pere/sami_parallel huggingface dataset:
Når man legger sammen utsagnene fra NSR-lederen og medlemmet i Sametingsrådet , er det vanskelig å forstå det annerledes enn at flertallet stadig har det samme synet som for ti år siden - nemlig at det ikke er en rettighet for alle samer å velge sitt eget politiske grunnlag for å delta i sametingsvalgene .
Go bidjá oktii dan maid NSR:a ovdaolmmoš ja Sámediggeráđi lahtu dás cealkiba , lea váttis áddet dan earáláhkái ahte oaidnu eanetlogu bealis ain lea dat mii leai logi jagi dás ovdal , nammalassii ahte buot sápmelaččat eai galgga beassat ieža mearridit makkár vuođu alde háliidit searvat Sámedikki válggaide .
For at det ikke skal være noen uklarheter vil jeg be sametingspresidenten om å svare på følgende :
Vai eai galggašii báhcit eahpečielggasvuođat bivddán Sámedikki presideantta vástidit čuovvovaš gažaldaga :
Støtter presidenten de uttalelser og vurdering av blant annet Arbeiderpartiets sametingsgruppe , som hans partileder og ett av medlemmene i Sametingsrådet har kommet med , om at vi er styrt sørfra og at man bør koste oss ut av Sametinget ?
Doarju go presideanta daid cealkámušaid ja árvvoštallamiid ea.ea. Bargiidbellodaga sámediggejoavkku hárrái mat su bellodaga ovdaolbmo ja ovtta ráđđelahtu bealis leat ovddiduvvon ahte mii leat stivrejuvvon máddin ja ahte min berre čorget eret Sámedikkis ?
I den grad det er oppfatninga - kan man da vente seg forslag om å endre samelova i retning av at samer med partipolitisk tilknytning ikke skal ha rett til å stille lister til sametingsvalget ?
Jos nu leaš - lea go dalle vuordimis árvalusat rievdadit dálá sámelága dan guvlui ahte sápmelaččat geat gullet man nu bellodahkii eai galgga beassat cegget listtuid sámediggeválgii ?
Sametingsrådet har ingen grunnlag for å hevde at Arbeiderpartiets sametingsgruppe er styrt sørfra eller fra andre kanter av landet .
Sámediggeráđis ii leat makkárge vuođđu čuoččuhit ahte Bargiidbellodaga sámediggejoavku stivrejuvvošii máttil dahje eará guovllus riikkas .
Det er samemanntallsførte som i dag kan stille lister til sametingsvalget , og avlegge stemme .
Sii geat otne sáhttet bidjat listtuid sámediggeválgii ja jienastit , leat dat geat leat fievrriduvvon sámi jienastuslohkui .
Ingen grupper er på forhånd avskåret fra å stille lister .
Makkárge joavkkus ii ovdagihtii váldo eret vejolašvuohta bidjat listtuid .
Slik bør det også være i fremtiden .
Nu berre leat boahtteáiggis ge . 2 .
BRUK AV MIDLER FRA SAMISK KULTURRÅD
SÁMI KULTURRÁÐI RUÐAID GEAVAHEAPMI
Vi registrerer at Samisk kulturråd deler rundhåndet ut penger til forskjellige jubileums-markeringer til diverse lokallag av NSR .
Mii oaidnit ahte sámi kulturráđđi juohká árvasit ruđaid NSR:a iešguđet báikkálaš servviid sierralágan ávvudemiid čalmmustemiide .
Nå sist ble det bevilget kr. 45.000,- til Bergen Sámi Searvi ’ s jubileum ; administrativt .
Dál gieskat lea juolluduvvon 45.000,- kr. . Bergen Sámi Searvvi ávvudeapmái ; hálddahuslaččat .
Vi vil påpeke at grensa for administrativt tildeling av midler er kr. 30.000,- .
Mii čujuhit ahte hálddahuslaččat ruđaid juogadeapmái lea 30.000,- kr. rádjin .
Vi vil gjerne vite om tildelingen av beløpet utover grensa for administrativt tildeling er foretatt etter instruks fra noen ?
Mii dáhttut áinnas diehtit manne dát rádji lea rasttilduvvon , lea go muhtun gohččon nu dahkat ?
I forskriften for Samisk kulturfond vedtatt av Sametinget 26.05.94 er formålet med Samisk kulturfond « å fremme tiltak for samisk kultur , og stimulere samiske kulturaktiviteter for den samiske befolkningen » , jfr. § 2 og §7 .
Sámi kulturfoandda njuolggadusain maid Sámediggi lea 26.05.94 mearridan , lea Sámi kulturfoandda ulbmilin « ovddidit doaibmabijuid sámi kultuvrii , ja movttiidahttit sámi kulturdoaimmaid sámi álbmogii » , gč. § 2 ja § 7 .
Bevilgninger som blir foretatt av Samisk kulturråd til forskjellige samiske kulturtiltak skjer på bakgrunn av søknader og vurderes i forhold til Samisk kulturfonds forskrifter og støttepraksis .
Sámi kulturráđi juolludusat iešguđetlágan sámi kulturdoaibmabijuide , mearriduvvojit ohcamiid vuođul ja árvvoštallojuvvojit Sámi kulturfoandda njuolggadusaid ja doarjjageavahusa ektui .
Sametingsrådet viser til at Samisk kulturråd har delegert vedtaksmyndighet til administrasjonen til å bevilge søknader som ikke volder særlig tvil innenfor en ramme på kr. 30 000,- og til å avslå søknader som ikke volder særlig tvil eller som faller utenom gjeldende retningslinjer og praksis , jfr. kulturrådets vedtak i sak 50/95 .
Sámi kulturráđđi lea delegeren hálddahussii válddi mieđihit ohcamiidda main ii leat duođi eanet eahpádus , 30 000 kr. rámma siskkabealde , ja válddi biehttalit ohcamiid main ii leat duođi eanet eahpádus dahje masa gustovaš njuolggadusat ja geavahus eai guoskka , vrd. kulturráđi mearrádusa áššis 50/95 .
Sametingsrådet anser delegasjonen til administrasjonen å være i samsvar med § 6 i forskriften .
Sámediggeráđi mielas soahpá dát váldedelegeren hálddahussii njuolggadusaid § 6:áin .
Når det gjelder bevilgninger til Bergen Sámiid Searvi ( BSS ) viser Sametingsrådet til Samisk kulturråds vedtak i sak A 67/99 og A 123/99 .
Go lea sáhka juolludeamis Bergen Sámiid Searvái ( BSS ) , čujuha Sámediggeráđđi Sámi kulturráđi mearrádussii áššis A 67/99 ja A 123/99 .
Sametingsrådet vil bemerke at bevilgninger på tilsammen kr. 45 000,- til BSS er to enkeltvedtak fattet av administrasjonen i Samisk kulturråd .
Sámediggeráđđi dáhttu mearkkašit ahte juolludeamit BSS:ii , buohkanassii 45 000 kr. , leat guokte ovttaskas mearrádusa maid Sámi kulturráđi hálddahus lea dahkan .
’ s jubileum er øremerket til dekning av honorarer til samiske artister og kunstnere i forbindelse med foto- og maleri-utstillingene , og at de formelle krav om rapport og regnskap som dokumenterer bruken av midlene , er forutsetningene for utbetaling av tilskuddet .
Sámediggeráđđi lea oaidnán ahte juolludeamit BSS:ii eai oaččo geavahuvvot earágo honoráraide sámi artisttaide ja dáiddáriidda foto- ja málagovvačájáhusa oktavuođas , ja ahte formálalaš raporteren- ja rehketdoallogáibádusat mat duođaštit ruhtageavaheami , leat eaktun doarjaga olggosmáksimii .
