pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget er derfor veldig fornøyd med at det i St.meld. 21 (2016-2017) Læringslyst, fremkommer at Kunnskapsdepartementet tar sikte på å gi Senter for samisk i opplæringa en grunnfinansiering på lik linje med de andre nasjonale sentrene.
Sámediggi lea danin hui duhtavaš go Stuoradiggedieđáhusas St.meld. 21 (2016-2017) Læringslyst (oahppanmokta), boahtá ovdan ahte Máhttodepartemeanta áigumuš lea juolludit Lohkanguovddážii vuođđoruhtadeami mii lea seamma dásis go ruhtadeapmi eará nationála guovddážiidda.
Departementet ønsker en dialog med Sametinget, Samisk høgskole og Senter for samisk i opplæringa om fremtidige oppgaver for det samiske senteret.
Departemeanta háliida gulahallama Sámedikkiin, Sámi allaskuvllain ja Lohkanguovddážiin boahtteáiggi doaimmaid birra sámi guovddážis.
En opprettholdelse av det sørsamiske kompetansemiljøet i Elgå, som en del av Senter for samisk i opplæringa, vil være et naturlig aspekt i denne prosessen videre.
Lunddolaš oassi dán viidáset proseassas, lea bisuheapmi lullisámi gelbbolašvuođabirrasis mii lea Elgås, oassin Lohkanguovddážis.
Direktetilskudd – Ovttas|Aktan|Aktesne Læremiddelportalen Ovttas|Aktan|Aktesne er et nyttig og nødvendig verktøy for skolene.
Njuolggodoarjja – Ovttas|Aktan|Aktesne Oahpponeavvoportála Ovttas|Aktan|Aktesne lea ávkkálaš ja dárbbašlaš reaidu skuvllaide.
Sametinget og Kunnskapsdepartementet har finansiert læremiddelportalen i flere år ved tildeling av direktetilskudd.
Sámediggi ja Máhttodepartemeanta leat ruhtadan oahpponeavvoportála ollu jagiid, njuolggodoarjaga bokte.
Sametinget har bidratt med en tredjedel, og Kunnskapsdepartementet med to tredjedeler av finansieringen.
Sámediggi lea juolludan goalmmádasoasi, ja Máhttodepartemeanta guokte goalmmádasoasi ruhtadeamis.
Sametinget har utbetalt første del av årets direktetilskudd på en million kroner.
Sámediggi lea máksán vuosttaš oasi doarjagis, mii lea miljovnna ruvnno.
4.3 Høyere utdanning og forskning
4.3 Alit oahppu ja dutkan
Nasjonal fagstrategisk enhet for samisk høyere utdanning og forskning – NFE-samisk Sametinget er observatør i NFE-samisk og deltok på møte i enheten 25. april. Det legges i år vekt på rekruttering, koordinering av undervisningstilbud i samisk språktilbud, samisk lærerutdanning og norsk lærerutdanning med samisk språk og samisk kulturforståelse i utdanning og forskning spesielt, i tillegg til utvalgte profesjonsutdanninger.
Nationála fágastrategalaš ovttadat sámi alit oahpu ja dutkama várás – NFE-sámi Sámediggi lea áici NFE-sámis ja searvvai čoahkkimii ovttadagas cuoŋománu 25.b. Dán jagi deattuhuvvojit rekruteren, oahppofálaldagaid koordineren sámi giellafálaldagain, sámi oahpaheaddjeoahppu ja norgga oahpaheaddjeoahppu gos lea sámegiella ja sámi kulturipmárdus oahpahusas ja dutkamis earenoamážit, lassin muhtin profešuvdnaoahpuide.
Nytt samisk forskningsprogram Program for samisk forskning blir fra 2017 et løpende program med en ikke-definert tidsperiode.
Ođđa sámi dutkanprográmma Sámi dutkama prográmma šaddá 2017 rájes manni prográmma mas ii leat definerejuvvon áigemearri guhká galgá bistit.
Planutvalget som ble oppnevnt av programstyret i november i 2016 er nå ferdig med sitt utkast til programplanen, som gjelder fra juni 2017.
Plánalávdegoddi man prográmmastivra nammadii skábmamánu 2016, lea dál válbmen iežas evttohusa prográmmaplánii, mii gusto geassemánu 2017 rájes.
Sametinget har hatt møte med leder for planutvalget 13. mars om innholdet i den nye programplanen og har avtalt konsultasjon med Norges forskningsråd etter at høringsfristen går ut 5. mai 2017.
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin plánalávdegotti jođiheddjiin njukčamánu 13.b. ođđa prográmmaplána sisdoalu birra ja lea šiehttan konsultašuvnnaid Norgga dutkanráđiin maŋŋil go gulaskuddanáigemearri dievvá miessemánu 5.b.2017.
Rekruttering Sametingsrådet har 20. april hatt møte med statssekretær Anne Karin Olli fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet og statssekretær Bjørn Haugstad fra Kunnskapsdepartementet.
rekruteren Sámediggeráđis lea cuoŋománu 20.b. leamaš čoahkkin stáhtačálliin Anne Karin Olli Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttas ja stáhtačálliin Bjørn Haugstad Máhttodepartemeanttas.
Sámi allaskuvla deltok også på deler av møtet via video.
Sámi allaskuvla searvvai osiide čoahkkimis video bokte.
På møtet ble rekruttering til samisk lærerutdanning drøftet og det var enighet om å planlegge et seminar/workshop om temaet.
Čoahkkimis digaštalle rekruterema sámi oahpaheaddjeohppui ja soabadedje plánet seminára/ workshop fáttá birra.
Diverse møter Sametingspresident Vibeke Larsen hadde et møte med styremedlem Laila Susanne Vars i fakultetsstyret ved det juridiske fakultet ved UiT Norges arktiske universitet 9. mars i år.
Čoahkkimat Sámediggepresideanta Vibeke Larsenis lei čoahkkin stivralahtuin Laila Susanne Vars Norgga Árktalaš universitehta juridihkalaš fakultehta fakultehtastivrras njukčamánu 9.b. dán jagi.
Temaet for møtet var omorganisering ved universitetet.
Čoahkkima fáddán lei universitehta organiserenrievdadeapmi.
Sametingsrådet besluttet å ikke gi noen videre uttalelse vedrørende saken.
Sámediggeráđđi mearridii ahte eai atte eanet cealkámušaid áššái.
Sametinget møtte 30. mars en representant for fylkesmannen i Nordland angående rekruttering til lærerutdanning.
Sámediggi deaivvadii njukčamánu 30.b. ovttain áirasiin Nordlándda fylkkamánnis, oahpaheaddjeoahpu rekruterema birra.
Sametingsrådet avholdt møte med rektoratet for Nord universitet 28. april. Temaer som ble drøftet på møtet var rekruttering, utdanningstilbud i samisk språk, samisk grunnskolelærerutdanning og samisk innhold i profesjonsutdanninger.
Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin rektoráhtain Davvi universitehtas cuoŋománu 28.b. Fáttát maid digaštalle čoahkkimis ledje rekruteren, oahppofálaldagat sámi gielas, sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahppu ja sámi sisdoallu profešuvdnaoahpuin.
5 Arealer, miljø og klima
5 Areálat, biras ja dálkkádat
«Joint Viking» – militærøvelse og de berørte reinbeitedistriktenes erfaringer
«Joint Viking» – suodjalushárjehallan ja guoskevaš orohagaid vásáhusat
Sametingsmelding om areal og miljø som ble vedtatt i september i 2016 har som mål at Forsvarets aktiviteter skal i størst mulig grad foregå i nær dialog med rettighetshavere og brukere, og at Forsvaret skal gjennomføre sine aktiviteter på en skånsommåte samt tilpasse tidspunktene slik at de gjør minst mulig skade.
