pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det var så lett att bytte ut synlige synder og havne i en ny synd: Jeg er da litt bedre enn... Tro er ikke en prestasjon – men en reaksjon på Jesu aksjon.
Lei nu álki lonuhit oinnolaš suttuid ja gahččat ođđa suddui ja jurddašit: Mun lean veahá buoret go... Oskku ii leat min olahus – muhto boađus Jesusa dagus.
Lær om: Bål
Oahpa: Dolla
Du skal ikke begjære din nestes eiendom.
It galgga anistuvvat lagamuččat dállui.
Vi skal frykte og elske Gud, så vi ikke lokker eller truer noen hos vår neste til å gå fra ham, men oppmuntre dem til å være trofaste.
Mii galgat ballat Ipmilis ja ráhkistit su, amamet bivdit gávvilvuođain lagamužžamet árbbi dahje viesu, dahje viggat juonastemiin váldit maidege sus, muhto vai mii veahkehit ja doarjut su nu ahte son sáhttá eaiggáduššat opmodagaidis ráfis..
Dine tanker
Du jurdagat
Jeg gjør det fordi det er en fin tradisjon.
Mun dagan dan danin go lea buorre árbevierru.
Jeg får min egen kofte.
Oaččun iežan gávtti.
Og masse slekt samles til konfirmasjonen.
Ja soga čoahkkanit konfirmašuvdnii.
Karianne 14 år
Karianne 14 jagi
Lær om: Bjørk
Oahpa: Soahki
Jesu ætt
Jesusa sohka
Guds vilje var å føre slekta videre.
Ipmila dáhttu leai soga fievrredit viidásat.
Jesus tilhørte også en slekt og en familie.
Jesusis maiddái leai gullevašvuohta sohkii ja bearrašii.
I Bibelen kan vi følge Jesu ætt helt fra Abrahams tid.
Biibbalis sáhttit mii guorrat Jesusa soga gitta Abrahama rájes.
Her skal vi se på deler av det gjennom Davids ætt:
Dás geahččat ovtta oasi das Dávveda soga bokte:
David var en konge, den største kongen i Israel, og han tilhørte Judas ætt.
Dávvet Dávvet lei gonagas, Israela stuorámus gonagas, ja su sohka gulai Juda suorgái.
Hans oldefar het Boas og oldemoras navn var Rut.
Su máttarádjá ja máttaráhku namat ledje Boas ja Rut.
Bestefaren het Obed.
Ádjá namma fas Obed.
Faren til David, Isai, var fra Betlehem og hadde 8 sønner.
Dávveda áhčči, Isai, lei Betlehemas eret ja sus ledje 8 bártni.
David var den yngste av disse brødrene.
Daid vieljažiid gaskkas lei Dávvet nuoramus bárdni; váhkar.
Etter David ble Salomo konge.
Dávveda maŋŋil šattai Salomo gonagassan.
Han var sønn av David og hans kone Batseba.
Son lei Dávveda ja su áhká Batseba bárdni.
David og Batseba ble også besteforeldre, og en av barnebarnas navn var Rehabeam, som ble konge etter sin far Salomo.
Dávvet ja Batseba šattaiga maid áddján ja áhkkun ja okta sudno áhkkuba ja áddjuba namma lei Rehabeam, gii šattai gonagassan maŋŋil áhčis Salomoa áiggi.
Og etter Rehabeam ble hans sønn Abiam konge.
Ja Rehabeama maŋis bođii fas su bárdni, gonagas Abiam.
Abiam var oldebarn til David og Batseba og David var hans oldefar og Batseba hans oldemor.
Abiam gii lei okta Dávveda ja Batseba máttaráddjubiin ja máttaráhkkubiin ja geasa Dávvet ja Batseba šattaiga máttaráddján ja máttaráhkkun.
I Bibelen kan vi følge Davids ætt helt til Jesu fødsel.
Biibbalis sáhttit mii čuovvut Dávveda soga gitta Jesusa riegádeami rádjái.
Jesus sa: JEG ER.
Jesus celkkii: MUN LEAN.
Han sa JEG ER veien, sannheten og livet.
Son celkkii MUN LEAN geaidnu, duohtavuohta ja eallin.
Han sa: JEG ER livets brød.
Son celkkii: MUN LEAN eallima láibi.
I gamle testamentet fortelles det at Gud viste seg for Moses i en brennende tornebusk.
Boares testameanta muitala ahte Ipmil čájehii iežas buolli bastilislánjá dollanjuokčamiin.
Gud sa at hans navn var JEG ER.
Ipmil celkkii ahte su namma lea MUN LEAN.
Jesus visste hvem han var og hva som var hans oppgave i livet.
Jesus diđii gii son lei ja maid son galggai dahkat eallimis.
Han visste at han var Guds elskede barn.
Son diđii ahte son lei Ipmila ráhkistuvvon mánná.
Når Gud ble menneske i Jesus kom han nær våre liv og vet derfor hvordan det er å være menneske.
Go Ipmil šattai olmmožin Jesusis, de bođii son lahka min eallima ja danne diehtá son makkár dat lea eallit olmmožin.
Les hva Jesus sier om seg selv i Johannesevangeliet Joh. 6.41-42 og Joh. 12. 49 og 50
Loga maid Jesus cealká iežas birra Johannesevangeliumis Joh. 6.41-42 ja Joh. 12. 49 ja 50.
Bibelen forteller at Jesus var hos Gud fra begynnelsen av.
Biibbal muitala ahte Jesus lei Ipmila luhtte juo álggu rájes.
Når Jesus ble menneske forlot han plassen ved Guds side og ble et menneske på jorden.
Go Jesus šattai olmmožin, de guđii son iežas saji Ipmila guoras ja šattai olmmožin eatnama alde.
Jesus kalte Gud for far eller pappa.
Jesus gohčodii Ipmila áhččin.
Han visste at han hørte sammen med Gud og var hans barn.
Son diđii ahte son gulai Ipmilii ja lei su mánná.
Han kjente Gud bedre enn noen.
Son dovddai Ipmila buorebut go oktage eará.
Han sa han var sendt av Gud til menneskene.
Son muitalii ahte Ipmil lei sádden su olbmuid lusa.
Les Johannesprologen fra første kapittel i Johannesevangeliet der Jesus kalles for ordet og lyset.
Loga álggu Johannesa vuosttaš kahpihttalis dakko gokko Jesus gohčoduvvo sátnin ja čuovgan.
Skapelsen
Sivdnideapmi
I begynnelsen skapte Gud himmelen og jorden.
Álggus Ipmil sivdnidii almmi ja eatnama.
Jorden var øde og tom, og mørke lå over havdypet. Men Guds Ånd svevet over vannet.
Eanan lei ávdin ja guorus. Seavdnjatvuohta govččai čiekŋalasa, ja Ipmila Vuoigŋa sattáhalai čáziid bajábealde.
Da sa Gud: «Det bli lys !
De Ipmil celkkii: «Šaddos čuovggas !
Gud så på alt det han hadde gjort, og se, det var overmåte godt.
Ipmil geahčadii buot maid lei dahkan, ja geahča, dat lei hui buorre.
Samisk kirkeråd
Sámi girkoráđđi
Hilsning
Dearvvuođat
Virksomhet
Doaibma
Samisk kirkeråd ble opprettet av Kirkemøtet 1992.
Sámi girkoráđđi vuođđuduvvui 1992 ’ Girkočoahkkimis.
Rådet skal fremme, verne og samordne samisk kirkeliv i Den norske kirke.
Ráđđi galgá ovddidit, gáhttet ja ovttastahttit Norgga girku sámi girkoeallima.
