pere/sami_parallel huggingface dataset:
Jeg ser det som positivt at Sametinget og Troms fylkeskommune har gått inn med betydelig støtte til senteret , samtidig som også kommunen bidrar .
Mun anán positiivan go Sámediggi ja Romssa fylkkasuohkan leat dorjon guovddáža mearkkašahtti láhkai , seammás go maiddái suohkan ge doarju .
Regjeringen ( Arbeids- og inkluderingsdepartementet ) har bidratt i 2007 og er åpen for å diskutere behovet for ytterligere bidrag til prosjektet , som er helt i tråd med regjeringens nordområdesatsning .
Ráđđehus ( Bargo- ja searvadahttindepartemeanta ) lea addán doarjaga 2007:s ja lea mielas digaštallat eanet doarjaga prošektii , mii guorrasa bures ráđđehusa davveguovloáŋgiruššamii .
Men i dag skal vi altså rette oppmerksomheten mot nenetserne som er årets Nordlige folk på Riddu Riđđu .
Muhto dál leat njenecat min fuomášumis go sii leat dán jagáš davvilaš álbmot Riddu Riđđu festiválas .
Med disse ord erklærer jeg årets Nordlige folk dag under den 17 .
Dáiguin sániiguin cealkkán 17 .
Riddu Riđđu festivalen for åpnet !
Riddu Riđđu festivála dán jagáš Davvilaš álbmogiid beaivvi rahppojuvvon !
Tale / artikkel , 01.09.2008
Sárdni / artihkal , 01.09.2008
Kautokeino 28. august Åpning av skoleåret 2008/2009 ved Samisk høgskole
Sáhkavuorru Sámi allaskuvlla skuvlajagi 2008/2009 rahpamii Guovdageainnus borgemánu 28. beaivvi 2008
Det er en stor glede for meg å delta ved den offisielle åpningen av skoleåret 2008/2009 ved Samisk høgskole .
Buorit olbmot . Munnje lea stuora illun beassat searvat Sámi allaskuvlla skuvlajagi 2008/2009 almmolaš rahpamii .
Samisk høgskole er en av de viktigste institusjonene i det samiske samfunnet .
Sámi allaskuvla lea okta dain deháleamos institušuvnnain sámi servodagas .
Utdanning av samisk ungdom er avgjørende for å legge grunnlag for et sterkt og levedyktig samisk samfunn i fremtiden .
Dan dahká skuvla iežas oahppofálaldagaid , dutkama , prošeaktabargguid ja ii unnimusat servodatságastallamiid bokte .
Samisk forskning er avgjørende for å bringe frem kunnskap og viten , og som grunnlag for politiske beslutninger og samfunnsutvikling .
Sámi dutkan lea áibbas dárbbašlaš go galgá ovddidit máhtu ja dieđuid , ja ásahit vuođu politihkalaš mearrádusaide ja servodatovdáneapmái .
Regjeringen har som en av sine viktigste prioriteringer å satse på utdanning og kunnskap .
Okta Ráđđehusa deháleamos vuoruhemiin lea nannet oahpaheami ja máhtu .
Det er gjennom å sikre alles tilgjengelighet til utdanning og kunnskap at vi som enkeltmennesker skaper våre muligheter .
Go buohkaide sihkkarastit vejolašvuođa beassat váldit oahpu ja háhkat máhtu , de beassat mii eaŋkilolbmot ásahit alccaseamet vejolašvuođaid .
Ikke minst gjelder dette i det samiske samfunnet som har stort behov for fagkunnskap på en rekke felt innefor samisk samfunnsliv og i møtet med det øvrige samfunn .
Dát lea earenoamáš áigeguovdil sámi servodagas , gos lea stuora dárbu fágačehppodahkii ollu surggiin sámi servodateallimis , ja maiddái de go leat oktavuođas eará servodagaiguin .
Når jeg ser studiekatalogen for Samisk høgskole blir jeg imponert og kanskje litt misunnelig .
Mu mielas lea hui hávski geahčadit Sámi allaskuvlla oahppofálaldagaid , muhto dovddan maid veaháš gáđašvuođa .
Jeg blir imponert fordi høgskolen kan tilby ca 50 utdanningstilbud totalt , årlig tilbys opp mot halvparten av disse .
Lea hávski danin go allaskuvla nagoda fállat sullii 50 oahppofálaldaga oktiibuot , jahkásaččat lágidit sullii beali diein fálaldagain .
Dette i lys av de valg jeg selv hadde da jeg begynte mine studier på 80-tallet .
Gáđašvuođa dovddan go oainnán man viiddis sámi oahppofálaldagat leat gávdnamis , ja makkár vejolašvuođaid dat addet sámi nuoraide oažžut sámi oahpu .
Samtidig er jeg bekymret fordi dere bare har ca. 200 studenter .
Seammás muosehuvvon veaháš dan dihte go dis leat dušše sullii 200 studeantta .
Dette er en utfordring for høgskolen og det er en utfordring for regjeringen .
Die lea hástalus sihke allaskuvlii ja maiddái ráđđehussii .
Derfor har regjeringen i St. meld. . Nr. 28 ( 2007-2008 ) Samepolitikken viet Samisk høgskole stor oppmerksomhet når det gjelder tiltak vi vurderer å iverksette .
Danin lea ge ráđđehus Stuorradikke dieđáhusas Nr. 28 ( 2007-2008 ) – Sámepolitihkka - gidden earenoamáš fuomášumi Sámi allaskuvlii , go guoská doaimmaide maid árvvoštallat ásahit .
Jeg vet at rektor Steinar Pedersen har lest det dokumentet svært nøye og jeg er trygg på at vi sammen med høgskolen og Sametinget skal finne gode løsninger i forhold til rekruttering og andre utfordringer .
Dieđán ahte rektor Steinar Pedersen lea hui dárkilit lohkan dien dokumentta – ja dovddan ge oadjebasvuođa dan dáfus ahte mii ovttas allaskuvllain ja Sámedikkiin gávdnat buriid čovdosiid - sihke dasa mii guoská studeanttaid rekrutteremii ja eará hástalusaide .
Samisk Høgskolen tilbyr utdanning på samisk i et samisk miljø og har derfor en nøkkelrolle i videreføringen og utviklingen av samisk språk og kultur .
Sámi allaskuvla fállá oahpu sámegillii sámi birrasis . Danin lea ge allaskuvlla váldobargu jođihit ja ovdánahttit sámegiela ja kultuvrra .
Det arbeidet som er nedlagt ved høgskolen for å utvikle og videreformidle samisk språk , har vært og er svært viktig for at samisk språk har fått en styrket posisjon .
Dat maid allaskuvla lea bargan sámegiela ovddideami ja gaskkusteami oktavuođas , lea leamaš hui dehálaš , ja lea lea addán sámegillii nannosit árvvu servodagas .
Dere som i dag begynner skoleåret på høgskolen kan gå inn i denne tradisjonen med stolthet .
Dii geat dál álggahehpet ođđa skuvlajagi sámi allaskuvllas , oažžubehtet rámis searvát dán árbevirrui .
Et levende samisk språk er en sentral del av samisk kultur .
Ealli sámegiella lea guovddáš oassi sámi kultuvrras .
Samisk språk er , på tross av de siste tiårs innsats fra myndighetenes side , fortsatt i en utsatt stilling .
Sámegiela dilli lea ain hui rašši , vaikko eiseválddit leat ge maŋemus logi jagis ásahan ollu giellanannen doaimmaid .
Det er stor mangel på personer med kompetanse i samisk språk på alle nivåer i Norge .
