pere/sami_parallel huggingface dataset:
Europeisk pakt om regions- eller minoritetsspråk - 25-års jubileum Europarådet holdt et seminar i tilknytning til feiringen av 25-års jubileet til pakten om regions- eller minoritetsspråk.
Eurohpáráđi regiovdna- ja unnitlogugielaid lihttu - 25 jagi ávvudeapmi Eurohpáráđđi lágidii seminára regiovdna- ja unnitlogugielaid lihtu 25 jagi ávvudeami oktavuođas.
Sametinget la fram utfordringer som Sametinget erfarer at pakten har, blant annet at alle de samiske språkene ikke er på samme nivå i språkpakten.
Sámediggi ovddidii hástalusaid lihtus maid Sámediggi vásiha, earret eará ahte buot sámegielat eai leat seamma dásis giellalihtus.
Sametinget fikk også knytte kontakt med nettverkene og fikk utvekslet erfaringer med andre som arbeider med å bevare og utvikle minoritetsspråk.
Sámediggi maid čanai oktavuođaid fierpmádagaiguin ja beasai juogadit vásáhusaid earáiguin geat barget unnitlogugielaid seailluhemiin ja ovddidemiin.
Digitalisering Kommunesektorens interesse- og arbeidsgiverorganisasjon i Norge (KS) og Sametinget legger mye innsats i de samme sakene, som for eksempel i kommunepolitikken og i kommunenes økonomiske vilkår.
Digitaliseren Gielddasuorggi beroštus- ja bargoaddiorganisašuvdna Norggas (KS) ja Sámediggi áŋgiruššet olu seammalágan áššiiguin, nugo gielddaid politihkka ja gielddaid ruhtaeavttuiguin.
Sametinget har hatt møte med KS der tema var aktuelle saker som kommunene i språkforvaltningsområdet og digitalisering på kommunalt nivå ble drøftet.
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin KS:in gos fáddá lei áigeguovdilis áššit nugo gielddat giellahálddašanguovllus ja digitaliseren gielddaid dásis.
Sametinget pekte på at digitaliseringen også må skje på de samiske språkene og at KS og Sametinget kunne ha et nærmere samarbeid.
Sámediggi ovddidii ahte digitaliseren maid ferte dáhpáhuvvat sámegielaide, ja ahte KS ja Sámediggi sáhtášedje lagabut ovttasbargat.
En eventuell samarbeidsavtale ble også drøftet, men det er ennå ikke tatt noen avgjørelse.
Ságastallojuvvui maid vejolaš ovttasbargošiehtadusa birra, muhto mearrádus ii leat vel dahkkon.
Møte med Duoddara Ráfe pitesamisk senter Sametingsrådet hadde møte med Duoddara Ráfe pitesamisk senter og Pitesamisk museum i Bodø 11.01.2018. Medlemmer fra språkgruppa Bidumsámegiella rijka gaskan deltok som observatører.
Sámediggi doalai čoahkkima Duoddara Ráfe bidumsámi guovddážiin ja Bidumsámi museain Bådåddjos 11.01.2018. Bidumsámegiella rijka gaskan giellajoavkku lahtut oassálaste dárkojeaddjin.
President Aili Keskitalo var klar på at pitesamisk språk ikke blir glemt under oppfølgingen av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Presideanta Aili Keskitalo lei čielggas das ahte bidumsámegiella ii vajáldahttojuvvo NAČ 2016:18 Váibmogiela čuovvoleamis.
I forbindelse med normeringsprosessen av pitesamisk språk, er det viktig å samarbeide med Sametinget i Sverige, blant annet da de fleste språkbrukerne bor på svensk side av Sápmi.
Bidumsámegiel normerenproseassa oktavuođas lea deaŧalaš ovttasbargat Ruoŧa bealde Sámedikkiin, earret eará dannego eanaš giellageavaheaddjit ásset Ruoŧabealde Sámis.
President Aili Keskitalo hadde møte med Sametinget i Sverige under Staare 2018 i Ôstersund, hvor det ble enighet om samarbeid og å legge fram en felles sak for SPR-styret med forslag om å nedsette en arbeidsgruppe/normeringsgruppe bestående av pitesamiske morsmålstalere samt samiske språkkyndige.