Alle vedtak fattet av administrasjonen i henhold til delegasjonsvedtaket blir forelagt Samisk kulturråd for eventuelle kommentarer eller merknader .
Buot mearrádusat maid hálddahus dahká delegerenmearrádusa olis , biddjojuvvojit Sámi kulturráđđái vai beassá buktit mearkkašumiid dahje cuiggodemiid .
Etter det Sametingsrådet kjenner til , er det hittil ikke kommet innsigelser eller andre merknader til de vedtak som er fattet administrativt , ei heller til bevilgninger til BSS .
Dađi mielde go Sámediggeráđđi diehtá , de eai leat dán rádjái boahtán moaitámušat dahje eará cuiggodeamit mearrádusaide maid hálddahus lea dahkan , eai juolludeamiide BSS:ii ge .
Sametingsrådet tolker dette dithen at Samisk kulturråd har « godtatt » at vedtak i sak A 67/99 og A 123/99 er to enkeltvedtak og i samsvar med delegasjonsvedtaket i sak 50/95 .
Sámediggeráđđi dulko dán nu ahte Sámi kulturráđđi lea guorrasan dasa ahte mearrádusat áššiin A 67/99 ja A 123/99 leat guokte ovttaskas mearrádusa , ja ahte sohpet delegerenmearrádusain áššis 50/95 .
Utfra ovennevnte kan Sametingsrådet ikke se at administrasjonen i Samisk kulturråd har gått utenfor sin fullmakt til delegasjonsvedtaket i sak 50/95 .
Bajábeali ákkaid vuođul ii leat Sámi kulturráđi hálddahus Sámediggeráđi mielas mearridan viidát go maid delegerenmearrádus áššis 50/95 addá válddi dahkat .
Sametingsrådet viser til forskriftene for Samisk kulturfond , her gis alle mulighet til å søke om støtte til ulike tiltak som fremmer samisk kultur og til tiltak som stimulerer samiske kulturaktiviteter , jfr. § 2 .
Sámediggeráđđi čujuha Sámi kulturfoandda njuolggadussii , mii addá buohkaide vejolašvuođa ohcat doarjaga iešguđetlágan doaibmabijuide mat ovddidit sámi kultuvrra ja doaibmabijuide mat movttiidahttet sámi kulturdoaibmabijuid , vrd. § 2 .
Samisk kulturråd behandler alle søknader etter forskriftene og støttepraksis .
Sámi kulturráđđi gieđahallá buot ohcamiid njuolggadusaid ja doarjjageavahusa mielde .
Forøvrig blir virkemidlene til ulike tiltak som forvaltes av Samisk kulturråd årlig annonsert i forskjellige aviser med søknadsfrister .
Váikkuhangaskaoamit maid Sámi kulturráđđi hálddaša , almmuhuvvojit juohke jagi ohcanáigemeriiguin iešguđet aviissain .
Spørsmål fra representant Roger Pedersen , SVF ’ sametingsgruppe :
Friija joavkku Roger Pedersen gažaldat :
Samenes Valgforbund er valgt inn på Sametinget med tre representanter .
SÁMEDIKKI NAMMADAN LÁVDEGOTTIID COAHKKIMIID JA RÁÐIID COAHKKINREFERÁHTA
Som en liten gruppe sier det seg selv at vi ikke er representert i alle de utvalg og komiteer som fra tid til annen oppnevnes av Sametinget .
Go leat uhca joavku , de lea iešalddis čielggas ahte mis ii leat ovddasteaddji buot dain lávdegottiin ja komiteain maid Sámediggi ain nammada .
Dette innebærer at for enkelte utvalgs vedkommende , slik som reindriftsutvalget , så er i praksis omlag 35 av Sametingets representanter orientert via sine grupper om hva som skjer i utvalget , mens de av oss som ikke er representert ikke får vite noe som helst .
Dát mearkkaša ahte muhtun lávdegottiid oktavuođas , nugo omd. boazodoallolávdegotti oktavuođas , lea geavahusas nu ahte 35 sámedikki áirasiin ožžot dieđuid iežaset ovddasteddjiid bokte mii lávdegottiin dáhpáhuvvá , go fas mii geain ii leat ovddasteaddji , eat beasa diehtit maidege .
I dag er det ikke innarbeidet faste rutiner med hensyn til utsendelse av møtereferater fra disse utvalgene .
Dál eai leat makkárge rutiinnat mat muitalivčče lávdegottiid čoahkkinreferáhtaid sáddema birra .
Som eksempel kan nevnes utvalget som jobber med reindriftsspørsmål og sørsamisk handlingsplan .
Ovdamearkan sáhttit namuhit lávdegotti mii bargá boazodoalloáššiiguin ja máttasámi doaibmaplánain .
SVF har ingen representanter i utvalgene og er derfor avskåret fra informasjon fra utvalgene og mulige innspill til disse .
Sámi válgalihtus eai leat ovddasteaddjit dáin lávdegottiin , ja danne das ii leat vejolašvuohta oažžut dieđuid dáin lávdegottiin ja buktit vejolaš árvalusaid .
SVF tok opp denne saka med administrasjonen og fikk til svar at reindriftsutvalget ikke vil komme med informasjon før de er ferdige med sitt arbeid .
Sámi válgalihtu jearai dán birra hálddahusas , ja oaččui vástádussan ahte boazodoallolávdegottis eai boađe dieđut ovdal go dat lea geargan bargguinis .
SVF finner at denne praksisen ikke er akseptabel .
Sámi válgalihtu mielas ii leat dát dohkálaš .
Når Sametinget oppnevner et utvalg skal dette utvalget arbeide ut i fra et mandat som Sametinget gir .
Go Sámediggi nammada ovtta lávdegotti , de galgá dat bargat mandáhta vuođul maid Sámediggi addá .
Utvalgets arbeid kan ikke være hemmelig , i hvert fall ikke for de som har oppnevnt utvalget .
Lávdegotti bargu ii sáhte leat čiegus , ii ain juo daidda geat dan leat nammadan .
Dersom et utvalg ikke ønsker offentlighet omkring sitt arbeid , er det selvsagt mulig å hemmeligstemple møtereferater med mere , men det arbeidet som utvalget er satt til å gjøre kan ikke og skal ikke være hemmelig for oss som har oppnevnt utvalget .
Jos muhtun lávdegoddi ii háliit iežas barggu almmolažžan , de dieđusge lea vejolaš gieđahallat dan čihkosis , muhto dan barggu maid lávdegoddi lea biddjon dahkat , ii sáhte doallat čiegusin daidda geat lávdegotti leat nammadan , ii ge dat galgga ge leat čiegus .
Vil Sametingsrådet foreta seg noe for å endre praksisen med hensyn til møtereferater fra slike utvalg ?
Áigu go Sámediggeráđđi rievdadit geavahusa dákkár lávdegottiid čoahkkinreferáhtaid dáfus ?
Mener Sametingsrådet at utvalg oppnevnt av Sametinget skal kunne hemmeligholde sitt arbeid inntil de blir ferdige , uten at noen skal kunne komme med innspill til utvalgene eller motta referat fra møtene deres ?
Oaivvilda go Sámediggeráđđi ahte lávdegoddi maid Sámediggi lea nammadan , galgá sáhttit čihkosis doallat iežas barggu dassážii go geargá bargguinis , almmá ahte oktage galgá sáhttit buktit árvalusaid lávdegottiide dahje oažžut referáhta dáin čoahkkimiin .
Det er vanlig at offentlige utvalg ikke offentliggjør sitt arbeid før de har et ferdig produkt å legge fram .
