pere/sami_parallel huggingface dataset:
Her sammenliknes programmene "Program for samisk og kvensk språk, historie og kultur" (den samiske delen), "Program for samisk forskning" og "Program for samisk forskning II" – med unntak av når det gjelder budsjettene, der også satsingene/øremerkingene er tatt med.
Dás buohtastahttit prográmmaid “Prográmma sámi ja kvena gielas, historjjás ja kultuvrras” (dat sámi oassi), “Sámi dutkama prográmma” ja Sámi dutkama prográmma II” – earret dat mii guoská bušeahtaide, gos áŋgiruššamat/merkemat leat váldon mielde.
"Program for samisk forskning" var et femårig program, de to andre programmene var/er tiårige.
“Sámi dutkama prográmma” lei viđa jahkásaš prográmma, ja dat guokte eará ledje/leat logi jahkásaš.
Samlet sett har forskningsrådssystemet bevilget ca. 167 mill. kroner til programmer og satsinger innenfor samisk humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning.
Oktiibuot leat dutkanráđiid vuogádagat juolludan sullii 167 mill. ruvnno prográmmaide ja áŋgiruššamiidda sámi humanisttalaš ja servodatdieđalaš dutkamiidda.
Ser vi på antall prosjekter i tabell 7.8 sammenliknet med 7.13, kan det virke forbausende at det var flere tildelinger i "Program for samisk forskning" enn i "Program for samisk forskning II", til tross for at det første programmet gikk over halvparten så lang tid og hadde et budsjett som bare var under 1/3 av det "Program for samisk forskning II" sannsynligvis vil ende opp med.
Jus geahččat man ollu prošeavttat leat 7.8 ja buohtastahttit 7.13, de orru veahá imáš go ledje eambbo juolludeamit “Sámi dutkama prográmmas” go “Sámi dutkama prográmma II”, vaikko dat vuosttaš prográmma bisttii beali guhkit ja das lei bušeahtta dušše vuollelaš 1/3 das mainna “Sámi dutkama prográmma II” boahtá loahpahuvvot.
Men prosjekttypene er annerledes: Tabell 7.8 viser at "Program for samisk forskning" tildelte 15 studentstipend, det var svært billige prosjekter.
Prošeaktašlájat gal leaba goabbatlágánat: Tabealla 7.8 čájeha ahte “Sámi dutkama prográmma” juolludii 15 studeantastipeandda, mat ledje hui hálbbes prošeavtta.
I "Program for samisk forskning II" har denne prosjekttypen knapt vært utlyst separat, men har vært brukt i et par større prosjekter.
“Sámi dutkama prográmma II” ii leat dat sorta prošeakta baljo almmuhuvvon sierran, muhto leat leamaš mielde moatti stuorit prošeavttas.
"Program for samisk forskning II" har en langt høyere andel forskerprosjekter, 22 mot 10. Forskerprosjektene i dette programmet er dessuten større, og fem av dem omfatter både forskere og stipendiater.
“Sámi dutkama prográmma II” leat ollu eambbo dutkanprošeavttat, 22 10 vuostá. Dutkanprošeavttat dán prográmmas leat maiddái stuoribut, ja vihttasis dain leat sihke dutkit ja stipendiáhtat.
Lønnskostnadene er også vesentlig høyere nå enn i det første programmet.
Bálkágolut leat maid arvat eambbo go dan vuosttaš prográmmas.
I Program for samisk forskning" kostet en doktorgradsstipendiat ca. 1,9 mill. kroner, mens dagens doktorgradsstipend koster ca. 4 mill. kroner.
“Sámi dutkama prográmmas” mávssii okta doavttirgrádastipendiáhtta sullii 1,9 mill. ruvnno, seammás go dál máksá njeallje mill. ruvnno.
"Program for samisk forskning" aktiviserte 24 forskjellige institusjoner, mens det nåværende programmets bevilgninger er tildelt 12 institusjoner.
“Sámi dutkama prográmma” barggahii 24 iešguđet ásahusa, seammás go dálá prográmma juolludeamit leat juhkkon 12 ásahussii.
Den institusjonsmessige bredden i det første programmet skyldtes for en stor del programmets aktive bruk av Forskningsdagene som formidlingskanal.
Lei hui stuora ásahuslaš viidodat dan vuosttaš prográmma, ja lei dan dihte stuora oassi geavahuvvui Dutkanbeivviid gaskkusteami oktavuođas.
Flere høgskoler og museer fikk delfinansiert forskningsdagsarrangementene sine på denne måten.
Ollu allaskuvllat ja museat ožžo oasi ruhtaduvvot dutkanbeivviid lágidemiide dákko bokte.
6.3.2 Utlysningspolicy
6.3.2 Almmuhanpolicy
Til tross for at begge programmene i Norges forskningsråd har ønsket å få fram forskning på bestemte tema, har de stort sett valgt åpne utlysninger.
Váikko goappaš prográmmat Norgga dutkanráđis leat sávvan oažžut dutkama dihto fáttain, de leat sii eanas válljen rabas almmuhemiid.
Utlysningene har aldri eksplisitt prioritert bestemte tema, men fra tid til annen har de gitt visse føringer, som imidlertid aldri har hatt forrang framfor kvalitetskrav.
Almmuheamit eai leat goassege čielgasit dadjan vuoruhuvvon fátta birra, muhto leat duollet dálle addán vissis láidestemiid, mii ii leat goassege vuoruhuvvon ovdalii kvalitehtagáibádusaid.
Grunnen til at man har valgt tematisk åpne utlysninger, er at man har villet skaffe seg en oversikt over hvilke ressurser det var mulig å mobilisere i forskningsmiljøene, at man ønsket å gjøre programmene kjent, og en viss frykt for at snevrere utlysninger ville resultere i få søknader.
Sivvan manne leat válljen rabas almmuhemiid fáttaid mielde, lea go leat háliidan oažžut gova makkár resurssaid lea vejolaš oažžut ovdán dutkanbirrasiin, go leat háliidan dahkat prográmmaid dovddusin, ja go lea leamaš ballu ahte go gáržžidit almmuheami, de dagahivččii unnán ohcciid.
Når det gjelder prosjekttyper, har man imidlertid valgt å utlyse spesifikke typer.
Go guoská prošeaktašlájaide, de leat válljen almmuhit spesifihkka šlájaid.
Det har sammenheng med når det, økonomisk og tidsmessig, har vært mulig å sette i gang de forskjellige prosjekttypene.
Dat čatnasa dasa go lea leamaš ekonomalaččat ja áiggi dáfus vejolaš álggahit daid iešguđetlágán prošeaktašlájaid.
Doktorgradsstipend skal være treårige og kan derfor ikke utlyses for de to siste årene i programperioden, og det har også liten hensikt å utlyse store prosjekter for kortere tid enn tre-fire år.
Doavttirgrádastipeanda galgá leat golmma jahkásaš, ja danne eai sáhte almmuhit dan guovtti maŋemus jahkái prográmmaáigodagas, ja lea maid unnán ávki almmuhit stuorit prošeavttaide oanehit áigái go golmma -njealji jahkái.
Formidlingsstøtte har man særlig gitt mot slutten av programperiodene, da programmets ønske om at prosjektene formidler prosjektresultater er størst.
Gaskkustandoarjaga leat earenoamážiid juolludan loahpas prográmmaáigodagaid, go prográmma stuorimus sávaldat lea ahte prošeavttat almmuhit prošeaktabohtosiid.