Presideanta Aili Keskitalo doalai čoahkkima Ruoŧa bealde Sámedikkiin Staares, Staare 2018 oktavuođas, gos sohppojuvvui ovttasbargu ja ovddidit oktasaš ášši SPR-stivrii evttohusain ahte nammadit bargojoavkku/normerenjoavkku mas leat miede bidumsámi eatnigielagat ja sámi giellačeahpit.
Sametinget anerkjenner viktigheten av at pitesamisk språk blir normert.
Sámediggi dovddasta man deaŧalaš dat lea ahte normeret bidumsámegiela.
Det er samtidig viktig å bygge opp interessen for å lære det pitesamiske språket.
Seammás lea deaŧalaš movttiidahttit oahppat bidumsámegiela.
Pass Arbeidet med fornying av pass ble startet for et par år siden da Politidirektoratet ba Sametinget om hjelp fordi de ønsket at passene skulle være også på samisk.
Pássa Pássaid ođasmahttinbargu álggahuvvui moadde jagi dassái go Politidirektoráhta jearai veahki Sámedikkis go háliidedje pássaid maiddái sámegillii.
Sametinget ble spurt om å hjelpe til med nordsamisk tekst til passene.
Sámediggi jerrojuvvui veahkkin fuolahit pássaide davvisámegiela teavstta.
Politidirektoratet ønsket å bruke nordsamisk fordi det har andre bokstaver.
Politidirektoráhtta dáhtui geavahit davvisámegiela dannego das leat earálágan čállinmearkkat.
Dette arbeidet er nå avsluttet og på de nye passene vil det også være samisk.
Dát bargu lea dál loahpahuvvon ja ođđa pássain boahtá maid leat davvisámegiella.
Sustaining Minoritized Languages of Europe (SMiLE) Sametinget ble i oktober 2016 invitert til å delta på et arbeidsmøte som Center for Folklife and Cultural Heritage Smithsonian Institution og Grup d’Estudi de Llengües Amenaçades holdt i Barcelona.
Sustaining Minoritized Languages of Europe (SMiLE) Golggotmánus 2016 bovdejuvvui Sámediggi oassálastit bargočoahkkimii man Center for Folklife and Cultural Heritage Smithsonian Institution ja Grup d’Estudi de Llengües Amenaçades lágidii Barcelonas.
Formålet med møtet var å utarbeide et fagoverskridende forskningsprogram for å fremme språksituasjonen til minoritetsspråkene i Europa.
Čoahkkima ulbmil lei ráhkkanahttit fágaidrasttildeaddji dutkanprográmma Eurohpá unnitlogugielaid gielladili ovddideami várás.
Sametinget ble bedt om å være med i en vurderingsgruppe som i høst vurderte søknadene til forskningsprogrammet.
Sámediggi jerrojuvvui leat mielde árvvoštallanjoavkkus mii čakčat árvvoštalai dán dutkanprográmma ohcamušaid.
I januar holdet deltakerne i de godkjente forskningsprogrammene og medlemmene i vurderingsgruppen et felles oppstartsmøte.
Ođđajagimánu čoahkkimis dohkkehuvvon dutkanprošeavttaid oassálastit ja árvvoštallanjoavkku lahtut dolle oktasaš álggahančoahkkima.
Samiske stedsnavn Sametinget har gitt tilrådninger om stedsnavn, blant annet i Sør-Varanger, Skånland og Vesterålen.
Sámediggi lea rávven báikenamaid earret eará Mátta-Várjjagis, Skániin ja Viestarállásis.
Sametinget har også gitt endelig tilrådning om hvordan det nye Trøndelag fylket skal skrives på samisk.
Sámediggi lea maid addán loahpalaš rávvaga movt ođđa fylkka Trööndelage namma čállo sámegillii.
Sametinget har i forbindelse med samenes nasjonaldag holdt et foredrag i Nordreisa om samiske stedsnavn.