Samisk kirkeråds arbeidsområde er alle saker som etter rådets oppfatning berører samisk kirkeliv.
Sámi girkoráđi bargguide gullet buot áššit mat ráđi mielas gusket sámi girkoeallima.
De tre store samiske befolkningsgrupper i Norge, nordsamer, lulesamer og sørsamer, er representert i rådet som har åtte medlemmer.
Ráđis leat gávcci miellahtu, mat ovddastit daid golbma stuorimus sámi álbmotjoavkku Norggas: davvisámiid, julevsámiid ja máttasámiid.
Samisk kirkeråds medlemmer er:
Sámi girkoráđi miellahtut leat:
Anne Dalheim (leder),
Anne Dalheim (jođiheaddji),
Ingar Nikolaisen Kuoljok, lulesamisk representant / Sør-Hålogaland bispedømme,
Ingar Nikolaisen Kuoljok, julevsámi áirras / Mátta-Hålogalándda bismmaguovlu,
Jonhild Joma, sørsamisk representant / Nidaros bispedømme
Jonhild Joma, máttasámi áirras / Nidaros bismmaguovlu
Kirsten Isaksen, nordsamisk representant / Nord-Hålogaland bispedømme
Kirsten Isaksen, davvisámi áirras / Davvi-Hålogalándda bismmaguovlu
Mari Helander, samisk representant fra Sør-Norge
Mari Helander, sámi áirras Mátta-Norggas
Jovnna Z Dunfjell, Sametingets representant
Jovnna Z Dunfjell, Sámedikki áirras
Tor Berger Jørgensen, Bispemøtets representant
Tor Berger Jørgensen, Bismmačoahkkima áirras
Utboren døpes
Eahpáraš gásttašuvvo
Jeg har en nabo son heter Nils Ámmá og selv heter jeg Bávval Niillas.
Mus lea ránnjá gean namma lea Nils Ámmá ja mun ieš lean Bávval Niillas.
Vi to gikk på ski og gjette rein om dagen.
Moai leimme čuoigame ja guođoheame ealu beaivet.
Når det begynte å bli kveld, skrek en utbor til oss noen ganger.
Go veiggodii, de gullui eahpáraš bárggádeame moatte geardde munnuide.
Det gjorde inntrykk på oss.
Moai suorganeimme.
En morgen vi skulle ut i marka, tok vi med oss salmebok og abc-bok som vi puttet i koftebarmen.
Ovtta iđiđa leimme fas vuolgime meahccái, de válddiime sálbmagirjji ja Áppesa mielde maid nahkeheimme ohci.
Det var tre unge jenter som lo av oss da de så at vi stakk salmebok og abc inn i koftebarmen.
Das ledje golbma nuorra nieidda geat boagustedje munno go oidne moai válddime sálbmagirjji ja áppesa ohci.
De sa at vi var blitt gudelige.
Dat lohke munno šaddan ipmilbálolažžan.
Da det ble kveld, begynte utboren å skrike.
Go de eahkeduvai, de álggii eahpáraš bárgut.
Vi ropte den frem fra tykke skogen.
Moai čuorvvuime dan boahtit oidnosii suhkkes vuovddis.
Da viste den seg for oss som et stykke av en fille.
De bođii ja lei oaidnit dego liidnelurvu.
Vi spurte etter faren og mora.
Moai jearaime eahpáraččas geat leigga su eadni ja áhčči.
Faren var en gift mann, mora en pike.
Áhčči lei muhtin náitalan olmmoš, ja eadni lei nieida-olmmoš.
Da befalte vi at den skulle gå til hvilestedet.
Moai siđaime eahpáračča mannat iežas vuoiŋŋadanbáikái.
Den gikk inn i tykke skogen og ble borte.
Dat jávkkai dohko dan suhkkes vuovdái.
Naboen min døpte den for Johánas.
Mu ránnjá gásttašii su Juhanassan.
Så tok han mose av en stein og kastet den dit utboren forsvant og jordfestet den.
De son válddii jeahkála eret geađggis ja bálkestii dohko dan guvlui gosa eahpáraš jávkkái ja vitkai dan.
Deretter hørte vi ikke mer.
Das maŋŋil dat ii šat gullon.
Indisk interesse for norsk urfolkspolitikk - regjeringen.no
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
Den indiske ministeren for lokaldemokrati og urfolkssaker, Shri V. Kishore Chandra Deo, møtte mandag statssekretær Ragnhild Vassvik Kalstad for samtaler om urfolksspørsmål.
India báikkálašdemokratiija ja eamiálbmotáššiid ministtar Shri V. Kishore Chandra Deo deaivvadii vuossárgga stáhtačálliin Ragnhild Vassvik Kalstad:n, ja soai ságastalaiga eamiálbmotáššiid birra.
Ministeren skal også besøke Sametinget.
Ministtar áigu maid galledit Sámedikki.
- Jeg opplevde den indiske ministeren som svært interessert i Norges urfolkspolitikk, og vi hadde en fin utveksling av informasjon om urfolks situasjon i de to landene.
- Mu mielas India ministtar beroštii hui ollu Norgga eamiálbmotpolitihkas, ja munnos leai hui ávkkálaš diehtolonohallan dán guovtti riikka eamiálbmotáššiin.
Ministeren var spesielt interessert i Sametingets rolle og i konsultasjonsprosedyrene, sier statssekretær Ragnhild Vassvik Kalstad.
Ministtar čájehii erenoamáš fuola dasa makkár rolla Sámedikkis lea ja movt gulahallanvuogit doibmet, cealká stáhtačálli Ragnhild Vassvik Kalstad.
Den indiske ministeren Shri V. Kishore Chandra Deo er i Norge som kommunal- og regionalministerens gjest, og skal i løpet av besøket i Norge også på et to dagers besøk til Sametinget i Karasjok.
India ministtar Shri V. Kishore Chandra Deo oahppaladdá Norgga gielda- ja guovloministara, ja dan oktavuođas áigu maiddái guokte beaivvi galledit Sámedikki Kárášjogas.
Både representanter fra Kommunal- og regionaldepartementet og Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet vil følge ham til Karasjok.
Áirasat Gielda- ja guovlodepartemeanttas ja Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanttas čuvvot su mielde Kárášjohkii.
Det er første gang en indisk urfolksminister besøker Sametinget.
Lea vuosttas gearddi ahte India eamiálbmotministtar galleda Sámedikki.
Kommunikasjonssjef Anne-Berit Herstad
Gulahallanhoavda Anne-Berit Herstad
Pressekontakt
Preassagulahallanolmmoš
Kommunikasjonsrådgiver Halvard Wensel
Gulahalliráđđeaddi Halvard Wensel
Kommunikasjonsrådgiver Karin Johansen
Gulahalliráđđeaddi Karin Johansen
Kommunikasjonsrådgiver Magnus Hodne
Gulahalliráđđeaddi Magnus Hodne
Kommunikasjonsrådgiver Frøydis Tornøe
Gulahalliráđđeaddi Frødis Tornøe
Dette mastergradsarbeidet handler om hvordan man kan forstå det å ha kreftsykdom ut fra hvordan sykdommen snakkes, eller ikke snakkes om i samiske samfunn.
Mastergrádabargu čilge mo borasdávdda sáhttá ipmirdit das man olu das hállojuvvo, dahje ii hállojuvvo, sámi servodagas.
Det er i dagens kreftomsorg et sterkt fokus på å hjelpe de som rammes av kreft til å mestre krisen dette kan oppleves som.