Sámediggedieđáhusa areála ja birrasa birra mii dohkkehuvvui čakčamánus 2016, mihttomearri lea ahte Suodjalusa doaimmat galget nu bures go vejolaš, čađahuvvot lagas gulahallamiin vuoigatvuođalaččaiguin ja geavaheddjiiguin, ja ahte Suodjalus galgá čađahit doaimmaidis várrugasvuođain ja heivehit áiggiid nu ahte dat dagahit nu uhccán vahága go vejolaš.
I vårvinter ble det gjennomført et stort militærøvelse «Joint Viking» i et område som strekte seg fra Porsangmoen, Lakselv, Olderfjord og Skaidi til Alta.
Giđđadálvvi čađahuvvui stuorra suodjalushárjehallan, “Joint Viking”, Porsangmoen, Leavnnja, Leaibevuonas ja Skáiddi guovllus Áltái.
I alt tre reinbeitedistrikter ble berørt av øvelsen, reinbeitedistrikt 30C Nuortabealli, reinbeitedistrikt 16 og reinbeitedistrikt 14A Spiertagáisa.
Oktiibuot hárjehallan guoskkai golmma orohahkii, orohahkii 30C Nuortabealli, orohahkii 16 Kárášjohka oarji ja orohahkii 14A Spiertagáisái.
Sametinget har vært i kontakt med reinbeitedistriktene for å høre om deres erfaringer om øvelsen.
Sámediggi lea gulaskuddan orohagaiguin sin vásáhusaid birra hárjehallama oktavuođas.
Distriktene melder om at det har vært dialog med Forsvaret i forkant av øvelsen, der distriktene er blitt orientert om hvordan øvelsen var tenkt gjennomført.
Orohagat dieđihit ahte lea leamaš gulahallan Suodjalusain ovdal hárjehallama, mas orohagat ožžo dieđu dan birra mo sii ledje jurddašan čađahit hárjehallama.
Distriktene melder også at deres synspunkter er også blitt tatt i hensyn.
Orohagat dieđihit maiddái ahte sin oainnut váldojuvvojedje vuhtii.
Det meldes om at dialogen har forbedret seg siden forrige storøvelse i Finnmark som var for to år siden.
Dieđihuvvo ahte gulahallan lea buorránan ovddit stuorrahárjehallama rájes Finnmárkkus, mii lei guovtte jagi áigi.
Distriktene har litt ulike opplevelser av konsekvensene av øvelsen.
Orohagain leat veaháš iešguđetlágan vásáhusat hárjehallama váikkuhusaiguin.
Dette har sammenheng med at arealene som var berørt av øvelsen brukes til beite i ulike tider på året.
Dat guoská dasa ahte dat areálat maidda hárjehallan guoskkai, geavahuvvojit guohtumii iešguđet áiggiid jagis.
Til dels vil omfanget av skadene på gjerder og anlegg ikke bli avklart før etter at snøen er tint på fjellene.
Muhtumassii ii čielgga ovdalgo muohta váriin lea suddan man viidát vahágat áiddiin ja rusttegiin leat.
Dette er ikke før langt ut i juni.
Dat ii dáhpáhuva ovdal maŋŋit geasemánus.
For andre som har hatt dyr i øvelsesområdet, har Joint Viking vært mer utfordrende.
Earáide geain leat leamaš bohccot hárjehallanguovllus, lea Joint Viking leamaš eanet hástaleaddjin.
Dyr har måtte flyttes ut av området med trailer og til dels har kjøretøyene medført en del forstyrelser for reinflokkene.
Bohccuid leat ferten fievrridit earet guovllus traileriiguin ja muhtumassii leat mohtorfievrrut muosehuhttán ealuid.
Forsvaret har invitert alle berørte partene på evalueringsmøtet i slutten av mai.
Suodjalus lea bovden buot guoskevaš beliid evaluerenčoahkkimii miessemánu loahpas.
Gruvedrift i Nussir og Gumpenjunni Sametingsrådet deltok 25. mars 2017 på Naturvernforbundet i Finnmark sitt åpne seminar om gruvedrift i Billefjord.
Ruvkedoaibma Nussiris ja Gumpenjunis Sámediggeráđđi oassálasttii njukčamánu 25. b. 2017 Finnmárkku luonddusuodjalanlihtu rabas seminárii ruvkedoaimma birra Billávuonas.
Sametingsrådet har også bidratt med å dekke kostnadene til aksjonen Redd Repparfjord som ble avholdt 19. mars 2017.
Sámediggeráđđi lea maid leamaš mielde máksimin miellačájeheami goluid, mii čađahuvvui njukčamánu 19. b. 2017.
Direktoratet for mineralforvaltning har ikke sendt på høring søknad om konsesjon for oppstart av gruvedrift, etter bestemmelsene i mineralloven.
Minerálahálddašandirektoráhta ii leat sádden gulaskuddamii konsešuvdnaohcama ruvkedoaimma álggaheapmái minerálalága mearrádusaid vuođul.
Dersom Sametinget og/eller Finnmarkseiendommen (FeFo) går imot at det gis konsesjon skal saken oversendes Nærings- og fiskeridepartementet for behandling.
Jus Sámediggi ja/dahje Finnmárkkuopmodat (FeFo) vuostálastet konsešuvdna addima, de galgá ášši sáddejuvvot Ealáhus- ja guolástusdepartementii meannudeapmái.
Beslutningen er konsultasjonspliktig.
Mearrádus lea konsešuvdnageatnegahttojuvvon.
Et vedtak i departementet kan videre påklages til Kongen i statsråd.
Departemeantta mearrádusa sáhttá viidáseappot váidit Gonagassii stáhtaráđis.
FeFo skal også behandle saken etter finnmarksloven § 10, jf. § 4, og dersom minimum to av representantene oppnevnt av Sametinget går imot tiltaket begrunnet i Sametingets retningslinjer for endret bruk av utmark, skal saken oversendes Sametinget for uttalelse.
FeFo galgá maiddái meannudit ášši Finnmárkolága § 10 vuođul, geahča § 4, ja jus uhcimusat guovttis Sámedikki nammadan áirasis vuostálastet doaibmabiju Sámedikki rievdaduvvon meahccegeavaheami njuolggadusaid vuođul, de galgá ášši sáddejuvvot Sámediggái cealkimii.
Siden FeFo sitt styre er valgt etter forholdstallsprinsippet vil en slik uttalelse måtte legges fram for behandling i Sametingets plenum.
Go FeFo stivra lea válljejuvvon gorrelohkoprinsihpa vuođul, de dakkár cealkámuša ferte ovddit Sámedikki dievasčoahkkima meannudeapmái.
Etter en uttalelse fra Sametinget kan FeFo oversende saken til Justis- og beredskapsdepartementet for endelig vedtak etter finnmarksloven.
Maŋŋá Sámedikki cealkámuša sáhttá FeFo sáddet ášši Justiisa- ja gearggusvuođadepartementii mii dahká loahpalaš mearrádusa Finnmárkolága vuođul.
Høyesterettsbehandling av Hålogaland lagmannsretts dom om at ekspropriasjonsskjønn kan fremmes for gjennomføring av Langsundforbindelsen Høyesterett sitt ankeutvalg har 26. april 2017 besluttet å tillate at det fremmes en anke i saken om reguleringsplan og ekspropriasjonsvedtaket er ugyldig for Fylkesveg 863 Langsundforbindelsen.