Váilot ovdaskuvlaoahpaheaddjit , oahpaheaddjit , oahppogirječállit , jorgaleaddjit ja dulkkat .
Som studenter har dere derfor en viktig oppgave foran dere .
Ja ollu eará servodatsurggiin váilu maid sámi gelbbolašvuohta .
Gjennom utdannelsen på høgskolen vil dere kunne tilegne dere både språk- , kultur- , og fagkompetanse som det samiske samfunnet og det øvrige samfunnet trenger .
Allaskuvllas oažžubehtet oahpu sihke sámegielas ja kultuvrras , ja oažžubehtet maid fágamáhtu maid sihke sámi servodat ja servodat muđui dárbbaša .
Det at samisk ungdom fra hele det samiske området gjennom felles utdanning og erfaringer bygger opp et sterkt nettverk er viktig for utviklingen av det samiske samfunnet som et helhetlig samfunn .
Go sámi nuorat buot guovlluin Sámis ožžot oktasaš oahpu ja vásáhusaid , de huksejuvvo nanu fierpmádat . Dákkár fierpmádat lea dehálaš go galgá hukset sámi servodagaid ollislaš servodahkan .
Ressursene til samisk språk er begrenset , ikke minst med hensyn til antall personer som behersker samisk språk .
Sámegiella resurssat leat vátnásat , earenoamážit go geahččá dasa man ollu olbmot hálddašit sámegiela .
Et nærmere samarbeid over landegrensene vil kunne styrke den språklige og kulturelle utviklingen i hele det samiske området .
Lagat riikkaidgaskasaš ovttasbargu sáhttá nannet giela ja kultuvrra ovddideami miehtá sámi guvlluid .
Dere som i dag enten skal begynne deres studier ved høgskolen eller fortsette der dere slapp i vårsemesteret , vil kunne spille en viktig rolle i dette samarbeidet .
Dii geat odne álgibehtet lohkat allaskuvllas , dahje geat joatkibehtet oahpu mas giđđat luobaidet – dii lehpet dehálaččat dákkár ovttasbarggus .
Arbeidet for å styrke samisk språk krever en langsiktig og kontinuerlig innsats på de fleste sektorområdene , og må skje over tid .
Sámegiela nannen gáibida jámma nannendoaimmaid guhkes áigái – eanas surggiin , ja dát bargu gáibida áiggi .
Dette krever flere parallelle prosesser .
Fertejit čađahuvvot máŋggat doaimmat buohtalaga .
Utviklingen av samisk terminologi er et annet viktig felt som skal gjøre samisk til et bruksspråk på alle viktige samfunnsområder .
Seammás fertet maid nannet vejolašvuođa oažžut alla oahpu sámegillii . Lea dehálaš ovddidit sámegiel oahpponeavvuid vai sihkkarastá ahte sámi skuvllaid oahpahus vuođđuduvvo sámegillii ja kultuvrii .
Høgskolen spiller her en viktig rolle gjennom sine utdanningstilbud og gjennom sitt forsknings- og utredningsarbeid .
Eará dehálaš nannensuorgi lea sámegiel tearbmabargu – dasa lea dárbu jus galgá sámegiela sáhttit geavahit buot dehálaš servodatsurggiin .
Utfordringene i forhold til samisk språk er en av de viktigste samepolitiske sakene vi jobber med .
Dán barggus ferte allaskuvla leat mielde , iežas oahppofálaldagaid láhčimiin ja dutkan- ja čielggadanbargguid bokte .
Regjeringen har satt i gang arbeidet med en handlingsplan for samisk språk .
Hástalusat mat gusket sámegillii lea okta min deháleamos sámepolitihkalaš bargguin .
Målet er å se helheten i det arbeidet som gjøres for samisk språk i dag .
Ulbmil dáinna bargguin lea gávdnat ollisvuođa dain doaimmain mat dál čađahuvvojit sámegiela nannema várás .
De samepolitiske utfordringene knyttet til språk og kultur må også løses gjennom å styrke det offentliges ansvar og rolle overfor samiske brukere innenfor de sentrale velferdsoppgaver .
Ferte maid nannet almmolašvuođa ovddasvástádusa ja saji sámi giellageavaheaddji ektui guovddáš servodatbálvalusain . Die lea okta dain sámepolitihkalaš hástalusain mat gusket gillii ja kultuvrii , masa maid ferte gávdnat čovdosa .
Dette forutsetter en aktiv politikk for å innarbeide et samiskspråklig og - kulturelt perspektiv i offentlige tjenester og offentlige tilbud .
Dát eaktuda aktiiva politihka – ahte duođai váldit mielde sámegiela ja kultuvrra almmolaš bálvalusaide ja almmolaš fálaldagaide .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet vil , sammen med andre departementer , se på muligheten for at Samisk høgskole kan ha en sterkere rolle i kompetansegivende studietilbud rettet mot offentlig sektor .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta áigu , ovttas eará departementtaiguin , geahččat movt livččii jus Sámi allaskuvla oččošii nannosit rolla dan barggus ahte ásahit oahppofálaldagaid almmolaš suorgái - mat addet fágagelbbolašvuođa .
Kunnskap om samiske forhold er av stor betydning for storsamfunnets forståelse og respekt for samisk språk , kultur og samfunnsliv .
Diehtu sámi dilálašvuođaid birra lea hui dárbbašlaš oažžun dihte stuora servodaga ipmirdit ja árvvusatnit sámegiela , kultuvrra ja servodateallima .
Snart skal femte kull med samiske veivisere ta fatt på sin oppgave etter å ha fått sin opplæring ved høgskolen .
Fargga besset sámi ofelaččat viđat geardde álggahit bargguset go vuos leat ožžon oahpu allaskuvllas .
Jeg vil benytte denne sjansen til å takke høgskolen og de fire foregående kull veivisere for det flotte arbeidet dere har lagt ned i dette meget vellykkede prosjektet og samtidig ønske de nye veiviserne lykke til med arbeidet .
Háliidan dán oktavuođas giitit allaskuvlla ja daid ofelaččaid geat njealji ovddit jagiid leat leamaš doaimmas - dan earenoamáš buori barggu ovddas maid lehpet bargan dán bureslihkostuvvan prošeavttas . Ja sávan ođđa ofelaččaide lihku bargguin .
Deres gode arbeid har bidratt til at Samiske veivisere nå er et permanent tilbud .
Din bargu lea nu bures lihkostuvvan ahte Sámi ofelaččat dál lea šaddan bissovaš fálaldahkan .
Reindrift og duodji er viktige bærebjelker i den samiske kulturen .
Boazodoallu ja duodji leat sámi kultuvrra dehálaš cakkit .
Både reindrift og duodji er tradisjonelle næringer som har utviklet seg i takt med tiden .
Sihke boazodoallu ja duodji leat árbevirolaš ealáhusat mat leat áiggi mielde ovdánan .
Reindrifta har lenge vært i en omstilling .
Boazodoallu lea guhkit áiggi juo čađahan nuppástuvvamiid .
Mange har måttet forlate reindrifta .
Ollugat leat šaddan heaitit boazodoaluin .
Imidlertid sitter de som har forlatt reindrifta , eller som har vokst opp med nær tilknytning til reindrifta , med mye verdifull kunnskap både om reindrift og naturbruk som samfunnet har behov for , ikke minst i dagens klimapolitiske utfordringer .