Dálá borasdávdadikšu geahččala veahkehit sin geat ožžot borasdávdda vai sii nagodivčče hálddašit borasdávdadili mii dovdo dego roassu.
Samtale;
Hálešteapmi;
det å snakke om og sette ord på følelser, tanker og reaksjoner anses som den viktigste metoden i krisebearbeidingen.
hállat dovdduid birra, jurdagiid ja reakšuvnnaid birra lea dálá borasdávdadivššu deháleamos metoda, go lea sáhka roasuid hálddašeamis.
Men det er ikke like selvsagt for alle å skulle snakke om kreft og følelser knyttet til det.
Muhto, ii buohkaide leat seammá lunddolaš hállat borasdávdda ja dovdduid birra.
Oppgaven omhandler også møtet mellom det norske helsevesen og samiske kreftpasienter.
Mástergrádabargu čilge dáčča dearvvašvuođasuorggi ja sámi borasdávdapasieanttaid gaskavuođa.
Mastergradsoppgaven er en kvalitativ studie, basert på et filosofisk hermeneutisk tilnærming med fokus på forståelse.
Dát lea kvalitatiiva dutkamuš, filosofiija hermeneutihka dutkamuš mii deattuha ipmárdusa.
Empirien bygger på intervjuer med 4 samiske kvinner i 40-60 årene om deres erfaringer med og tanker om det å ha kreft, og måter å snakke om følelser og reaksjoner knyttet til sykdommen på.
Empiria leat 4 sámi nissona geaid lean jearahallan. Sii leat 40-60 agis. Lean jearran mo sii vásihit ja jurddašit borasdávdda birra, ja mo sii hállet dovdduid ja reakšuvnnaid birra mat bohtet go lea dávda.
En av disse kvinnene har selv opplevd kreft, og hun har gitt ut en diktsamling om det å få kreft og behandling for det.
Ovtta nissonis lea alddis leamaš borasdávda ja lea almmuhan diktagirjji borasdávdda ja borasdávdadivššu birra.
Diktsamlingen inngår i kildematerialet.
Lean geavahan diktagirjji gáldun.
I tillegg er det en forfatter og to helsearbeidere som intervjues om kreft og det å snakke om kreft i samiske samfunn.
Lean jearran ovtta girječállis ja guokte dearvvašvuođamielbargis mo sámi servodagas hállojuvvo borasdávdda birra.
De ulike kilder som er benyttet gir ulike perspektiv inn mot temaet.
Iešguđetge gálduin leat iešguđetge perspektiivvat dán fáttás.
Fortellingsperspektivet er gjennomgående i oppgaven.
Muitalanperspektiiva lea oidnosis olles barggus.
Det å ha kreft og det å snakke, eller ikke snakke om det knyttes til teori av filosofene Hans-Georg Gadamer og Ludwig Wittgenstein, med fokus på forståelse, historiske tradisjoner, språk og livsverden.
Borasdávda ja dan ahte hállet go olbmot, vai eaigo hála dan birra, čadnojuvvo filosofaid Hans-Georg Gadamer ja Ludwig Wittgenstein teoriijaide, mas ipmárdus, historjjálaš árbevierut, giella ja eallinmáilbmi leat guovddážis.
I tillegg brukes det teori knyttet til sykdomsforståelse i et samisk historisk perspektiv.
Mun geavahan maid teoriija mii čadno sámi historjjálaš dávdaipmárdussii.
Målet med oppgaven er å bidra til økt forståelse av hvordan det kan oppleves å ha kreft, ulike måter å forstå sykdommen på og derav ulike måter å snakke om og forholde seg til kreftsykdom i et samisk perspektiv.
Mastergrádabarggu ulbmil lea lasihit olbmuid ipmárdusa das mo lea oažžut borasdávdda, mo sierraláhkái sáhttá ipmirdit dávdda ja dasto mo sierraláhkái hállá dávdda birra ja birge dávddain sámi servodagas.
Søkeord: kreftsykepleie, kreft, borasdávda, forståelse, sykdomsforståelse, kommunikasjon, fortelling, same, samisk.
Ohcansánit: borasdávdadikšu, kreft, borasdávda, ipmárdus, dávdaipmárdus, gulahallan, muitalus, sápmelaš, sámi.
Da en av mine informanter er svensk statsborger, omhandler dette også møtet med det svenske helsevesen.
Maiddái Ruoŧa dearvvašvuođasuorgi lea fárus danne go okta informánta lea Ruoŧa stáhtaboargár.
Forskning har vist at den samiske befolkningen opplever kommunikasjonsproblemer og er mindre fornøyd med tilbudet innen psykiske helsevern enn den norske befolkningen.
Dutkamat leat čájehan ahte sámi álbmot vásiha gulahallanváttisvuođaid ja lea unnit duhtavaš psyhkalaš dearvvašvuođasuodjalusain go Norgga álbmot.
Det samiske befolkningen i Norge har en lovfestet rett til å motta likeverdige helsetjenester tilpasset samisk språk og kultur.
Sámi álbmogis Norggas lea lágas nannejuvvon riekti oažžut seammaárvosaš dearvvašvuođabálvalusaid mat leat heivehuvvon sámegillii ja sámi kultuvrii.
Det er imidlertid begrenset forskning om betydningen av kultur og hvordan man skal gå frem for å gi kulturelt og språklig tilpassede psykisk helsetjenester til samiske pasienter.
Almmatge leat unnán dutkamat kultuvrra mearkkašumis ja mo galgá addit kultuvrralaččat ja gielalaččat heivehuvvon psyhkalaš dearvvašvuođabálvalusaid sámi pasieanttaide.
Det overordnede målet med dette PhD-prosjektet var å undersøke, identifisere og beskrive betydningen av kultur og språk i psykisk helsevern, som opplevd av klinikere og samiske pasienter for å øke forståelsen av kulturell og språklig tilpasning av psykiatriske tjenester til samene.
Dán ph.d.-prošeavtta bajitdási ulbmil lei iskat, identifiseret ja čilget kultuvrra ja giela mearkkašumi psyhkalaš dearvvašvuođasuddjemis, nu movt klinihkkárat ja sámi pasieanttat leat vásihan, lokten dihte ipmárdusa kultuvrralaš ja gielalaš heivehemiin psykiátralaš bálvalusain sámiide.
Denne kvalitative studien er basert på tematiske analyser av individuelle intervjuer med klinikere og samiske pasienter i psykiatriske klinikker i Nord-Norge.
Dát kvalitatiiva iskkadeapmi lea vuođđuduvvon temáhtalaš analysaide oktagaslaš jearahallamiin klinihkkáriiguin ja sámi pasieanttaiguin psykiátralaš klinihkain Davvi-Norggas.
Studien viste at tospråklige samiske pasienters språkvalg i ulike kommunikasjonssituasjoner påvirkes av en kompleksitet av sosiale og kulturelle faktorer.
Iskkadeapmi čájehii ahte guovttegielat sámi pasieanttaid giellaválljemii iešguđetlágan gulahallandilálašvuođain váikkuhit kompleaksa sosiála ja kultuvrralaš fáktorat.
Deltakerne rapporterte omfattende bruk av språkveksling både i hverdagen og i terapi.
Oasseváldit dieđihedje ahte sii viidát molsot gielaid gaskka sihke árgabeaivvis ja divššus.
Samiske pasienter kan ha forskjellige preferanser for hva de kan snakke om, på hvilket språk, på hvilken måte og med hvem.
Sámi pasieanttain sáhttet leat iešguđetlágan preferánssat das man birra sáhttet hupmat, guđe gillii, mo ja geainna.
Resultatene må imidlertid ikke forveksles med at samisktalende pasienter ikke trenger samiskspråklig terapi.
