fágaplánaid, ja maiddái evttohit movt sámi perspektiiva buoremusas sáhtášii heivehuvvot.
Når det gjelder implementering av det samiske perspektivet i forskning har både Norges forskningsråd og forskningsinstitusjoner et ansvar.
Norgga dutkanráđis ja dutkanásahusain lea ovddasvástádus sámi perspektiivva heiveheamis dutkamii.
Samisk perspektiv er implementert i alle relevante utdanninger og i forskning.
Sámi perspektiiva lea heivehuvvon buot relevánta oahpuide ja dutkamii
Bidra til at det gjennomføres et forskningsbasert prosjekt om implementering av samisk perspektiv i høyere utdanning.
Váikkuhit dan ahte čađahuvvo dutkanvuđot prošeakta sámi perspektiivva heiveheamis alit oahpuin
Arbeide for konsultasjoner mellom Norges forskningsråd og Sametinget når nye forskningsprogram planlegges.
Bargat dan ala ahte šaddet konsultašuvnnat Norgga dutkanráđi ja Sámedikki gaskka dalle go ođđa dutkanprográmmat plánejuvvojit
4. Økonomiske og administrative konsekvenser.
4. Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusa
Oppfølging av sametingsmelding om høyere utdanning og forskning vil skje gjennom Sametingets årlige budsjett.
Sámediggedieđáhusa, alit oahpu ja dutkama birra čuovvoleapmi dáhpáhuvvá Sámedikki jahkásaš bušeahtaid bokte.
I budsjettet prioriteres innsatsområder med mål, strategier og tilhørende tiltak.
Bušeahtas vuoruhuvvojit áŋgiruššansuorggit mihttomeriiguin, strategiijaiguin ja daidda gullevaš doaibmabijuiguin.
Sametingsrådet vil vurdere å utarbeide en handlingsplan for oppfølging av meldingen, eller handlingsplaner for deler av meldingen.
Sámediggeráđđi áigu árvvoštallat ráhkadit doaibmaplána dieđáhusa čuovvoleapmái, dahje doaibmaplánaid dieđáhusa osiid várás.
Meldingen har et langsiktig perspektiv, og det vil være naturlig å ha en gjennomgang av meldingen etter tre til fire år for å vurdere om Sametinget har oppnådd de målene som er satt i meldingen.
Dieđáhusas lea guhkes áiggi perspektiiva, ja lea lunddolaš geahčadit dieđáhusa maŋŋá golbma njeallje jagi ja árvvoštallat leago Sámediggi juksan mihttomeriid mat leat biddjojuvvon dieđáhusas.
Oppfølging av meldingen har økonomiske og administrative konsekvenser.
Dieđáhusa čuovvoleamis leat ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat.
Meldingens mål og strategier gjør det nødvendig å opprette og opprettholde god dialog med mange aktører på ulike nivå innenfor høyere utdanning og forskning.
Dieđáhusa mihttomeriid ja strategiijaid geažil lea dárbu ásahit ja bisuhit buori gulahallama iešguđege aktevrraiguin iešguđege dásis alit oahpu ja dutkama siskkabealde.
I tillegg vil en aktiv bruk av konsultasjonsavtalen være påkrevd.
Dasa lassin lea dárbu árjjalaččat geavahit konsultašuvdnašiehtadusa.
Dette vil utfordre den administrative kapasiteten til arbeidet med høyere utdanning og forskning.
Dát buktá hástalusaid hálddahuslaš kapasitehtii alit oahpu ja dutkama barggus.
2016 skal det gjennomføres en evaluering av tilskuddsordningen for stipend til høyere utdanning.
Alit oahpu stipeandaortnet galgá evaluerejuvvot 2016:s.
Avhengig av resultat og anbefalinger vil også denne kunne ha økonomiske konsekvenser.
Dat sáhttá maiddái buktit ekonomalaš váikkuhusaid mat sorjet bohtosis ja rávvagiin.
Innledning Sametingets Oppvekst-, omsorg og utdanningskomiteen har behandlet sak 08/16 Sametingsmelding om høyere utdanning og forskning.
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus: Álggahus Sámedikki Bajásšaddan-, fuolahus ja oahp po lávdegoddi lea meannudan Sámediggedieđáhusa alit oahpu ja dutkama birra.
Utvikling av det samiske samfunnet er avhengig av kapasitets- og kompetanseøkning, og høyere utdanning og forskning er viktig i dette henseende.
Sámi servodaga ovdáneapmi lea sorjavaš kapasitehta- ja gealbolasáhusas, ja alit oahppu ja dutkan leat dan dihte dehálaččat.