Unntaket her er Forskningsdagene, som foregår hvert år, og som "Program for samisk forskning" benyttet seg av muligheten til å knytte seg til.
Spiehkasteapmi dás lea Dutkanbeaivvit, mat dáhpáhuvvet juohke jagi, ja masa “Sámi dutkama prográmma” lea atnán liibba čatnasit.
6.3.3 Rekruttering
6.3.3 Rekrutteren
Studentstipend Fra 1981 til i dag er det tildelt ca. 85 studentstipend i samisk innenfor humanistiske og samfunnsvitenskapelige fag.
Studeantastipeanda 1981 rájes otnážii leat juolluduvvon sullii 85 studeantastipeandda sámegielas humanisttalaš ja servodatdieđalaš fágain.
Dette er et virkemiddel som i liten grad har vært i bruk etter 2006, de tre siste studentstipendene som svar på separate utlysninger ble tildelt i perioden mellom de to samiske forskningsprogrammene i Norges forskningsråd.
Die lea doaibmabidju mii lea unnán leamaš anus maŋŋil 2006, ja dat golbma maŋemus studeantastipeandda leat juolluduvvon sierra almmuhemiin, dan guovtti sámi dutkanprográmma áigodaga gaskkas, mat ledje Norgga dutkanráđis.
Doktorgradsstipend I alt er det tildelt 34 doktorgradsstipend.
Doavttirgrádastipeanda Oktiibuot leat juolluduvvon 34 doavttirgrádastipeandda.
Det er en klar utvikling i satsingen på denne prosjekttypen, fra ett stipend i "Samisk og kvensk språk, historie og kultur" til 15 i "Program for samisk forskning II".
Dát prošeaktašládja lea čielgasit ovdánan, ovtta stipeanddas “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra” prográmmas 15 stipendii “Sámi dutkama prográmma II”.
I dette programmet er fem av doktorgradsstipendene gitt som del av større forskerprosjekter, noe Forskningsrådet ser på som en gledelig utvikling.
Dán prográmmas leat vihtta doavttirgrádastipeandda juolluduvvon oassin dutkanprošeavttain, juoga mii Dutkanráđi mielas lei ilolaš ovdáneapmi.
Postdoktorstipend Denne prosjekttypen er vanskelig å håndtere statistisk.
Poastadoavttirstipeanda Dán prošeavtta lea váttis gieđahallat statistihkalaččat.
Under betegnelsen "postdoktorstipend" er det i alt gitt fire bevilgninger, men sannsynligvis ga "Samisk og kvensk språk, historie og kultur" også noen bevilgninger med samme formål som dagens postdoktorstipend.
“Poastadoavttirstipeandda” nama vuolis leat oktiibuot njeallje juolludeami addon, muhto jáhkkimis juolludii maiddái “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra”, seamma ulbmiliin go dálá poastadoavttirstipeanda.
De gikk under betegnelsen "utdanningsstipend" og "forskerstipend", men de to kategoriene ble også brukt til andre formål.
Dat manne “oahppostipeandda” ja “dutkanstipeandda” nama vuolis, muhto diet guokte šlája adnoje maid eará ulbmiliidda.
Jeg har derfor ikke tatt dem med her.
Danne in leat bidjan daid mielde dása.
De to programmene i Forskningsrådet har utlyst midler til postdoktorstipend fem ganger til sammen, men de færreste søknadene har tilfredsstilt kvalitetskravene.
Diet guokte prográmma Dutkanráđis leat almmuhan ruđaid poastadoavttirstipendii oktiibuot viđa geardde, muhto eai leat nu galle ohcamuša mat leat olahan kvalitehtagáibádusaid.
6.3.3.1 Kjønn i rekrutteringen
6.3.3.1 Sohkabealli rekrutteremis
I rekrutteringssammenheng er det relevant å sammenlikne student-, doktorgrads-, utdannings- og postdok.
Rekruterenoktavuođas lea relevánta buohtastahttit studeanta-, doavttirgráda-, oahppo- ja poastadoavttirstipeanddaid.
I "Samisk og kvensk språk, historie og kultur" (samisk del) var forholdet mellom kvinner og menn 10:14, i perioden mellom to forskningsråd 13:12, i "Program for samisk forskning" 21:5 og i "Program for samisk forskning II" 15:2. I tillegg kommer de tre studentstipendene som ble tildelt mellom de to siste forskningsprogrammene, de gikk til kvinner.
“Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra” (sámi oasis) lei nissonolbmuid ja dievdoolbmuid dilli 10:14, áigodagas dan guovtti dutkanráđis lei dilli 13:12, “Sámi dutkama prográmmas” ges 21:5 ja “Sámi dutkama prográmma II” fas 15:2. Dasa lassin bohtet dat golbma studeantastipeandda, mat juolluduvvo gaskal dan guovtti dutkanprográmma, dat addoje nissonolbmuide.
Kvinnenes andel har altså gått fra ca. 42 prosent til 90. Trekker vi ut studentstipendene og ser bare på rekruttering på høyere nivå, har forholdet mellom bevilgninger til kvinner og menn gått fra 1:3 til 15:2.
Nissonolbmuid oassi lea mannan sullii 42 proseantas 90 prosentii. Jus váldit eret studeantastipeanddaid ja geahččat rekrutteremii alit dásis, de lea dilli nissonolbmuid ja dievdoolbmuid juolludemiin 1:3 gitta 15:2.
6.3.3.2 Etnisitet – rekruttering av samer til forskning
6.3.3.2 Čearddalašvuohta – rekrutteren sápmelaččaid dutkamii
Både "Samisk og kvensk språk, historie og kultur" og de to programmene i Forskningsrådet har hatt som målsetting å rekruttere samer til forskning.
Sihke prográmmas “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra” ja dan guovtti Dutkanráđi prográmmain lea leamaš ulbmilin rekrutteret sápmelaččaid dutkamii.
"Samisk og kvensk språk, historie og kultur" knyttet det til studentstipendene ("Stipendet skal fortrinnsvis tildeles samiske studenter"), "Program for samisk forskning" utvidet det til å gjelde rekruttering generelt.
Prográmma “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra” čanai daid studeantastipeanddaide (“Stipeanda galgá vuosttažettiin juolluduvvot sámi studeanttaide), “Sámi dutkama prográmma” ges viiddidii dan vai guoská rekrutteremii muđui maid.
"Program for samisk forskning II" har som målsetting å "bidra til rekruttering av samer til forskning", og programplanen tar opp emnet i et eget kapittel, der viktigheten av at samer selv medvirker til og influerer på forskningsagendaen påpekes.
“Sámi dutkama prográmma II” lea ulbmilin “ veahkehit sápmelaččaid rekruteret dutkamii”, ja prográmmaplána váldá ovdán fáttá sierra kapihttalis, mas lea dan birra man mávssolaš lea ahte sápmelaččat ieža leat mielde váikkuheame guđe guvlui dutkanagenda jorrá.
Rekruttering av samer er imidlertid problematisk, ettersom norske offentlige organer ikke spør etter etnisitet.
Rekruteret sápmelaččaid lea goitge váttis, go norgga almmolaš orgánat eai jeara čearddalašvuođa birra.
"Program for samisk forskning", som eksplisitt prioriterte samiske kandidater til studentstipend, bad søkerne dokumentere at de var samer.