Sámediggi lea doallan logaldallama sámi báikenamaid birra Ráissas sámi álbmotbeaivvvi oktavuođas.
Samfunnsmål: · Det samiske samfunnet har kunnskap, kompetanse og ferdigheter for å sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Servodatmihttomearri: · Sámi servodagas lea máhttu, gelbbolašvuohta ja gálggat mat adnojit vai bastá sihkkarastit ja ovddidit gielas, kultuvrras ja servodateallimis.
3.2 Innholdet i samisk barnehagetilbud Mål for innsatsområdet: · Samiske barn har et kvalitativt godt barnehagetilbud som bygger på samiske verdier, samisk kultur og tradisjonell kunnskap.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi mánáin lea mánáidgárdefálaldat mas lea buorre kvalitehta ja mii lea huksejuvvon sámi árvvuid, sámi kultuvrra ja árbedieđu ala.
Tilskudd til barnehager Det vises til årsmeldingen, og det er ingen endringer etter denne på tilskuddsutbetaling.
Doarjja mánáidgárddiide Dás čujuhuvvo jahkedieđáhussii eai ge dan rájes leat rievdadusat doarjjamáksimis.
Sametinget har arbeidet med saksbehandling og oppfølging av innvilgede tilskudd for 2017.
Sámediggi lea bargan áššemeannudemiin ja jagi 2017 juolluduvvon doarjagiid čuovvolemiin.
Det er gjennomført en kontroll opp mot tilskudd innvilget for årene 2015 og innvilgede tilskudd der det er gitt utsatt frist for ferdigstillelse, er fulgt opp.
Juolluduvvon doarjagat 2015 rájes leat dárkkistuvvon ja juolluduvvon doarjagat main válmmastanáigemearri lea maŋiduvvon, leat čuovvoluvvon.
Tilskuddsregelverkene, skjemaer for rapportering av innvilgede tilskudd og søknadsskjemaer er gjennomgått og tilpasset opp mot budsjettprioriteringene for 2018.
Doarjjanjuolggadusat, juolluduvvon doarjagiid raporterenskovit ja ohcanskovit leat guorahallojuvvon ja heivehuvvon 2018 bušeahttavuoruhemiid ektui.
Alle søknadsordningene er nå tilpasset for elektronisk søknadsprosess.
Buot ohcanortnegat leat dál heivehuvvon elektrovnnalaš ohcanprosessii.
Samiske pedagogiske fagdager Sametinget har deltatt på samiske pedagogiske fagdager 31.01- 01.02.2018 i Jokkmokk, Sverige.
Sámi pedagogalaš fágabeaivvit Sámediggi lea oassálastán sámi pedagogalaš fágabeivviide 31.01- 01.02.2018 Johkamohkis, Ruoŧas.
Tema for fagdagene var «Samisk språk og kultur i våre hjerter».
Fágabeivviid fáddán lei sámi giella ja kultuvra min váimmuin.
Dette er et seminar som avholdes annethvert år, og arrangeres i regi av Statped, Samisk spesialpedagogisk støtte (SEAD) og Senter for samisk i opplæringen.
Dát seminára lágiduvvo juohke nuppi jagi, ja lágideaddjin lea Statped, Sámi spesiálpedagogalaš doarjja (SEAD) ja Sámi lohkanguovddáš.
Sametinget var også medarrangør i år.
Sámediggi lei miellágideaddjin dán jagi maid.
Sametingsrådet åpnet fagdagene og var opptatt av det allsamiske perspektivet, og at samiske verdier skal ligge til grunn i samisk opplæring og barnehagetilbudet, og være sentral i lærernes møte med barna og hjemmet.
Sámediggeráđđi rabai fágabeivviid ja váldii ovdan oppasámi perspektiivva, ja ahte sámi árvvut galget leat vuođđun sámi oahpahussii ja mánáidgárdefálaldahkii, ja leat guovddážis go oahpaheaddjit deaivvadit mánáiguin ja ruovttuin.
Sametingsrådet er opptatt av en helhetlig samisk utdanningspolitikk og vektla viktigheten av en likeverdig og inkluderende opplæring.