Merknader Merknad fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen og Beaska Niillas, fra Arbeiderpartiet (AP) Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen og Jørn Are Gaski, fra Árja Lars Oddmund Sandvik og Per Erik Mudenia, fra Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen og fra Høyre Lars Filip Paulsen: Sametinget skal evaluere stipendordningen for høyere utdanning i løpet av 2016, samtidig som evalueringen av K06-s retter fokuset mot fremtidig rekruttering av samiske lærere samt førskolelærere.
Mearkka šumit Mearkkašupmi Norgga Sámiid Riikkasearv v i (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen ja Beaska Niillas, Bargiidbelloda ga Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen ja Jørn Are Gaski, Árjja Lars Oddmund Sandvik ja Per Erik Mudenia, Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen ja Olgešbellodaga Lars Filip Paulsen bokte: Sámediggi galgá evalueret stipeandaortnega alit ohppui 2016 jagi mielde, seammás go K06-s evalueren bidjá fokusa sámi oahpaheddjii d ja ovdaskuvlaoahpaheddjii d rekruteremii boahtteáiggis.
Komiteen oppfordrer sametingsrådet, gjennom evalueringsprosessen rundt stipendordningen, å vurdere å innføre pliktår for samisk lærere og førskolelærere som er mottakere av stipend til samisk lærer- og førskoleutdanning.
Lávedegoddi ávžžuha sámediggeráđi, stipeandaortneg a evaluerenproseassa bokte, árvvoštallat bidjat geatnegahttonjagi sámegielat oahpaheddjiide ja ovdaskuvlaoahpaheddjiide geat ožžot stipeandda sámi oahpaheaddji- ja ovdaskuvlaoahpaheaddjiohppui.
Merknad fra Norske Samers Riksforbund (NSR), fra Arbeiderpartiet (AP), fra Árja, fra Åarjel-Saemiej Gielh, fra Nordkalottfolket og fra Høyre: Komiteen ønsker at sametingsrådet utarbeider en handlingsplan på bakgrunn av Sametingsmelding om høyere utdanning og forskning og ber om at plenum får denne til behandling.
Mearkkašupmi Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR), Bargiidbellod aga, Árja, Åarjel-Saemiej Gielh, Nordkalottfolket ja Olgešbellod aga bokte: Lávdegodd i háliida ahte sámediggeráđđi hábme doaibmaplána Sámediggedieđáhusa vuođul alit oahpu ja dutkama birra ja bivdá ahte dievasčoahkkin oažžu dán meannudeapmái.
Merknad fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen: Det er viktig at kunnskapssatsing i det samiske samfunnet bidrar til vekst og produksjon i både privat og offentlig næring.
Mearkkašupmi Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen bokte: Lea dehálaš ahte máhttoáŋgiruššan sámi servodagas mielddisbuktá lassáneami ja eanet buvttadeami sihke priváhta ja almmolaš ealáhusaide.
Særlig er det viktig at de fremtidige innsatsområdene innenfor høyere utdanning rettes mot felter der samisk fokus har en reell betydning for positiv utvikling av samisk språk, kultur og næring.
Earenoamáš dehálaš lea ahte boahtteáiggi áŋgiruššan alit oahpus čađahuvvo surggii n main sámi fokusis lea duohta mearkkašupmi positiivvalaš ovdáneapmái sámi gillii, kultuvrii ja ealáhusaide.
Dette medlemmet ser med bekymring på de lave innsøkingstall til samiske studier de siste årene.
Dát miellahttu oaidná váivašuvvamiin vuollegis ohcanloguid sámi oahpuide maŋimus jagiid.
Dette kan tyde på at markedet for denne spesialiseringen ikke er tilstede, at konkurransen fra andre studier er sterk, og at man generelt kjemper om få studenter som gjør andre prioriteringer.
Dát sáhttá mearkkašit ahte dán spesialiseremii ii leat márkan, ahte gilvu eará oahpuin lea garas, ja ahte mii obbalaččat gilvalit moatti studeantta gaskka mat vuoruhit eará ládje.
De fleste samiske akademikere arbeider i dag innenfor det offentlige, og arbeidslivsprognoser tilsier at det i fremtiden ikke vil være ressurser til å øke offentlig virksomhet.
Eanaš sámi akademihkkarat barget dál almmolaš ásahusain, ja bargoeallin einnosteamit muitalit ahte eai boahtteáiggis leat resurssat lasihit almmolaš doaimmaid.
Det bør ikke satses på høyere utdanning som kan bidra til arbeidsledighet og færre muligheter på arbeidsmarkedet for den enkelte.
Ii ábut áŋgiruššat alit oahpui guin mat sáhttet mielddisbuktit ovttaskas olbmuide bargguhisvuođa ja unnit vejolašvuođaid bargomárkanis.