“Sámi dutkama prográmma”, mii čielgasit vuoruhii sápmelaš kandidáhtaid studeantastipendii, dáhtui ohcciid duođaštit ahte ledje sápmelaččat.
"Program for samisk forskning II", har en målsetting om rekruttering av samer også til doktorgrads- og postdok. stipend, men har ikke eksplisitt prioritert samer.
“Sámi dutkama prográmma II” lea ulbmilin rekruteret sápmelaččaid doavttirgráda- ja poastadoavttirstipendii, muhto ii leat čielgasit vuoruhan sápmelaččaid.
I utlysningene har man gjort oppmerksom på at man ville se med særskilt interesse på søknader der arbeidet skulle utføres på samisk.
Almmuhemiin leat fuomášuhttán ahte gehččet earenoamáš beroštumiin ohcamušaid mat dahkkojit sámegillii.
Samiske søkere har gjerne gjort oppmerksom på sin identitet når de anså den som betydningsfull for gjennomføringen av forskningen (forskning på reindrift, intervjuundersøkelser blant samer), men ut over dette har Forskningsrådet ingen systematisk oversikt over antall bevilgninger gitt til samer.
Sápmelaš ohccit leat ieža fuomášuhttán iežaset identitehta, go leat oaidnán dan mearkkašahttin dutkama čađaheapmái (boazodoallodutkan, sápmelaččaid jearahallat), earret dan de ii leat Dutkanráđis makkárge systemáhtalaš listu galle juolludeami leat addon sápmelaččaide.
Bortsett fra når det gjelder studentstipendiatene under "Program for samisk forskning", er den oversikten man mener å ha, i stor grad basert på antakelser ut fra navneskikk.
Earret go guoská studeantastipeanddaide, mat gullet “Sámi dutkama prográmma” vuollái, de lea listu maid oaivvildit leat, nammavieruid navdimiid ektui.
Den tas derfor ikke med her.
Danne ii váldo dat mielde dása.
6.3.3.3 Fullføring
6.3.3.3 Čađaheapmi
I forskningspolitisk sammenheng er det generelt mye oppmerksomhet knyttet til doktorgradskandidatenes arbeidstempo, hvor mange av dem som fullfører avhandlingsarbeidet på såkalt "normert tid", hvor mange som fullfører senere, og hvor mange som ikke fullfører i det hele tatt.
Dutkanpolitihkalaš oktavuođas lea hui ollu fuomášupmi čatnasan doavttirgrádakandidáhtaid bargoleavttu ektui, man oallugat čađahit guorahallanbarggu nu gohčoduvvon “dábálaš áiggis”, man gallis čađahit maŋŋil, ja man oallugat eai oba čađat ge.
Dette er en internasjonal problemstilling.
Diet lea riikkaidviidosaš váttisvuohta.
På 2000-tallet har man også i Norge nedlagt mye arbeid i å etablere en ny type doktorgrad med kurs og veiledning, og som skal anses som begynnelsen, ikke slutten, på en akademisk karrière.
2000-logus leat maid Norggas bidjan ollu návccaid ásahit ođđa sorttat doavttirgráda oktan kurssain ja bagadallamiin, mii galgá gehččot álgun, iige loahppan, akademalaš karrierii.
Innenfor samisk forskning er det særskilte problemer knyttet til stipendiatperioden.
Sámi dutkamis leat earenoamáš váttisvuođat čatnasan stipendiáhtaáigodahkii.
Særlig de stipendiatene som skriver arbeidene sine på samisk, kan oppleve at det ikke er utviklet tilstrekkelig vitenskapelig terminologi på deres forskningsfelt.
Earenoamážiid dat stipendiáhtat, geat čállet bargguideaset sámegillii, sáhttet vásihit ahte ii leat ovdánahtton doarvái dieđalaš terminologiija iežaset dutkansuorggis.
Å gjøre det selv er en svært arbeidskrevende prosess.
Dahkat dan ieš lea hui ádjás proseassa.
Tidligere var det dessuten et stort, udekket behov for akademisk arbeidskraft i det samiske samfunnet, og doktorgradsstipendiatene ble "lokket" til å gå inn i andre stillinger eller ta mer eller mindre midlertidige oppdrag før de var ferdige med stipendperioden.
Ovdal lei dasa lassin stuora dárbu, mii ii leat gokčon akademalaš bargofámuiguin sámi servodagas, ja doavttirgrádastipendiáhtat “fillejuvvojedje” eará virggiide dahje juo eanet unnit bargat gaskaboddosaš bargguiguin ovdal go ledje geargan stipendiáhtaáigodagain.
Disse hindringene er ekstra problematiske fordi den samiske forskningsverdenen fortsatt er relativt liten, og aldersavgangen begynner å bli merkbar i de miljøene der det ble ansatt forskere først.
Diet hehttehusat leat liige noađđin go sámi dutkanmáilbmi lea ain vuos unni, ja agi dihte heaitimat álget juo dovdot dain birrasiin gosa dutkit virgáiduvvoje vuosttažiin.
Både av den grunn og fordi det i økende grad etterspørres resultater av forskningssatsingene, har særlig de to siste forskningsprogrammene knyttet spesiell oppmerksomhet til fullføringsproblematikken.
Sihke dan dihte ja go eambbo jerrojit dutkanbohtosat dutkanáŋgiruššamiin, de leat dan guovtti maŋemus dutkanprográmmas čatnasan earenoamáš fuomášupmi dan čađahanváttisvuhtii.
"Samisk og kvensk språk, historie og kultur" og overgangsfasen RHF-programmet tildelte bare ett doktorgradsstipend.
"Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra” ja gaskadilli Humanisttalaš dutkanráđi prográmma juolludii dušše ovtta doavttirgrádastipeandda.
Stipendiaten fullførte ikke avhandlingen i programperioden.
Stipendiáhtta ii ollašuhttán barggu prográmmaáigodagas.
Jeg har ikke klart å få tak i opplysninger om fullføring for doktorgradsstipendiater som fikk stipend i mellomperioden før Norges forskingsråd satte i gang det første programmet sitt.
In leat nagodan oažžut dieđuid man muddui doavttirgrádastipendiáhtat, geat ožžo stipeandda gaskaáigodagas, ovdal go Norgga dutkanráđđi álggahii dan vuosttaš prográmma
"Program for samisk forskning" Av de ti stipendiatene som hadde treårige stipend under dette femårige programmet, ble ingen ferdig med avhandlingen i løpet av finansieringsperioden sin, men sju har fullført senere.
"Sámi dutkama prográmma" Dain studeanttain, geain lei golmma jahkásaš stipeanda dan viđa jahkásaš prográmmas, ii geargan oktage bargguin dan ruhtaduvvon áigodagas, muhto čiežas leat gergehan maŋŋil.
Den første fullførte i 2006, deretter fullførte en i 2007, to i 2008, en i 2010, en i 2011, og en disputerte i januar 2015. En stipendiat forsøker fortsatt å finne finansiering til å fullføre avhandlingen sin.
Vuosttaš gergehii 2006, dasto gergehii nubbi 2007, guovttis 2008, okta 2010, okta 2011, ja okta nákkáhalai doavttirgrádii ođđajagimánus 2015. Okta stipendiáhtta geahččala ain gávdnat ruhtadeddjiid vai beassá čađahit doavttirgrádabargu.