Lea dábálaš ahte almmolaš lávdegottit eai almmut bargguset ovdal go lea gárvves ášši maid ovddidit .
Bakgrunnen for dette kan være at utvalg ønsker ro om arbeidet slik at medlemmene internt skal ha frihet til å kunne diskutere ulike problemstillinger , uten offentliggjøring .
Duogážin dása sáhttá leat ahte lávdegoddi háliida ráfis bargat vai miellahtuin siskkáldasat livččii friijavuohta divaštallat iešguđetlágan čuolmmaid , almmá dan ahte almmuhuvvo .
Offentlighet i en slik arbeidsprosess vil lett kunne føre til at prosessen i utvalget hemmes .
Almmolašvuohta dákkár bargoproseassas sáhtášii jođánit headuštit lávdegotti proseassa .
Det må være opp til det enkelte utvalg selv å velge sin arbeidsform i detaljer , herunder også om det føres møtereferat .
Lávdegottit fertejit ieža detáljadásis beassat válljet bargovuogiset , nu maid dalle go čállojuvvo čoahkkinreferáhta .
Representanten Pedersen står derimot fritt til å gi innspill til de utvalg han ønsker .
Áirras Pedersen beassá liikká friija buktit oainnuid lávdegottiide maidda dáhttu .
Denne friheten gjelder også alle andre som måtte ha innspill i forhold til arbeidet som utføres i Sametingets ulike utvalg .
Dát friijavuohta guoská maid buot earáide geain livčče oainnut bargguide maid Sámedikki iešguđet lávdegottit dahket .
Spørsmål fra representant Egil Olli , AP .
Bargiidbellodaga sámediggejjoavkku Egil Olli gažaldat :
Etter forrige plenum og behandling av sak 32/99 Samerettsutvalgets innstilling NOU 1997:4 Naturgrunnlaget for samisk kultur , opplever vi at to representanter fra NSR går ut i media og hevder at møteleder kuppet plenum .
Maŋimuš dievasčoahkkima ja ášši 32/99 Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalus NOU 1997:4 Sámi kultuvrra luondduvuođus , meannudeami maŋŋá leat oaidnán ahte guokte NSR:a áirasa leaba medijai čuoččuhan ahte čoahkkinjođiheaddji válddástalai dievasčoahkkimis .
Vi kan ikke se at NSR . ’ s sametingsgruppe eller Sametingsrådet har tatt avstand fra disse grove beskyldninger mot møtelederskapets leder .
Eat sáhte oaidnit ahte NSR sámediggejoavku dahje Sámediggeráđđi livččii biehttalan dáid garra sivahallamiid čoahkkinjođihangotti jođiheaddji vuostá .
Derfor stilles følgende spørsmål til Sametingsrådet :
Danne divvut mii čuovvovaš gažaldagaid Sámediggeráđđái .
Er Sametingsrådet også av den oppfatning at møteleder kuppet plenum ?
Oaivvilda go Sámediggeráđđi ge ahte čoahkkinjođiheaddji válddástalai čoahkkimis ?
Var det ikke slik at gruppelederne og møtelederskapet på forhånd var blitt enige om avstemmingsmåten ?
Ii go lean nu ahte joavkojođiheaddjit ja čoahkkinjođihangoddi ovdagihtii ledje ovttaoaivilis jienastanortnega ektui ?
Vil rådet i fremtiden sørge for at riktig informasjon kommer fram til media ?
Áigu go ráđđi boahtteáiggis fuolahit ahte riekta dieđut bohtet medijaide ?
Sametingsrådet viser til at det er riktig som representanten Olli hevder at møtelederen og gruppelederne var kommet til enighet om avstemningsmåten før avstemningen ble gjennomført .
Sámediggeráđđi čujuha ahte lea riekta nugo áirras Olli čuoččuha ahte čoahkkinjođiheaddji ja joavkojođiheaddjit ledje ovttaoaivilis jienastanvuoru ektui ovdal go jienasteapmi čađahuvvui .
I tillegg refererte møtelederen avstemningsmåten for plenum før avstemningen ble igangsatt , og ingen andre forslag i forhold til avstemningsmåten ble fremmet fra Sametingets talerstol .
Dasto refererii čoahkkinjođiheaddji dievasčoahkkimii jienastanvuoru ovdal go jienasteapmi álggahuvvui , eai ge ovddiduvvon eará evttohusat dasa Sámedikki sártnestuolus .
Når det gjelder avstemningsordningen viste møtelederen til Forretningsorden § 12 - Avstemningsordningen . ( Alle tilstedeværende representanter har plikt til å stemme for eller i mot ved avstemning etter § 14 a og b ) .
Go guoská dasa ahte dárbbaša go jienastit beali dahje vuostá , de čujuhii čoahkkinjođiheaddji dasa mii čuožžu Čoahkkinortnega § 12 - Jienastanortnet ( Buot čoahkkima áirasiin lea geatnegasvuohta jienastit jogo vuostái dahje beale § 14 a ja b vuođul go jienastuvvo ) .
Forøvrig mener Sametingsrådet at møtelederskapets håndtering av sak 32/99 - NOU 1997:4 Naturgrunnlaget for samisk kultur , var helt i tråd med Sametingets praksis og Forretningsorden .
Muđui oaivvilda Sámediggeráđđi ahte čoahkkinjođihangoddi , ášši 32/99 - NOU 1997:4 Sámi kultuvrra luondduvuođus meannudeami oktavuođas barggai Sámedikki geavahusa ja Čoahkkinortnega vuođul .
På dette grunnlag er det ikke grunn til å kunne hevde at Sametingets møteleder kuppet plenum .
Dán vuođul ii leat gal ágga čuoččuhit ahte Sámedikki čoahkkinjođiheaddji livččii válddástallan dievasčoahkkimis .
Saken avsluttet 23. november 1999 kl. 17.40 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 17.40 .
Sak 41/99 Kunngjøring av nye saker
Ášši 41/99 Odda áššiid diediheapmi
Saken påbegynt tirsdag 23. november 1999 kl. 17.40 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 17.40 .
Forslag 1 , representant Steinar Pedersen , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Steinar Pedersen :
SAMISKE INTERESSER I FISKERIFORVALTNINGEN
SÁMI BEROšTUMIT GUOLÁSTUSHÁLDDAšEAMIS
Sametinget har i mange år arbeidet for å sikre retts- og livbergningsgrunnlaget for de som driver fiske med mindre fartøyer og virkelig er med på å holde oppe den desentraliserte bosetningen .
Sámediggi lea máŋggaid jagiid bargan sihkkarastin dihtii riekte- ja birgejumi vuođu sidjiide geat barget guolástusain uhcit fatnasiiguin ja mat duođai leat mielde doalaheamen bieđgguid ássama .
Arbeiderpartiets sametingsgruppe føler imidlertid at Sametinget ikke når fram i tilstrekkelig grad i fiskerispørsmål .
Dát guoská earret eará dan negatiivvalaš ovdáneapmái mii čuohcá uhcimus fatnasiid vejolašvuhtii bivdit guoli .
Det gjelder blant annet den negative utviklingen når det gjelder den minste flåtens adgang til å drive fiske .
Vuotnaráfáiduhttingažaldagat eai ovdán . Báikkálaš riddoguollenáliid eanet ulbmildiđolaš hálddašeapmi váilu .
For vår del ser vi behov for en enda større innsats for Sametinget side , men det er ikke bare der tiltak må settes inn .
Min beales oaidnit ahte livččii ollu stuorát dárbu Sámedikki beales áŋgiruššat , muhto eai leat dušše diet doaibmabijut maid ferte bidjat johtui .