Sámediggeráđđái lea ollislaš sámi oahpahuspolitihkka deaŧalaš ja danne deattuhuvvui man deaŧalaš dásseárvosaš ja čáhkkilis oahpahus lea.
Ståstedsanalyse for barnehager Utdanningsdirektoratet har ansvar for å utarbeide ståstedsanalyse for barnehager, som er en vurdering om barnehagen innfrir kravene til rammeplanen.
Mánáidgárddiid vuolggasadjeanalysa Oahpahusdirektoráhtas lea ovddasvástádus mánáidgárddiid vuolggasadjeanalysa ráhkadeamis, mii árvvoštallá ollašuhttá go mánáidgárdi rámmaplána gáibádusaid.
De har laget et samisk tilleggstema i ståstedsanalysen, som er ment til samiske barnehager og barnehager med samisk avdeling.
Sii leat ráhkadan sámi lasseskovi vuolggasadjeanalysii, mii lea jurddašuvvon sámi mánáidgárddiide ja mánáidgárddiide main lea sámi ossodat.
Sametinget har gitt innspill til dette, og synes det er viktig å kunne fremme det samiske innholdet i ståstedsanalysen, slik at den samiske dimensjon blir ivaretatt.
Sámediggi lea addán árvalusaid dasa, ja atná deaŧalažžan sáhttit oažžut ovdan sámi sisdoalu vuolggasadjeanalysas, vai sámi dimenšuvdna fuolahuvvo.
Dialogmøte med barnehager i Troms Fylkesmannen i Troms arrangerte dialogmøte for ansatte i samiske barnehager og norske barnehager med samiske barn og barnehagemyndighet 30.11.2017 i Tromsø.
Romssa fylkkamánni lágidii gulahallančoahkkima sámi mánáidgárdebargiide ja daid dáža mánáidgárddiid bargiide main leat sámi mánát ja mánáidgárdeeiseváldái 30.11.2017 Romssas.
Sametinget deltok på dialogmøtet og informerte om Sametingets arbeid med implementering av ny rammeplan og om prosjektet «Sámi mánát ođđa searvelanjain».
Sámediggi oassálasttii gulahallančoahkkimii ja muitalii Sámedikki barggu birra ođđa rámmaplána implementeremiin ja prošeavtta «Sámi mánát ođđa searvelanjain» birra.
Sametinget ser på samarbeidet med fylkesmenn som viktig, slik at den samiske dimensjonen blir ivaretatt.
Sámedikki mielas lea ovttasbargu fylkkamánniiguin deaŧalaš, vai sámi dimenšuvdna fuolahuvvo.
Samarbeidsmøte mellom Sametinget og Kunnskapsdepartementet Sametinget deltok på samarbeidsmøte med Kunnskapsdepartementet 14.12.2017 i Oslo.
Sámedikki ja Máhttodepartemeantta gaskasaš ovttasbargočoahkkin Sámediggi oassálastttii ovttasbargočoahkkimii Máhttodepartemeanttain 14.12.2017 Oslos.
Sametinget la fram budsjettbehov for 2019.
Sámediggi bijai ovdan 2019 bušeahttadárbbu.
Budsjettbehovet er knyttet til oppfølging av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Bušeahttadárbu čatnasa NAČ 2016:18 Váibmogiela čuovvoleapmái.
I 2018 ble det bevilget 5 millioner til oppfølging av Hjertespråket i barnehager.
2018:s juolluduvvui 5 miljon ruvnnu Váibmogiela čuovvoleapmái mánáidgárddiin.
Sametinget har en forventning om at denne satsingen videreføres.
Sámediggi vuordá ahte dát áŋgiruššan jotkojuvvo.
Sametinget ser behov for at lovarbeid prioriteres, for å sikre samiske barns rett til samisk barnehage.
Sámedikki mielas ferte láhkabargu vuoruhuvvot, sihkkarastin dihtii sámi mánáid vuoigatvuođa sámi mánáidgárdái.
For å kunne realisere dette er det behov for å styrke Sametingets kapasitet i lovarbeid knyttet til samiske barns rettigheter.