Bare en stipendiat har definitivt forlatt doktorgradsutdanningen.
Dušše okta stipendiáhtta lea oalát guođđán doavttirgrádaoahpu.
"Program for samisk forskning II" er et tiårig program, og mulighetene for å bli ferdig med doktorgraden i løpet av programperioden er derfor bedre, i hvert fall for de stipendiatene som startet tidlig.
"Sámi dutkama prográmma II" Lea logi jahkásaš prográmma, ja lea buoret vejolašvuohta geargat doavttirgrádain prográmmaáigodagas, na goit stipendiáhtain geat leat árrat álgán.
I løpet av programperioden er dessuten den organiserte doktorgradsutdanningen bedre konsolidert ved institusjonene.
Prográmmaáigodagas lea maid dat organiserejuvvon doavttirgrádaoahppu buorebut nannejuvvon ásahusain.
I tillegg stiller Forskningsrådet i økende grad krav om at doktorgradsstipendiater skal være tilknyttet større prosjekter, ettersom det ser ut til at miljøet rundt stipendiatene har betydning for gjennomstrømmingen.
Dasa lassin lea Dutkanráđđi gáibidišgoahtán eambbo ahte doavttirgrádastipendiáhtat galget čadnot stuorit prošeavttaide, go orru nu ahte stipendiáhtaid birrasis lea mearkkašupmi dutkanbargguide.
Programmet har i alt tildelt 15 doktorgradsstipend.
Prográmma lea oktiibuot juolludan 15 doavttirgrádastipeandda.
Tildelingene er imidlertid spredt over hele programperioden, den siste stipendiaten tiltrer i 2015. Man kan derfor ikke forvente at samtlige har disputert før aller tidligst i 2019. Pr. april 2015 hadde fem stipendiater disputert.
Juolludeamit leat juohkásan olles prográmmaáigodahkii, dat maŋemus stipendiáhtta álgá 2015. Danne ii sáhte vuordit ahte buohkat leat nákkáhallan ovdal áramusat 2019. Cuoŋománu 2015 ledje vihtta stipendiáhta nákkáhallan doavttirgrádii.
Det er halvparten av dem man med noen rimelighet kunne forvente skulle være ferdige.
Dat lea bealli sis geaid livčče sáhttán vuordit galgat geargat.
Forskningsrådet har ingen systematisk, sentral oversikt over avlagte doktorgrader som resultat av bevilgningene sine, og det varierer om programmene fører slik statistikk.
Dutkanráđis ii leat makkárge systemáhtalaš listu, mas oainnášii gergehuvvon doavttirgrádaid, mat leat boađusin iežaset juolludemiid maŋŋil, mii maid rievddadivčče jus prográmma oba ge ráhkada diekkár statistihka.
Et søk i tre andre kulturforskningsprogrammer viser imidlertid at fullføringen i de samiske programmene er på linje med disse.
Go geahččá golbma eará kulturdutkanprográmma, de čájehit dat ahte sámi prográmmat leat seamma dásis go dat.
6.3.3.4 Hvor avlegges doktorgradene?
6.3.3.4 Gos nákkahallojit doavttirgrádat?
De doktorgradsstipendiatene som har arbeidsplass ved et universitet, disputerer der.
Doavttirgrádastipendiáhtat, geain lea bargosadji universitehtas, nákkáhallet doppe.
Av Samisk høgskoles fire stipendiater har to fullført.
Sámi allaskuvlla njealji stipendiáhtas leat guovttes geargan.
De har disputert i Finland.
Soai leaba nákkáhallan Suomas.
De to stipendiatene i instituttsektoren har begge disputert ved Universitetet i Tromsø.
Dat guokte stipendiáhta ásahussuorggis leaba goappašagat nákkáhallan Tromssa universitehtas.
6.3.4 Samiske forskningsmiljøer: oppbygging og utvikling ved institusjonene
6.3.4 Sámi dutkanbirrasat: huksen ja ovdáneapmi ásahusain
"Samisk og kvensk språk, historie og kultur" hadde som hovedmål å gjøre samiske kulturstudier legitime og fullverdige i norsk humanistisk forskning.
"Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvrras” lei váldoulbmilin dahkat sámi kulturguorahallamiid dohkálažžan ja ollislažžan norgga humanisttalaš dutkamis.
Som en av konkretiseringene av denne overordnete målsettingen gjennomførte programmet en "institusjonsstøttefase" fra 1986 til 1990. I denne fasen ble en stilling forfinansiert ved Universitetet i Tromsø og en ved Vadsø museum, og institusjonene overtok deretter ansvaret for stillingene.
Juoga maid konkrehtalaččat barge dan ulbmila joksat, de čađahii prográmma “ásahusdoarjjaáigodaga” 1986 gitta 1990 rádjái. Dien áigodagas ruhtaduvvui okta virgi ovdagihtii Tromssa universitehtas ja okta Čáhcesullo museas, ja ásahusat válde dasto badjelasaset ovddasvástádusa virggiide.
Det ble også gjennomført flere tiltak ved Nordisk samisk institutt.
Čađahedje maid máŋga doaibmabiju Sámi instituhtas.
Et forsøk på satsing på institusjonstiltak innenfor sørsamisk kom det dessverre lite ut av (se 6.3.7).
Go geahččaledje bargat ásahusdoaibmabijuin lullisámegielas, de ii dađi bahábut šaddan das mihkkege (geahča 6.3.7).
Evalueringen av programmet anser likevel institusjonsstøttefasen som vellykket.
Prográmma árvvoštallamis oaivvildit liikká ahte ásahusdoarjjaáigodat lihkostuvai.
"Program for samisk forskning" hadde også en særskilt institusjonsstrategi, der man hadde som målsetting å samarbeide med universiteter og høgskoler for å styrke det forskningsmessige grunnlaget for deres arbeid med samiske problemstillinger.
“Sámi dutkama prográmmas” lei maid sierralágán ásahusstrategiija, mas lei ulbmil ovttasbargat universitehtaiguin ja allaskuvllaiguin, vai nanne dutkama vuođu sin bargguin sámi váttisvuođačuolmmaid ektui.
Man ønsket også å kanalisere forskningsinitiativ inn i større nettverk med forpliktende samarbeid mellom institusjoner.
Háliidedje maid kanaliseret dutkanáigumušaid stuorit fierpmádagaiguin, main geatnegahttá ovttasbargat eará ásahusaiguin.
Programstyrets egenevaluering sa seg ikke tilfreds med resultatene av dette strategiske arbeidet, selv om den påpeker at enkelte prosjekter hadde samarbeidspartnere både i og utenfor Norge og at programmet finansierte to nettverk.
Prográmmastivrra iežaset árvvoštallamis eai lean duđavaččat dainna strategalaš barggu bohtosiiguin, vaikko dat čujuhii ahte muhtin prošeavttain ledje ovttasbargoguoimmit sihke siskkáldasat Norggas ja olggobealde ja ahte prográmma ruhtadii guokte fierpmádaga.
Det ene av disse var Urfolksnettverket, som forskningsrådet hadde begynt å finansiere før programmet kom i gang.
Nubbi dain lei Álgoálbmotfierpmádat, maid Dutkanráđđi lei juo álgán ruhtadit ovdal go prográmma álggahuvvui.