Alimusrievtti meannudeapmi Hålogalándda lágamánnerievtti duomus das ahte bággolonistanárvvoštusa sáhttá ovddidit Langsundforbindelsen čađaheami oktavuođas Alimusrievtti guoddalanlávdegoddi lea cuoŋománu 26. b. 2017 mearridan suovvat ahte ovddiduvvo guoddalus áššis dan ektui ahte lea go muddenplána ja lonistanmearrádus fámus Fylkkageainnu 863 Langsundforbindelsen oktavuođas.
Det som tillates fremmet i anken er spørsmålet om reguleringsplanen, og dermed også ekspriopriasjonsvedtaket, er ugyldig som følge av manglende konsekvensutredning og videre om ekspropriasjonsvedtaket er i strid med FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter (SP), artikkel 27. Sametinget oversendte 13. januar i år brev til Reinøy reinbeitedistrikt der det gis uttrykk for at det vil være ønskelig at Høyesterett tar inn saken og avklarer rettstilstanden på flere spørsmål som er av prinsipiell betydning.
Dan maid lea lohpi ovddidit guoddaleamis lea dat lea go muddenplána, ja nu maiddái lonistanmearrádus, fámoheapme váilevaš váikkuhusčielggadeami geažil ja viidáseappot rihkku go lonistanmearrádus ON-konvenšuvnna siviila- ja politihkalaš vuoigatvuođaid (SP) artihkkala 27. Sámediggi sáddii dán jagi ođđajagimánu 13. b. reivve Ráidná orohahkii mas dovddahuvvo ahte livččii sávahahtti ahte Alimusriekti váldá ášši ja čielggada riektedili máŋgga áššis main lea prinsihpalaš mearkkašupmi.
Disse spørsmålene knytter seg til hva som er et tilstrekkelig utredningsgrunnlag (SP 27), hva som må være grunnlag og innhold i konsultasjoner (SP 27, jf. UNDRIP art. 19 og ILO 169 art. 6 og 7 mv.), hva som er tilstrekkelige og troverdige beregninger for investeringskostnader for forvaltningsavgjørelser om hva som er KU-pliktig (SP 27 og KU-bestemmelsen), og hvordan forpliktelsene etter artikkel 27 i FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter vurderes for om tiltak kan godkjennes uten at det medfører sannsynlighet for nekting eller vesentlig krenking av samisk kultur og næringsutøvelse.
Dát gažaldagat gusket dasa ahte mii dohkálaš čielggadusvuođđu (SP 27), mii galgá leat konsultašuvnnaid vuođđun ja sisdoallun (SP 27, geahča UNDRIP art. 19 ja ILO art. 6 ja 7 jna.), mat leat doarvái ja jáhkehahtti meroštallamat hálddašanmearrádusaid investerengoluid oktavuođas das mii lea KU-geatnegas (SP 27 ja KU-mearrádus), ja mo geatnegasvuođat ON-konvenšuvnna vuođul siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra árvvoštallojuvvojit dan ektui mo doaibmabiju sáhttá dohkkehit almmá dan haga ahte dat sáhttá dagahit dárbbu soabaheapmái dahje almmá dan haga ahte dat mearkkašahtti láhkai rihkku sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami.
Sametinget foretok i brevet sine egne vurderinger av de aktuelle rettslige spørsmålene.
Sámediggi dagai reivves iežas árvvoštallama guoskevaš rievttálaš gažaldagain.
Sametinget sitt brev ble vedlagt anken fra Reinøy reinbeitedistrikt.
Sámedikki reive biddjojuvvui mielddusin Ráidná orohaga guoddaleapmái.
Sametingsrådet er innstilt på å kunne avgi en skriftlig forklaring, jf. tvisteloven § 15-8 siden saken berører spørsmål av allmenn interesse for sikring av samiske rettigheter.
Sámediggeráđđi lea mielas addit čálalaš čilgehusa, geahča soabahanlága ! 15.8 go ášši guoská gažaldagaide main lea oppalaš beroštupmi sámi vuoigatvuođaid sihkkarastimii.
6 Næringer
6 Ealáhusat
6.2 Primærnæringer
6.2 Vuođđoealáhusat
Marine næringer Sametinget har blitt kontaktet av flere fiskere om å få økt årets tilleggskvote av Kystfiskekvoten denne våren.
Mariidna ealáhusat Ollu guolásteaddjit leat váldán oktavuođa Sámedikkiin dan birra ahte oažžut lasihuvvot dán jagi lasseeari Riddoguolástanearis dán giđa.
Fiskerne hadde fisket opp årets maksimalkvote i åpen gruppe og sin tilleggskvote av Kystfiskekvoten.
Guolásteaddjit ledje bivdán dán jagi eanemus eari rabas joavkkus ja iežaset lasseeari Riddoguolástanearis.
Ut fra denne situasjonen anså sametingsrådet det som riktig og viktig å heve tilleggskvoten til åpen gruppe.
Dan dili geažil anii sámediggeráđđi riektan ja deaŧalažžan lasihit rabas joavkku lasseeari.
Sametinget henvendte seg til Fiskeridirektøren og ba om at tilleggskvoten innenfor kystfiskekvoten måtte økes med ti tonn per fartøy, slik som Sametinget hadde foreslått.
Sámediggi válddii oktavuođa Guolástusdirektevrrain ja bivddii lasihit riddoguolástaneari lasseeari logi tonnain juohke fatnasa nammii, nu mo Sámediggi lei evttohan.
Kvoteøkningen trådte i kraft 31. mars, men da som et maksimalkvotetillegg.
Earrelassáneapmi bođii fápmui njukčamánu 31. b., muhto dalle eanemus lasseearrin.
Sametinget fikk 2. mai beskjed fra Fiskeridirektoratet om at kvantumet på 3.000 tonn i Kystfiskekvoten – for første gang siden avsetningen kom i 2012 – ville bli oppfisket, og at maksimalkvotetillegget på ti tonn dermed ville bli stoppet.
Sámediggi oaččui miessemánu 2. b. dieđu Guolástusdirektoráhtas ahte 3.000 tonnasaš hivvodaga Riddoguolástanearis – vuosttaš geardde dan rájes go várrejupmi bođii 2012:s – šattai bivdojuvvot, ja ahte logi tonnasaš eanemus lasseearri danne šaddá bissehuvvot.
Sametinget anser oppfisket kvantum som noe positivt og som en bekreftelse på at det er behov for en egen avsetning av torsk til sjøsamiske områder, slik Kyst- og Fiskeridepartementet og Sametinget ble enige om i behandlingen av St.prop. 70L (2011-2012).
Sámediggi atne bivdojuvvon hivvodaga positiivan ja duođaštussan dasa ahte dárbbašuvvo sierra dorskevárrejupmi mearrasámi guovlluide, nu mo Riddo- ja guolástusdepartemeanta ja Sámediggi soabaiga St.prop- 70L (2011-2012) meannudeami oktavuođas.
Sametinget ba samme dag Nærings- og fiskeridepartementet om at Fiskeridirektoratet ikke offentliggjorde sin melding om stopp i fisket før departementet og Sametinget fikk drøftet saken og blitt enige om videre behandling, praktisering og forvaltning av Kystfiskekvoten.
Sámediggi bivddii seamma beaivvi Ealáhus- ja guolástusdepartemeantta ahte Guolástusdirektoráhta ii almmut iežas mearrádusa bivdinbisseheami birra ovdalgo departemeanta ja Sámediggi ledje digaštallan ášši ja soahpan Riddoguolástaneari viidásat meannudeami, čađaheami ja hálddašeami.
4. mai besluttet Fiskeridirektøren å stoppe fisket med virkning fra 8. mai etter torsk nord for 62°N for fartøy i åpen kystgruppe, som fisker innenfor kystfiskekvoten da avsetningen ble beregnet å være oppfisket.