Bohtosiid ii ábut almmatge dulkot nu ahte sámegielat pasieanttat eai dárbbaš sámegielat divššu.
Tospråklighet, kontinuerlig oppmerksomhet rettet mot språk og språkbehov, utforskning av språkveksling og kunnskap om samisk kultur og historie kan øke forståelsen av samiske pasients behov og preferanser når det gjelder terapi innen psykisk helsevern.
Guovttegielalašvuohta, čađat áigge fuomášupmi gillii ja gielladárbbuide, giellamolsuma iskkadeapmi ja diehtu sámi kultuvrra ja giela birra sáhttet loktet ipmárdusa sámi pasieanttaid dárbbuin ja preferánssain mat gusket psyhkalaš dearvvašvuođasuddjema dikšui.
Intervjuene med klinikerne viste at identifikasjon av samiske pasients språkbehov og preferanser, samt tilbud om språklige tjenester er tilfeldige.
Jearahallamat mat leat dahkkon klinihkkáriiguin čájehedje ahte sámi pasieanttaid gielladárbbuid ja preferánssaid identifiseremat dáhpáhuvvet soaittáhagas, ja maiddái giellabálvalusaid fálaldagat leat soaittáhagas.
Klinikerne refererte hovedsakelig til samisk kultur i form av utvalgte essensielle kulturtrekk, og definerte samene som «forskjellige».
Klinihkkárat refererejedje dábálaččat sámi kultuvrii válljejuvvon essensiála kulturdovdomearkkaiguin, ja meroštalle sápmelaččaid «earáláganin».
Klinikerne hadde mange oppfatninger av hva som er samisk kultur, men hadde få erfaringer med og beskrivelser av måter å integrere kulturelle og språklige aspekter i terapier med samiske pasienter.
Klinihkkáriin ledje ollu oainnut das mii sámi kultuvra lea, muhto sis ledje unnán vásáhusat ja válddahallamat das mo fátmmastit kultuvrralaš ja gielalaš beliid sámi pasieanttaid dikšui.
Klinisk betydning og inkorporering av kultur og språk ble i liten grad inkludert i kliniske møter og var sjelden et tema for faglige diskusjoner, derfor ble «kulturell tilrettelegging» nærmest et privat anliggende som den enkelte terapeut måtte løse på egen hånd.
Kultuvrra ja giela klinihkalaš mearkkašupmi ja inkorporeren váldojuvvui unnán mielde klinihkalaš čoahkkimiidda ja lei hárve fáddán fágalaš digaštallamiin, ja nu šattai «kultuvrralaš heiveheapmi» priváhta doaibman maid ovttaskas terapevta fertii čoavdit iehčanassii.
Resultatene i denne studien indikerer at innlemmelsen av språk og kultur i mental helse er en kompleks prosess som involverer strategier på tre nivåer;
Dán iskkadeami bohtosat indikerejit ahte giela ja kultuvrra fátmmasteapmi mentála dearvvašvuhtii lea kompleaksa proseassa mas leat strategiijat golmma dásis;
institusjonelle systemer og strukturer, helsepersonells kulturelle og analytisk kompetanse og kulturell vurdering av intervensjoner i terapi.
ásahuslaš vuogádagat ja struktuvrrat, dearvvašvuođabargiid kultuvrralaš ja analyhtalaš gelbbolašvuohta ja divššu intervenšuvnnaid kultuvrralaš árvvoštallan.
Tilnærminger til kulturelt tilpassede helsetjenester er avhengige av den grunnleggende oppfatningen man har av kultur.
Lahkoneamit kultuvrralaččat heivehuvvon dearvvašvuođabálvalusaide leat sorjavaččat vuođđoipmárdusas das mii lea kultuvra.
I denne studien ble kultur hovedsakelig beskrevet som stereotype kulturtrekk.
Dán iskkadeamis čilgejuvvui kultuvra dábálaččat stereotyhpa kulturdovdomearkan.
Stereotypiske oppfatninger begrenser imidlertid forståelsen av samisk identitet, identifisering av hvem som er samiskspråklig, og overser tospråklighet og forenkler mulige betydninger av kultur i en helsekontekst.
Stereotyhpalaš ipmárdusat gáržžidit almmatge ipmárdusa sámi identitehtas, identifiseremis gii lea sámegielat ja badjelgehččet guovttegielatvuođa ja álkidahttet kultuvrra vejolaš mearkkašumiid dearvvašvuođakonteavsttas.
En mer dynamisk forståelse av kultur som et kontinuum mellom felles («stereotype») kulturtrekk på den ene siden og individuelle erfaringer og preferanser på den andre siden kan øke forståelsen av den enkelte pasients situasjon.
Eanet dynámalaš ipmárdus kultuvrras jotkkolašvuohtan (kontinuum) mas nuppe dáfus leat oktasaš («stereotyhpalaš») kulturdovdomearkkat ja nuppe dáfus fas individuála vásáhusat ja preferánssat sáhttá nannet ipmárdusa ovttaskas pasieantta dilis.
Spørsmålet er derfor ikke hva kultur «er», men hvordan kultur utfolder seg i kliniske møter mellom pasienter og terapeuter.
Jearaldat ii leat dan dihte mii kultuvra «lea», muhto mo kultuvra boahtá oidnosii klinihkalaš deaivvademiin gaskal pasieanttaid ja terapevttaid.
Kunnskap om det spesielle belyser også det generelle;
Diehtu dan birra mii lea erenoamáš čuvgeha maiddái dan mii lea oppalaš;
studien av betydningen av samisk kultur og språk i terapi kan også gi oss en generell innsikt i hvordan forståelsen av pasienter kan vokse frem og utvides ved å utforske bakgrunn, kontekst og hva helseproblemet betyr for den enkelte.
sámi kultuvrra ja giela mearkkašumi iskkadeapmi sáhttá maiddái addit midjiide oppalaš dieđu das mo ipmárdus pasieanttaid ektui sáhttá čuožžilit ja ovdánit iskkadettiin duogáža, konteavstta ja maid dearvvašvuođahástalus mearkkaša guhtiige.
Ved å fokusere på samisk språk og kultur belyses også terapeutens og helsevesenets kulturer.
Go guovdilastá sámegiela ja kultuvrra, de čuvgeha maiddái terapevtta ja dearvvašvuođabálvalusa kultuvrraid.
Samiske tall forteller 3
Sámi logut muitalit 3
Johan Áilo Kalstad
Johan Áilo Kalstad
Torunn Pettersen
Torunn Pettersen
Magritt Brustad
Magritt Brustad
Øivind Rustad
Øivind Rustad
Yngve Johansen
Yngve Johansen
Jon Todal
Jon Todal
Samiske medier har hatt en positiv utvikling siden årtusenskiftet når det gjelder tilbud, oppslutning og rammevilkår.
Sámi mediain lea leamaš positiivalaš ovdáneapmi duhátjagimolsuma rájes fálaldagaid, álbmoga beroštumi ja rámmaeavttuid ektui.
I perioden har NRK Sámi Radio befestet sin posisjon som det prioriterte medievalget.
Dan áigodagas lea NRK Sámi Radio sajáiduvvon vuoruhuvvon mediamolssaeaktun.
Særlig har tv-sendingene stor appell, både i den samiske befolkningen og blant ikke-samer.
TV-sáddagiidda lea erenoamáš ollu beroštupmi, sihke sámi álbmogis ja ii-sápmelaččaid gaskkas.
Samtidig har oppslutningen om ikke-samiske lokalmedier hatt en tilbakegang som informasjonskanal om samiske saker.