Kompetanse og kunnskap i fiskeriforvaltningen er minst like viktig .
Gelbbolašvuohta ja diehtu guolástushálddašeamiš lea uhcimusat seamma deaŧalaš .
En slik kompetanseoppbygning burde vært ivaretatt . I forbindelse med omorganiseringen av fiskerisjefkontorene til regionkontor .
Dán lágan gelbbolašvuođa huksema fertešii gozihit guolástushoavdakantuvrraid nuppeláhkái organiserema oktavuođas guovllukantuvran .
Samiske fiskeriinteresser er ikke blitt ivaretatt på en tilfredstillende måte i denne prosessen .
Sámi guolástusberoštumit eai leat gozihuvvon dohkálaččat dán proseassas .
Etter vår oppfatning er det viktig at denne mangelen rettes opp snarest .
Min áddejumi mielde lea deaŧalaš ahte dát váilivuohta njulgejuvvo jođáneamos lági mielde .
Et av tiltakene som bør vurderes er å opprette et eget ledd eller nivå i fiskeriforvaltningen med spesiell kompetanse på samiske fiskerispørsmål .
Doaibmabidju maid galggašii árvvoštallat lea ahte ásahuvvošii sierra lađas dahje dássi guolástushálddašeamis mas lea erenoamáš gelbbolašvuohta sámi guolástusáššiin .
Et eget Samisk Regionkontor kan være en aktuell mulighet .
Sierra sámi guovllukantuvra sáhtášii leat okta vejolašvuohta .
Forslag :
Árvalus :
Sametinget ber om at Sametingsrådet fremmer et forslag ovenfor Fiskeriministeren om at kompetansen på samiske fiskerispørsmål styrkes i fiskeriadministrasjonen .
Sámediggi bivdá Sámediggeráđi ovddidit árvalusa Guolástusministerii ahte guolástushálddahusas ferte gelbbolašvuođa sámi guolástusáššiin nanosmahttit .
Saken behandles i forbindelse med den ekstraordinære fiskerisaken på dette plenumet .
Ášši meannuduvvo sierra guolástusášši oktavuođas dán dievasčoahkkimis .
Forslag 2 , representant Asbjørg Skåden , NSR`s sametingsgruppe :
Eavttuhus 2 , NSR:a sámediggejoavkku Asbjørg Skåden :
Store deler av de samiske områdene har på grunn av statens generelle språkpolitikk delvis blitt enspråklige med norsk som bruksspråk .
Ollu sajiin sámi guovlluin leat ollugat stáhta oppalaš giellapolitihka geažil šaddan muhtun muddui ovttagielagin nu ahte dárogiella geavahuvvo .
Man kan her snakke om et kollektiv tap som må kompenseres gjennom et omstillingsprogram .
Dás sáhttá hállat kollektiivvalaš massima birra maid fertešii buhtadit nuppástuhttinprográmma bokte .
NSRs sametingsgruppe ber Sametinget begynne å arbeide med saken .
NSR:a sámediggejoavku bivdá Sámedikki bargagoahtit áššiin .
Forslag 3 , representant Ole Henrik Magga , NSR`s sametingsgruppe :
Eavttuhus 3 , NSR:a sámediggejoavkku Ole Henrik Magga : BUHTADUSFOANDDA ÁSAHEAPMI
Som resultat av fornorskningstiden har mange samer lidd stor skade på ulike måter , psykisk , sosialt , i undervisningen , økonomisk og på andre måter .
Dáruiduhttináiggi geažil leat ollu sámit iešguđet láhkái ollu gártan gillát , silolaččat , sosiálalaččat , oahpahusa oktavuođas , ekonomalaččat ja eará láhkái ge .
Det har staten hittil ikke erkjent til tross for at staten ellers har lagt vekt på å gjøre opp for seg for tidligere overgrep mot andre grupper .
Dán ii leat stáhta dán rádjái dovddastan vaikko stáhta muđui lea atnán deaŧalažžan buhtadit ovdalis vearredaguid eará joavkkuid vuostá .
Til fondet skal kunne gis donasjoner fra enkeltpersoner , grupper og organisasjoner .
Fondii galget sáhttit ovttaskas olbmot , joavkkut ja organisašuvnnat addit skeaŋkkaid .
Rådet må også invitere staten til å yte et ekstraordinært bidrag for opprettelsen av et slikt fond .
Ráđđi ferte maiddái bivdit stáhtas sierra ruđa dákkár foandda ásaheapmái .
Det skal legges vekt på at det her er tale om rettmessig kompensasjon for tap og lidelser og at folk ikke skal måtte definere seg som tapere for å oppnå rettferdighet .
Dás ferte deattuhit dan ahte lea sáhka govttolaš buhtadusas vahágiid ja gillámušaid ovddas , ja ahte olbmot eai galgga dárbbašit atnit iežaset vuoittáhallin jos galget juksat vánhurskkisvuođa .
Forslag 4 , representant Asbjørg Skåden , NSR`s sametingsgruppe :
Eavttuhus 4 , NSR:a sámediggejoavkku Asbjørg Skåden :
Statens myndigheter synes å sette likhetstegn mellom samisk distrikt og forvaltningsområdet for samisk språk .
Stáhta eiseválddit orrot oaivvildeamen ahte sámi guovlu lea seamma go sámegiela hálddašanguovlu .
Se vedlagte kopi av brev .
Geahča mielde biddjon kopiija reivves .
NSRs sametingsgruppe ber Sametinget ta skritt for å rette opp misforståelser i begrepsbruken fra norske myndigheter .
NSR sámediggejoavku bivdá Sámedikki njulgegoahtit daid boasttuáddejumiid mat Norgga eiseválddiin leat doabageavahusas .
Forslag 5 , representant Birger Nymo , NSR`s sametingsgruppe :
Eavttuhus 5 , NSR:a sámediggejoavkku Birger Nymo :
NSR`s sametingsgruppe viser til Sametingets vedtak under november plenum 1997 om å styrke språkarbeid utenfor forvaltningsområdet .
NSR sámediggejoavku čujuha Sámedikki mearrádussii mii dahkkui skábmamánu dievasčoahkkimis 1997 ahte nanosmahttit giellabarggu olggobealde hálddašanguovllu .
NSR`s sametingsgruppe ber om at det opprettes et samisk språksenter i Oslo .
NSR sámediggejoavku bivdá ahte ásahuvvo sámi giellaguovddáš Osloi .
Forslag 6 , representant Ole Henrik Magga , NSR`s sametingsgruppe :
Eavttuhus 6 , NSR:a sámediggejoavkku Ole Henrik Magga :
REINDRIFTSFAGLIGE UTREDNINGER I MAUKEN / BLÅTIND SAKEN
BOAZODOALLOFÁGALAš CIELGGADUSAT MEAVKKI / BLÅTIND ÁššIS
Sammenbinding av skytefeltene Mauken og Blåtind er en svært alvorlig trussel mot samisk kultur .
Meavkki ja Blåtind báhčinšiljuid ovttastahttin lea hirbmat garra áitta sámi kultuvrii .
Sametinget påpekte under sin behandling av denne saken at den reindriftsfaglige utredning som var utarbeidet , ikke er holdbar .
Sámediggi čujuhii go meannudii dán ášši ahte dat boazodoalločielggadus mii leai ráhkaduvvon , ii lean luohtehahtti .
Distriktets reindriftssamer hadde selv ikke hatt noen innvirkning på utformingen av den flerbruksplan som var ment å danne grunnlaget for reindriftens og Forsvarets fremtidige bruk av området .