Miessemánu 4. b. mearridii Guolástusdirektevra bissehit daid riddojoavkku fatnasiid dorskebivddu miessemánu 8. b. rájes davábealde 62°N, mat bivdet riddoguolástanearis go várrejupmi meroštallojuvvui bivdojuvvon buot.
Beslutningen om å stoppe fisket omfattet kun maksimalkvotetillegget som ble gitt 31. mars tidligere i år, og fisket vil fortsette innenfor det garanterte kvotetillegget på 16 tonn.
Bivdobissehanmearrádus guoskkai dušše dan eanemus lasseerrui mii addojuvvui njukčamánu 31. b. dán jagi, ja bivdu jotkojuvvo 16 tonnasaš dáhkiduvvon lasseeari siskkabealde.
Sametinget reagerte med å sende ut en pressemelding, der Sametingsrådet oppfordret Fiskeridirektøren om å trekke tilbake stoppordren, ettersom dette vil slå skjevt og urettferdig ut for de fiskerne som bor i de områdene der fisken kommer sent inn.
Sámediggi dávistit preassadieđáhusain mas Sámediggeráđđi ávžžuhii Guolástusdirektevrra geassit ruovttoluotta bissehangohččosa, go das livčče bonjuváikkuhusat ja eahpevuoiggalaš váikkuhusat daidda guolásteddjiide geat ásset dain guovlluin gosa guolli boahtá maŋŋit.
Jordbruk Sametingsrådet er kritisk til at Sametinget ikke blir konsultert i den norske jordbrukspolitikken.
Eanadoallu Sámediggeráđđi moaitá dan go Sámediggi ii leat konsulterejuvvon norgga eanadoallopolitihkas.
I møte med Landbruks- og matdepartementet 17. mars tok Sametinget opp Sametingets rolle i jordbrukspolitikken.
Čoahkkimis Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain njukčamánu 17. b. válddii Sámediggi ovdan Sámedikki rolla eanadoallopolitihkas.
Sametingsrådet viste til at konsultasjonsavtalen praktiseres ulikt i de ulike departementene.
Sámediggeráđđi čujuhii dasa ahte konsultašuvdnašiehtadus čađahuvvo iešguđet láhkai iešguđet departemeanttain.
Tilbakemeldingen fra departementet var at de ville undersøke hvordan Nærings- og fiskeridepartementet praktiserer konsultasjonsavtalen.
Departemeantta vástádus lei ahte sii áigot iskat mo Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta čađaha konsultašuvdnašiehtadusa.
Samtidig presenterte Sametingsrådet sitt innspill til jordbruksavtalen for 2017.
Seammás bijai Sámediggeráđđi ovdan iežas evttohusa 2017 eanadoallošiehtadussii.
Sametingsrådet la vekt på at Stortingsmelding «Endring og utvikling – en fremtidsrettet jordbruksproduksjon», som ble fremmet i desember 2016 ville gi dramatiske konsekvenser for jordbruk i samiske områder.
Sámediggeráđđi deattuhii ahte Stuorradiggedieđáhus «Endring og utvikling – en fremstidsrettet jordbruksproduksjon», mii ovddiduvvui 2016 juovlamánus, buvttihivččii dramáhtalaš váikkuhusaid eanadollui sámi guovlluin.
Sametingsrådet understreket betydningen av blant annet å sikre lønnsomheten i jordbruket, å opprettholde de mindre brukene og å videreføre samvirkeforetakenes rolle i jordbruket.
Sámediggeráđđi deattuhii mávssolašvuođa earret eará das ahte sihkkarastit gánnáheami eanadoalu, bisuhit uhcit doaluid ja joatkit ovttasdoaibmanfitnodagaid rolla eanadoalus.
Til slutt fremmet Sametingsrådet krav om å gjeninnføre overføringene fra jordbruksavtalen til Sametinget.
Loahpas ovddidii Sámediggeráđđi gáibádusa ahte fievrridit ruovttoluotta sirdimii eanadoallošiehtadusas Sámediggái.
Sametingets tilskuddsmidler bidrar til utvikling i jordbruksnæringen gjennom prosjektet SápmiAgri.
Sámedikki doarjjaruđat leat mielde ovddideamen eanadoalu SápmiAgri nammasaš prošeavtta bokte.
Det første møtet i SápmiAgri ble holdt i april i år, og Sametinget har vært med på å finansiere det tre-årige prosjektet.
SápmiAgri vuosttaš čoahkkin dollojuvvui dán jagi cuoŋománus, ja Sámediggi lea leamaš mielde ruhtadeamen dan golmmajahkásaš prošeavtta.
Prosjektet har som mål å skape positiv utvikling i jordbruket i de fem kommunene Porsanger, Kautokeino, Karasjok, Tana og Nesseby.
Prošeavtta mihttomearri lea oažžut positiiva ovdáneami eanadoalus dan viđa gielddas Porsáŋgu, Guovdageaidnu, Kárášjogas, Deanus ja Unjárggas.
I prosjektet skal det jobbes for overtakelse og etablering i jordbruksnæringen, øke byggeaktiviteten, bedre bedriftsøkonomien, samt mer kompetanse og bedre omdømme for jordbruksnæringen.
Prošeavtta bokte galgá ovddiduvvot badjelasasváldin ja vuođđudeapmi eanadoalus, eanet huksemat, buoret fitnodatekonomiija, ja eanet gelbbolašvuohta ja buoret beaggin eanadoalus.
Rovvilt Sametinget deltok i mars i år på møte i kontaktutvalget for rovviltforvaltning.
Boraspiret Sámediggi searvvai boraspirehálddašeami gulahallanlávdegotti čoahkkimii njukčamánus dán jagi.
Foruten Sametinget består utvalget av landsdekkende organisasjoner, samt departementene som deltar som observatører.
Earret Sámedikki lea lávdegottis riikaviidosaš organisašuvnnat, ja departemeanttat mat oassálastet dárkojeaddjin.
Kontaktutvalget har som funksjon å være kontaktforum både mellom deltakende aktører og overfor forvaltningsmyndighetene.
Gulahallanlávdegoddi galgá doaibmat gulahallanforumin sihke oassálasti aktevrraid gaskkas ja hálddašaneiseválddiid ektui.
Sametingsrådet har også avgitt høringsuttalelser i følgende saker: - Forslag til ny forskrift om erstatning for tap og følgekostnader når tamrein blir drept eller skadet av rovvilt
Sámediggeráđđi lea maid addán gulaskuddancealkámušaid čuovvovaš áššiin: - Ođđa láhkaásahusevttohus buhtadusa birra vahágiid ja čuovvugoluid oktavuođas go boraspire goddá dahje vahágahttá bohcco
- Forvaltning av kongeørn - Evaluering av regional rovviltforvaltning - Forslag til endring av naturmangfoldloven og rovviltforskriften – lisensfelling av ulv Reindrift Sametinget har deltatt i møte i regionalt samarbeidsfora for samisk og reindriftsfaglig medvirkning i forvaltning av reindriften for Finnmark.
- Goaskinhálddašeapmi - Regionála boraspirehálddašeami evalueren - Evttohus rievdadit luonddušláddjivuođalága ja boraspireláhkaásahusa – liseansa báhčit gumppe Boazodoallu Sámediggi lea oassálastán čoahkkimii regionála ovttasbargoforumis sámi ja boazodoallofágalaš mielváikkuheami várás boazodoalu hálddašeamis Finnmárkkus.
På møtet var det blant annet fokus på utvikling av internt selvstyre, samt konfliktløsende tiltak og meklingsordninger for reindrifta.
Čoahkkimis deattuhuvvui earret eará siskkáldas iešstivrejumi ovddideapmi, ja riidočoavdindoaibmabijut ja soabahanortnegat boazodoalu várás.