Ja sii geat leat heaitán boazodoaluin , dahje sii geat leat bajásšaddan boazodoaluin – sis lea ollu máhttu sihke boazodoalu ja luonddu geavaheami birra . Sis lea dakkár máhttu maid servodat dárbbaša , eandalii dál go dálkkádagaid rievdan lea áigeguovdilis ášši .
Reindriftsstudiene ved høgskolen vil bidra til at denne kunnskapen settes inn i en større kunnskapsmessig ramme og kan anvendes på en rekke samfunnsområder .
Allaskuvlla boazodoalloahppu váikkuha dasa ahte dát máhttu biddjojuvvo stuorát máhtolašvuođa rámma sisa – nu ahte dan sáhttá geavahit ollu servodatsurggiin .
Det er derfor svært positivt at høgskolen tilbyr høgere utdanning i reindriftsfag .
Danin lea ge hui buorre go allaskuvla fállá allaoahpu boazodoallofágas .
Duodji er et hovedelement i samisk kultur .
Duodji lea okta sámi kultuvrra guovddáš osiin .
Gjennom duodji har vi samer skapt et estetisk utrykk som avspeiler vår kultur og våre omgivelser .
Duddjomiin leat mii sápmelaččat ráhkadan čábbodaga mii speadjalastá min kultuvrra ja birrasa .
Kunnskap om materialer og formgiving har tradisjonelt blitt overført fra generasjon til generasjon .
Buolvvas bulvii leat min máttut oahpahan ávdnasiid ja hámiid birra .
I dag har imidlertid barnehagen og skolen overtatt en del av den rollen som familien tradisjonelt har spilt i den kulturelle opplæringen – også av samiske barn .
Muhto dál gal lea mánáidgárdi ja skuvla váldán badjelasas oasi dan árbevirolaš doaimmas – movt bearaš ovdalaš áiggi oahpahii mánáide sámi kulturárbbi .
Høgskolen er tillagt nasjonalt ansvar for videre utvikling av duodjifaget .
Allaskuvla lea našuvnnalaš ovddasvástideaddji duodjefága ovddideamis .
Det er svært positivt at man i dag kan ta høgere utdanning i duodji ved høgskolen .
Lea hui buorre go allaskuvllas dál lea vejolaš čađahit allaoahpu duojis .
Urfolk verden over lever under mange forskjellige vilkår .
Máilmmi eamiálbmogat ellet oalle máŋggalágan dilálašvuođain .
Samarbeid med andre urfolk i oppbyggingen av kunnskap om urfolkenes spesielle situasjon er derfor viktig .
Danin lea ge eamiálbmogiid oahpu huksemis dárbu doalahit ovttasbarggu eará eamiálbmogiiguin .
Jeg er kjent med at høgskolen samarbeider med flere universiteter rundt omkring i verden som spørsmål som gjelder urfolk og utdanning .
Mun dieđán ahte allaskuvla ovttasbargá máŋggain universiehtain olgomáilmmis gažaldagain mat gusket eamiálbmogiidda ja oahpahussii .
Høgskolen har også flere studietilbud med et internasjonalt urfolksperspektiv og det leges til rette for studentutveksling .
Allaskuvllas leat maid máŋga oahppofálaldaga main lea riikkaidgaskasaš eamialbmotperspektiiva . Allaskuvla láhčá maid vejolašvuođa studeanttaid lonohallamii .
Dette er viktig .
Dát lea hui dehálaš .
Urfolk skal selv ha muligheter til å bygge opp kapasitet og kompetanse for å kunne utøve reell innflytelse på den generelle samfunnsutviklingen og særlig utviklingen i nord .
Eamiálbmogat galget ieža beassat čohkket návccaid ja hukset gelbbolašvuođa , vai ožžot duohta vejolašvuođa searvat oppalaš servodatovdáneapmái ja de earenoamážit davviguovlluid ovdáneapmái .
Nettverkssamarbeidet gjennom Arktisk universitet som høgskolen deltar i er sentralt for å styrke og utvikle høyere utdanning og forskning i de arktiske områdene .
Arktihkalaš universitehta fierpmádat ovttastabargu - mas allaskuvla lea mield - lea guovddážis dan barggus ahte nannet ja ovddidit allaoahpu ja dutkama arktalaš guovlluin .
Regjeringen vil som ledd i nordområdestrategien bidra til oppbyggingen av kapasiteten ved de samiske institusjonene innen urfolksrelatert forskning .
Oassin davviguovlluid strategiija bargguin áigu ráđđehus nannet sámi institušuvnnaid gelbbolašvuođahuksema mii guoská eamiálbmot dutkandoaimmaide .
Forskning er en viktig oppgave ved høgskolen .
Dutkan lea hui dehálaš doaibma allaskuvllas .
Forskningen speiler samfunnets vilje til å utvikle og ta i bruk ny kunnskap .
Dutkan čájeha servodaga dáhtu ovdánit ja váldit atnui ođđa dieđuid .
Forskningen og forskningsbasert kunnskap preger utviklingen og vil bli stadig viktigere i årene som kommer .
Servodat geavaha ollu dutkama ja dieđuid maid vuođđun lea dutkan , dat šaddá eanet ja eanet dehálaš boahttevaš áiggiin .
Samisk forskning bidrar til å knytte samisk fortid og samiske tradisjoner til utviklingen av det moderne samiske samfunnet , og sikrer således en kulturell og språklig kontinuitet .
Sámi dutkan lea mielde čatnamin sámi vássánáiggi ja sámi árbevieruid ođđaáigásaš sámi servodaga ovdáneapmái , ja nu sihkkarastá ge dutkan ahte kultuvra ja giella seailu .
Kunnskap og viten om samisk fortid og nåtid vil være avgjørende i oppbygningen av det samiske samfunnet som et velfungerende samfunn basert på samisk språk og kultur i fremtiden .
Máhttu ja dieđut sámiid vássánáiggi ja dálá áiggi birra leat mearrideaddjin dasa movt sámi servodat huksejuvvo buresdoaibmi boahtteáiggi servodahkan , man vuođđun lea sámegiella ja kultuvra .
Forskningsrådet utøver forskningspolitikk og – forvaltning på vegne av statens myndigheter .
Dutkanráđđi bargá dutkanpolitihkain – ja hálddašemiin stáhta eiseválddit ovddas .
Program for samisk forskning II er opprettet for perioden 2007-2017 .
Sámi dutkan Prográmma II lea ásahuvvon áigodahkii 2007-2017 .
Samisk høgskole har en representant i det nye programstyret .
Sámi allaskuvllas lea áirras dan ođđa prográmmastivrras .
Styret har også representanter fra forskningsinstitusjoner i Norge , Sverige og Finland .
Stivrras leat maid áirasat Norgga , Ruoŧa ja Suoma dutkaninstitušuvnnain .
Program for samisk forskning II har som mål å fremme langsiktig forskning av høy kvalitet om samiske forhold , og bidra til rekruttering og videre utvikling av samisk som vitenskapsspråk .
Sámi dutkan Prográmma II ulbmil lea ovddidit guhkes áiggi dutkama sámi diliid birra mas lea alla dássi . Ulbmilin lea maid oččodit eanet dutkiid , ja ovdánahttit sámegiela dutkangiellan .
I tillegg legges det vekt på internasjonale forskningssamarbeid , nettverksbygging og formidling av forskningen .
Dasa lassin deattuhuvvo riikkaidgaskasaš dutkanovttasbargu , fierpmádathuksen ja dutkamiid gaskkusteapmi .
Samisk høgskole er med i forskningsprosjektet Ealat som er en oppfølging av Arktisk Råds klimarapport og er et prosjekt under det internasjonale polaråret ( 2007-2008 ) .