Guovllu boazodoallosápmelaččat ieža eai beassan váikkuhit máŋggageavahusplána hápmema mii leai oaivvilduvvon vuođđun dasa movt boazodoallu ja Suodjalus boahtteáiggis galget geavahit guovllu .
Det er Landbruksdepartementet som er ansvarlig for godkjenning av utredningen og flerbruksplanen ,
Eanadoallodepartemeanttas dat lea ovddasvástádus dohkkehit čielggadusa ja máŋggageavahusplána .
NSRs sametingsgruppe finner det uakseptabelt at Regjeringen ved hhv. Forsvars-departementet og Landbruksdepartementet representerer både utbyggingsinteressene og reindriftsinteressene i avgjørelsen av hva som skal vektlegges .
NSR:a sámediggejoavkku mielas ii leat dohkálaš go Ráđđehus ovddastuvvon Suodjalusdepartemeantta ja Eanadoallodepartemeantta bokte ovddastit sihke huksejeaddji beroštumiid ja boazodoallosámiid beroštumiid mearrideami oktavuođas ahte mii galgá deattuhuvvot .
Reinbeitedistriktets styre som representant for samene som rettighetshavere synes å være henvist til Landbruksdepartementets forgodtbefinnende selv i reindriftsfaglige spørsmål .
Boazodoalloorohatstivra , sápmelaččaid ovddasteaddjit vuoigatvuođalažžan , orru leamen áibbas Eanadoallodepartemeantta buorredáhtu duohken , maiddái boazodoallofágalaš áššiin .
Denne saken har prinsippiell interesse for samisk reindrift og for urfolksinteresser nasjonalt og internasjonalt .
Dát ášši lea prinsihpalaš sámi boazodollui ja eamiálbmotberoštumiide našuvnnalaččat ja riikkaidgaskasaččat .
NSRs sametingsgruppe ber sametingsrådet ta opp med Landbruks-departementet og Regjeringen spørsmålet om å få utført en grundigere utredning om de reindriftsfaglige forhold .
NSR:a sámediggejoavku bivdá Sámediggeráđi ovddidit ášši Eanadoallodepartementii ja Ráđđehussii dainna áigumušain ahte vuđoleabbot čielggadit boazodoallofágalaš beliid .
Om Landbruksdepartementet ikke er villig til å samarbeide med Sametinget og reinbeitedistriktet om dette , ber vi sametingsrådet vurdere å få utarbeidet en egen uavhengig reindriftsfaglig utredning .
Jos eanadoallodeparmeanttas ii leat dáhttu ovttas bargat Sámedikkiin ja boazodoalloorohagain dán áššis , de bivdit Sámediggeráđi árvvoštallat sierra sorjjaskeahtes boazodoallofágalaš čielggadeami ráhkadeami .
Møtelederskapets innstilling :
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái :
Forslag 1 behandles som sak 50/99 på dette plenumsmøtet .
Eavttuhus 1 gieđahallojuvvo dán dievasčoahkkima 50/99 áššin .
Forslag 2 - 6 oversendes Sametingsrådet for videre behandling .
Eavttuhusat 2-6 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái gieđahallamii .
Saken avsluttet 23. november 1999 kl. 18.10 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 18.10 .
Saken påbegynt onsdag 24. november 1999 kl. 15.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 24. b. dii. 15.00 .
Sametingets forretningsorden , vedtatt 25. september 1998
Sámedikki čoahkkinortnet , mearriduvvon čakčamánu 25. b. 1998
Sak 38/96 Retningslinjer for næringskombinasjoner , møtebok 3/96 , 26. september 1996
ášši 38/96 Lotnolasealáhusaid njuolggadusat , čoahkkingirji 3/96 čakčamánu 26. b. 1996
Brev fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe om rettferdighet for kombinasjonsutøvere , datert 27.02.98
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku 27.02.98 reive vánhurskkisvuođa birra lotnolasealáhusbargiide
Brev fra Sámi ealáhusráđđi om praktiseringen av regelverket for næringskombinasjoner , datert 24.03.98
Sámi ealáhusráđi 24.03.98 reive lotnolasealáhusaid njuolggadusaid geavaheami birra
Brev fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe om rettferdighet for kombinasjonsutøvere , datert 18.05.98
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku 18.05.98 reive vánhurskkisvuođa birra lotnolasealáhusbargiide
Brev fra Bargiidbellodaga Sámediggejoavku om rettferdighet for kombinasjonsutøvere , datert 01.09.98
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku 01.09.98 reive vánhurskkisvuođa birra lotnolasealáhusbargiide
Sak 18/98 Svar på spørsmål til Sametingsrådet - Representanten Steinar Pedersen - rettferdighet kombinasjonsutøvere
ášši 18/98 Vástádus gažalddahkii Sámediggeráđđái — áirras Steinar Pedersen — vánhurskkisvuohta lotnolasealáhusbargiide
Brev fra Sametinget til Arbeiderpartiets , Senterpartiets og Samenes Valgforbunds sametingsgruppe om Sametingets behandling 26.09.96 , datert 22.11.98
Sámedikki 22.11.98 reive Bargiidbellodaga , Guovddášbellodaga ja Sámi Válgalihtu sámediggejoavkkuide Sámedikki 26.09.96 gieđahallama birra
Brev fra Bargiidbellodaga Sámediggejoavku til Sametingets kontrollkomite - kombinasjonsutøvere urettferdig behandlet , datert 28.11.98
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku 28.11.98 reive Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddái lotnolasealáhusbargit vánhurskkismeahttumit gieđahallojuvvon
Brev til Sametingets kontrollkomite - kopi av alle dokumenter i saken , datert 09.03.99
09.03.99 reive Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddái — kopiija buot dokumeanttain áššis
Brev fra Finnmark bondelag / Finnmarkku boanddaid searvi , datert 31.05.99
Finnmarkku boanddaidsearvvi 31.05.99 reive
Innleverte merknader og forslag
Ovddiduvvon mearkkašumit ja evttohusat :
Kontrollkomiteens innstilling overfor Sametinget :
Bearráigeahččanlávdegotti árvalus Sámediggái :
Saksfremstilling
Áššecilgehus
Sametingets kontrollkomite skal i medhold av Sametingets forretningsordning § 23 , siste ledd avgi innstilling til Sametingets plenum , jf § 24 , 1. og 2. ledd .
Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddi galgá Sámedikki čoahkkinortnega § 23 maŋimuš lađđasa vuođul buktit árvalusa Sámedikki dievasčoahkkimii , gč. § 24 vuosttas ja nuppi lađđasa .
Kontrollkomitéen har hatt tilgang til alle dokumenter i saken .
Bearráigeahččanlávdegottis lea leamaš vejolašvuohta geahččat buot áššebáhpiriid mat gullet áššái .
Komiteen har gjennomgått sakens dokumenter og iverksettingen av Sametingets vedtak i sak 38/96 .
Lávdegoddi lea geahčadan ášši báhpiriid ja Sámedikki mearrádusa fápmuibidjama áššis 38/96 .
Kontrollkomitéen har vurdert om det er gjort urett mot kombinasjonsutøvere ved endring av retningslinjene .
Bearráigeahččanlávdegoddi lea árvvoštallan lea go lotnolasealáhusnjuolggadusaid rievdadeapmi leamaš eahperievttalaš lotnolasdolliide .
Sametinget fastsatte retningslinjene den 26.09.96 .
Sámediggi mearridii njuolggadusaid 26.09.96 .
Forut for dette vedtaket ble de foreslåtte endringene sendt ut på en omfattende høringsrunde .
Ovdal go mearrádus dahkkui , de sáddejuvvojedje eavttuhuvvon rievdadusat viiddis gulaskuddamii .