Forslag Forslag fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen og Beaska Niillas, fra Arbeiderpartiet (AP) Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen og Jørn Are Gaski, fra Árja Lars Oddmund Sandvik og Per Erik Mudenia, fra Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen og fra Høyre Lars Filip Paulsen: Forslag 1: Tilleggspunkt under strategier i 3.1.2: - Sametinget skal bidra til at Nord universitetet synliggjør sitt ansvar for sør- og lulesamisk, blant annet gjennom skilting.
Evttohusat Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Sandra Márjá West, Olof Anders Kuhmunen, ja Beaska Niillas, Bargiidbelloda ga Stine Marie Høgden, Thomas Kappfjell, Vibeke Larsen ja Jørn Are Gaski, Árjja Lars Oddmund Sandvik ja Per Erik Mudenia, Åarjel-Saemiej Gielh Ellinor Marita Jåma, Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen ja Olgešbelloda ga Lars Filip Paulsen bokte: Evttohus 1: Lassičuokkis strategiijaide 3. 1. 2: - Sámediggi galgá váikkuhit dasa ahte Davvi universitehta čalmmusindahká iežas ovddasvástádusa lulli- ja julevsámegielas, earret eará galbema bokte.
- Sametinget skal bidra til å sikre samisk representasjon i universitetssystemene som har ansvar for samiske språk.
- Sámediggi galgá váikkuhit dasa ahte sámi ovddasteapmi sihkkarastojuvvo universitehtavuogádagain main lea ovddasvástádus sámi gielain.
Tilleggspunkt under strategier i 3.2.1: - Arbeide for å opprette stipendiatstillinger på masternivå i lule- og sørsamisk språk.
Lassičuokkis strategiijaide 3.2.1: - Bargat dan nammii ahte ásahuvvojit stipendiáhtavirggit masterdásis julev- ja lullisámi gielas.
Dette for at de samiske språkene også innbyrdes skal oppnå likeverdighet.
Dán dan dihte vai sámi gielat gaskaneaset olahit ovttadássásašvuođa.
Under kapittel 3.2.2 samisk kulturarv, kunst og musikk inkludert joik, avsnitt 11: "bær" endres til "bør".
3.2.2 Sámi kulturárbi, dáidda ja musihkka oktan juoigamiin, 11. teakstaoasis: "b ær " rievdaduvvo "bør" (dárogieloasis).
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Muđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 008/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 008/16
Forslag 2 fra representant Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet
Evttohus 2 - Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat
Melding om høyere utdanning og forskning Meldingen har premisser som ikke er verifiserbare.
Dieđáhus alit oahpu ja dutkama birra Dieđáhusas leat eavttut maid ii sáhte duođaštit.
Det slås fast at høyere utdanning og forskning bidrar til å styrke samisk språk, identitet, kultur og samfunnsliv.
Čuoččuhuvvo ahte alit oahppu ja dutkan lea mielde nannemin sámi giela, identitehta, kultuvrra ja servodateallima.
Dette er i meldingen udokumentert.
Dat ii leat duođaštuvvon dieđáhusas.
Samisk språk, kultur, tradisjon og historie styrkes ikke i støvete korridorer i akademiske institusjoner, men ved å være i levende bruk i samfunnet og dagliglivet, der folk bor.
Sáme giella, kultuvra, árbevierut ja historjá ii nannejuvvo akademihkalaš ásahusaid gavjafeaskáriin, muhto go geavahuvvo ealli servodagain ja árgabeaivvis, gos olbmot ásset.
Det samiske samfunnet er en del av det moderne kunnskapssamfunnet.
Sámi servodat lea oassin ođđaáiggi máhttoservodagas.
Butenschønutvalget slår selv fast at det foregår samisk forskning ved flere universiteter og høyskoler, og at det er spesielt mye ved Sámi Allaskuvla og UiT Norges arktiske universitet.
Butenschøn -lávdegoddi deattasta ieš ahte máŋgga universitehtas ja allaskuvllas čađahuvvo sámi dutkan, ja ahte dat čađahuvvo erenoamážit ollu Sámi allaskuvllas ja UiT Norgga árktalaš universitehtas.
Sametinget slår fast at samisk høyere utdanning og forskning er vel ivaretatt i Norge, og at man ikke trenger noe ytterligere mål og virkemidler for å fremmet dette.
Sámediggi nanne ahte sámi alit oahppu ja dutkan lea bures fuolahuvvon Norggas, ja ahte ii dárbbašuvvon eanet mihttomeriid ja váikkuhangaskaomiid dan ovddideapmái.
Forslag 3 fra representant Sandra Márjá West, NSR
Evttohus 3 - Áirras Sandra Márjá West, NSR sámediggejoavkku
SUPUs innspill til Sametingsmelding om høyere utdanning og forskning Endringsforslag til rådets forslag, kapittel 3.2.6 Helse, 7. avsnitt, første setning endres til: Sametingets eldreråd og Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) har i møter med rådet sterkt understreket behovet for at det samiske perspektivet må implementeres i alle helsefaglige utdanninger.