Sámi allaskuvla lea mielde Ealat dutkanprošeavttas , mii lea Arktihkalaš Ráđi dálkkádatraportta čuovvolanbargu . Dat lea riikkaidgaskasaš polarjagi ( 2007-2008 ) prošeakta .
Prosjektet skal se på hvordan beitearealer for rein påvirkes av klimaendringer .
Prošeakta galgá guorahallat movt dálkkádagat váikkuhit boazoguohtumiidda .
Et mål er å integrere tradisjonell kunnskap med vitenskapelige data fra ulike regioner i Arktis .
Okta ulbmiliin lea váldit mielde árbevirolaš máhtu dieđalaš dataide iešguđet Arktalaš guovlluin .
Høgskolens samarbeid med Universitet i Tromsø og andre samiske forsknings- og kunnskapsinstitusjoner er viktig for å styrke den samiske forskningen .
Allaskuvlla ovttasbargu Romssa universitehtain ja eará sámi dutkan- ja dieđainstitušuvnnaiguin lea dehálaš nannen dihtii sámi dutkama .
Regjeringen vil vurdere å nedsette et utvalg for å se nærmere på de utfordringer på området høyere utdanning og forskning .
Ráđđehus árvvoštallá ásahit lávdegotti dárkileappot guorahallat makkár hástalusat leat allaoahpu ja dutkansuorggis .
Det bør legges spesiell vekt på de forslag som fremkommer i utredningen ” Samarbeid om samisk høyere utdanning og forskning ” .
Berre biddjot earenoamáš deaddu daid evttohusaide mat bohtet ” Ovttasbargu gaskal sámi allaoahpu ja dutkama ” čielggadeamis .
Spesielt vil koblingen mellom Samisk høgskole og Universitetet i Tromsø med sikte på å sikre kompetanseoppbyggingen rundt samiske forhold være av interesse i denne sammenhengen .
Dán oktavuođas lea earenoamáš miellagiddevaš geahččat Sámi allaskuvlla ja Romssa universitehta oktavuođa mii guoská sámi dilálašvuođaide guoskevaš gelbbolašvuođa huksemii .
Forventningene til bygget er store , og jeg er sikker på at bygget vil bidra til en positiv utvikling av vitenskapelig og faglig samarbeid innenfor mange av høgskolens oppgaver .
Dien vistái leat stuora vuordámušat , ja mun lean áibbas vissis dasa ahte Diehtosiida boahtá váikkuhit ovdáneami sihke dutkan – ja fágalaš ovttasbargui máŋgga suorggis allaskuvllas .
Det er et mål at en Samisk høgskole skal bli godkjent som vitenskapelig høgskole .
Ulbmil lea ahte Sámi allaskuvla galgá dohkkehuvvot dieđalaš allaskuvlan .
Regjeringen har sluttet seg til målsettingen om at den akademiske kompetansen skal bygges opp slik at høgskolen fyller kravene til å bli akkreditert som vitenskapelig høgskole .
Ráđđehus doarju dan mihttomeari ahte akademihkalaš gelbbolašvuohta galgá huksejuvvot nu ahte allaskuvla deavdá buot gáibádusaid mat leat beassat šaddat dieđalaš allaskuvlan .
Som ledd i dette arbeidet har høgskolen arbeidet for å få opprettet et masterstudium i samisk språk .
Oassin dán barggus lea allaskuvla bargan dan badjelii ahte oažžut masteroahpu sámegielas .
Studiene ble akkreditert av NOKUT i februar 2008 .
NOKUT dohkkehii dán oahppofálaldaga guovvamánus 2008 .
Høgskolen har videre fem doktorgradsstillinger finansiert over sitt grunnbudsjett .
Allaskuvllas leat vihtta doavttergrádavirggi maid ruhtada iežas bušeahtain .
Jeg vil ønske Samisk høgskole lykke til med det videre arbeidet mot akkreditering som viteskapelig høgskole .
Sávan Sámi allaskuvlii lihku viidásit bargguiguin dan guvlui ahte beassat dohkkehuvvot dieđalaš allaskuvlan .
Tilslutt vil jeg ønske dere alle – studenter og ansatte – lykke til med det kommende skoleåret !
Loahpas sávan didjiide buohkaide – studeanttaide ja bargiide – lihkku boahtte skuvlajagiin !
Tale / artikkel , 10.02.2010
Sárdni / artihkal , 10.02.2010
Av : Statssekretær Raimo Valle
Stáhtačálli Raimo Valle
Åpningen av den internasjonale konferansen ” Sameksistens i Arktis ”
Rahpansárdni riikkaidgaskasaš konfereanssas » Ovttaseallin Árktisas ”
Kirkenes 5. februar 2010
Girkonjárga , guovvamánu 5. b. 2010
Sametingspresident , konferansedeltakere , gjester og arrangører !
Sámediggepresideanta , konfereansaoasálastit , guossit ja lágideaddjit !
Det er en glede for meg , på vegne av Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet som har ansvaret for samiske saker i regjeringen , å delta på disse spennende dagene i Kirkenes .
Munnje lea illu , Ođasmahttin- , hálddahus- ja kirkodepartemeantta bealis , geas lea ovddasvástádus sámi áššiin ráđđehusas , beassat oasálastit dáid gelddolaš beivviid Girkonjárggas .
Det er ekstra hyggelig å oppleve her hvordan utveksling av både fag og kompetanse - og kultur og språk - viser folk-til-folk samarbeid over landegrensene i praksis .
Lea erenoamáš suohtas beassat dáppe vásihit movt fágalaš- ja gealbolonohallan – ja kultuvra ja giella – čájehit movt rájáidrasttildeaddji álbmogis – álbmogii ovttasbargu doaibmá praktihkalaččat .
Jeg vil innledningsvis nevne to grunnleggende prinsipper i den rød-grønne-regjeringens nordområdepolitikk .
Álggos áiggun namuhit guokte vuođđo prinsihpa rukses-ruoná-ráđđehusa davviguovllupolitihkas .
Det ene er at denne politikken skal bidra til å trygge urfolkenes livsgrunnlag , næringer , historie og kultur i nordområdene , og det andre er at urfolkene skal ha en sterk posisjon og rolle i utviklingen av egen situasjon i nord , samtidig som urfolkene har kapasitet til å delta i utformingen og utnyttingen av vår felles fremtid
Vuosttaš lea ahte dát politihkka galgá leat mielde váikkuheamen eamiálbmogiidda oadjebas eallinvuođu , ealáhusaid , historjjá ja kultuvrra davviguovlluin , ja nubbi lea ahte eamiálbmogiin galgá leat nanu posišuvdna ja sadji iežaset dili ovdánahttimis davviguovlluin - dan seammás go eamiálbmogiin lea kápasitehta oasálastit go min oktasaš boahtte áigi hápmejuvvo ja ávkkastallan galgá dahkkot .
Klimaendringer og utvidet industriell aktivitet i dag og i fremtiden , er noen av de største utfordringene for urfolk i Arktis .
Dálkkádatrievdamat ja industriijadoaimmaid leavvan dál ja boahtteáiggis lea okta dain stuorimus hástalusain árktalaš eamiálbmogiidda .
Nasjonale og internasjonale industriselskaper utvinner naturressurser i områder i Arktis – og det er en kjensgjerning at urfolks bosettingsområder og tradisjonelle næringer påvirkes i stor grad .
Našunála ja riikkaidgaskasaš industriijafitnodagat rogget luondduresurssaid árktalaš guovlluin – ja dat lea áibbas čielggas ahte dát váikkuha hui olu eamiálbmogiid ássanguovlluide ja árbevirolaš ealáhusaide .