Endringsforslaget ble også omtalt i pressen .
Rievdadusárvalusa birra leai maiddái mediijain sáhka .
Sametinget fastsatte i sak 38/96 retningslinjene med dato for ikrafttredelse 01.01.97 , jf punkt 3.5 i retningslinjene .
Sámediggi mearridii áššis 38/96 njuolggadusaid maid fápmuibidjanbeaivemearrin biddjui 01.01.97 , gč. čuoggá 3.5 njuolggadusain .
Dette omfattet både ordningen med driftstilskudd og utviklingstilskudd .
Dát guoskkai sihke jođihan- ja ovddidandoarjjaortnegii .
I tidsrommet mellom Sametingets vedtak 26.09.96 i sak 38/96 og 01.01.97 hadde Samisk næringsråd informasjonsmøter i Kautokeino , Karasjok og i Nesseby hvor også kombinasjonsutøvere fra Tana deltok .
Sámedikki 26.09.96 mearrádusa áššis 38/96 ja 01.01.97 gaskka doalai Sámi ealáhusráđđi diehtojuohkinčoahkkimiid Guovdageainnus , Kárášjogas ja Unjárggas gosa maiddái Deanu lotnolasdoallit ledje boahtán .
De nye retningslinjene ble den 07.10.96 sendt til bl.a. alle nærings- , landbruks- , fiskeri- og reindriftskontor som omfattes av virkeområdet for Samisk utviklingsfond .
Ođđa njuolggadusat sáddejuvvojedje 07.10.96 earret eará buot ealáhus- , eanadoallo- , guolástus- ja boazodoallokantuvrraide mat leat Sámi ovddidanfoandda doaibmaguovllus .
De søkere som søkte om driftstilskudd for året 1996 ble orientert om at nye retningslinjer ville komme med virkning fra 01.01.97 .
Daid ohcciide geat ohce jođihandoarjaga jahkái 1996 , čilgejuvvui ahte ođđa njuolggadusat bohtet fápmui 01.01.97 rájes .
Sametinget har i retningslinjene , vedtatt i sak 38/96 , åpnet for muligheten til å søke om utviklingstilskudd og driftstilskudd fra og med 01.01.97 .
Sámediggi lea njuolggadusain , mearriduvvon áššis 38/96 , rahpan vejolašvuođa ohcat ovddidan- ja jođihandoarjaga 01.01.97 rájes .
Driftstilskuddsordningen er en revidert videreføring av tidligere prøveordning .
Jođihandoarjjaortnet lea ovddit geahččalanortnega rievdaduvvon joatkkan .
Kontrollkomiteen gjør oppmerksom på at ordningen med utviklingstilskudd ikke er tema i denne saken .
Bearráigeahččanlávdegoddi fuomášuhttá ahte ovddidandoarjjaortnet ii leat fáddán dán áššis .
Kontrollkomiteen understreker at saken dreier seg om ordningen med driftstilskudd og iverktredelsestidspunktet for reglene i sak 38/96 .
Bearráigeahččanlávdegoddi deattuha ahte áššis lea sáhka jođihandoarjjaortnega ja njuolggadusaid fápmuibidjama áigemeari birra ášši 38/96 ektui .
Sametinget skal sørge for å legge til rette for at denne informasjon er tilgjengelig for søkerne .
Bearráigeahččanlávdegoddi muittuha ahte ohcci ovddasvástádus dat lea oahpásmuvvat gustovaš njuolggadusaide .
Den nye ordningen ser ut til å være bekjentgjort på en tilfredsstillende måte .
Sámediggi galgá fuolahit ahte dát dieđut jovdet ohcciide . Ođđa ortnega birra lea dohkálaččat dieđihuvvon .
Kombinasjonsutøverne har hatt muligheten til å gjøre seg kjent med de endrede retningslinjer fra høsten 1996 gjennom informasjonsmøter og media .
Lotnolasealáhusdolliin lea leamaš vejolašvuohta oahpásmuvvat rievdaduvvon njuolggadusaide čavčča 1996 rájes diehtojuohkinčoahkkimiid ja mediijaid bokte .
Videre har de som søkte om driftstilskudd i 1996 blitt positivt orientert om at det ville komme nye regler , dette skjedde i tildelingsbrevet sommeren 1996 , følgende orientering ble gitt i brevsform ; « Driftstilskuddsordningen for næringskombinasjoner avsluttes i 1996 .
Dasto leat sii geat ohce jođihandoarjaga 1996:s positiivvalaččat ožžon dieđuid ahte ođđa njuolggadusat bohtet , ja diehtu dan birra sáddejuvvui geassit 1996 juolludusreivve bokte , gos čuovvovaš čilgehus addojuvvui reivves : « Lotnolasealáhusaid jođihandoarjjaortnet loahpahuvvo 1996:s .
En avgjørelse om å gjøre deler av ordningen permanent vil Sametinget ta i september d.å. .
Sámediggi áigu dán jagi čakčamánus mearridit galget go oasit ortnegis šaddat bissovažžan .
Det vi vet i dag er at kravet til dokumentasjon av omsetning vil bli strengere . »
Dan maid mii diehtit dál lea ahte gávpejođu duođašteapmi čavgejuvvo . »
Retningslinjene er utarbeidet for å nå bestemte grupper næringskombinasjonsutøvere , ikke primært for at søkerne skal kunne tilpasse seg støtteordningen .
Njuolggadusat leat ráhkaduvvon dihto lotnolasealáhusjoavkkuid várás , eai ge vuosttažettiin dan dihte ahte ohccit galget sáhttit heivehit iežaset doarjjaortnegii .
De utøvere som ikke oppfyller kriteriene er således ikke berettiget støtte .
Dain dolliin geat eai deavdde kriteriijaid , ii leat danne vuoigatvuohta oažžut doarjaga .
Sametinget har 26. september 1996 i sak 38/96 vedtatt retningslinjer for nærings-kombinasjoner .
Sámediggi lea čakčamánu 26. b. 1996 áššis 38/96 mearridan lotnolasealáhusnjuolggadusaid .
I retningslinjenes siste bestemmelse i kap 3 , punkt 3.5 heter det : « Disse retningslinjene trer i kraft den 01.01.97 . »
Njuolggadusaid maŋimuš mearrádusas kapihttalis 3 , čuoggás 3.5 čuožžu ; « Dát njuolggadusat bohtet fápmui 01.01.97 . »
Kontrollkomiteen har etter en gjennomgang og tolkning av saken kommet til at det ikke er tvil om hva som må forstås med vedtaket fattet i sak 38/96 .
Bearráigeahččanlávdegoddi lea go lea geahčadan ja dulkon ášši , gávnnahan ahte ii sáhte eahpidit movt ášši 38/96 mearrádusa galgá áddet .
Kontrollkomiteen legger derfor til grunn at regelen i punkt 3.5 må forstås slik at reglene skal tas i bruk og anvendes / følges fra 01.01.97 .
Danne bidjá ge Bearráigeahččanlávdegoddi vuođđun dan ahte njuolggadusa čuoggá 3.5 galgá áddet nu ahte njuolggadusat galget geavahuvvogoahtit ja čuvvojuvvojit 01.01.97 rájes .
Dette innebærer at likningen fra 1996 legges til grunn ved tildeling av støtte .
Dat dagaha dan ahte 1996 livnnega ferte bidjat vuođđun doarjaga juogadeapmái .
Etter en helhetlig vurdering er kontrollkomitéen kommet til at gjennomføringen og praktiseringen av driftstilskuddsordningen for næringskombinasjoner er i tråd med Sametingets vedtak i sak 38/96 .