Dan ollašuhttima dihtii ferte nannet Sámedikki návccaid láhkabarggus sámi mánáid vuoigatvuođaiguin.
Videre ble prosjektet "Sámi mánát ođđa searvelanjain" presentert.
Viidáseappot oahpásmahttojuvvui prošeakta "Sámi mánát ođđa searvelanjain".
Troms fylkeskommunes samekonferanse 2017 Troms fylkeskommune har avholdt samekonferanse i Troms 30.11- 01.12.2017, hvor Sametinget deltok.
Romssa fylkkasuohkana sámekonferánsa 2017 Romssa fylkkasuohkan lágidii sámekonferánssa Romssas 30.11-01.12.2017, masa Sámediggi oassálasttii.
Innholdet i konferansen var regionreformens samiske dimensjon, sannhets- og forsoningskommisjonens betydning for Troms og på oppfølging av NOU 2016: 18 Hjertespråket.
Konferánssa sisdoallun lei regiovdnaođastusa sámi dimenšuvdna, duohtavuođa - ja seanadankommišuvnna mearkkašupmi Romssa fylkii ja NAČ 2016:18 Váibmogiella.
President Aili Keskitalo holdt innlegg om perspektiver på den samiske dimensjonen i en ny nordlig region.
Presideanta Aili Keskitalo doalai sáhkavuoru sámi dimenšuvnna perspektiivva birra ođđa davvi regiovnnas.
Prosjekt “Sámi mánát ođđa servelanjain” Prosjektgruppen har hatt flere møter i løpet av perioden, og presentert prosjektet for andre.
Prošeakta “Sámi mánát ođđa servelanjain” Prošeaktajoavkkus ledje máŋga čoahkkima áigodagas, ja sii leat oahpásmahttán prošeavtta earáide.
Prosjektet har utarbeidet en grunnplan og strategi for hvordan prosjektets mål skal kunne nås etter at hovedprosjektet er klart etter fem år.
Prošeakta lea ráhkadan vuođđoplána ja strategiija dasa mo galgá juksat prošeavtta mihttomeari maŋŋágo váldoprošeakta lea válmmas viđa jagi geahčen.
I prosjektets forankringsstrategi inngår også å informere alle interessenter om prosjektets innhold.
Prošeavtta vuođđostrategiijii gullá maiddái diehtojuohkin prošeavtta sisdoalu birra buot berošteddjiide.
Gjennomføringsstrategien skal legges frem for Sametingets administrative ledelse og Sametingsrådet i februar.
Čađahanstrategiija galgá biddjojuvvot Sámedikki hálddahusa jođihangotti ja Sámediggeráđi ovdii guovvamánus.
3.4 Kompetanseheving i barnehage Mål for innsatsområdet: · Barnehageansatte er samiskspråklige, og innehar samisk kulturkompetanse.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Mánáidgárdebargit leat sámegielagat, ja sis lea sámi kulturgelbbolašvuohta.
Barnehageseminarer for ansatte i barnehager med samisktilbud Sametinget er i gang med planleggingen av to årlige barnehageseminarer.
Mánáidgárdeseminárat daid mánáidgárddiid bargiid várás, main lea sámi fálaldat Sámediggi lea plánemin guokte jahkásaš mánáidgárdeseminára.
Begge seminarene blir på vårhalvåret, og informasjon til barnehagene blir sendt ut i løpet av februar.
Goappašat seminárat leat giđđat, ja dieđut mánáidgárddiide sáddejuvvojit guovvamánus.
3.6 Samisk innhold i skolen Mål for innsatsområdet:
3.6 Sámi sisdoallu skuvllas Áŋgiruššansuorggi mihttomearri:
· Samiske elever har kvalitetsmessig god opplæring i og på samisk.
· Sámi ohppiid oahpahusas sámegielas ja sámegillii lea buorre kvalitehta.
Kompetansepolitisk strategi Kompetansepolitisk strategi 2017-2021 ble signert 03.02.2017, blant annet av statsminister Erna Solberg, president Aili Keskitalo og av partene i arbeidslivet. Sametinget har vært med på å forme denne strategien.