Det er slik at økt internasjonalisering byr på nye muligheter , men samtidig øker presset på urfolkenes kultur- og livsgrunnlag .
Dat lea nu ahte máŋgga lágan riikkaidgaskasaš ovttasbargu addá ođđa vejolašvuođaid , muhto seammás áitojuvvo eamiálbmogiid kultuvra ja eallineavttut ain eanet .
Kulturen og levemåten i urfolkssamfunn er - og vil være - truet av klimaendringer , miljøpåvirkninger og tap av biologisk mangfold .
Kultuvra ja eallinvuohki eamiálbmotservodagain lea – ja boahtá ain leat – áitojuvvon dálkkádatrievdademiid , birasnuoskkidemiid ja biologalaš šláddjivuođa massima geažil .
For at urfolkssamfunn skal overleve disse globale endringsprosessene , samtidig med økt konkurranse om arealene , er det viktig at urfolks rettigheter blir etterlevd i utnyttelsen og forvaltningen av ressurser og miljøet i nordområdene .
Jos eamiálbmogiid servodagat galget nagodit ceavzit dáid máilmmiviidosaš nuppástuhttinproseassaid badjel , seammás go eana-árealaid alde lassánit gilvvut - de lea dehálaš ahte eamiálbmogiid vuoigatvuođat váldojuvvojit vuhtii go ávkkástallá ja hálddaša resurssaid ja birrasa .
Spørsmålet er hvordan samhandlingen mellom myndigheter , ulike aktører av økonomisk virksomhet og urfolkssamfunn bør - og skal være - for at urfolkenes språk , kultur og livsgrunnlag ikke skal svekkes eller utslettes , men ha utviklingsmuligheter .
Gažaldat lea movt ovttasdoaibman gaskal eiseválddiid , ekonomalaš ásahusaid iešguđet lágan oasálastiid ja eamiálbmotservodagaid berre leat – ja galget leat – vai eamiálbmogiid giella , kultuvra ja eallinvuođđu ii návccahuva dahje jávkaduvvo , muhto oažžu ovdánahttinvejolašvuođaid .
Løsninger på disse spørsmålene må gjennomføres i de enkelte stater .
Čovdosat dáid gažaldagaidda ferte čadahuvvot ieš gudetge stáhtas .
Norge har valgt å legge stor vekt på å være i overensstemmelse med internasjonal rett som angår urfolk .
Norga lea válljen bidjat stuorra deattu dasa ahte čovdosat sohpet riikkaidgaskasaš rivtiin .
Blant annet har Norge ratifisert ILO-konvensjon nr 169 .
Earet eará lea Norga rátifiseren ILO-konvenšuvnna 169 .
Dette er en styrke for oss i vår egen dialog med vårt urfolk , samene .
Dát lea stuorra ávkin midjiide go gulahallat min riikka eamiálbmogin , sámiin .
Dere hørte i går at Utenriksdepartementets statssekretær Erik Lahnstein oppfordret statene i de nordiske land å ratifisere ILO-konvensjon nr 169 .
Ja nugo gulaimet ikte Olgoriikkadepartementta stáhtačálli Erik Lahnstein , ávžžuhii eará stáhtaid dávvin dohkkehit ILO-konvenšuvnna 169 .
Også jeg har en slik oppfordring .
Ja , mus lea dieđusge seammá ávžžuhus .
Det er også avgjørende å finne strategier og løsninger som kan bidra til å bevare biologisk mangfold og tradisjonskunnskap i urfolkssamfunn .
Lea maiddái dárbbašlaš gávdnat strategiijaid ja čovdosiid mat seailluhit ja gáhttejit biologalaš šláddjivuođa ja eamiálbmogiid árbedieđu .
Like viktig er det å finne tiltak som hindrer ødeleggende utslipp av miljøgifter som allerede er til stor trussel for urfolks levesett – og derved eksistensen av urfolkssamfunn .
Seammá dehálaš lea hutkat doaibmabijuid mat hehttejit varalaš birasmirkkuid leavvamiid - mat dál juo leat stuorra áittan eamiálbmot eallinvuohkái – ja nu maiddái eamiálbmotservodagaide .
Utfordringen er å ha kunnskap om og forståelse for hvordan naturressursene kan utnyttes på en bærekraftig måte .
Hástalussan šaddá ahte áddet ja diehtit movt luondduresurssaid geavahit nana ceavzilis vuogi mielde .
Dette er en felles utfordring der industriselskaper og nasjonalstater som gir konsesjoner , har et særskilt ansvar .
Dát lea oktasaš hástalus , ja industriijafitnodagain ja našunála stáhtain geat addet lobiid , lea erenoamáš ovddasvástádus .
Det er viktig at regionale og nasjonale myndigheter og industriselskaper og andre aktører som opererer i urfolksområder , har kunnskaper om nasjonale og internasjonale avtaler og bestemmelser som gjelder for urfolks rettigheter og interesser .
Dat lea dehálaš ahte regionála ja našunála eiseválddiin ja industriijafitnodagain ja eará oasálastiin geain leat doaimmat jođus eamiálbmotguovlluin , lea máhttu našunála ja riikkaidgaskasaš šiehtadusaid ja mearrádusaid birra mat gusket eamiálbmot vuoigatvuođaide ja beroštumiide .
Det er like viktig at urfolk selv har inngående kunnskap om disse bestemmelser , samtidig som de har kapasitet til å målbære sine interesser overfor myndigheter og industri .
Seammá dehálaš lea ahte eamiálbmogiin alddiset leat vuđolaš dieđut ja máhttu dáid mearrádusaid birra , seammás go sis lea kápasitehta buktit ovdan sin beroštumiid eiseválddiide ja industrijai .
Urfolksrepresentanter , eksperter , representanter for industriselskaper og regionale myndigheter er kommet sammen på denne konferansen for å utveksle erfaringer rundt nevnte problemstillinger med tilhørende utfordringer .
Eamiálbmotáirasat , ekspearttat , industriijafitnodagaid áirasat ja regionála eiseválddit leat boahtán dán konferensii lonuhit vásáhusaid namuhuvvon áššečuolmmaid ja guoskevaš hástalusaid birra .
Med dette som bakteppe , er konferansens tittel ” Sameksistens i Arktis ” treffende .
Namuhuvvon áššit duogážin , heivege bures konfereanssa namahus » Ovttaseallin Árktisas ” .
Jeg ser fram til en spennende dag med påfyll av kunnskaper som berører oss alle i nordområdene .
Mun illudan vásihit dán gelddolaš beaivvi ja oažžut olu dieđuid ja máhtu áššiid birra mat gusket midjiide buohkaide davviguovlluin .
Jeg erklærer den internasjonale konferansen ” Sameksistens i Arktis ” for åpnet !
Mun almmuhan dalle riikkaidgaskasaš konfereanssa » Ovttaseallin Árktisas ” rahppon !
Tale / artikkel , 03.11.2009
Sárdni / artihkal , 03.11.2009
Åpningen av Diehtosiida i Kautokeino 3. november 2009
Diehtosiidda rahpan Guovdageainnus skábmamánu 3. b. 2009:s
Tale ved statssekretær Raimo Valle , Fornyings- og administrasjonsdepartementet .
Stáhtačálli Raimo Valle sárdni , Ođasmahttin- ja hálddahusdepartemeanta .
Kjære alle sammen !
Ráhkis buohkat !