Se 6.2.3.1. "Program for samisk forskning II" omtaler ikke institusjonsoppbygging som sådan, men har flere ganger utlyst midler til større samarbeidsprosjekter, gjerne mellom flere institusjoner.
Geahča 6.2.3.1. “Sámi dutkama prográmma II” ii namut ásahushuksema birra, muhto lea máŋgga geardde almmuhan ruđaid stuorit ovttasbargoprošeavttaide, áinnas gaskal máŋgga ásahusa.
Universitetet i Tromsø er den institusjonen som har fått styrket sin samiske forskning mest gjennom disse tre programmene.
Tromssa universitehta lea dat ásahus mii lea ožžon nannejuvvot sámi dutkama eanemusat dan golmma prográmmas.
I "Samisk og kvensk språk, historie og kultur" hadde universitetet tre utdanningsstipend, fire prosjektbevilgninger og ett institusjonsstøttetiltak.
Prográmmas “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvrras” ledje universitehtas golbma oahppostipeandda, njeallje prošeaktajuolludeami ja okta ásahusdoarjjadoaibmabidju.
Samisk høgskole var knapt opprettet da dette programmet var operativt og hadde små muligheter til å posisjonere seg, men de fikk støtte til en professor II i pedagogikk i fem år som institusjonskompetanseoppbyggingstiltak.
Sámi allaskuvla ii lean baljo ásahuvvon go diet prográmma lei doaimmas ja de ledje smávva vejolašvuođat leat eambbo oidnosis, muhto sii ožžo doarjaga ovtta professor II pedagogihkas viđa jahkái, dego
I "Program for samisk forskning" hadde Universitetet i Tromsø en postdoktorstipendiat og en doktorgradsstipendiat, men ingen forskerprosjekter.
“Sámi dutkama prográmmas” lei Tromssa universitehtas okta poastadoavttirstipendiáhtta ja okta doavttirgrádastipendiáhtta, muhto ii oktage dutkanprošeakta.
Samisk høgskole og Nordisk samisk institutt, som senere ble slått sammen, hadde til sammen fire forskerprosjekter og to doktorgradsstipend.
Sámi allaskuvllas ja Sámi Instituhtas, mat maŋŋil ovttastahttuiga, ledje oktiibuot njeallje dutkanprošeavtta ja guokte doavttirgrádastipendiáhta.
I "Program for samisk forskning II" har Universitetet i Tromsø 15 forskerprosjekter, herav seks som omfatter postdoktorer og/eller doktorgradsstipendiater, og fire doktorgradsstipendiater uten tilknytning til forskerprosjekt.
“Sámi dutkama prográmma II” leat Tromssa universitehtas 15 dutkanprošeavtta, ja dáin leat guhtta mat gullet poastadoavttir ja/dahje doavttirgrádastipendiáhtaide, ja njeallje doavttirgrádastipendiáhta, mat eai gula makkárge dutkanprošektii.
Samisk høgskole har tre forskerprosjekter og to doktorgradsstipend.
Sámi allaskuvllas leat golbma dutkanprošeavtta ja guokte doavttirgrádastipendiáhta.
Samisk høgskole har altså fått omtrent like mange tildelinger fra hvert av de to programmene i Forskningsrådet, mens Universitetet i Tromsø har økt antall tildelinger betraktelig fra det første til det andre programmet i Norges forskningsråd.
Sámi allaskuvla lea ožžon sullii seamma ollu juolludemiid goappaš dain prográmmain Dutkanráđis, seammás go Tromssa universitehtii leat hui ollu lassanan juolludeamit vuosttaš prográmmas nubbái Norgga dutkanráđis.
6.3.5 Styrking av fagene
6.3.5 Fágaid nannen
Språkvitenskap er det faget som i størst grad er blitt styrket gjennom de tre programmene "Samisk og kvensk språk, historie og kultur", "Program for samisk forskning" og "Program for samisk forskning II", et klart resultat av samtlige programmers fokus på dette faget (se 3.6).
Gielladieđa lea fága mii eanemusat lea nannejuvvon dan golmma prográmma bokte; prográmma “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra”, “Sámi dutkama prográmma” ja “Sámi dutkama prográmma II”, ja lea čielga boađus buot prográmmaid čalmmustahttimis dán fágas (Geahča 3.6).
Språkvitenskap har fått 24 tildelinger, herav 11 forskerprosjekter, ett postdok. -stipend og seks doktorgradsstipend.
Gielladieđa lea ožžon 24 juolludeami, main leat 11 dutkanprošeavtta, okta poastadoavttirstipeanda ja guhtta doavttirgrádastipeandda.
Det nest største "faget" utgjøres av 22 tverrfaglige bevilgninger, med en jevn økning fra det første til det siste programmet.
Dan nubbin stuorimus “fágii” leat juolluduvvon 22 doaresfágalaš ruhtadeami, mii jeavddalaččat lea lassánan vuosttaš prográmmas maŋemus prográmmii.
Dette stemmer overens med at de to programmene i Norges forskningsråd har satset på forskning innenfor tema som åpnet for bidrag fra flere fag, mens RHF-programmet fokuserte på tradisjonelle forskningsfag.
Diet doallá bures deaivása, go dat guokte prográmma Norgga dutkanráđis leat áŋgiruššan dutkat fáttaid mat ledje veahkkin máŋgga fágii, seammás go Humanisttalaš dutkanráđđi fokuserii dušše árbevirolaš dutkanfágaid.
Deretter følger historie med 20 tildelinger.
Dasto čuovvu historjá 20 juolludemiin.
De fleste historiebevilgningene var ulike former for prosjektstøtte – hovedvekten av dem ble gitt i programmet "Samisk og kvensk språk, historie og kultur", som hadde varierte prosjekttyper som i dag ville gått inn i prosjektstøttekategorien.
Eanas historjájuolludeami ledje iešguđetlágán prošeaktadoarjagat – eanas dain juolluduvvoje prográmmas “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra”, main ledje rievddadeaddji prošeaktasortta, mat dál manašii prošeaktadoarjjakategoriijai.
De to programmene i Forskningsrådet har til sammen bare gitt to studentstipend og et mindre forskerprosjekt til historiefaget.
Dat guokte prográmma Dutkanráđis leat oktiibuot juolludan guokte studeantastipeandda ja ovtta unnit dutkanprošeavtta historjáfágas.
Programmenes 4. største fag er kunstfag, inkludert duodji, med 13 tildelinger.
Prográmmaid 4. stuorimus fága leat dáiddafága, oktan dujiin, masa leat 13 juolluduvvon.
Seks av disse er studentstipend, men faget har også et av de største forskerprosjektene i "Program for samisk forskning II", som blant annet omfatter en postdok. - og tre doktorgradsstipend, det ene finansiert av Universitetet i Tromsø.
Guđas dain leat studeantastipeandda, muhto fágas lea maid okta dain stuorimus dutkanprográmmain “Sámi dutkama prográmma II”, mas earret eará lea poastadoavttir- ja golbma doavttirgrádastipeandda, ovtta dain lea Tromssa universitehta ruhtadan.
Antropologifaget, som man kanskje kunne ventet en høy uttelling for, ligger på 5. plass med ni bevilgninger.
Antropologiijafága, mas gánske livčče galgan vuordit eambbo bohtosiid, lea 5. Sajis ovcciin juolludemiin.
Det er sannsynlig at den antropologiske forskningen inngår i flere av de tverrfaglige prosjektene.