Seammás lea olbmuid beroštupmi njiedjan ii-sámi báikkálašmediain informašuvdnakanálan sámi áššiide.
Det tyder på at NRK Sámi Radio har hatt en framgang på bekostning av ikke-samiske medietilbud.
Orru nu ahte NRK Sámi Radios lea leamaš ovdáneapmi mii lea daguhan ii-sámi mediafálaldagaid ovdii.
På avissiden har Ságat hatt en opplagsøkning på 14,7 % siden 2000. På den annen side er opplaget til de samiskspråklige avisene nærmest halvert etter fusjonen mellom Min Áigi og Áššu til Ávvir.
Áviissaid gaskkas lea Ságat aviissas leamaš deaddilanlogu lassáneapmi 14,7 % jagi 2000 rájes. Nuppedáfus lea sámegielat aviisafálaldagaid deaddilanlohku unnon measta beliin maŋŋil Min Áiggi ja Áššu oktii časkimiin Ávvirin.
Ni av ti samer har i dag tilgang til Internett.
Ovccis logi sápmelaččas lea dál interneahtta olámuttus.
Bruken av samiske internettmedier er også i framgang, særlig blant de yngre.
Sámi interneahttamediaid geavaheapmi lea maiddái lassánan, erenoamážit nuoraid gaskkas.
Sametingets valgmanntall som helhet økte fra 5 500 i 1989 til nesten 14 000 i 2009. I 2009 hadde 321 av landets 430 kommuner personer med stemmerett ved sametingsvalget.
Sámedikki jienastuslohku ollislaččat lassánii 5.500 jagi 1989 rájes measta 14.000 rádjái 2009. 2009 ledje 321 riikka 430 suohkanis olbmot geain lei jienastanriekti sámediggeválggas.
26 kommuner hadde mer enn 100 i valgmanntallet, mens syv hadde mer enn 500. Helt siden det første sametingsvalget har kommunene Kautokeino og Karasjok hatt de størst manntallene på kommunenivå.
26 suohkanis ledje eanetgo 100 olbmo jienastuslogus, čieža suohkanis ledje ges eanetgo 500. Vuosttaš sámediggeválggaid rájes jo leat suohkaniin Guovdageainnus ja Kárášjogas leamaš stuorimus jienastuslogut suohkandásis.
Spesielt stor økning har det vært i kommunene Tromsø og Alta..
Suohkaniin Romssas ja Álttás lea leamaš erenoamáš stuora lassáneapmi.
Alderssammensetningen i valgmanntallet viser at andelen innmeldte over 50 år er økende.
Jienastuslogu ahkečohkkehus čájeha ahte oassi sis geat čálihit jienastuslohkui ja leat badjel 50 jagi lassána.
Valgmanntallet i 2009 viser at 53 % av de innmeldte er menn.
Jienastuslogus 2009, leat 53 % čálihuvvon olbmuin dievddut.
Kvinneandelen er imidlertid økende i de yngre årskullene – i 2009 var den på 55 % i aldersgruppen 18–30 år.
Nissonoassi lassána nuorat jahkebuolvvain – 2009 lei 55 % ahkejoavkkus 18-30 jagi.
I 2009 var det en samlet valgdeltakelse på 69 %, mens den kretsvise deltakelsen varierte mellom 78 % i Østre valgkrets og 54 % i Sør-Norge valgkrets.
2009 lei ollislaš jienastanoassálastin 69 %, oassálastin biiriid mielde rievddadii gaskal 78 % Nuortaguovllu válgabiires ja 54 % Lulli-Norggá válgabiires.
Det har vært registrert få eksplisitte utmeldinger av valgmanntallet
Leat registreren unnán čielga eret dieđihemiid jienastuslogus.
Folketallet i STN-området har sunket med 16 % de siste 20 årene. Særlig i Vest- Finnmark er denne utviklingen tydelig, mens den ikke er så utpreget i Indre Finnmark.
Olmmošlohku SED-guovllus lea njiedjan 16 proseanttain maŋemus 20 jagis. Erenoamáš čielggas lea dat Oarje-Finnmárkkus, muhto Sis-Finnmárkkus ii vuhtto nu čielgasit.
I hele landet økte folketallet i den samme perioden med 15 %.
Olles riikkas lassánii olmmošlohku seamma áigodagas 15 proseanttain.
Utflyttingen fra STN-området og den manglende tilbakeflyttingen er en hovedårsak til nedgangen.
Eret fárren SED-guovllus, ja váilevaš fárren ruovttoluotta, lea váldo sivvan njiedjamii.
I årene etter årtusenskiftet har det vært et fødselsunderskudd i stedet for et fødselsoverskudd, som det var på 1990-tallet.
Jagiid maŋŋel duhátjagimolsuma leat olmmošlogus šaddan unnán mánát, dan sadjái go ollu mánát, nugo lei 1990-logus.
Utflytting og fødselsunderskudd fører til en aldrende befolkning i STN-området.
Eret fárren ja dat go šaddet unnán mánát daguha boarásnuvvi álbmoga SED-guovllus.
Det foreligger ingen publiserte data om bruk av sosialtjenester og uføretrygd i den samiske befolkningen i Norge.
Eai gávdno makkárge almmuhuvvon dieđut Norgga sámi álbmoga sosiálabálvalusaid ja bargonávccahisvuođaoaju geavaheamis.
STN-området har hatt en noe høyere andel uføretrygdede enn områdene utenfor STN-området nord for Saltfjellet (de store byene ekskludert).
SED-guovllus leat leamaš eanet bargonávccahisvuođaoaju penšuvdnaoažžut go olggobealde SED guovlluid davvelis Sáltoduoddara (stuora gávpogat eai leat lohkkon de mielde).
Den største andelen uføre finner vi i gruppen med lavest utdanning både for kvinner og menn.
Eanemus bargonávccahemiid gávdnat sin gaskkas, geain lea unnimus oahppu, sii leat sihke nissonolbmot ja dievdoolbmot.
I tillegg kommer det fram at andelen er størst blant menn i innlandet innenfor STN-området og blant personer i den høyeste alderskategorien.
Dasa lassin leat eanemus dievdoolbmot bargonávccahemiid gaskkas nannámis siskkobealde SED guovllu ja leat persovnnat alimus ahkedásis.
Det framkommer ingen markant forskjell mellom områdene innenfor og utenfor STN når det gjelder sosialhjelpsmottakere, bortsett fra at andelen nye sosialhjelpsmottakere er noe høyere i STN-områdene enn i områdene utenfor nord for Saltfjellet.
Ii leat makkárge erohus sosiálaveahki vuostáiváldin SED- guovlluid siskkobealde ja olggobealde, earret dan ahte ledje eambbogat geat ožžo sosiálaveahki SED guovlluin, go olggobealde daid davvelis Sáltoduoddara.
Om elever gjennomfører videregående opplæring innen fem år eller ikke, har stor betydning for deres senere utdanningsnivå. Over 50 % av dem som har gjennomført videregående opplæring innen fem år fra 1994 til 1996, har i dag universitets-/høgskoleutdanning, mens 10 % av dem som ikke gjennomførte videregående opplæring innen fem år, har det samme.
Joatkkaskuvla oahpu čađaheamis 5 jagi sisa, lea stuora mearkkašupmi oahppodássái maŋit áiggi. Badjel 50 % dain geat leat čađahan joatkkaskuvla oahpu lea dál universitehta/allaskuvlaoahppu, ja 10 % dain geat eai leat čađahan 5 jagi sisa lea dat seamma.
Det er ca. 15 % flere kvinner enn menn som har tatt høyere utdannelse.