Jeg vil på vegne av statsråd Rigmor Aasrud som har ansvaret for same- og minoritetspolitiske saker , hilse til alle som nå skal få gleden av å virke daglig i denne bygningen , Diehtosiida .
Áiggun stáhtaráđi Rigmor Aasrud ovddas , geas lea ovddasvástádus sámi- ja minoritehtapolitihkalaš áššiide , cealkit dearvvuođaid buohkaide geat dál ožžot dan ilu ahte beaivválaččat beassat doaibmat dán visttis , Diehtosiiddas .
Regjeringens samepolitikk har som mål at samisk språk , kultur og næringer skal ha trygge rammer .
Ráđđehusa sámepolitihkas lea ulbmilin ahte sámegielas , sámi kultuvrras ja ealáhusain galget leat sihkkaris rámmat .
Det er i år laget en egen handlingsplan for å sikre og utvikle de samiske språkene .
Dán jagi lea ráhkaduvvon sierra doaibmaplána sámi gielaid sihkkarastima ja ovdánahttima várás .
Regjeringen har , i den 4 års perioden som har gått , vært svært opptatt av å sikre rammer og gode betingelser for samisk kunnskapsutvikling og kapasitetsoppbygging .
Ráđđehussii lea , ovddit 4 jagi áigodagas , leamašan hui dehálaš sihkkarastit rámmaid ja buriid eavttuid sámi máhtolašvuođa ovdáneapmái ja kapasitehtahuksemii .
Diehtosiida er et resultat av disse politiske målsettingene .
Diehtosiida lea boađusin dáid politihkalaš ulbmiliin .
Det er gledelig at vi også har fått en løsning for det samiske lesesenteret som vil bli knyttet til fagmiljøet her .
Lea illudahtti ahte mii maiddái leat ožžon čovdosa sámi lohkanguovddážii mii čadnojuvvo fágabirrasii dáppe .
Vi gratulerer høyskolen med 20 år i betydningsfull tjeneste for samene .
Mii sávvat lihku allaskuvlii dan dehálaš barggu ovddas maid sii 20 jagi leat dahkan sámiid ovddas .
Mye er gjort , men vi har fortsatt store udekkete behov i det samiske samfunnet .
Ollu lea dahkkojuvvon , muhto sámi servodagas leat ain olu dárbbut mat eai leat devdojuvvon .
Det er viktig at arbeidet med utvikling av samisk kunnskap og kompetanse har de beste vilkår og rammer .
Lea dehálaš ahte sámi máhtolašvuođa ja gelbbolašvuođa ovdánahttinbargui leat sajis buoremus eavttut ja rámmat .
Diehtosiida , med sine mange institusjoner og fagmiljøer , vil representere et sterkt sentrum i videreføringen av det arbeidet som hittil er gjort .
Diehtosiida , iežas ollu ásahusaiguin ja fágabirrasiiguin , šaddá dehálažžan dasa ahte joatkit dan barggu mii dássážii lea dahkkojuvvon .
Dere som er studenter kommer til å oppleve at de faglige kravene er like høye i Diehtosiida som i de gamle lokalene .
Dii geat lehpet studeanttat boahtibehtet vásihit ahte fágalaš gáibádusat leat liikká stuorrát Diehtosiiddas go boares lanjain .
Heldigvis – for det er store forventninger til dere etter avsluttede studier .
Dat gal lea buorre- go leat stuora vuordámušat didjiide go geargabehtet oahpuin .
Dere kommer til å sitte inne med kunnskaper og kompetanse som trengs til mange arbeidsoppgaver og jobber i samfunnet .
Dis boahtá leat máhtolašvuohta ja gelbbolašvuohta mii dárbbašuvvo ollu bargguide ja bargguin servodagas .
Gratulerer med lokaler i ny bygning og lykke til med arbeidet videre !
Lihku ođđa lanjaiguin ođđa visttis ja lihku bargguin ovddasguvlui !
Tale / artikkel , 15.02.2007
Sárdni / artihkal , 15.02.2007
Av : Tidligere statssekretær i AID Berit Oskal Eira
Stáhtačálli Berit Oskal Eira
Åpningen av forskningsprosjektet EALÁT – 15. februar 2007 i Kautokeino
EALÁT – dutkanprošeavtta rahpan 15. 2.07 Guovdageainnus
Kjære alle sammen !
Buorit oasseváldit , dutkit ja guossit .
Det er en glede for meg å være her på åpningen av forskningsprosjektet EALÁT som skal forske på reindrift i et klima under endring .
Munnje lea stuora illu ja gudni beassat rahpat EALÁT dutkanprošeavtta man ulbmil lea dutkat boazodoalu rievddadeaddji dálkkádagas .
EALÁT- forskning er en oppfølging av Arktisk Råds klimarapport som konkluderte med at de største og første effektene av global oppvarming vil komme i Arktis .
EALÁT- dutkan lea čuovvoleapmi Árktalaš ráđi dálkkádatraporttas mas boahtá ovdan ahte máilmmi liegganeami stuorámus váikkuhusat bohtet čuožžilit Árktis-guovlluin .
Nordområdene er historiske bosettingsområder for urfolk som gjennom tidene har utviklet og tilpasset sin kultur og livsform til disse marginale subarktiske områdene .
Davviguovllut leat historjjálaččat eamiálbmogiid ássanguovllut geat áiggiid čađa leat heivehan ja ovdánahttán kultuvrraset ja eallinvuogiset dáidá márginála subarktalaš guovlluide .
Det er stor fare for at klimaendringer i Arktis og økende økonomisk aktivitet i nord , vil særlig ramme urfolk som utøver sitt natur- og ressursavhengige levesett her .
Lea várra ahte Árktisa dálkkádatrievdamat váikkuhit erenoamážit eamiálbmogiidda geat ellet luonddu- ja resursasorjavaš eallinvugiin , nu go maiddái ekonomalaš ovdáneapmi davviguovlluin .
Den som er mest avhengig av naturen , vil også være mest sårbar .
Dat geat leat eanemus sorjavaččat luonddus , bohtet maiddái leat hearkkimus dilis .
I disse områdene er nærmere 100 000 mennesker fra mer enn 20 ulike etniske folkegrupper involvert i reindriften som næringsvei .
Davvi guovlluin leat lagabui 100 000 olbmo sullii 20 iešguđet čearddas , čadnon boazodollui .
Urfolk og reindriftsfolk står nå overfor store næringsmessige og kulturelle utfordringer på grunn av raske og ustabile klimaendringer .
Eamiálbmogiin ja boazodoalloálbmogiin leat dál stuora ealáhuslaš ja kultuvrralaš hástalusat garra dálkkádatrievdamiid geažil .
Når det er sagt , så vet vi at reindriftsfolk også tidligere har måttet tilpasse sin næringsform og levesett til klimatiske endringer .
Muhto diehtit maiddái ahte boazodoalloálbmogat leat ovdal ferten heivehit iežaset ealáhuslági ja eallinvuogi dálkkádatnuppástuvvamiidda .
Forskjellen er kanskje den at endringene i dag kommer mye raskere og er mindre forutsigbare .
Erohus lea várra ahte dál rievdá dálkkádat jođáneappot go ovdal , ja daid iige leat álki ovdalgihtii árvvoštallat .
Hvordan var klimaendringene tidligere og hvordan taklet og håndterte reindriftsfolk disse ?
Movt ledje ovdalaš dálkkádatrievdamat , ja movt birgejedje boazodoalloálbmogat dalle ?
Hvordan bør fremtidens tilpasningsstrategier være hvis reindriften fortsatt skal lykkes som en arktisk næring og som en modell for bærekraftig ressursutnyttelse i nordområdene ?