Lea jáhkkimis nu ahte antropologiija dutkan lea mielde máŋgga doaresfágalaš prošeavttas.
6.3.6 Samisk språk
6.3.6 Sámegiella
"Samisk og kvensk språk, historie og kultur" pekte ut språkforskning som et av sine oppmerksomhetsområder.
Prográmma "Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra" válljii gielladutkama ovtta iežaset áŋgiruššansuorgin.
Både grammatikk, dialektforskning, språkrøkt og "praktisk språkarbeid" ble framhevet.
Sihke grammatihkka, suopmandutkan, gielladikšun ja “praktihkalaš giellabargu” deattuhuvvui.
Likevel ser det ikke ut til at man la særskilt til rette for bruk av samisk som vitenskapsspråk i selve forskningsprosessen.
Goitge ii oro nu ahte láhččojuvvui dilli earenoamážit vai sámegiella livčče leamaš dieđalašgiellan dutkanbarggus.
Begge Forskningsrådets programmer for samisk forskning har hatt oppmerksomhet rettet mot bruk av samisk språk, både i formidlingssammenheng og i selve forskningen.
Goappaš Dutkanráđi prográmmain sámi dutkamis lea fuomášupmi dan guvlui leamaš ahte sámegiela geavahit, sihke gaskkustanoktavuođain ja iežas dan dutkamis.
Man anser at forskere som skriver på samisk, utvikler nye samiskspråklige begrep, og på den måten er de også med å få fram nye perspektiv i forskningen.
Lea čájehuvvon ahte dutkit geat čállet sámegillii, ráhkadit ođđa sámegielat doahpagiid, ja de leat dan bokte maiddái oažžume ođđa perspektiivva dutkamis.
Begge programmene har derfor oppfordret til dette og har i tillegg bevilget midler til Samisk vitenskapelig tidsskrift, som publiserer originalarbeider på samisk.
Goappaš prográmmat leat ávžžuhan dasa ja leat dasa lassin juolludan ruđaid Sámi dieđalaš áigečállagii, mii almmuha vuođđobargguid sámegillii.
Det har ikke vært foretatt noen systematisk gjennomgang av frekvensen av forskningsarbeider på samisk, men i midtveisevalueringen av "Program for samisk forskning II" (se 6.2.6.3) oppsummerer programstyret at det er gitt et tilskudd til et doktorgradsstipend med nordsamisk som arbeidsspråk og til et samiskspråklig forskerprosjekt.
Eai leat systemáhtalaččat guorahallan man dávjá dutkanbarggut leat sámegillii, muhto gaskaárvvoštallamis “Sámi dutkama prográmma II” (geahča 6.2.6.3) čoahkkáigeassá prográmmastivra ahte lea juolluduvvon doarjja ovtta doavttirgrádastipendii, mas lea davvisámegiella bargogiellan ja ovtta sámegielat dutkanprošektii.
Tre andre forskerprosjekter har hatt samisk språk i litteratur, estetisk terminologi og muntlig bruk som sentrale deler av problemstillingene sine, og de må derfor ses på som viktige bidrag til utvikling av samisk som vitenskapsspråk.
Golmma eará dutkanprošeavttas lea sámegiella girjjálašvuođas, estetihkalaš terminologiijas ja njálmmálaš gielas guovddáš oassin sin váttisvuođačuolmmain, ja daid ferte dan dihte oaidnit mávssolažžan go galggašii sámegiela ovdánahttit dieđalašgiellan.
6.3.7 De små samiske språkområdene
6.3.7 Smávva sámi giellaguovllut
Alle forskningsprogrammene har vært spesielt oppmerksomme på "minoritetene i minoriteten", det vil si de sør- og lulesamiske områdene i Norge.
Buot dutkanprográmmat leat earenoamážiid fuomášuhttán “minoritehtaid minoritehtas”, nugo lulli- ja julevsámi guovlluid Norggas.
"Samisk og kvensk språk, historie og kultur" hadde et eget institusjonsstøttetiltak hvor man skulle starte med å kartlegge potensielle studenter i det sørsamiske miljøet, deretter utlyse studentstipend, og så et forskningsstipend i sørsamisk språk.
“Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra” prográmmas lei sierra ásahusdoarjjadoaibmabidju mas galge álggahit kártet vejolaš studeanttaid lullisámi birrasiin, dasto almmuhit stipeandda, ja de dutkanstipeandda lullisámegielas.
Dessverre klarte man bare å lokalisere en mulig studentstipendiat, men programmet finansierte to prosjekter i sørsamisk historie.
Dađi bahábut nagodedje gávdnat ovtta vejolaš studeantastipendiáhta, muhto prográmma ruhtadii guokte prošeavtta lullisámi historjjás.
Evalueringsrapporten påpekte at den sørsamiske forskningen kom for svakt ut i programmet.
Árvvoštallanrapporta cuiggodii go lullisámegiel dutkan bođii hejot ovdán prográmmas.
"Program for samisk forskning" hadde Kulturell variasjon og kompleksitet i tid og rom som en av sine gjennomgående prioriteringer, og utdypet dette som "komparative aspekter og temaer og områder som har fått liten forskningsmessig oppmerksomhet til nå".
“Sámi dutkama prográmmas” lei Kultuvrralaš variašuvdna ja áiggi ja saji máŋggadáfotvuohta, mii lei dakkár maid sii vuoruhedje, ja čiekŋudedje dan nugo “komparatiiva oainnut ja fáttat ja suorggit mat leat unnán dutkojuvvon dássážii”.
Programmet finansierte to forskerprosjekter og to studentstipend i sørsamisk språk, historie og rettsvitenskap, og dessuten et stort prosjekt om lulesamiske forhold, "Etniske relasjoner i Nordre Nordland".
Prográmma ruhtadii guokte dutkanprošeavtta ja guokte studeantastipeandda lullisámegielas, historjjás ja riektediehtagis, ja dasa lassin ovtta stuorit prošeavtta julevsámegiela dili birra, “Čearddalaš gaskavuođat Davvi Nordlánddas”.
"Program for samisk forskning II" videreførte prioriteringen fra det forrige programmet som en av sine målsettinger.
"Sámi dutkama prográmma II” jotkkii dan ovddit prográmma vuoruhemiiguin, mii lei okta ulbmiliiguin sis.
Kapitlet Generelle perspektiver har et underkapittel, Mangfold og variasjon, der det trekkes fram som en særlig utfordring å øke den forskningsfaglige kunnskapen om sørsamene.
Kapihttalis Obbalaš perspektiivvat lea vuolit kapihtal, Máŋggabealátvuohta ja variašuvdna, mas gesso ovdán earenoamáš hástalussan lasihit dutkanfágalaš máhtu lullisápmelaččaid birra.
I underkapitlet Kulturell og språklig variasjon utvides perspektivet til å omfatte lulesamisk og østsamisk.
Vuolit kapihttalis Kultuvrralaš ja gielalaš variašuvdna viiddiduvvo perspektiiva fátmmastit maid julevsámegiela ja nuortalašgiela.
Programmet har finansiert seks doktorgrader, seks forskerprosjekter og et forprosjekt som utforsker problemstillinger knyttet til disse minoritetene, innenfor arkeologi, språk, rettsvitenskap, utdanning og ulike kulturelle aspekter.