Go Bearráigeahččanlávdegoddi lea ollislaččat árvvoštallan , de lea gávnnahan ahte lotnolasealáhusaid jođihandoarjjaortnet lea čađahuvvon ja geavahuvvon Sámedikki ášši 38/96 mearrádusa mielde .
Forslag til vedtak
Mearrádusaárvalus
Sametinget har på bakgrunn av kontrollkomiteens redegjørelse ingen merknader til saken .
Bearráigeahččanlávdegotti čilgehusa vuođul eai leat Sámedikkis makkárge mearkkašumit áššái .
Merknad 1 , AP . ’ s sametingsgruppe v / Steinar Pedersen :
Mearkkašupmi 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavku Steinar Pedersen :
Arbeiderpartiets gruppe har blant annet ut fra Sametingets legitimitet vært opptatt av at ulike ordninger som administreres av Sametinget , skal være rettferdige og forutsigbare .
Bargiidbellodaga joavku lea earret eará Sámedikki dohkkejumi vuođul atnán deaŧalažžan ahte iešguđet ortnegat maid Sámediggi hálddaša , galget leat rievttalaččat ja einnostahtti .
Derfor har vi i fellesskap med andre grupper lagt mye arbeid i denne saken , da vi har sett det som urettferdig at kombinasjonsnæringsstøtte for ligningsåret 1996 ble behandlet etter et regelverk som ble vedtatt av Sametinget 26.09.96 , med ikrafttredelse 1.01.97 .
Danne leat mii ovttas eará joavkkuiguin bargan garrasit dáinna áššiin , go min mielas ii leat rievttalaš go lotnolasealáhusdoarjja livnnetjahkái 1996 meannuduvvui daid njuolggadusaid mielde maid Sámediggi leai mearridan 26.09.96 , ja mat bohte fápmui 01.01.97 .
Såvidt man kan se er dette forholdet i mindre grad vurdert av kontrollkomiteen .
Dađi mielde go diehtit , de dán ii leat bearráigeahččanlávdegoddi árvvoštallan dán beare viidát .
’ s gruppe at man bør samle seg om et vedtak som gir mulighet for at de kombinasjonsnæringsutøvere som ønsker det , gis anledning til å søke om driftsstøtte for ligningsåret 1996 etter regelverket som gjaldt f.o.m. 1.01.93 .
Dán vuođul oaivvilda Bargiidbellodaga joavku ahte galggašii dahkat mearrádusa masa lea ovttamielalašvuohta ja mii addá vejolašvuođa lotnolasealáhusbargiide geat háliidit , ohcat jođihandoarjaga livnnetjahkái 1996 daid njuolggadusaid mielde mat gustojedje 01.01.93 rájes .
Nytt pkt. IV :
Ođđa čuokkis IV
Sametinget viser til kontrollkomiteens saksutredning .
Sámediggi čujuha bearráigeahččanlávdegotti áššečilgehussii .
Sametinget konstaterer at det også finnes andre syn på forståelsen av Sametingets næringskombinasjonsvedtak av 26.09.96 .
Sámediggi konstatere ahte gávdnojit earáge oainnut Sámedikki lotnolasealáhusmearrádussii mii dahkkui 26.09.96 .
Sametinget vil i liknende tilfeller for ettertiden presisere mer nøyaktig om ikrafttredelses-tidspunkt for støtteordninger skal gjelde for liknings- og søknadsår .
Dákkáraš oktavuođain áigu Sámediggi maŋit áiggis dárkileabbot presiseret fápmuibidjanáigemeari daid doarjjaortnegiidda mat galget gustot livnnet- dahje ohcanjahkái .
Kontrollkomiteens innstilling , pkt. II og III , ble enstemmig vedtatt .
Bearráigeahččanlávdegotti árvalus , čuo. II ja III , mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 1 , pkt IV , ble satt opp mot kontrollkomiteens innstilling , pkt IV .
Bearráigeahččanlávdegotti árvalusa čuo. IV biddjojuvvui jienastdeapmái eavttuhus 1 , ođđa čuo. IV , vuostá .
Kontrollkomiteens innstilling ble vedtatt mot 15 stemmer .
Bearráigeahččanlávdegotti árvalus mearriduvvui 15 jiena vuostá .
Margreta Påve Kristiansen , saksordfører
Margrehte Påve Kristiansen , áššejođiheadddji
Steinar Pedersen Birger Nymo
Steinar Pedersen Birger Nymo
Birger Nymo Steinar Pedersen
Birger Nymo Steinar Pedersen
Geir Tommy Pedersen Per Solli
Geir Tommy Pedersen Per Solli
I. Saksfremstilling
I. Áššecilgehus
Videre har de som søkte om driftstilskudd i 1996 blitt positivt orientert om at det ville komme nye regler , dette skjedde i tildelingsbrevet sommeren 1996 , følgende orientering ble gitt i brevsform ; « Driftstilskudds-ordningen for næringskombinasjoner avsluttes i 1996 .
Dasto leat sii geat ohce jođihandoarjaga 1996:s positiivvalaččat ožžon dieđuid ahte ođđa njuolggadusat bohtet , ja diehtu dan birra sáddejuvvui geassit 1996 juolludusreivve bokte , gos čuovvovaš čilgehus addojuvvui reivves : « Lotnolasealáhusaid jođihandoarjjaortnet loahpahuvvo 1996:s .
Saken avsluttet 24. november 1999 kl. 16.55 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 24. b. dii. 16.55 .
Sak 43/99 Prioriteringer for 2000 - Oppfølging av plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning
Ášši 43/99 2000-jagi vuoruheamit — Sámi dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid plána sámi álbmogii cuovvuleapmi
Saken påbegynt onsdag 24. november 1999 kl. 16.55 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 24. b. dii. 16.55 .
Satsingsområder for 1999 , fastsatt av Sametinget 24.11.99 .
Sámedikki 24.11.98 mearridan áŋgiruššansuorggit jahkái 1999
Oversikt over prosjekter som har fått tildelt prosjektmidler i 1999 .
Prošeaktageahčastat , prošeavttat mat leat juogaduvvon 1999:s
Sametingets satsingsområder 2000 for oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge
Sámedikki áŋgiruššansuorggit jahkái 2000 Sámi álbmoga dearvvasvuođa- ja sosiálaplána NOU 1995 : 6 cuovvuleami oktavuođas Norggas
Utrednings- og prosjektarbeid med sikte på tilpasning av helse- og sosialtjenester til samisk virkelighet
Čielggadus ja prošeaktabargu man ulbmilin lea heivehit dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid sámi duohtavuhtii
Metodeutvikling og tilretteleggelse av tiltak for ulike behov innenfor den ordinære helse- og sosialtjeneste i samiske områder
Metodaovddideapmi ja doaibmabijuid heiveheapmi daid iešguđet dárbbuide mat leat dábálaš dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusain sámi guovlluin
Opplæring av helse- og sosialpersonell i samisk språk og kulturforståelse
Dearvvasvuođa- ja sosiálabargiid oahpaheapmi sámegielas ja kulturáddejumis
Utbygging av tolketjeneste
Dulkabálvalusaid huksen
Forøvrig vil en generell utbygging av helse- og sosialtilbudet til den samiske befolkning ivaretas i forbindelse med Sosial- og helsedepartementets ulike satsingsområder .
Dasto gozihuvvo oppalaš dearvvasvuođa- ja sosiálafálaldagaid huksen sámi álbmoga várás Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeantta iešguđet áŋgiruššansurggiid bokte .