Rievdadusárvalus ráđi evttohussii, kapihtal 3.2.6 Dearvvašvuohta, 7. teakstaoasi vuosttaš cealkka rievdaduvvo dánin: Sámedikki vuorrasiidráđđi ja Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SáNul) leat čoahkkimis ráđiin nannosit deattuhan dárbbu dasa ahte sámi perspektiiva galgá sajáiduvvot buot dearvvašvuođafágalaš oahpuide.
Tilleggsforslag til rådets forslag, kapittel 3.2.7 Barnehage og grunnopplæring, tillegg på slutten av 6. avsnitt:Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) har også understreket behovet for samisk perspektiv i lærer- og barnehageutdanninger i sitt møte med rådet.
Lassievttohus ráđi evttohussii kapihtal 3.2.7 Mánáidgárddit ja vuođđooahpahus, lasáhus 6. teakstaoasi lohppii: Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SáNul) lea maid deattuhan dárbbu čoahkkimis ráđiin sámi perspektiivii oahpaheaddji- ja mánáidgárdeoahpaheaddjioahpus.
Merknad, Åarjel-saemiej Gïelh, v/ representant Ellinor Marita Jåma, Høyres sametingsgruppe, Arbeiderpartiet sametingsgruppe, Árjas sametingsgruppe, NSR/NSR-SÁB sametingsgruppe, Nordkalottfolket ved Kjellrun Willhelmsen
Mearkkašupmi - Åarjel-Saemiej Gïelh, áirras Ellinor Marita Jåma bokte, Olgešbellodat, áirras Lars Filip Paulsen bokte, Bargiidbellodat, Árja, áirras Láilá Susanne Vars bokte, NSR-NSR/SÁB, áirras Kirsti Guvsam bokte ja Nordkalottfolket, áirras Kjellrun Wilhelmsen bokte
1. januar 2016 fusjonerte Høyskolen i Nord-Trøndelag og Universitetet i Nordland seg sammen til Nord Universitet.
Ođđajagimánu 1. b. 2016 ovttastuhttojuvvui Davvi-Trøndelága allaskuvla Nordlándda universitehtain ja šattai Davvi universitehta.
Nord Universitet har dermed et nasjonalt ansvar for sør- og lulesamisk språk og kultur.
Nu lea ge Davvi universitehtas nationála ovddasvástádus lulli- ja julevsámi gielas ja kultuvrras.
For at dette ansvaret skal ivaretas vil Sametinget jobbe for at det sikres både sør- og lulesamisk styrerepresentasjon i universitetssystemet.
Vai dát ovddasvástádus fuolahuvvošii, áigu Sámediggi bargat dan ala ahte sihkkarastojuvvo sihke lulli- ja julevsámi stivraovddastus universitehtavuogádagas.
Saken påbegynt 03.03.16 kl. 18.15 Votering Av 39 representanter var 37 til stede.
0 3. 1 6 dii. 1 8.15 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 7 čoahkis.
Forslag 2 ble forkastet med 35 mot 2 stemmer.
Evttohus 2 hil g ojuvvui 3 5 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 3 ble vedtatt med 35 mot 2 stemmer
Evttohus 3 mearriduvvui 35 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 1 ble vedtatt med 35 mot 2 stemmer.
Evttohus 1 mearriduvvui 35 jienain 2 jiena vuostá.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen tilrådning ble vedtatt med 35 mot 2 stemmer
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 35 jienain 2 jiena vuostá.
Vibeke Larsen, saksordfører
Vibeke Larsen, áššejođiheaddji
1. Innledning
1. Álggahus
Norges forskningsråd, Sámi allaskuvla, UiT Norges arktiske universitet, Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag var involvert i forberedelsene til konferansen.
Konferánsii ráhkkanemiide serve Norgga dutkanráđđi, Sámi allaskuvla, Norgga árktalaš universitehta, Norlándda universitehta ja Davvi-Trøndelága allaskuvla.
Sametinget skal bidra til at Nord universitetet synliggjør sitt ansvar for sør- og lulesamisk, blant annet gjennom skilting.
Sámediggi galgá váikkuhit dasa ahte Davvi universitehta čalmmusindahká iežas ovddasvástádusa lulli- ja julevsámegielas, earret earágalbema bokte.
Sametinget skal bidra til å sikre samisk representasjon i universitetssystemene som har ansvar for samiske språk.
Sámediggi galgá váikkuhit dasa ahte sámi ovddasteapmi sihkkarastojuvvo universitehtavuogádagain main lea ovddasvástádus sámi gielain.
Arbeide for å opprette stipendiatstillinger på masternivå i lule- og sørsamisk språk.
Bargat dan nammii ahte ásahuvvojit stipendiáhtavirggit masterdásis julev- ja lullisámi gielas.