Su. 15 % eanet nissonat go dievddut leat gazzan alitoahpu.
Under 50 % av elevene fra STN-området som startet på videregående opplæring i årene 1994 til 1996, bor i STN-området i dag.
SED-guovllu ohppiin geat álge joatkkaskuvla ohppui 1994-1996 ásset dál vuollel 50 % SED-guovllus.
Det er 13 % flere av dem som ikke fullførte videregående opplæring innen fem år, som bor i STN-området, enn av dem som fullførte videregående opplæring innen fem år.
13 % eambbogat sis geat eai čađahan joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa, ásset SED-guovllus, go dat geat čađahedje 5 jagi sisa.
Den tydeligste tendensen i tallene for samisk språk i barnehage og skole for året 2009/2010 er at tallet på grunnskoleelever med samisk i fagkretsen fortsatte å gå nedover.
Čielgaseamos tendeansa sámegiela loguin mánáidgárddiin ja skuvllain jagi 2009/10 lea ahte vuođđoskuvlaohppiid lohku geain lea sámegiella fágan njiedjá.
Det er en samlet nedgang på litt over 23 % siden 2005. Det er først og fremst tallet på elever med nordsamisk som andrespråk som går ned.
Eanemus njiedjá ohppiid lohku geain lea davvisámegiella nubbingiellan.
Samiske tall forteller 4
Sámi logut muitalit 4
Ole-Bjørn Fossbakk
Ole-Bjørn Fossbakk
Ann Ragnhild Broderstad
Ann Ragnhild Broderstad
Else Grete Broderstad
Else Grete Broderstad
Svanhild Andersen
Svanhild Andersen
Den tydelegaste og mest alvorlege tendensen i statistikken for samisk språk i barnehage og skule for skuleåret 2010/11 er nedgangen i talet på elevar som vel samisk som andrespråk i grunnskulen.
Čielgaseamos ja duođaleamos tendeansa sámegiela statistihkas mánáidgárddis ja skuvllas skuvlajagi 2010/11, lea njiedjan logus galle oahppi válljejit sámegiela nubbingiellan vuođđoskuvllas.
Dette talet heldt fram med å gå ned dette skuleåret, slik det har gjort kvart år dei siste fem åra.
Dat lohku lea njiedjan dán ge skuvlajagi, nugo lea dahkan jahkásaččat maŋemus vihtta jagi.
Faget samisk som andrespråk har no mista 38 % av grunnskuleelevane sine sidan 2006. I nordsamisk som andrespråk har talet på elevar gått ned med heile 40 % sidan 2006.
Fága sámegiella nubbingiellan lea dál massán 38 % vuođđo-skuvlaohppiinis 2006 rájes. Davvisámegiella nubbingiella fágas lea ohppiid lohku njiedjan olles 40 % 2006 rájes.
Naturbruk er sentralt i samisk kultur og samfunn. Samiske primærnæringer har særlige utfordringer knyttet til tap av beitedyr til rovdyr.
Sámi kultuvrras ja servodagas lea luonddugeavaheapmi guovddážis. Sámi vuođđoealáhusain leat erenoamáš hástalusat dainna go boraspiret vahágahttet guohtonelliid.
Det store tapet av både rein og sau på beite oppfattes for mange som så problematisk at de vurderer å legge ned brukene sine.
Máŋggas vásihit sihke bohccuid ja sávzzaid stuora massima guohtumis nu váttisin ahte sii árvvoštallet heaittihit doaluideaset.
Mange opplever at rovviltforvaltningen tar parti i en rovdyrpolitikk som favoriserer rovdyrstammen. Dette kommer for en stor del av at tiltakene som foreslås for å hindre konflikt, oppleves som lite realistiske. Forvaltningen på sin side ønsker å framstå som troverdig, og det satses mye på å øke kunnskapsgrunnlaget gjennom forskning og overvåking av rovdyrbestanden.
Oallugat orrot dovdame ahte boraspirehálddašeapmi váldá beali boraspirepolitihkas mii oaidu boraspirenáli. Dasa lea vuolgga eanas das go doaibmabijut maid leat evttohan hehttet vuostálasvuođaid orrot unnán realisttalaččat. Hálddahus bealistis dáhttu leat jáhkehahtti, ja vuoruhit lasihit gelbbolašvuođa boraspirenáli dutkama ja goziheami bokte.
Finnmarkseiendommen er et nytt regionalt forvaltningsorgan.
Finnmárkkuopmodat lea ođđa guovllulaš hálddašanorgána.
De første årene viser at Finnmarkseiendommen må finansiere driften gjennom egne inntekter, mens staten tidligere bidro til å forvalte området. De største inntektene kommer fra gebyrer for festekontrakter og salg av mineraler.
Vuosttaš jagit čájehit ahte Finnmárkkuopmodat ferte ruhtadit doaimmaidis iežas sisaboađuiguin daid maid stáhta ovdal ruhtadii. Stuorimus dietnasat leat eanaláigguid divadiin ja minerálaid vuovdimiin.
Lokale forvaltningsorganisa- sjoner har fått økt forvaltningsavgift til Finnmarkseiendommen, samt at de må bekoste laksetrapper og lignende over eget budsjett.
Báikkálaš hálddašanorganisašuvnnain leat lassánan hálddašandivadat Finnmárkku-opmodahkii ja fertejit maiddái ruhtadit luossatráhpáid ja sullásaččaid iežaset bušeahta bokte.
Rypefangsten har gått kraftig ned de siste årene, trolig som følge av nedgang i smågnagerbestanden og høyt jaktpress over tid i mange områder.
Rievssatbivdu lea njiedjan hirbmosit maŋemus jagiid, jáhku mielde danne go smávvafuođđonálit leat njiedjan ja go lea leamaš garra bivdodeaddu guhka máŋgga guovllus.
Finnmark er størst på sjølaksefiske på landsbasis, og dette utgjør fremdeles en viktig nærings- inntekt for mange.
Finnmárku lea riikkadásis stuorimus mearraluossabivddus ja dat lea ain dehálaš ealáhusdienas máŋgasii.
Kapitlet gjør et dypdykk i den samiskrelaterte doktorgradsproduksjonen ved Universitetet i Tromsø, fordi dette er den forsknings- og utdanningsinstitusjonen i landet som er størst i omfang og bredde når det gjelder samiskrelatert forskning. Gjennomgangen viser en bred interesse for samiskrelatert forskning.
Kapihtal čiekŋuda sámi-guoskevaš doavttergrádabuvttademiide Romssa universitehtas danne go dat lea dutkan- ja oahppoásahus riikkas mii go guoská sámi guoskevaš dutkamii, lea stuorimus fátmmasteami ja viidodaga dáfus. Daid guorahallan čájeha nana beroštumi sámi-guoski dutkamii.
Selv om det faktiske antall samiskrelaterte doktorgrader er mange ganger lavere enn det totale antall, har den samiskrelaterte doktorgradsproduksjonen pr. femårsperiode 1990– 2009 hatt godt og vel samme økning som den totale økningen ved universitetet.
Vaikko duohta lohku sámi-guoski doavttergrádain lea máŋgga geardde unnit go ollislaš lohku, de lea sámi-guoski doavttergrádabuvttadeapmi juohke vihttajagiáigodaga 1990-2009 lassánan roahkka seamma ollu go ollislaš lassáneapmi lea universitehtas.
Samtidig har noen fagområder i undersøkelsesperioden lyktes bedre enn andre når det gjelder å få gjennomført doktorgradsprosjekter.