Prográmma lea ruhtadan guhtta doavttirgráda, guhtta dutkanprošeavtta ja ovtta ovdaprošeavtta mii guorahallá váttisvuođačuolmmaid mat gusket daidda minoritehtaide, arkeologiijas, gielas, riektediehtagis, oahpahusas ja iešguđet kultuvrralaš aspeavttain.
I tillegg til sør- og lulesamisk er det også et pitesamisk prosjekt, og fire prosjekter omhandler forholdene for russiske samer.
Lassin lulli- ja julevsámegielas lea maid bihtánsámegielprošeakta, ja njeallje prošeavtta ruošša sápmelaččaid dili birra.
6.3.8 Formidling
6.3.8 Gaskkusteapmi
Alle programmene har vært opptatt av å få formidlet både informasjon om sitt innhold og sine virkemidler og om resultatene fra prosjektene.
Buot prográmmat leat háliidan oažžut dieđuid iežaset sisdoalus ja doaibmabijuid ja prošeavttaid bohtosiid oažžut almmuhuvvot.
Programmene har imidlertid valgt litt ulike innfallsvinkler og løsninger.
Prográmmat leat goitge válljen iešguđetlágán vugiid ja čovdosiid.
"Program for samisk og kvensk språk historie og kultur" arrangerte i 1985 et medieseminar om programmet, produserte informasjonsmateriell og fikk laget et spesialnummer av bladet "Forskningsnytt", som var NAVFs populærvitenskapelige forskningsmagasin.
"Prográmma sámi ja kvena gielas, historjjás ja kultuvrras" lágidii 1985 mediaseminára prográmma birra, ráhkadedje diehtojuohkinmateriálaid ja ožžo ráhkaduvvot sierra nummára bláđis “Dutkanođđasat”, mii lei NDDDa populearadieđalaš dutkanbláđđi.
Dessuten arrangerte programmet tre forskningsseminarer.
Dasa lassin lágidii prográmma golbma dutkanseminára.
To av dem omhandlet samisk forskning: et seminar om vitenskapsteoretiske spørsmål knyttet til forskningen og et seminar om humanistisk og samfunnsvitenskapelig minoritetsforskning, med større vektlegging av konkrete forskningsprosjekter enn av generell vitenskapsteori.
Guokte dain ledje sámi dutkama birra: okta seminára dieđalaš teorehtalaš gažaldagain, mat gulle dutkamii ja okta seminára humanisttalaš ja servodatdieđalaš minoritehtadutkamis, mas eambbo deattuhuvvui dihto dutkanprošeavttaid birra go obbalaš dieđalašteoriija birra.
I tillegg var forskerne aktive formidlere selv.
Dasa lassin ledjet dutkit aktiivvalaš gaskkusteaddjit ieža.
I kjølvannet av Alta-saken ble mange av prosjektene oppfattet som interessante av mediene, og flere av forskerne i programmet ble trukket inn som leverandører av stoff til offentlige utredninger.
Álttá-ášši ektui šadde máŋga prošeavtta beroštahttin mediaide, ja máŋga dutki prográmmas válljejuvvojedje juohkit dieđuid almmolaš guorahallamiidda.
"Program for samisk forskning" arrangerte to konferanser – en om rekruttering til samisk forskning og en om kunnskapsstatus på feltet.
"Sámi dutkama prográmma” lágidii guokte konferánssa – okta sámi dutkama rekrutterema birra ja nubbi fas suorggi máhttodili birra.
Rekrutteringskonferansen omfattet en internasjonal del om rekruttering til høyere utdanning generelt og en samisk del der man tok opp erfaringer fra og utfordringer knyttet til forskning i samisk språk og forskning utført på samisk.
Rekrutterenkonferánssas lei riikkaidgaskasaš oassi alit oahpu rekrutteremii obbalaččat ja sámi oassi mas ovdanbukte vásáhusaid ja hástalusaid sámegiela dutkamis ja dutkamat čađahuvvon sámegillii.
Kunnskapsstatuskonferansen var konsentrert om kartlegging og forskningsbehov.
Máhttostáhtuskonferánsa lei kártema ja dutkandárbbu birra.
Erfaringer fra forskningsnettverk, forskningssamarbeid og formidling på nasjonalt og nordisk nivå ble drøftet, og det ble fokusert på forskningspolitiske målsettinger og utfordringer både i forskningsprosjekter og nettverkssamarbeid.
Vásáhusat dutkanfierpmádagain, dutkanovttasbargguin ja gaskkusteapmi sisriikkalaččat ja davviriikkalaš dásis guorahallui, ja biddjui fuomášupmi dutkanpolitihkalaš mihttomeriide ja hástalusaide sihke dutkanprošeavttain ja fierpmádatovttasbargguin.
Programmet finansierte også en database for registrering av forskningsprosjekter.
Prográmma ruhtadii maiddái diehtovuođu dutkanprošeavttaid registreremii.
Dette var en del av arbeidet for å etablere kunnskapsstatus på feltet.
Diet lei oassin barggus ásahit máhttostáhtusa suorggis.
Dessverre nådde ikke betydningen av å registrere prosjekter i databasen ut til forskningsmiljøene i tilstrekkelig grad, og databasen ble etter noen år ikke videreført.
Dađi bahábut ii olahan dutkanbirrasiidda doarvái bures ávki registreret prošeavttaid diehtovuđđui, ja diehtovuođuin eai šat joatkán moadde jagi maŋŋil.
"Forskningsdagene" var en god formidlingskanal for dette programmet.
“Dutkanbeaivvit” ledje buorit diehtojuohkinkanála dán prográmmas.
17 arrangementer med finansiering fra programmet ble formidlet under denne landsomfattende "paraplyen".
17 lágideami ruhtadii prográmma, gos besse juohkit dieđuid dan riikaviidosaš “goavddi” vuolde.
Programmet ga også støtte til to andre arrangement, til publisering av fire bøker og støtte til tidsskrifter – to ganger til Samisk vitenskapelig tidsskrift og en gang til det populærvitenskapelige tidsskriftet Bårjås.
Prográmma juolludii maid doarjaga guovtti eará lágideapmái, almmuhii njeallje girjji ja juolludii doarjaga áigečállagiidda – guovtte geardde Sámi dieđalaš áigečállagii ja oktii populearadieđalaš áigečállagii Bårjås.
Dessuten støttet programmet to filmprosjekter: ett om utmarksbruk og verdderelasjoner og ett om Riddu Riđđu-festivalen som identitetsprosjekt.
Dasa lassin doarjjui prográmma guokte filbmaprošeavtta: meahcásteami ja verddevuođa birra ja Riddu Riđđu-festivála identitehtaprošeakta.
"Program for samisk forskning II" vedtok en egen formidlingsplan, slik Forskningsrådet nå forventer av alle programmene sine.
"Sámi dutkama prográmma II" mearridii sierra gaskkustanplána, nugo Dutkanráđđi dál vuordá juohke iežaset prográmmas.
Der presiseres det at formidlingsansvaret hovedsakelig ligger på forskerne og på de institusjonene hvor forskningen foregår, men at de bør legge kostnader til formidling inn i søknadsbudsjettene sine.
Doppe dárkkuhedje ahte lea eanas dutkiid ovddasvástádus gaskkustit dutkamušaid ja maid daid ásahusaid gos dutkan dáhpáhuvvá, muhto ahte berrejit bidjat gaskkustanolggosgoluid mielde iežaset ohcamušbušeahtaide.