Sametinget er av den oppfatning at det ved Sámi allaskuvla bør være tilbud om studier fra bachelor til doktorgradsnivå i samisk kunstfag og samisk musikk med joik.
Sámediggi oaivvilda ahte Sámi allaskuvllas berrešii leat oahppofálaldat sámi dáiddafágas ja sámi musihkas ja juoigamis bachelor dási rájes gitta doavttergráda dássái.
Samisk kulturarv, kunst og musikk har en solid og selvfølgelig plass i høyere utdanning og forskning.
Sámi kulturárbbis, dáidagis ja musihkas lea nana ja diehttelas sadji alit oahpus ja dutkamis.
Arbeide for at samiske kulturkunnskapsstudier utvikles og tilbys ved flere ulike utdanningsinstitusjoner.
Bargat dan ala ahte sámi kulturmáhttooahput ovddiduvvojit ja fállojuvvojit máŋgga iešguđege oahppoásahusain.
Innen høyere utdanning er det behov for å få til egne tilbud, spesielt for samisk reiseliv.
Alit oahpahusas dárbbašuvvojit sierra fálaldagat earenoamážit sámi mátkeealáhusa várás.
Mål: Det finnes forskning som grunnlag for bevaring og utvikling av samiske tradisjonelle næringer.
Mihttomearit: Gávdno dutkan vuođđun dasa ahte seailluhit ja ovddidit sámi árbevirolaš ealáhusaid
Strategier: Bidra til styrket forskning på arealbruk og forvaltning av arealer i samiske områder.
Strategiijat: Váikkuhit nannet dutkama areálageavaheamis ja areálahálddašeamis sámi guovlluin
Forskningen og høyere utdanning om samiske rettsforhold har et fortsatt behov for videreutvikling, også slik at den internasjonale rettsutviklingen konkretiseres for oppfølging i nasjonal lovgiving og for rettsanvendelsen i domstoler og offentlig forvaltning.
Dutkama ja alit oahpu sámi riektedilálašvuođaid birra lea ain dárbu ovddidit, maiddái dan dihte vai riikkaidgaskasaš riekteovdáneapmi konkretiserejuvvo nationála lágaid čuovvoleami várás ja duopmostuoluid riektegeavaheami várás ja almmolaš hálddašeami várás.
Arbeide for styrking av forsking om samiske rettsforhold.
Bargat dan ala ahte nannet sámi riektediliid dutkama
Arbeide for at det opprettes et masterutdanning i eiendomsfag som inkluderer samiske rettsforhold.
Bargat dan ala ahte álggahuvvo masteroahppu oamastanfágas mii fátmmasta sámi riektediliid
Arbeide for at kunnskap om samisk kultur, eiendomshistorie, rettserverv og sedvanerett inngår som en del av basiskompetansen i utdanningen for alle jordskiftedommere.
Bargat dan ala ahte máhttu sámi kultuvrra, oamastanhistorjjá, riekteháhkama ja boaresvirot vuoigatvuođaid birra lea oassin vuođđogelbbolašvuođas buot eananjuohkinduopmáriid oahpus
Finansieringen av sametingsvalgundersøkelser må fra og med valget i 2017 inn i Sametingets rammebudsjett for å sikre nødvendig forutsigbarhet og forankring av en systematisk sametingsvalgforskning.
Sámediggeválggaid iskkademiid ruhtadeapmi jagi 2017 válgga rájes ferte biddjojuvvot Sámedikki rámmabušehttii sihkkarastin dihte dárbbašlaš einnostahttivuođa ja ahte sámediggeválggat vuogádatlaččat dutkojuvvojit.
Arbeide for styrking av forsking på samisk offentlighet, herunder sammenlignende forskning med situasjon og utvikling i Finland, Sverige og Russland Arbeide for systematisk forskning om sametingsvalget.
Bargat sámi almmolašvuođa dutkama nannemiin, maiddái buohtastahttit dutkama diliin ja ovddidemiin Suomas, Ruoŧas ja Ruoššas Bargat sámediggeválggaid vuogádatlaš dutkamiin
3.2.6 Helse Kunnskap om samiske samfunnsforhold, samisk språk og kultur er nødvendig for å påvirke helsen til den samiske befolkning i positiv retning.
3.2.6 Dearvvašvuohta Dárbbašuvvo máhttu sámi servodatdiliid, sámi giela ja kultuvrra birra váikkuhit sámi álbmoga dearvvašvuođa positiivvalaš guvlui.
Sametingets eldreråd og Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) har i møter med rådet sterkt understreket behovet for at det samiske perspektivet må implementeres i alle helsefaglige utdanninger.
Sámedikki vuorrasiidráđđi ja Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SáNul) leat čoahkkimis ráđiin nannosit deattuhan dárbbu dasa ahte sámi perspektiiva galgá sajáiduvvot buot dearvvašvuođafágalaš oahpuide.