Makkárat galggášee boahttevaš heivehanstrategiijjat jus boazodoallu galgá seailut árktalaš ealáhussan ja modeallan davviguovlluid nanabistevaš resursageavaheapmái ?
For å få svar på disse - og mange flere spørsmål , trenger vi kunnskap .
Jus dáid gažaldagaid ja olu eará gažaldagaid nai galgat máhttit vástidit , de dárbbašit máhtu .
Jeg er derfor fornøyd med at Norges Forskningsråd har bevilget 9 mill. kroner til forskningsprosjektet EALÁT .
Danne lean duhtavaš go Norgga dutkanráđđi lea juolludan 9 mill. ruvnno EALÁT dutkanprošektii .
Prosjektet ledes fra Samisk høgskole / Nordisk samisk institutt sammen med 37 deltakere , forskere , reineiere og formidlere som samarbeider fra 9 forskningsinstitusjoner i Norge og i 6 andre land , bla .
Prošeavtta jođiha Sámi allaskuvla / Davviriikkaid sámi instituhtta ovttas 37 oasseváldiguin , dutkiiguin , boazodolliiguin ja gaskkusteddjiiguin geat ovttasbarget 9 dutkanásahusain Norggas ja 6 eará riikkas , ee. USA:s ja Ruoššas .
Av dette forstår vi at EALÁT – prosjektet er stort samarbeidsprosjekt og utgjør mye mer i ressursinnsats enn disse 9 millionene .
Das oaidnit ahte EALÁT prošeakta lea stuora ovttasbargoprošeakta mas lea arvat stuorát resursaáŋgiruššan go dát 9 miljovnna ruvnno .
Målet med prosjektet er å forberede reineiere og myndigheter på de forandringer som kan komme som effekt av oppvarming av reinbeitene og endret bruk av Arktis .
Prošeavtta ulbmil lea ráhkkanahttit boazoeaiggádiid ja eiseválddiid daidda nuppástuvvamiidda mat sáhttet čuožžilit go luondu lieggana ja Árktisa geavaheapmi rievdá .
Prosjektet skal også bidra til at reineierne selv kan redusere sårbarhet i næringen og definere risikofaktorer i forhold til fremtidige klimaendringer .
Prošeakta galgá maid váikkuhit dasa ahte boazoeaiggádat ieža galget sáhttit unnidit ealáhusa hearkivuođaid ja defineret váraid boahttevaš dálkkádatrievdamiid dáfus .
Evnen til tilpasning ble gjort på basis av reineiernes kunnskap som ligger i språket , i selve driftsformen med reinflokken og ikke minst i hver reineiers handlemåte .
Jus dán erenoamáš árbemáhtu ii lean atnit , de livččii leamaš váttis dahje veadjemeahttun lihkostuvvat ealáhusain , erenoamážit go oaidná daid dálkkádateavttuid mat ealáhusas leat .
Jeg er glad for at tradisjonskunnskapen fra ulike regioner i Arktis nå skal dokumenteres av EALÁT – prosjektet og at dette skal skje i nært samarbeid mellom reindriftsfolk og forskere .
Lean ilus go iešguđet Árktalaš guovlluid árbevirolaš máhttu dál galgá duođaštuvvot EALÁT-prošeavtta bokte , ja go dat galgá dahkkot ovttasráđiid boazodoalloálbmogiiguin ja dutkiiguin .
Prosjektet vil vise hvordan reindriftens tradisjonskunnskap kan brukes til å redusere næringens sårbarhet til klimaforandringene .
Prošeakta boahtá čájehit movt boazodoalu árbevirolaš máhttu sáhttá adnot ealáhusa hearkivuođa unnideamis dálkkádatrievdamiid oktavuođas .
Det blir spennende å se hvordan man kan forene empirisk vitenskap med reineiernes tradisjonsbaserte kunnskap og hvordan dette kan tilpasses og supplere hverandre .
Šaddá miellagiddevaš oaidnit movt empiralaš diehtaga sáhttá heivehit oktii árbevirolaš máhtuin , ja movt dát guokte suorggi doahttaleaba goabbatguoimmiska .
Dette er noe vi vil følge med interesse .
Dán šaddá suohtas čuovvut , ja dan mii boahtit áinnas dahkat .
Lykke til med EALÁT som fremstår som et unik og mønstergyldig forskningsprosjekt !
Sávan lihku dáinna erenoamáš EALÁT prošeavttain mii lea buorren ovdamearkan dutkama oktavuođas .
Tale / artikkel , 19.09.2012
Sárdni / artihkal , 19.09.2012
Av : Finansminister Sigbjørn Johnsen
Ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen
Åpningen av Norwegian Center for Taxation ( NoCeT ) og Oslo Fiscal Studies ( OFS )
Norwegian Center for Taxation ( NoCeT ) ja Oslo Fiscal Studies ( OFS ) rahpan
NHH .
NHH .
, Bergen 19. september
, Bergen čakčamánu 19. beaivi
Med forbehold om endringer under fremføringen
Sisdoallu soaitá rievdat sáhkavuoru doaladettiin
Jeg er glad for at vi i dag skal markere åpningen av to sentre for offentlig økonomi – Norwegian Center for Taxation , tilknyttet Norges Handelshøyskole her i Bergen og Oslo Fiscal Studies , tilknyttet Universitetet i Oslo .
Lean movtta , go odne leat čalmmustahttimin guovtti ođđa almmolaš ekonomiija guovddáža rahpama - Norwegian Center for Taxation , mii gullá Norgga gávpeallaskuvlii dáppe Bergenis ja Oslo Fiscal Studies , mii gullá Oslo universitehtii .
Finansminister Sigbjørn Johnsen åpner to nye skattesentre .
Ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen rabai odne guokte ođđa vearroguovddáža .
Et godt skattesystem er både folkets og finansministerens beste venn .
Buorre vearrovuogádat lea sihke álbmoga ja ruhtadanministara buoremus ustit .
I Norge utgjør skatter og avgifter til sammen over 1 000 mrd. kroner .
Norggas máksit vearu ja divadiid oktiibuot 1 000 miljárdda kruvnno ovddas .
Dette finansierer den offentlige velferden .
Dainna mii ruhtadit almmolaš buorredili .
Vi har et relativt høyt skattenivå , men også gode , sosiale sikkerhetsnett som bidrar til sterk fellesskapsfølelse .
Min vearrodássi lea oalle allat , muhto buorre , sosiála sihkarvuođafierbmi maid addá nana oktiigullevašvuođadovddu .
Det gjør oss også motstandsdyktige mot nedturer i økonomien .
Dat veahkeha min birget diliin , main ekonomiija ii leat nu nanus .
Den økonomiske krisen vi nå ser i Europa har vist at mange europeiske land har mye å hente på å forbedre skattesystemene .
Ekonomiija roasut , maid mii dál oaidnit Eurohpás , leat čájehan ahte máŋga Eurohpá riikka sáhttet buoridit dili viehka láhkai vearrovuogádagaid rievdademiin .
Men heller ikke vi kan slå oss til ro og tro at vi har et perfekt skattesystem her i Norge .
Muhto eat miige sáhte dušše smuhččát dás ja jáhkkit , ahte mis dáppe Norggas lea dievaslaš vearrovuogádat .
Samfunnet endrer seg .
Servodat rievdá .
Da må også skattesystemet justeres for å møte nye utfordringer .
Dan mielde ferte maiddái vearrovuogádaga rievdadit , vai dustet dainna ođđa hástalusaid .