Videre informerte Mattilsynet om situasjonen med skrantesyke (CWD).
Viidáseappot muitalii Biebmobearráigeahčču boazoskiba (CWD) birra.
Sametinget har fulgt reindriftsforhandlingene mellom Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) og Landbruks- og matdepartementet som observatør.
Sámediggi lea čuvvon dárkojeaddjin boazodoallošiehtadallamiid gaskal Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvvi (NBR) ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta.
Det ble oppnådd enighet mellom partene om en ny reindriftsavtale for perioden 1. juli 2017 til 30. juni 2018.
Áššebealit jukse ovttamielalašvuođa ođđa boazodoallošiehtadusa ektui áigodahkii suoidnemánu 1. b. 2017 rájes geasemánu 30. b.2018 rádjai.
Avtalen har en økonomisk ramme på 118,6 millioner kroner, noe som er en økning på 4,1 millioner kroner fra den forrige avtalen.
Šiehtadusa ekonomalaš rámma lea 118,6 miljon ruvnnu, mii lea 4,1 miljon ruvnnu lassáneapmi ovddit šiehtadusa ektui.
Hovedmålet for den inngåtte avtalen er å utvikle reindriftsnæringen som en rasjonell markedsorientert næring som er bærekraftig over tid.
Šiehtadusa váldomihttomearri lea ovddidit boazodoalu dakkár nationála márkandiđolaš ealáhussan mii guhkit áiggi vuollái lea guoddevaš.
Sametinget har gitt tilskudd på 250.000,- kroner til Min Boazu, Karasjok for nyetablering av bedrift innen oppkjøp og videre salg av reinkjøtt og biprodukter.
Sámediggi lea addán 250 000 ruvdnosaš doarjaga fitnodahkii Min Boazu, Kárášjogas, mii lea dakkár ođđaásahuvvon fitnodat mii bargá bohccobierggu oastimiin ja viidáseappot vuovdimiin ja lassebuktagiiguin.
Sametinget har også gitt støtte på 190.000,- kroner til Per M. Buljo, Kautokeino til investeringer knyttet til reintransport.
Sámediggi lea maid addán 190 000 ruvdnosaš doarjaga Per M. Buljoi, Guovdageainnus, investeremiidda boazofievrrideami oktavuođas.
Sametinget har 25. april i år deltatt på et møte mellom Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) og Landbruks- og matdepartementet om den kritiske beitesituasjonen, særlig i Finnmark.
Sámediggi lea cuoŋománu 25. b. oassálastán čoahkkimii gaskal Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvvi (NBR) ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta dan duođalaš guohtundili birra, earenoamážit Finnmárkkus.
Det har ikke vært så dårlige beiteforhold i fylket siden år 2000.
Eai leat fylkkas leamaš ná heajos guohtumat jagi 2000 rájes.
På møtet ble det drøftet hvilke tiltak som kan iverksettes på kort tid, samt behovet for et langsiktig arbeid knyttet til kriseberedskap.
Čoahkkimis árvvoštallojuvvui makkár doaibmabijuid sáhttá čađahit oanehis áiggis, ja dárbu álggahit guhkesáiggi barggu kriisagearggusvuođa ektui.
På kort sikt er det viktig å sikre reindriftsnæringen tilgang til fôr.
Oanehisáigái lea deaŧalaš sihkkarastit fuođđara boazodollui.
Stortingsmelding om reindrift Sametingsrådet har deltatt på høring 26. april om ny stortingsmelding om reindrift i Stortingets næringskomité.
Stuorradiggedieđáhus boazodoalu birra Sámediggeráđđi lea oassálastán gulaskuddamii cuoŋománu 26.b. ođđa stuorradiggedieđáhusa oktavuođas boazodoalu birra Stuorradikki ealáhuslávdegottis.
Stortingsmeldingen ble lagt fram av regjeringen 5. april. Sametingets hovedinntrykk av Stortingsmeldingen er at det fortsatt er kontroll- og reguleringsbehov som er det bærende elementet i meldingen.
Ráđđehus ovddidii stuorradiggedieđáhusa cuoŋománu 5.b. Sámedikki váldoipmárdus Stuorradiggedieđáhusas lea ahte áin lea bearráigeahččan- ja muddendárbu mii dieđáhusa deaŧaleamos bealli.
Det varsles ingen endring i den politiske retningen.
Ii dieđihuvvo rievdadus das guđe guvlui politihkka galgá fievrriduvvot.
Regjeringen foreslår endringer i reindriftsloven som ikke lever opp til de folkerettslige forpliktelser som Norge er bundet av.
Ráđđehus evttoha dakkár rievdadusaid boazodoallolágas mat eai ollašuhte daid álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid maidda Norga lea čadnojuvvon.
Norge har forpliktet seg til å innhente samenes representative institusjoners frie og forhåndsinformerte samtykke før vedtakelse og gjennomføring av lover eller administrative tiltak som berører samene.
Norga lea geatnegahttojuvvon háhkat sámiid ovddasvástideaddji ásahusaid friija ja ovddalgihtii dieđiheami vuođul miehtama ovdalgo lágat dahje hálddahuslaš doaibmabijut mat gusket sámiide, mearriduvvojit ja čađahuvvojit.
Verken Sametinget eller NRL har gitt sin tilslutning til de lovendringene som foreslås.
Ii Sámediggi ii ge NBR leat dorjon evttohuvvon láhkarievdadusaid.
Regjeringen vil prioritere økologisk bærekraft i Reindriftslovens formålsparagraf.
Ráđđehus áigu vuoruhit ekologalaš ceavzilvuođa Boazodoallolága ulbmilparagráfas.
NRL og Sametinget påpekte under konsultasjonene at dette må innebære et sterkere fokus på sikring av arealgrunnlaget for reindrift og reduksjon av rovdyrtap som viktige aspekt av økologisk bærekraft.
NBR ja Sámediggi čujuhedje konsultašuvnnain ahte dat ferte mearkkašit nannosat deattu boazodoalu areálavuođu sihkkarastimii ja boraspirevahágiid unnideapmái deaŧalaš beallin ekologalaš ceavzilvuođas.
Partene understreket videre at en prioritering av økologisk bærekraft også må gjenspeiles i reindriftslovens bestemmelser om sikring av reindriftens arealer.
Bealit deattuhedje viidáseappot ahte ekologalaš ceavzilvuohta maid ferte boahtit ovdan boazodoallolága mearrádusain boazodoalloareálaid sihkkarastimis.
Dette imøtekom ikke departementet.
Dasa ii mieđihan departemeanta.
Det forslås også å endre reindriftsloven for pålegge reindriftssamene å individmerke rein med elektroniske chip, for å sikre kontrollmuligheter for forvaltningsmyndighetene.
Evttohuvvo maid rievdadit boazodoallolága bággen dihtii boazosápmelaččaid merket sierra juohke bohcco elektrovnnalaš gilkoriin, sihkkarastin dihtii hálddašaneiseválddiide gozihanvejolašvuođaid.
Merking av rein er et grunnleggende element i den tradisjonelle samiske reindrifta og reindriftskulturen, og det er derfor svært problematisk å innføre obligatorisk individmerking av rein på nåværende tidspunkt.
Bohccuid merken lea vuođđobealli árbevirolaš sámi boazodoalus ja boazodoallokultuvrras, ja danne lea hui váttis ásahit geatnegahttojuvvon merkema juohke bohcco sierra dál.
En utvikling mot bruk av individmerker/chip må drives av reindriftssamene selv.
Oktagasmerkema/chipsa geavaheami fertejit boazosápmelaččat iežas ovddidit.