Helse- og sosialfaglig personell har nødvendig kunnskap om samiske samfunnsforhold, samisk språk og kultur Strategier: Bidra til at helse- og sosialfaglig personell på alle nivå har samisk språk- og kulturkompetanse.
Dearvvašvuođa- ja sosiálgafágalaš bargiin lea dárbbašlaš máhttu sámi servodatdiliid birra, sámi gielas ja kultuvrras
Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) har også understreket behovet for samisk perspektiv i lærer- og barnehageutdanninger i sitt møte med rådet.
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SáNul) lea maid deattuhan dárbbu čoahkkimis ráđiin sámi perspektiivii oahpaheaddji- ja mánáidgárdeoahpaheaddjioahpus.
Slik kunnskap handler for eksempel om språkopplæringsmetodikk og tilpasning til ulike nivå også innen voksenopplæring, tospråklighetsopplæring, didaktikk for samisk fjernundervisning, frafall av elever i samiskopplæring på grunnskolenivå og frafall av samiskspråklige elever i videregående opplæring..
Dákkár máhtu oktavuođas lea ovdamearkka dihte sáhka giellaoahpahusmetodihka ja heiveheami birra iešguđege rávisolbmuidoahpahusdásiide, guovttegielatoahpahusas, sámi gáiddusoahpahusa didaktihkas, manne oahppit heitet sámegielaoahpahusas vuođđoskuvladásis ja manne sámegielat oahppit heitet joatkkaskuvllain.
3.3 Rekruttering til samisk høyere utdanning og forskning Befolkningstallet i de samiske områdene følger en saktegående negativ trend, preget av en lett aldrende befolkning sammenlignet med landsgjennomsnittet - en utvikling distrikts-Norge generelt også preges av.
3.3 Rekrutteren sámi alit ohppui ja dutkamii Olmmošlohku sámi guovlluin lea gulul njiedjamin, báhcimin leat vel boares olbmot go buohtastahttá riikka gaskameriin – mii lea dovdomearkan oppalaččat ovdáneapmái guovlu-Norggas.
Strategier: Bidra til rekruttering av studenter på ulike nivåer innen samisk høyere utdanning og forskning.
Strategiijat: Váikkuhit iešguđege dásiid studeanttaid rekrutterema sámi alit ohppui ja dutkamii
Etablerte og eventuelle nye forskningsetiske regler etterleves i samisk forskning.
Ásahuvvon ja vejolaš ođđa dutkanetihkalaš njuolggadusat doahttaluvvojit sámi dutkamis
Sluttføre arbeidet i utvalg for samisk forskning og human biologisk materiale Utrede behovet for å definere egne forskningsetiske regler for forskning på samene som urfolk.
Sámi dutkama ja humána biologalaš ávdnasiid lávdegotti barggu loahpaheapmi Čielggadit leago dárbu meroštallat sierra dutkanetihkalaš njuolggadusaid sámiid dutkamii dan geažil go sámit lea álgoálbmot
Arbeide for at forskerutdanningen på feltet etikk inkluderer kunnskap om fornorskningstidens forskningshistorie og dens effekter.
Bargat dan ala ahte dutkanoahpus etihkasuorggis lea mielde máhttu dáruiduhttináiggi dutkanhistorjá ja daid váikkuhusaid birra
Ášši/Sak 009/16
Ášši 009/16
14/1438
14/1438
SP 09/16
DC 09/16
Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling: Sametinget viser til erklæringen om samarbeid, som er inngått mellom Sametinget og Oslo kommune i februar dette år.
Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus: Sámediggi čujuha ovttasbargojulggáštussii, mii lea sohppon gaskkal Sámedikki ja Oslo suohkana dán jagi guovvamánus.
Sametinget er positiv til samarbeidserklæringen om samiske saker mellom Sametinget og Oslo kommune, og godkjenner erklæringen som den foreligger.
Sámediggi lea positiiva sámi áššiid ovttasbargojulggáštussii gaskkal Sámedikki ja Oslo suohkana, ja dohkkeha julggáštusa nu go dás boahtá ovdan.
Plan og finanskomiteen - 002/16
Plána ja finansalávdegoddi - 002/16
Sametingets plan- og finanskomité har behandlet samarbeidserklæring mellom Sametinget og Oslo kommune.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ovttasbargojulggaštusa gaskal Sámedikki ja Oslo suohkana.
Merknader:
Mearkkašumit:
Komiteens medlem fra Fremskrittpartiet Aud Marthinsen fremmet følgende merknad:
Lávdegotti Ovddádusbellodatlahttu Aud Marthinsen ovddidii čuovvovaš mearkkašumi:
Samarbeids erklæringen understøtter d ette medlemmet syn på at store og robuste kommuner vil være i stand til å ivareta samisk språk, kultur, identitet og historie på egen hånd.