Muhtun fágasuorggit leat seammás guorahallanáigodagas lihkostuvvan buorebut go earát doavttergráda-buvttademiid čađahemiiguin.
Årsakene kan være mange og sammensatt. Biologi/fysiologi, medisin og helseforskning, historie og arkeologi er de fire største fagområdene når det gjelder samiskrelatert doktorgradsproduksjon.
Čilgehusat sáhttet leat máŋggat ja máŋggageardánat. Sámi-guoski doavttergrádabuvttadeami njeallje stuorimus fágasuorggi leat biologiija/fysiologiija, medisiidna ja dearvvašvuođadutkan, historjá ja arkeologiija.
Selv om det er et klart større antall doktorgrader totalt sett blant naturvitere og medisinere enn tilfellet er blant humanister, samfunnsvitere og jurister, er det verdt å merke seg at den samiskrelaterte produksjonen innenfor fagene rettsvitenskap og humaniora utgjør henholdsvis 25 % og 21 % av den relevante totalandelen for disse fagene.
Vaikko leat čielgasit eanet doavttergrádat ollislaččat luonddudihttiin ja medisiidna dutkiin go humanisttain, servodatdihttiin ja juristtain, de lea veara mearkkašit ahte sámi-guoski buvttadeapmi fágasurggiin riektediehtagis ja humanioras dahket 25 % ja 21 % áššáiguoskevaš ollislašlogus dain fágain.
Dette kan ses i sammenheng med at historie, arkeologi og rettsvitenskap er fagfelt som har påtatt seg et særlig ansvar for samisk forskning, der langvarig satsning i form av eksplisitte strategier og personellmessig oppbygging har gitt resultater.
Dan sáhttá geahččat dan oktavuođas ahte historjá, arkeologiija ja riektedieđa leat fágasuorggit mat leat váldán badjelasaset erenoamáš ovddasvástádusa sámi dutkamii, dain lea guhkesáiggi vuoruheapmi eksplisihtta strategiijaid bokte ja bargonávccalaš ovddideapmi addán bohtosiid.
Ved fagmiljøene i samisk språkvitenskap, språk og litteraturvitenskap og samisk språkteknologi er rekrutteringssituasjonen en annen enn ved andre fagområder. Her er det særlig viktig å arbeide med forskerrekruttering og tilrettelegging for å sikre flere doktorgradsarbeider.
Sámi gielladiehtaga, giela ja girjjálašvuođa ja sámi giellateknologiija fágabirrasiin lea bestendilálašvuohta ieža lágan go eará fágasurggiin. Dan dáfus lea erenoamáš dehálaš bargat dutkiidbestemiin ja láhčit dili sihkkarastit eanet doavttergrádabargguid.
Som grunnlag for planlegging, nye satsninger og prioriteringer bør det utarbeides jevnlige oversikter/analyser over den samiskrelaterte doktorgradsproduksjonen både for UiT, på nasjonalt plan og i en nordisk sammenheng.
Vuođđun plánemii, ođđa árjjaid bidjamii ja vuoruhemiide galggaše ráhkaduvvot jeavddalaččat oppalašgeahča-stagat/analysat sámi-guoski doavttergrádabuvttademiin sihke UiT:s, riikka dásis ja davviriikkalaš oktavuođas.
På en rekke områder ser vi en skeiv kjønnsfordeling i STN-området. I disse områdene er det bare et kvinneoverskudd i årskategorien over 80 år.
Muhtun surggiin SED-guovllus oaidnit ahte ii leat dássetvuohta sohkabeliid gaskkas. Dain surggiin lea dušše okta nissonbadjebáza jahkejuhkosis badjel 80 jagi.
Sannsynligheten for å bli 75 år for 15-åringer i STN-området, basert på tall fra 2001 til 2005, er for samiske menn ca. 56 % og for kvinner ca. 80 %.
Jáhkehahttivuohta 15-jahkásaččáide šaddat 75 jagi SED-guovllus loguid vuođul 2001 rájes 2005 rádjai, lea sámi dievdduide su. 56 % ja nissoniidda su. 80 %.
I STN- området mottok ca. 5 % uføretrygd i 2004–2008, noen flere menn enn kvinner i perioden.
SED-guovllus 2004-2008 vuostáiválde su. 5 % bargonávccahisvuođaoaju, muhto eanet dievddut go nissonat dan áigodagas.
I 2004 mottok 2,1 % av mennene og 1,2 % av kvinnene i STN-området sosialhjelp.
2004:s vuostáiválde 2.1 % dievdduin ja 1.2 % nissoniin SED-guovllus sosiálaveahki.
I reindrift og jordbruk er 80 % av mennene enten siidainnehavere eller hovedbrukere, og 97 % har sitt hovedyrke i fiskeriene.
Boazodoalus ja eanadoalus leat 80 % dievddut juogo siidaoasi eaiggádat dahje váldogeavaheaddjit ja guolásteamis leat 97 % váldobargiin dievddut.
Valgmanntallet hadde et lite, men klart mannsflertall ved alle sametingsvalgene som er blitt gjennomført, og ved valget i 2009 var det bare valgkretsen ”Sør-Norge” som hadde kvinneovervekt.
Jienastuslogus lei unna, muhton čielga dievdduideanetlohku buot Sámediggeválggain mat leat čađahuvvon ja 2009 válggain lei dušše válgabiires ”Mátta-Norga” nissoneanetlohku.
I 2009 var det et merkbart kvinneflertall i aldersgruppen 18 og 29
2009:s lei mearkkašahtti nissoneanetlohku ahkejoavkkus 18 ja 29 jagi.
I skoleåret 2010/11 var det nesten 10 % flere jenter enn gutter som hadde samisk i grunnskolen, dette gjelder samisk som første og andre språk.
Skuvlajagi 2010/2011 ledje measta 10 % eanet nieiddat go bártnit geain lei sámegiella vuođđoskuvllas, sámegiella 1. ja 2. giellan.
På videregående skole var denne forskjellen økt til nesten 12 %. I STN-området har ca. 13 % flere kvinner enn menn utdanning med tre år eller mer på høgskole/universitet.
Joatkkaskuvllas lei dat erohus lassánan measta 12 % rádjai. SED-guovllus leat su. 13 % eanet nissonat go dievddut geain lea 3 jahki dahje eanet allaskuvllas dahje universitehtas.
Gutter i STN-området har et større frafall enn jentene i den videregående skole, spesielt gjelder det yrkesfaglig studieretning, der nesten bare en firedel fullfører etter fem år.
SED-guovllus heitet joatkka- skuvllain eanet bártnit go nieiddat, erenoamážit guoská dat fidnofágalaš- oahpposuorgái, mas measta dušše 1⁄4 oassi čađaha maŋŋil 5 jagi.
Fra 2006 til 2010 har Sametingets budsjettet til kulturformål økt fra 102 millioner til 161 millioner. I denne perioden har søknadssummen tredoblet seg, og bevilgningene har økt en halv gang.
2006 rájes 2010 rádjai lea Sámedikki bušeahtta kulturulbmiliidda lassánan 10.2 miljovnna rájes badjelaš 16 miljovnna rádjai. Dan áigodagas lea ohcamušsupmi lassánan golmma gearddi ja juolludeamit leat lassánan lahkkegearddi.
Antall søknader i denne perioden har variert mellom 220 og 290. Totalt har bevilgningen til ”andre tiltak” vært størst, dette er en samlepost for samiske kulturhus, festivaler, samiske kirkesaker, samisk idrett og andre mindre prosjekter. 25 % av bevilgningene i perioden har gått til litteratur.