Regjeringen slår videre fast i meldingen at det er viktig å øke verdiskapingen i næringen, men hovedfokus på tiltakssiden er rapportering, elektronisk individmerking og kobling av klassifiseringssystemet opp mot tilskudd.
Ráđđehus nanne viidáseappot dieđáhusas ahte lea deaŧalaš lasihit ealáhusa árvoháhkama, muhto váldodeaddu doaibmabidjobealis lea raporteren, elektrovnnalaš oktagasmerken ja šláddjenvuogádaga čatnan doarjagiidda.
Sametinget har stilt seg tvilende til om en slik detaljregulering av reindriftsnæringen vil føre til økt verdiskaping.
Sámediggi lea eahpidan lasihivččii go dakkár dárkilismudden boazodoalus árvoháhkama.
Sametinget har videre uttrykt skuffelse over at regjeringen viser et svært lavt ambisjonsnivå knyttet til arealvern for reindrifta, og det fremmes i realiteten ikke noen nye tiltak i stortingsmeldingen for å sikre reinbeitearealene.
Sámediggi lea viidáseappot dovddahan beahttašuvvama das ahte ráđđehus čájeha hui vuollegis áigumušdási boazodoalu areálasuodjaleami ektui, ja duohtavuođas eai evttohuvvo ođđa doaibmabijut stuorradiggedieđáhusas boazoguohtunareálaid sihkkarastima ektui.
Det er grunnleggende uenighet mellom regjeringen, og NRL og Sametinget om hvorvidt reindriftsloven og forvaltningen er i tråd med Norges folkerettslige forpliktelser.
Ráđđehusa, ja NBR ja Sámedikki gaskkas lea vuođđosierramielalašvuohta das ollašuhttá go boazodoalloláhka ja hálddašeapmi Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid.
Sametinget har spilt inn behovet for både en gjennomgang av reindriftsloven og en utredning av en framtidig reindriftsforvaltning, vurdert opp mot folkeretten.
Sámediggi lea evttohan dárbbu sihke guorahallat boazodoallolága ja čielggadit boahttevaš boazodoallohálddašeami, árvvoštallojuvvot álbmotrievtti ektui.
Det har vært gjennomført en omfattende konsultasjonsprosess.
Viiddes konsultašuvdnaproseassa lea čađahuvvon.
Det er ikke oppnådd enighet mellom regjeringen, Sametinget og NRL om de fleste tiltakene som regjeringen fremmer i meldingen.
Ii leat juksojuvvon ovttamielalašvuohta gaskal ráđđehusa, Sámedikki ja NBR eanaš doaibmabijuid ektui maid ráđđehus evttohan dieđáhusas.
Sametingets anbefaling til Stortingets næringskomité er å utsette behandlingen av meldingen, og bruke noe mer tid på å vurdere forslagene, i tillegg til å gjennomføre en mer omfattende høringsprosess.
Sámedikki ráva Stuorradikki ealáhuslávdegoddái lea maŋidit dieđáhusa meannudeami, ja geavahit eanet áiggi evttohusaid árvvoštallamii, dasa lassin ahte čađahit eanet viiddibu gulaskuddanproseassa.
Reindriftsnæringen må få mulighet til å sette seg inn i meldingen, samt bli hørt av næringskomiteen.
Boazodoallu ferte oažžut vejolašvuođa vuodjut dieđáhussii, ja beassat muitalit iežaset oainnuid ealáhuslávdegoddái.
Det vil ikke være mulig med den tidsrammen som det nå er lagt opp til.
Dat ii lea vejolaš dan áigemearis mii lea jurddašuvvon.
Sametinget mener videre at det må legges til grunn et bedre kunnskapsgrunnlag for en stortingsmelding om reindrift.
Sámediggi oaivvilda viidáseappot ahte buoret máhttovuođđu ferte biddjojuvvot vuođđun stuorradiggedieđáhussii boazodoalu birra.
6.3 Variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskapning og nyetableringer
6.3 Máŋggabealat ealáhuseallin, lotnolas- ja meahcceealáhusat, árvoháhkan ja ođđavuođđudeamit
Sametinget deltok i mars på møte i Innovasjonsplattform Troms.
Sámediggi oassálasttii njukčamánus Innovasjonsplattform Troms čoahkkimii.
Prosjektet ledes av næringshagene i Troms og har som mål å øke samarbeid og synergieffekter mellom innovasjonsaktører i Troms fylke.
Prošeavtta jođihit Romssa fylkka ealáhusgárddit ja mihttomearrin lea lasihit ovttasbarggu ja ovttasdoaibmanbeavttu innovašuvdnaoassálastiid gaskkas Romssa fylkkas.
Sametinget deltok også i slutten av mars på konferansen «Algeproduksjon i Barentsregionen».
Sámediggi oassálasttii maiddái njukčamánu loahpageahčen «Algeproduksjon i Barentsregionen» nammasaš konferánsii.
Konferansen ble holdt i Tana.
Konferánsa dollojuvvui Deanus.
Konferansen ble arrangert av Barents Seaweed AS, Tana i samarbeid med Linken næringshage AS, Båtsfjord og Sápmi Næringshage AS, Tana.
Konferánssa lágidii Barents Seaweed AS, Deanus ovttas Linken næringshage AS, Báhcavuonas ja Sápmi Næringshage AS, Deanus.
Algeproduksjon kan bli en spennende næringsvei i fremtiden, som både vil være bærekraftig og fornybar.
Deappobuvttadeapmi sáhttá šaddat gelddolaš ealáhussan boahtteáiggis, mii sihke lea ceavzil ja ođasmuvvi.
Gjennomføringen av denne konferansen i Tana viser hvor viktig næringshagene er for å støtte gründere og initiativtakere, nyutvikling og nytenking i samiske områder.
Dán konferánssa čađaheapmi Deanus čájeha man deaŧalaččat ealáhusgárddit leat dasa ahte doarjut ovddasmanniid ja álggaheddjiid, hutkama ja ođđajurddašeami sámi guovlluin.
Å fjerne grensehindringer på Nordkalotten er viktig for små samiske næringsaktører som handler over landegrensene.
Rádjahehttehusaid jávkadeapmi Davvikalohtas lea deaŧalaš smávva sámi ealáhusdoaimmaheddjiide rastá riikkarájáid.
Sametinget deltok i april på informasjonsmøte om et utviklingsprosjekt om grensetjeneste for bedrifter.
Sámediggi oassálasttii cuoŋománus diehtojuohkinčoahkkimii fitnodagaid rádjabálvalusaid ovddidanprošeavtta birra.
Utviklingsprosjektet har til formål å gjøre grensekryssing for virksomheter på Nordkalotten enklere.
Ovddidanprošeavtta ulbmil lea dagahit álkibun fitnodagaide rasttidit Davvikalohta rájáid.
Det treårige prosjektet har fått finansiell støtte av Interreg Nord-programmet.
Golmmajahkásaš prošeakta lea ožžon ruhtadoarjaga Interreg Davvi-prográmmas.
Utmarksnæring Det er behov for en sterkere og mer slagkraftig organisering av utmarksnæringen og utmarksutøverne.
Meahcásteapmi Dárbbašuvvo nannoseappot ja gievrrabut organiseret meahcásteami ja meahcásteddjiid.
Sametingsrådet har hatt møte med Sámi bivdo- ja meahcástansearvi, der temaet var framtidig organisering av utmarksforeningene i de ulike kommunene.
Sámediggeráđis lei čoahkkin Sámi bivdo- ja meahcástanservviin, mas fáddán lei meahcástanservviid boahttevaš organiseren iešguđet gielddain.
Sametingsrådet er positiv til at man ønsker å få på plass en sterkere organisasjon.