Ovttasbargojulggaštus doarju lahtu čuoččuhusa ahte stuora ja nana suohkanat nagodit váldit vára sámi gielas, kultuvrras, identitehtas ja historjjás iešheanalaččat.
Erklæringen viser at kommunereformen for færre og større kommuner, er viktig for å skape robuste kommuner - som er i stand til å ivareta alle innbyggernes interesser.
Julggaštus muitala ahte suohkanreforbma hárvvet ja stuorit suohkaniiguin, lea dehálaš nana suohkaniid háhkamii – mat nagodit váldit vára buot ássiid beroštumiin.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki dahkat čuovvovaš mearrádusa:
Sametingets plenum - 009/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 009/16
Saken påbegynt 03.03.16 kl. 19.15 Votering Av 39 representanter var 3 6 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 03.03.16 dii. 19.15 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 6 čoahkis.
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat
Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus. Sáhkavuorrolistu ja replihkat
Ronny Wilhelmsen, saksordfører
Ronny Wilhelmsen, áššejođiheaddji
Anita P. Ravna
Anita Persdatter Ravna
Sametinget viser til erklæringen om samarbeid, som er inngått mellom Sametinget og Oslo kommune i februar dette år.
Sámediggi čujuha ovttasbargojulggáštussii, mii lea sohppon gaskkal Sámedikki ja Oslo suohkana dán jagi guovvamánus.
Behandlingen av saken ble avsluttet 03.03.16 kl.19. 55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 03.03.16 dii. 1 9.
Ášši/Sak 010/16
5 5 Ášši 010/16
14/2223
14/2223
Plenumsledelsen
Dievasčoahkkinjođihangoddi
01.02.16
01.02.16
DCJ 01/16
DCJ 01/16
29.02 – 01.03.16
29.02. – 01. 03.16
SP 10/16
DC 10/16
Forslag og merknader Plenumsledelsens forslag til innstilling Sametinget fastsetter følgende møteplan for Sametinget 2017.
Evttohusat ja mearkkašumit Dievasčoahkkinjođihangotti mearrádusárvalus Sámediggi mearrida čuovvovaš čoahkkinplána jagi 2017 Sámedikki čoahkkimiid várás.
Sametingets komitémøter og plenumsmøter første halvdel 2017: Uke 10: 6. – 10. mars komité- og plenumsmøter.
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat vuosttas jahkebeali 2017: Vahku 10: njukčamánu 6. - 10. b., lávdegodde- ja dievasčoahkkimat.
Må tilpasses åpning av nytt storting Uke 47: 20. - 24. november, komitémøter Uke 49: 4. - 8. desember, plenumsmøte
Ferte heivehuvvot ođđa stuorradikki rahpamii Vahku 47: skábmamánu 20. - 24. b., lávdegoddečoahkkimat Vahku 49: juovlamánu 4. – 8. b., dievasčoahkkin
Plan og finanskomiteen - 003/16
Plána ja finansalávdegoddi - 003/16
Sametingets plan- og finanskomiteen har behandlet Sametingets møteplan 2017.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan Sámedikki čoahkkinplána 2017.
Forslag fra FrPs Aud Marthinsen og Nordkalottfolkets Toril Bakken Kåven:
Ovddádusbellodaga Aud Marthinsen ja Nordkalottfolket Toril Bakken Kåven evttohus:
Forslag 1
1.evttohus:
Sametinget vedtar følgende møteplan for 2017:
Sámediggi mearrida čuovvovaš čoahkkinplána 2017 jahkái:
Uke 10: 6- 10.
10. vahkku: njukčamánu 6- 10.
mars komité- og plenum
b. Lávdegodde- ja dievasčoahkkimat
Uke 22: 29. mai – 2. juni komité- og plenum
22. vahkku: miessemánu 29.b.- geassemánu 2.b. Lávdegodde- ja dievasčoahkkimat
Uke 40 eller 41: Åpning av nytt sameting
40. dahje 41.vahkku: Ođđa sámedikki rahpan
Uke 49: 4-9.
49. vahkku: juovlamánu 4-9.
desember komité- og plenum
b. Lávdegodde- ja dievasčoahkkimat
Komiteens tilrådning:
Lávdegotti ávžžuhus:
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat:
Sametinget støtter for øvrig plenumsledelsens forslag til innstiling.
Sámediggi doarju muđui čoahkkinjođihangotti mearrádusárvalusa.
Sametingets plenum - 010/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 010/16
Saken påbegynt 04.03.16 kl. 09.50 Av 39 representanter var 37 til stede.
03.16 dii. 09.50. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 37 čoahkis.
Forslag 1 ble forkastet med 3 2 mot 5 stemmer
Evttohus 1 hilgojuvvui 32 jienain 5 vuostá.