Det som var gode løsninger i 1992 eller 2006 er ikke nødvendigvis gode løsninger i dag eller i fremtiden .
Dat , mii doaimmai bures 1992 dahje 2006 , ii vealttakeahttá doaimma dál iige boahtteáiggis .
Finansdepartementet søker kontinuerlig kunnskap om hvordan et godt skattesystem bør være og hvordan dagens skattesystem påvirker samfunnet .
Ruhtadandepartemeanta ohcá jotkkolaččat dieđuid dan birra , makkár buorre vearrovuogádat berre leat ja mo dán áiggi vearrovuogádat váikkuha servodahkii .
Siden 1988 har departementet derfor finansiert programmet for skatteøkonomisk forskning .
1988 rájes departemeanta lea danin ruhtadan vearroekonomiija dutkanprográmma .
Det er velkjent for skatteøkonomiske miljøer utenfor landets grenser .
Dat lea leamaš erenoamáš prográmma , mii lea spesialiseren servodahkii mávssolaš suorgái .
En viktig årsak er at programmet er blitt ledet av en rekke fremragende forskere , bl.a. Agnar Sandmo .
Dat lea hui oahpis riikkarájáid olggobeale vearroekonomiija birrasiidda , danin go dan leat jođihan máŋga beakkán dutki , earret eará Agnar Sandmo .
Vi er , som dere alle vet , nå i et auditorium som bærer hans navn .
Mii leat , nu mo dii buohkat diehtibehtet , dál lanjas , mii lea ožžon nama su mielde .
Grunnen for at vi har denne satsingen er ganske enkelt at det er viktig for oss å ha et sterkt faglig miljø for skatteøkonomisk forskning i Norge .
Mii áŋgiruššat dán ášši ovdii danin , go min mielas lea mávssolaš , ahte Norggas lea nana fágabiras , mii bargá vearroekonomiija dutkamiin .
Med etableringen av Norwegian Center for Taxation og Oslo Fiscal Studies er skatteforskningsprogrammet omorganisert .
Norwegian Center for Taxation ja Oslo Fiscal Studies ásahemiin lea vearrodutkanprográmma dál organiserejuvvon ođđasit .
Skatteforskningsprogrammet har så langt bestått av enkeltprosjekter .
Vearrodutkanprográmmii leat dássážii gullan ovttaskas prošeavttat .
Programmet skal også bidra til å styrke utdanningen innen offentlig økonomi på master- og doktorgradsnivå .
Prográmmain áigot maid nannet almmolaš ekonomiija oahpu master- ja doavttergrádadásis .
Dette har fungert godt .
Dat lea doaibman bures .
Finansdepartementet har likevel hatt et ønske om å styrke forskningsmiljøenes satsing på skatteøkonomi og undervisningen i offentlig økonomi mer generelt .
Ruhtadandepartemeanta lea dattetge háliidan nannet dutkanbirrasiid vearroekonomiija áŋgiruššama ja almmolaš ekonomiija oahpahusa oppalaččat .
Dette er viktig for rekruttering og fordi personer med god basiskunnskaper om offentlig økonomi er en svært viktig ressurs for departementene og andre deler av offentlig sektor .
Nu dahkkojuvvo , vai háhkat ođđa olbmuid dán suorgái ja danin ahte departemeanttat ja eará almmolaš suorggi oasit dárbbašit olbmuid , geain leat nana vuođđodieđut almmolaš ekonomiija birra .
Gode kunnskaper i offentlig økonomi er en forutsetning for et godt beslutningsgrunnlag , og dermed for gode politiske beslutninger .
Nana almmolaš ekonomiija máhttu gáibiduvvo , vai lea buorre vuođđu mearrádusaide , maiddái politihkalaš mearrádusaide .
Dette gjelder for utformingen av skattesystemet , men også for alle deler av offentlig virksomhet .
Dat guoská vearrovuogádaga hábmemii , muhto maiddái buot almmolaš doaimmaid osiide .
Beslutningen om å omorganisere skatteforskningsprogrammet ble tatt i 2010 .
Vearrodutkanprográmma ođđasit organiserema mearridedje 2010 .
For det første økte vi bevilgningene til programmet fra 5 til 9 mill. kroner .
Vuosttaš rievdadus lei lasihit prográmma juolludemiid 5 miljovnnas 9 miljovnna kruvdnui .
Dette skal bidra til å styrke samarbeidet mellom de nordiske forskningsmiljøene innen skatteøkonomi .
Dan láhkai mii nannet davviriikkaid vearroekonomiija dutkanbirrasiid ovttasbarggu .
Styret ledes nå av professor Jan Södersten fra Uppsala Universitet .
Stivrra jođiha dál Uppsala universitehta professor Jan Södersten .
Det ble opprinnelig lagt opp til at det skulle etableres ett senter for offentlig økonomi .
Dasto mii leat mearridan gilvalahttit almmolaš ekonomiija guovddáža ásaheami .
Det kom inn to svært gode søknader som det var vanskelig å skille .
Mii oaččuimet guokte hui buori ohcamuša , maid lei váttis sirret .
Programstyret valgte derfor å innvilge søknadene både fra Oslo Fiscal Studies , tilknyttet Universitetet i Oslo , og Norwegian Center for Taxation , tilknyttet Norges Handelshøyskole her i Bergen .
Prográmmastivra válljii danin sihke Oslo Fiscal Studies , mii lea Oslo universitehtas , ja Norwegian Center for Taxation , mii lea Norgga allaskuvllas dáppe Bergenis .
Det vil være fordeler med to sentre .
Leat buorit bealit das , ahte leat guokte guovddáža .
Sentrene vil dermed utfylle hverandre godt – samtidig som de vil konkurrere .
Guovddážat dievasmahttet nappo bures nubbi nuppi – seammás go dat gilvalit .
De vil også kunne samarbeide , blant annet om utdanning av doktorgradsstudenter .
Dat sáhttet maiddái bargat ovttas , earret eará doavttergrádastudeanttaid oahpu olis .
Skatteforskningsprogrammet skal fortsatt også skape møteplasser for forskere og brukere av skatteøkonomisk forskning , blant annet gjennom å gi støtte til og arrangere konferanser innenfor fagområdet .
Vearrodutkanprográmma olis láhčet ain deaivvadansajiid vearroekonomiija dutkiide ja geavaheddjiide , earret eará dan láhkai , ahte juolludit doarjaga ja lágidit fágasuorggi konferánssaid .
Den viktigste møteplassen er seminaret Skatteforum .
Mávssoleamos deaivvadansadji lea Vearroforum-seminára .
Gjennom dette seminaret utvikles et nettverk mellom forskerne som deltar i programmet , og mellom norske og utenlandske forskningsmiljøer .
Dan bokte ovddidit fierpmádaga daid dutkiide , geat servet prográmmii , ja norgga ja olgoriikka dutkanbirrasiid gaskii .
Skatteforum er også viktig for å knytte sentrale brukermiljøer – først og fremst Finansdepartementet – opp mot framtredende utenlandske og norske forskere på feltet .
Vearroforum lea maid mávssolaš vai geavaheaddjibirrasat – vuosttažettiin Ruhtadandepartemeanta – besset gulahallat suorggi beakkán olgoriikka ja norgga dutkiiguin .
Jeg hadde selv gleden av å besøke Skatteforum på Høsbjør i 1999 .
Bessen ieš fitnat Høsbjøra Vearroforumis 1999 .
Et godt skattesystem kommer ikke av seg selv .
Buorre vearrovuogádat ii čálgga iešalddes .