Sámediggeráđđi lea mielas dasa ahte háliidit nannosat organisašuvnna.
6.4 Samisk kulturnæring
6.4 Sámi kulturealáhus
Sametinget satser videre på kulturnæring som en viktig levevei for samene i fremtiden.
Sámediggi áŋgiruššá viidáseappot kulturealáhusain mii lea deaŧalaš ealáhusláhki sámiide boahtteáiggis.
Sametingets kulturnæringskonferanse ble arrangert 15. – 16. mars 2017i Kautokeino, og Sametinget har som ambisjon at konferansen skal være den viktigste møteplassen for samisk kulturnæring.
Sámedikki kulturealáhuskonferánsa lágiduvvui njukčamánu 15. – 16. b. 2017 Guovdageainnus, ja Sámedikki áigumuš lea ahte konferánsa galgá leat sámi kulturealáhusa deaŧaleamos deaivvadansadji.
President Vibeke Larsen deltok på konferansen, der hun åpnet og oppsummerte begge dagene.
Presideanta Vibeke Larsen oassálasttii konferánsii, man son rabai ja čoahkkáigesii goappašiid beivviid.
Konferansen hadde i overkant av 90 deltakere, som Sametinget anser å være meget høyt.
Konferánsii serve badjel 90 oassálasti, mii Sámedikki mielas lea hui ollu.
Det var mange gode samiske foredragsholdere, slik som Nils Gaup og Ellinor Utsi.
Doppe ledje máŋga buori sámi ságastalli, nu go Nils Gaup ja Ellinor Utsi.
Sametinget har fått tilbakemeldinger fra konferansedeltakerne om at de generelt var meget fornøyd med konferansen.
Konferánsaoassálastit leat maŋŋá dieđihan Sámediggái ahte sii oppalohkái ledje hui duhtavaččat konferánssain.
Bedriftsutviklingsprogrammet Dáhttu sin andre samling ble gjennomført i Kautokeino 28. – 29. mars. En siste samling gjenstår før Sametinget går i gang med rekrutteringen av deltakere til Dáhttu 2.0, som er et tilbud for veletablerte bedrifter med en ambisjon om videre vekst.
Dáhttu fitnodatovddideami prográmma nubbi čoahkkaneapmi čađahuvvui Guovdageainnus njukčamánu 28. – 29. b. Vel lea maŋimus čoahkkaneapmi ovdalgo Sámediggi álgá háhkat oassálastiid prográmmii Dáhttu 2.0, mii lea fálaldat bures vuođđuduvvon fitnodagaide mat áiggošedje ovdánit eanet.
Sametinget har bestilt en undersøkelse fra Norut som skal omhandle hvordan vi kan øke etablererfrekvensen i Sápmi, herunder å skape flere robuste bedrifter med en større overlevelsesgrad.
Sámediggi lea diŋgon iskkadeami Norutis mii galgá árvvoštallat mo mii sáhttit oažžut eanebui vuođđudit fitnodagaid Sámis, dás maiddái oažžut eanet nana fitnodagaid mat cevzet buorebut.
Spørreundersøkelsen er sendt til nyetablerere som har mottatt etablererstøtte fra Sametinget, og nyetablerere som har deltatt på etablererkurs i regi av Sametinget.
Jearahallaniskkadeapmi lea sáddejuvvon ođđavuođđudeddjiide geat leat ožžon vuođđudandoarjaga Sámedikkis, ja ođđavuođđudeddjiide geat leat oassálastán vuođđudankursii maid Sámediggi lea lágidan.
Samisk reiseliv Sametingsrådet mener at det er et stort potensial i å utvikle samiske reiselivsprosjekter, spesielt nå som reiselivsnæringen i nord blomstrer.
Sámi mátkeealáhus Sámediggeráđđi oaivvilda ahte lea stuorra vejolašvuohta ovddidit sámi mátkeealáhusprošeavttaid, erenoamážit dál go mátkeealáhus davvin lea stuorrumin.
Sametingsrådet er glad for at prosjektet Johtit – Samisk reiseliv nå er i gang.
Sámediggeráđđi lea ilus go prošeakta Johtit – Sámi mátkeealáhus dál lea álggahuvvon.
Johtit er et 3-årig samarbeidsprosjekt mellom NordNorsk Reiseliv, de tre nordligste fylkene og Innovasjon Norge, og som ledes av førstnevnte.
Johtit lea golmmajahkásaš ovttasbargoprošeakta gaskal NordNorsk Reiseliv, golmma davimus fylkka ja Innovašuvdna Norga, ja maid ovddimusat namuhuvvon fitnodat jođiha.
Hensikten med reiselivsprosjektet er å styrke kompetansen og markedstilgangen for samiske reiselivsbedrifter.
Mátkeealáhusprošeavtta áigumuš lea nannet gelbbolašvuođa ja márkaniidda beassama sámi mátkeealáhusfitnodagaid várás.
Sametinget har bevilget 850.000,- kroner til prosjektet.
Sámediggi lea juolludan 850 000 ru prošektii.
Første møte i styringsgruppa ble avviklet i begynnelsen av mai, som forøvrig består av representanter fra Sametinget, NordNorsk Reiseliv og en reiselivsbedrift fra hver av de tre nordligste fylkene.
Stivrajoavkku vuosttaš čoahkkin dollojuvvui miessemánu álggogeahčen, mas muđui leat mielde Sámedikki áirasat, NordNorsk Reiseliv ja okta mátkeealáhusfitnodat juohke golmma davimus fylkkas.
Totalt 25 ulike samiske reiselivsprosjekter fra de tre nordligste fylkene får muligheten til å delta i prosjektet, der kompetanseheving og profesjonalisering vil stå sentralt.
Oktiibuot 25 iešguđet sámi mátkeealáhusprošeavtta golmma davimus fylkkas ožžot vejolašvuođa oassálastit prošektii, mas gelbbolašvuođa ja fidnolašvuođa ovddideapmi lea guovddážis.
Dette er særlig viktig for at de samiske reiselivaktørene skal bli bedre rustet til å levere og ta del av merkevaren Nord-Norge.
Dát lea erenoamáš deaŧalaš dasa ahte sámi mátkeealáhusdoaimmaheaddjit galget leat buorebut ráhkkanan dasa ahte lágidit ja váldit oasi mearkagálvvus Davvi-Norga.
7 Kultur
7 Kultuvra
Internasjonalt kunstkollektiv i Máze Office of Contemporary Art (OCA) har gjennomført et folkemøte i Máze rundt etableringen av en kunstnerbolig i huset til Máze-kollektivet.
Riikkaidgaskasaš dáiddakollektiiva Mázes Office of Contemporary Art (OCA) lea doallan álbmotčoahkkima Mázes dan birra ahte ásahit dáiddárásodaga Máze-kollektiivva vissui.
Bakgrunnen til folkemøtet er at OCA opplever stor internasjonal etterspørsel etter samisk kunst, samtidig som de mener at samisk kunst blir lite ivaretatt nasjonalt.
Álbmotčoahkkima duogáš lea ahte OCA vásiha ahte riikkaidgaskasaččat leat ollugat geat jearahit sámi dáidaga, seammás go sii oaivvildit ahte sámi dáidda uhccán áimmahuššojuvvon riikka siste.
OCA i samarbeid med Documenta, som er et av verdens viktigste kunstmønstringer, søker å etablere et kunstnerkollektiv i Máze.
OCA ovttasbarggus Documentain, mii lea okta máilmmi deaŧaleamos dáiddalihkadus, áiggošii vuođđudit dáiddárkollektiivva Mázii.
Kollektivet er tenkt å være en kunstnerbolig primært for urfolkskunstnere fra hele verden.