Ohcamušaid lohku dan áigodagas lea rievddadan gaskal 220 – 290. Oktiibuot leat juolludeamit “eará doaimmaide” leamaš eanemus, dat lea poasta masa čohkkejit sámi kulturviesuid, festiválaid, sámi girkoáššiid, sámi valáštallama ja eará unnit prošeavttaid. Dan áigodagas lea 25 % juolluduvvon girjjálašvuhtii.
Søknader fra institusjoner utgjør 86 % av det totale søknadsantallet.
Ohcamušat institušuvnnain dahket 86 % ollislaš ohcamušlogus.
Finnmark har i perioden fått to tredeler av de bevilgede midlene til kulturformål. Perioden sett under ett synes fylkesvise søknadssummer og innvilgede tilskudd å harmonere.
Go geahččá áigodaga ollislaččat, de orru fylkkaid mielde dássetvuohta ohcamušlogu ja juolluduvvon- doarjagiid gaskkas.
Innovasjon Norge - regjeringen.no
Innovašuvdna Norga - regjeringen.no
Innovasjon Norge er et sentralt redskap i arbeidet med marin innovasjon og verdiskaping.
Innovašuvdna Norga (Innovasjon Norge) lea guovddáš neavvu mearra innovašuvnna ja árvohahkama dáfus.
Her administreres økonomiske virkemidler overfor flåte, havbruk og fiskeindustri etter overordnede retningslinjer gitt av Fiskeri- og kystdepartementet.
Dáppe hálddašuvvo ruhtadoarjja fatnasiidda, mearrageavaheapmái ja guolástusindustrijii njuolggadusaid mielde maid guolástus- ja riddodepartemeanta lea mearridan.
Integrering av Gáldu i Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter vedtatt - Gáldu
Gáldu oktiičaskin Norgga olmmošvuoigatvuođaguovddážiin mearriduvvon - Gáldu
Integrering av Gáldu i Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter vedtatt
Gáldu oktiičaskin Norgga olmmošvuoigatvuođaguovddážiin mearriduvvon
I dag vedtok Stortinget at Gáldu – Kompetansesenteret for urfolks rettigheter, blir en integrert del av Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM) fra 1. januar 2017.
Otne mearridii Norgga Stuoradiggi oktiičaskit Gáldu – álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáža Norgga našunála olmmošvuoigatvuođaguovddážiin (NIM) ođđajagimánu 1. beaivvi rájes 2017.
- Vi som arbeider med urfolksrettigheter ved Gáldu blir nå en del av et større fagmiljø som skal styrke arbeidet med å fremme menneskerettighetenes stilling og gjennomføring i Norge, sier direktør i Gáldu, Laila Susanne Vars og fortsetter:
- Mii geat bargat Gáldus, álgoálbmotvuoigatvuođaiguin, beassat dál oassin stuorat fágabirrasis, mii bargá ovddidit ja nannet olmmošvuoigatvuođaid ja daid čađaheami Norggas, dadjá Gáldu direktevra Laila Susanne Vars. Son joatká:
- Vi ser at vi som et samisk fagmiljø vil nyte godt av å bli en del av et større menneskerettsmiljø.
- Mii gal oaivvildit ahte midjiide sámi fágabirasin lea ávkkálaš šaddat oassin stuorat fágabirrasis.
Samtidig har vi mye å bidra med når NIM nå skal bli mer synlig og arbeide mer systematisk med å fremme urfolks og minoriteters menneskerettigheter.
Seammás lea mis maid olu máhttu ja gelbbolašvuohta mii boahtá ávkin dál go NIM galgá leat eanet oidnosis ja galgá eanet systemáhtalaččat bargat ovddidit ja nannet álgoálbmogiid ja minoritehtaid olmmošvuoigatvuođaid.
Direktør for Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter, Petter Wille, er også glad for vedtaket som nå er gjort på Stortinget:
NIM direktevra Petter Wille lea maid duhtavaš:
- Dette er et gledelig vedtak som vil legge forholdene godt til rette for at NI kan spille en viktig rolle når det gjelder samerett og urfolksrettigheter, uttaler han.
- Lea illudahti mearrádus, mii addá buori vejolašvuođa olmmošvuoigatvuođaguovddážii váldet dehálaš rolla sámeriekte- ja álgoálbmotriektegažaldagaiguin, lohká son.
Det kommer frem i innstilling til lov om Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (Innst. 216 L (2014–2015)) at ivaretakelse av urfolks rettigheter er en viktig del av nasjonal institusjons virksomhet.
Boahtá ovdan Norgga našunála olmmošvuoigatvuođaguovddáža láhkaovdabargguin (Innst. 216 L (2014-2015)) ahte álgoálbmotrievttit maid galget leat dehálaš oassin guovddáža doaimmas.
Det er også lagt til grunn at den nye nasjonale institusjonen skal ha mulighet til å ivareta oppfølgingen av samiske rettigheter i større grad enn det som har vært tilfelle med tidligere nasjonale institusjon.
Eaktuduvvo maid ahte ođđa našunála guovddážis galgá leat buoret vejolašvuohta čuovvulit sámi rivttiid go ovddit našunála guovddážis.
Dette er også bakgrunnen for at Gáldus styre allerede i 2013 uttalte at Gáldu bør bli en del av Norges nye nasjonale institusjon for menneskerettigheter.
Leage dán vuođul ahte Gáldu stivra juo 2013`s celkkii ahte Gáldu galggašii šaddat oassin dakkár guovddážis, jus ja go dat ásahuvvo.
Gáldus ansatte, seks i alt, vil fortsatt være lokalisert der de er i dag, på Vitenskapsbygget i Kautokeino.
Gáldus leat guhtta bargi ja sin bargosadji boahtá ain leat Diehtosiiddas, Guovdageainnus.
Lokalisering har også vært en viktig sak for Gáldus styre underveis i prosessen som har ledet fram til dagens vedtak.
Gáldu bargit ja kantuvrasadji lea maid leamaš dehálaš Gáldu stivrii proseassas mii buvttii otná mearrádusa.
Integreringen av Gáldu i NIM ble vedtatt som en del av Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2017, der NIMs bevilgning øker fra 9,7 millioner i 2016 til 20,6 millioner i 2017, bl.a. som følge av at bevilgningen til Gáldu blir overført fra departementene til NIM.
Oktiičaskin mearriduvvui oassin Stuoradikki meannudeamis 2017 stáhtabušeahtas, mas NIM ruhtadeapmi lassána 9,7 miljovnnas (2016) gitta 20,6 miljovdnii (2017), earret eará danne go Gáldu ruhtadeapmi sirdo departemeanttain olmmošvuoigatvuođaguovddážii.
Gáldus bevilgning fra statsbudsjettet, i hovedsak fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD), var på 5,6 millioner i 2016, inkludert 2,28 millioner fra Utenriksdepartementet (UD).
Gáldu lea ožžon ruhtadeami stáhtabušeahtas, eanas Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttas, 5,6 miljovnna 2016. 2,28 miljovnna dán supmis boahtá Olgoriikadepartemeanttas (2016).
Inviterer til dugnad for at flere kan stå lenger i arbeid - regjeringen.no
Bovde veahkkálasbargui vai eanebut sáhttet bargat guhkit
– Pensjonsreformen skal bidra til at flere velger å stå i jobb.
- Penšuvdnaođastus galgá mieldeváikkuhit dasa ahte eanet olbmot válljejit bargat guhkit áiggi.
Regjeringen gjennomfører også flere andre tiltak som har økt tilgang på arbeidskraft som mål.
Ráđđehus čađaha maiddái olu eará doaibmabijuid dainna ulbmilin ahte lasihit bargofámuid.