En gjennomgang av prosjektenes formidlingsvirksomhet i 2012 viste stor aktivitet, både i tradisjonelle formidlingsformer som bøker og konferanseinnlegg, og i form av kurs, seminarer, folkemøter og filmer.
Go leat geahčadan prošeavttaid ovdanbuktimiid 2012, de ledje leamaš ollu doaimmat, sihke dábálaš gaskkustanvuogit nugo girjjit ja konferánsasáhkavuorut, ja maiddái kurssat, seminárat, álbmotčoahkkimat ja filmmat.
Programmet har dessuten utlyst formidlingsstøtte som separat søknadstype hvert år.
Prográmma lea dasa lassin almmuhan gaskkustandoarjaga jahkásaččat.
Fra og med 2009 har det vært lagt særskilt vekt på publisering på samisk.
2009 rájes lea earenoamážiid deattuhuvvon almmuhit sámegillii.
Støtte til oversettelse har vært utlyst to ganger.
Doarjja jorgaleapmái lea almmuhuvvon guovtte geardde.
Programmet har støttet utgivelse av to doktoravhandlinger om nordsamisk og en masteroppgave om umesamisk, en artikkelsamling om duodji og to numre av Samisk vitenskapelig tidsskrift, alt dette på samisk.
Prográmma lea dorjon olggosaddit guokte doavttirgrádabarggu davvisámegillii ja ovtta masterbarggu upmisámegillii, artihkalčoakkáldaga duoji birra ja guokte nummára Sámi dieđalaš áigečállaga, buot dát ledje sámegillii.
Dessuten er det gitt støtte til oversettelse til nordsamisk av en publikasjon om polare forhold som ble utgitt som bilag til Forskningsrådets barneblad "Nysgjerrigper" nr. 3/07 i anledning det internasjonale polaråret.
Dasa lassin lea juolluduvvon doarjja davvisámegielat jorgaleapmái diehtočállosa polára diliin, mii almmuhuvvui mielddusin Dutkanráđi mánáidbláđđái "Nysgjerrigper" nr. 3/07 riikkaidviidosaš polárajagi oktavuođas.
I 2012 arrangerte programmet en konferanse der en rekke av programmets forskere og stipendiater presenterte resultater fra forskningen sin, på feltene tradisjonskunnskap, språk, samiske samfunn i eldre og i moderne tid, forvaltnings- og rettighetsproblematikk.
2012 lágidii prográmma konferánssa gos máŋga prográmma dutkin ja stipendiáhtain ovdanbukte iežaset dutkanbohtosiid, surggiin árbevirolašmáhtus, gielas, sámi servodat dološ ja ođđa áiggis, hálddašan- ja riekteváttisvuođas.
To innlegg var viet kolasamenes situasjon, og professor Nils Butenschøn presenterte utredningen "Langs lange spor".
Guokte oasi ledje biddjon Guoládaga sápmelaččaid dili birra ja professora Nils Butenschøn ovdanbuvttii guorahallama “Guhkes luottaid mielde”.
I den avsluttende debatten diskuterte man blant annet mulige konflikter knyttet til utvikling av samisk som vitenskapsspråk, men det ble også uttrykt bekymring for at for få samer lot til å være engasjert i programmet.
Loahpalaččat digaštalle earret eará vejolaš vuostálasvuođaid mat šaddet sámegiela dieđalašgiela ovddideamis, muhto bođii maid ovdán ahte fuolastuvve go leat beare unnán sápmelaččat geat beroštedje prográmmas.
Programmet har også arrangert et seminar for doktorgradsstipendiatene, der formidling var tema og der stipendiatene fikk konkrete tips om formidling av resultater fra prosjektene sine.
Prográmma lea maid lágidan seminára doavttirgrádastipendiáhtaide, mas gaskkusteapmi lei fáddán ja gos stipendiáhtat ožžo konkrehtalaš rávvagiid movt sáhtte almmuhit prošeavttaideaset.
6.3.9 Internasjonalisering
6.3.9 Dahkat riikkaidgaskasažžan
Internasjonalisering av forskningen er blitt et stadig viktigere felt for Forskningsrådet, og forventningene til programmene om internasjonalisering av prosjektporteføljen er blitt tydeligere.
Dahkat dutkamiid riikkaidgaskasažžan lea dađistaga šaddan deháleabbo oassi Dutkanráđis, ja prográmmain vurdojuvvo čielgaseabbo ahte dahkat riikkaidgaskasažžan iežaset prošeaktaárvobáhpiriid.
De to samiske programmene i Forskningsrådet har innarbeidet eksplisitte internasjonale perspektiver i programplanene sine.
Dat guokte sámi prográmma Dutkanráđis leat doaimmahan čielga gaskariikkalaš perspektiivvaid iežaset prográmmaplánaide.
"Program for samisk forskning" relaterte sin internasjonale strategi til FNs urfolkstiår 1995-2005 og mente at et sentralt tema for internasjonal forskningsdialog kunne være teori og metodeutvikling i sammenhenger der man ofte legger vekt på muntlig kunnskapsoverføring.
“Sámi dutkamuša prográmma” heivehii iežaset riikkaidgaskasaš strategiija ON álgoálbmot logijahkái 1995-2005 ja oaivvildedje ahte guovddáš fáddá riikkaidgaskasaš dutkandialogas sáhtášii leat teoriija ja metodaovddideapmi oktavuođain gos dávjá deattuhuvvo njálmmálaš oahpaheapmái.
Programplanen signaliserte at programmet ville bidra til at den samiske forskningen fikk eksponere seg i internasjonale sammenhenger.
Prográmmaplána geažuhii ahte prográmma sáhtášii leat veahkkin vai sámi dutkan ovdánivčče gaskariikkalaš oktavuođain.
Programstyrets egenevaluering viste til at en rekke av prosjektene har internasjonale kontakter og samarbeider med utenlandske forskere, men konkluderte med at forskerne i dette programmet sannsynligvis ikke hadde mer internasjonalt samarbeid enn man kan forvente av forskere.
Prográmmastivrra iežaset árvvoštallan čájehii ahte máŋgga prošeavttas ledje riikkaidgaskasaš oktavuođat ja ovttasbarge olgoriikka dutkiiguin, muhto čoahkkáigesse ahte dutkiin dán prográmmas jáhkkimis ii lean eambbo riikkaidgaskasaš ovttasbargu go dan maid sáhtte vuordit juo dutkin.
"Program for samisk forskning II" har et kapittel om internasjonalt samarbeid i programplanen.
“Sámi dutkama prográmma II” lea kapihtal riikkaidgaskasaš ovttasbarggu birra prográmmaplánas.
Kapitlet påpeker at de senere årenes utvikling har vist at programmet bør understreke målet om internasjonalt samarbeid mellom forskningsmiljøene i Norge og relevante utenlandske forskningsmiljøer, både generelt, innenfor de samiske rammene og som bidrag til urfolksforskningen.
Kapihtal čujuha ahte daid maŋemus jagiid ovdáneapmi lea čájehan ahte prográmma berre deattuhit eambbo mihtu, mas ulbmil lea riikkaidgaskasaččat ovttasbargat dutkanbirrasiiguin Norggas ja heivvolaš olgoriikka dutkanbirrasiiguin, sihke obbalaččat, sámi rámmaid siskkobealde ja oassin álgoálbmotdutkamii.