Merknad 1 , SVF . ’ s sametingsgruppe v / Ove Johnsen :
Mearkkašupmi 1 , SVL sámediggejoavkku Ove Johnsen :
’ s mening , altfor tidlig å lage en ny plan før man på en skikkelig måte får prøvd ut de tiltakene som både er igangsatt og som er planlagt igangsatt .
Sámi Válgalihttu mielas ii ábut ráhkadišgoahtit ođđa plána ovdal go albma láhkái leat geahččaluvvon sihke dat doaibmabijut mat leat álggahuvvon ja dat mat leat plánejuvvon álggahuvvot .
SVF mener at det er viktig å vinne erfaringer med de prosjektene som nå kommer samiske brukere av helse og sosialtjenester tilgode .
Sámi Válgalihttu oaivvilda ahte lea deaŧalaš oažžut vásihusaid dain prošeavttain mat leat ávkin sámi dearvvasvuođa ja sosiálabálvalusaid geavaheddjiide .
SVF vil minne om at Sametinget selv har sagt at man skal prioritere tiltak på dette området .
Sámi Válgalihttu muittuha ahte Sámediggi ieš lea dadjan ahte doaibmabijut dán suorggis galget prioriterejuvvot .
’ s mening , være det beste om man nå avventer prosjektperiodens utløp og evaluering av denne planen , før man begynner med nye utredninger .
Sámi Válgalihtu mielas livččii buoremus jos dál vuordit dassážii go prošeaktaáigodat lea nohkan ja dassážii go plána lea evaluerejuvvon ovdal go álggahit ođđa čielggadusaid .
Forslag 1 , representant John Henrik Eira , NSR .
Eavttuhus 1 , NSR:a sámediggejoavkku John Henrik Eira :
- I første avsnitt byttes orden « fire » med « fem » .
Vuosttas teakstaoasis biddjojuvvo sáni « njeallje » sadjái « vihtta » .
De tre siste ordene ( i følgende rekkefølge strykes ) .
Sánit « čuovvovaš ráiddus » sihkkojuvvojit .
- Som nytt pkt. 2 foreslås :
Ođđa nubbin čuokkisin evttohuvvo :
Prosjektarbeid og metodeutvikling for tiltak - som har basis i samisk kultur - som direkte går ut på å forbedre helse- og sosialsituasjonen for den samiske befolkning .
Prošeaktabargu ja metodaovddideapmi doaibmabijuide — maid vuođđun lea sámi kultuvra — ja maid áigumuššan lea njuolga buoridit sámi álbmoga dearvvasvuođa- ja sosiáladili .
Forslag 2 , representant Roger Pedersen , SVF .
Eavttuhus 2 , Sámi válgalihtu sámediggejoavkku Roger Pedersen :
Forslag 3 , representant Magnhild Mathisen , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 3 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Magnhild Mathisen :
Prioritetsendrings- og tilleggsforslag :
Prioriterema rievdadus- ja lassiárvalus :
Opplæring av helse- og sosialpersonell i samisk språk og kulturforståelse .
Dearvvasvuođa- ja sosiálabargiid oahpaheapmi sámegielas ja kulturáddejumis
Utrednings og prosjektarbeid med sikte på tilpasning av helse- og sosialtjenester til samisk virkelighet .
Čielggadus ja prošeaktabargu man ulbmilin lea heivehit dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid sámi duohtavuhtii
Metodeutvikling og tilretteleggelse av tiltak for ulike behov innefor den ordinære helse- og sosialtjeneste i samiske områder
Metodaovddideapmi ja doaibmabijuid heiveheapmi daid iešguđet dárbbuide mat leat dábálaš dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusain sámi guovlluin
Utbygging av tolketjeneste . Utlysning snarest med søknadsfrist 15. januar 2000
Almmuheapmi jođáneamos lági mielde ja ohcanáigemearri lea ođđajagimánu 15. b. 2000 .
I gjennomføringen av dette samarbeider Sametinget med regionale og lokale organer .
Dáid čađahemiid oktavuođas bargá Sámediggi oktiiráđiid regiovnnalaš ja báikkálaš orgánaiguin .
Forslag 3 , pkt. 1 - 4 ble trukket tilbake
Eavttuhus 3 čuo. 1-4 gessojuvvui ruovttoluotta .
Forslag 3 , pkt. 5 og siste avsnitt ble oversendt Sametinget
Eavttuhus 3 čuo. 5 ja maŋimuš gurgalus , sáddejuvvui Sámediggeráđđái .
Sametingsrådets innstilling pkt. 1 - 4 ble satt opp mot forslag 2 .
Sámediggeráđi árvalus čuo. 1-4 biddjojuvvui jienasteapmái eavttuhus 2 vuostá .
Sametingsrådets innstilling ble vedtatt mot 3 stemmer .
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvui 3 jiena vuostá .
Forslag 1 ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Sametingsrådets innstilling med vedtatte endringer ble enstemmig vedtatt .
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvon rievdadusaiguin mearriduvvui ovttajienalaččat .
John Henrik Eira
John henrik Eira
I forbindelse med tildeling av midler til oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge , prioriterer Sametinget fem satsningsområder for 2000 :
Ruhtajuolludeami oktavuođas NOU 1995:6 Dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid plána sámi álbmoga várás Norggas čuovvuleapmái , áigu Sámediggi prioriteret vihtta áŋgiruššansuorggi jahkái 2000 :
Prosjektarbeid og metodeutvikling for tiltak - som har basis i samisk kultur - som direkte går ut på å forbedre helse- og sosialsituasjonen for den samiske befolkning
Prošeaktabargu ja metodaovddideapmi doaibmabijuide — maid vuođđun lea sámi kultuvra — ja maid áigumuššan lea njuolga buoridit sámi álbmoga dearvvasvuođa- ja sosiáladili .
Saken avsluttet 24. november 1999 kl. 17.50 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 24. b. dii. 17.50 .
Saken påbegynt torsdag 25. november 1999 kl. 09.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 25. b. dii. 09.00 .
— Utskrift av møtebok sak 46/98 Sametingets forslag til statsbudsjettet 1999
Čoahkkingirjji oassi áššis 46/98 Sámedikki 1999 stáhtabušeahttaeavttuhus
— Utskrift av møtebok sak 47/98 Sametingets forslag til statsbudsjettet 2000
Čoahkkingirjji oassi áššis 47/98 Sámedikki 2000 stáhtabušeahttaeavttuhus
— Rundskriv / Johtocála H-29 99 / Kommunal og regionaldepartementet - Bevilgninger til samiske formål i statsbudsjettet 2000 .
Gielda- ja guovludepartemeantta johtučálus H-29 99 / - Juolludusat sámi ulbmiliidda 2000 stáhtabušeahtas
— Budsjettforslag fra Samisk språkråd , Samisk kulturråd , Samisk kulturminneråd og Samisk næringsråd
Sámi giellaráđi , Sámi kulturráđi , Sámi kulturmuitoráđi ja Sámi ealáhusráđi bušeahttaeavttuhusat
— Detaljbudsjett Sametingets drift hovedadministrasjon og politisk nivå .
Sámedikki doaimma detáljabušeahtta váldohálddahusas ja politihkalaš dásis
— Statsbudsjettet 2000 - Kap. 206 post 50 tilskudd til Sametinget - foreløpig tilsagnsbrev
Stáhtabušeahtta 2000 — Kap. 206 poasta 50 doarjja Sámediggái — gaskaboddosaš juolludusreive
Sametinget viser til St.prp. nr. 1 ( 1999/2000 ) Kommunal- og regionaldepartementet der bevilgninger til Sametinget framgår .
Sámediggi čujuha Gielda- ja guovludepartemeantta St.prp. nr. 1 ( 1999/2000 ) mas oidnojit Sámedikki juolludusat .