Kollektiiva lea jurddašuvvon dáiddárásodahkan vuosttažettiin álgoálbmotdáiddáriidda miehtá máilmmi.
24. april ble det gjennomført en befaring av Máze-kollektivet (Máze kunstsenter) der Kautokeino kommune hadde utarbeidet en tilstandsanalyse med investeringsbehov. OCA trakk frem viktigheten av det samiske miljøet.
Cuoŋománu 24.b. geahčaduvvui Máze-kollektiiva (Máze dáiddaguovddáš) masa Guovdageainnu suohkan ieš lei ráhkadan dilleanalysa ja OCA válddii dan oktavuođas ovdan man deaŧalaš lea vuođđudit barggu sámi birrasii.
Generalforsamling Várdobáiki Sametinget deltok på generalforsamling for Várdobáiki samisk senter AS 18. april. Etter Sametingets forslag ble Susanne Langstrand-Andersen valgt som styremedlem, med Sigbjørn Skåden som vararepresentant.
Várdobáikki váldočoahkkin Sámediggi oassálasttii váldočoahkkimii maid Várdobáiki sámi guovddáš AS doalai cuoŋománu 18. b. Sámedikki evttohusa vuođul válljejuvvui Susanne Langstrand-Andersen stivralahttun, ja su várrelahttun Sigbjørn Skåden.
Else Grete Broderstad ble valgt som styreleder.
Else Grete Broderstad válljejuvvui stivrajođiheaddjin.
Det ble informert om den planlagte flyttingen av Várdobáiki til nye lokaler i Evenskjer sentrum, som skal skje før 1. november 2017.
Das muitaluvvui Várdobáikki plánejuvvon sirdima birra ođđa lanjaide Skániid guovddážis, mii čađahuvvo ovdal skábmamánu 1. b. 2017.
Det nasjonale museumsmøtet i Fredrikstad Det nasjonale museumsmøtet ble arrangert i Fredrikstad 29. – 30. mars med temaet likeverd.
Nationála museačoahkkin Fredrikstadas Nationála museačoahkkin lágiduvvui Fredrikstadas njukčamánu 29. – 30. b. fáttáin dásseárvu.
Sametingsrådet deltok i to politikerdebatter og utfordringene for de samiske museene, som har begrensede økonomiske rammer og behov for nye bygg, ble godt belyst.
Sámediggeráđđi oassálasttii guovtti politihkardigaštallamii ja sámi museaid hástalusat, ráddjejuvvon ekonomalaš rámmaiguin ja dárbbuin ođđa visttiide, čuvgehuvvui bures.
Nordnorsk kunstmuseum ble kåret til årets museum 2017.
Davvi-Norgga dáiddamusea válljejuvvui jagi 2017 musean.
I begrunnelsen ble det blant annet trukket frem at museet i en periode i 2017 omskapte seg selv til det ikke-eksisterende Samiske kunstmuseum som en performance, i samarbeid med RiddoDuottarMuseat.
Ággan geavahuvvui earret eará ahte musea ovtta áigodagas 2017:s čájáhushámis rievdadii iežas dan Sámi dáiddamusean mii ii gávdno, ovttasbarggus RiddoDuottarMuseaiguin.
Árran julevsáme guovdásj/lulesamisk senter og Museene i Sør-Trøndelag (MIST) var også nominert til denne prisen.
Árran julevsáme guovdásj ja Mátta-Trøndelága museat ledje maid evttohuvvon dán bálkkašupmái.
Árran julevsáme guovdásj/lulesamisk senter var nominert for sin samfunnsrolle der de belyser ulike tabubelagte temaer ved å bringe samiske erfaringer frem i lyset.
Árran julevsáme guovdásj lei evttohuvvon dan servodatrolla dihtii mas sii čájehit iešguđet tabu guoski fáttáid dainna lágiin ahte oažžut ovdan sámi vásáhusaid.
Besøkte Dáiddadallu Sametingspresident Vibeke Larsen deltok på utstillingsåpning ved Dáiddadallu i forbindelse med påskefestivalen i Kautokeino.
Galledii Dáiddadálu Sámediggepresideanta Vibeke Larsen oassálasttii čájáhusrahpamii Dáiddadálus Guovdageainnu beassášfestivála oktavuođas.
Presidenten hadde også et møte med kunstnerkollektivet vedrørende kunstnerkollektivets videre arbeid og behov, samt de mulighetene som Sametinget har for å støtte opp om kunstnerinitiativet.
Presideanttas lei maid čoahkkin dáiddárkollektiivvain dáiddárkollektiivva viidásat barggu ja dárbbuid birra, ja daid vejolašvuođaid birra mat Sámedikkis leat dasa ahte doarjut dáiddárálgaga.
Møte med SÁLÁS Sametinget har i denne perioden hatt et møte med SÁLAS (Sámi Lágádus ja Aviisa Searvi) der ulike litteraturtiltak har blitt diskutert.
Čoahkkin SÁLÁSin Sámedikkis lea dán áigodagas leamaš čoahkkin SÁLASin (Sámi Lágádus ja Aviisa Searvi) mas digaštalaimet iešguđet girjjálašvuođadoaibmabijuid.
På møtet ble man enige om to oppfølgingstiltak.
Čoahkkimis sohppojuvvojedje guokte čuovvulandoaibmabiju.
Det første tiltaket er å opprette en arbeidsgruppe som skal se nærmere på regelverk og tilskuddsordningen i forhold til forlagenes behov.
Nubbi doaibmabidju lea ásahit bargojoavkku mii galgá geahčadit lagabui njuolggadusaid ja doarjjaortnega lágádusaid dárbbuid ektui.
Det andre er en oppfølging av NORLA, som er senter for norsk litteratur i utlandet, og dets initiativ til Frankfurt 2019.
Nubbi lea NORLA čuovvuleapmi, mii lea guovddáš Norgga girjjálašvuođa várás olgoriikkas, ja dan álgaga Frankfurt 2019 oktavuođas.
Prosjektet retter seg mot forfattere, forlag og andre kulturaktører om å lage et attraktivt program ved verdens største bokmesse, Bokmessen i Frankfurt, om to år da Norge er valgt ut som gjesteland.
Prošeakta lea jurddašuvvon čálliid, lágádusaid ja eará kulturdoaimmaheddjiid várás dasa ahte ráhkadit geasuheaddji prográmma máilmmi stuorámus girjemeassu, Girjemeassu Frankfurtas, guovtte jagi geahčen go Norga lea válljejuvvon guosseriikan.
Møte med NORLA Sametinget har også hatt et møte med NORLA der man har diskutert hvilken rolle Sametinget skal ha i prosjektet Frankfurt 2019.
Čoahkkin NORLAin Sámedikkis lea maid leamaš čoahkkin NORLAin mas digaštalaimet guđe rolla Sámedikkis galgá leat prošeavttas Frankfurt 2019.
Sametinget vil være en samarbeidspartner til NORLA, og har tatt på seg ansvaret med å samordne den samiske deltakelsen ved verdens største bokmesse.
Sámediggi galgá leat NORLA ovttasbargoguoibmin, ja lea váldán badjelasas ovddasvástádusa oktiiordnemis sámi oassálastima máilmmi stuorámus girjemeassus.
Sametinget vil samarbeide med samiske litteraturaktører samt andre aktuelle kulturaktører i forhold til NORLA.
Sámediggi galgá ovttasbargat sámi girjjálašvuođaaktevrraiguin ja eará guoskevaš kulturaktevrraiguin NORLA ektui.
7.3 Samiske kulturinstitusjoner som arena for formidling og opplevelse av samisk kultur
7.3 Sámi kulturásahusat arenan sámi kultuvrra gaskkusteami ja vásiheami várás