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 35 mot 2 stemmer.
Plána-ja finánsalávdegotti árvalus mearriduvvui 35 jienain 2 jiena vuostá.
Knut Store, saksordfører
Knut Store, áššejođiheaddji
Aud Marthinsen
AudMarthinsen
Må tilpasses åpning av nytt storting Uke 47: 20. - 24. november, komitémøter Uke 49: 4. - 8. desember, plenumsmøte Saken avsluttet 04.03.16 kl. 10.00
Ferte heivehuvvot ođđa stuorradikki rahpamii Vahku 47: skábmamánu 20. - 24. b., lávdegoddečoahkkimat Vahku 49: juovlamánu 4. – 8. b., dievasčoahkkin Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 04.03.16 dii. 10.00.
Ášši/Sak 011/16
Ášši 011/16
15/5837
15/5837
SR 07/16
SR 07/16
SP 11/16
DC 11/16
Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling: Jordbruket spiller en betydelig rolle som grunnlag for sysselsetting, verdiskaping, produksjon av matvarer og som grunnlag for bosetting i samiske områder.
Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus: Eanadoallu lea deaŧalaš vuođđun barggolašvuhtii, árvoháhkamii, borramušgálvvuid buvttadeapmái ja vuođđun ássamii sámi guovlluin.
Jordbruket spiller også en viktig rolle i å videreføre samisk språk og kulturtradisjon.
Eanadoallu lea deaŧalaš maiddái sámi giela ja kulturárbevieruid gaskkusteamis.
Sametinget er opptatt av at jordbruksnæringen har gode rammebetingelser for sin drift og utvikling.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte eanadoalus leat buorit rámmaeavttut doaibmasis ja ahtanuššamii.
Levende bygder er den beste garantien for at samisk kultur og språk får en sikker fremtid.
Ealli gilit dáhkidit buoremusat sámi kultuvrii ja gillii sihkkaris boahtteáiggi.
Å sikre dagens bruksstruktur og opprettholde sysselsettingen i næringen og øke lønnsomheten er avgjørende for å opprettholde levende bygder.
Dáláš doallostruktuvra sihkkarastin ja barggolašvuođa bisuheapmi ealáhusas ja gánnáhahttivuođa buorideapmi leat vealtameahttun deaŧalaččat ealli giliid bisuheapmái.
Derfor er det viktig for Sametinget å jobbe for et styrket driftsgrunnlag i det samiske jordbruket.
Danne lea Sámediggái deaŧalaš ahte sámi eanadoalu doaibmavuođu nanosmahttojuvvo.
Sametinget har som langsiktig mål å øke sysselsettingen og produksjonen i næringen.
Sámedikki guhkes áiggi mihttomearrin lea buoridit barggolašvuođa ja buvttadeami ealáhusas.
Jordbruket i samiske områder har et potensial til å utvikle seg.
Sámi guovlluid eanadoalus lea vejolašvuohta ahtanuššat.
I enkelte kommuner ligger det store dyrkete arealer som ikke er i bruk, men som med enkle grep kan settes i produksjon igjen.
Muhtun gielddain leat stuorra beldejuvvon eatnamat mat eai geavahuvvo, muhto maid álkidit sáhtášii bidjat fas buvttadit.
Dagens anlegg - meierier, slakterier etc - har kapasitet til å øke produksjonen.
Dáláš rusttegiin – meieriijain, njuovahagain jna – lea kapasitehta buoridit buvttadeami.
Nedgangen i antall bruk i de samiske områdene er bekymringsfull.
Doallologu njiedjan sámi guovlluin addá siva fuolastuvvat.
I Finnmark fylke er det en markant nedgang i antall bruk fra 2005 til 2015 fra 414 jordbruksbedrifter til 317 jordbruksbedrifter.
Finnmárkku fylkkas lea doallolohku njiedjan 2005 rájes 2015 rádjai ollu, 414 eanadoallofitnodagas 317 eanadoallofitnodahkii.
Det er en nedgang på 23 %.
Njiedjan lea 23 %.
I Finnmark er det rundt 101 melkeprodusenter igjen.
Finnmárkui leat vel báhcan birrasii 101 mielkebuvttadeaddji.
I Troms er nedgangen enda større fra 1340 bruk i 2005 til 921 bruk i 2015, som utgjør 31 %.
Romssas lea njiedjan vel eanet, 2005:s ledje 1340 doalu ja 2015:s fas 921 doalu, 31 %.
Nedgangen i antall bruk er ekstra bekymringsfull ettersom jordbruksmiljøene allerede er små sammenliknet med jordbruket på landsbasis.
Doallologu njiedjan addá siva fuolastuvvat vel eanet danne go eanadoallobirrasat juo leat unnit go buohtastahttá eanadoaluin riikadásis.