Gealbopolitihkalaš strategiija 2017-2021 vuolláičálle earret eará stáhtaministtar Erna Solberg, presideanta Aili Keskitalo ja bargoeallima áššebealit 03.02.2017. Sámediggi lea leamaš mielde hábmemin dán strategiija.
Det er opprettet et kompetansepolitisk råd, som Kunnskapsdepartementet har ansvar for.
Gealbopolitihkalaš ráđđi lea ásahuvvon, mas Máhttodepartemanttas lea ovddasvástádus.
Sametingsrådet er opptatt av at rådet kjenner til utfordringer det samiske arbeidslivet har, og har informert om disse på møte med rådet i november.
Sámediggeráđi mielas lea deaŧalaš ahte ráđđi dovdá sámi bargoeallima hástalusaid, ja lea muitalan daid birra čoahkkimis ráđiin skábmamánus.
Videre etterlyste Sametingsrådet kompetansetiltak rettet mot det samiske arbeidslivet.
Viidáseappot jearahii Sámediggeráđđi gealbudandoaibmabijuid sámi bargoeallima várás.
Neste møte i rådet er 15.03.2018, der den første rapporten i kompetansebehovsutvalget NOU 2018:2 Fremtidige kompetansebehov I – Kunnskapsgrunnlaget, blir lagt fram.
Ráđi boahtte čoahkkin lea 15.03.2018, gos gealbodárbolávdegotti vuosttaš raporta NOU 2018:2 Fremtidige kompetansebehov I – Kunnskapsgrunnlaget, biddjojuvvo ovdan.
Fagfornyelsen Med bakgrunn i Meld. St. 28 Fag-fordypning-forståelse, En fornying av Kunnskapsløftet, har Kunnskapsdepartementet utarbeidet en Strategi for fagfornyelsen av Kunnskapsløftet og Kunnskapsløftet samisk (2017-2021).
Meld. St. 28 Fag-fordypning-forståelse, En fornying av Kunnskapsløftet vuođul lea Máhttodepartemeanta ráhkadan strategiija Máhttoloktema ja Máhttoloktema sámi (2017-2021) fágaođasmahttima várás.
Strategien består av tre faser.
Strategiijas leat golbma muttu.
Inneværende periode er vi fremdeles i fase 1. Denne fasen består av hvordan verdigrunnlaget og overordnet del, de grunnleggende ferdighetene og de tverrfaglige temaene skal integreres i fagene.
Dán áigodagas mii leat ain vuosttaš muttus. Dán muddui gullá dat mo galgá árvovuođu ja bajimus oasi, vuođđogálggaid ja fágaid rasttideaddji fáttáid integreret fágaide.
Videre skal det tas stilling til læreplanfaglige spørsmål og utvikling av retningslinjer for læreplanarbeidet.
Viidáseappot galget oahppoplánafágalaš gažaldagat ja oahppoplánabarggu njuolggadusat árvvoštallojuvvot.
Kjerneelement faggrupper har utviklet forslag til kjerneelementer for fag.
Váimmuselemeanta fágajoavkkut leat evttohan váimmuselemeanttaid fágaide.
Sametinget har oppnevnt kjerneelementgruppen for samisk-faget.
Sámediggi lea nammadan váimmuselemeantajoavkku sámegielfágii.
Kjerneelementgruppenes mandat er å identifisere det viktigste elevene må kunne for å mestre faget.
Váimmuselemeantajoavkkuid mandáhtan lea identifiseret dan mii lea deaŧaleamos dasa ahte oahppi sáhttá hálddašit fága.
Forslagene skal sendes til en større spørringsrunde/minihøring i mars 2018. Sametingsrådet vurderer tiltak på Sametingets nettside og sosiale media, som bidrar til innspill til kjerneelementene fra aktuelle samiske aktører.
Evttohusat galget sáddejuvvot minigulaskuddamii njukčamánus 2018. Sámediggeráđđi árvvoštallá doaibmabijuid Sámedikki neahttasiiddus ja sosiála mediain, mat leat mielde veahkeheamen guoskevaš sámi oassálastiid addit árvalusaid váimmuselemeanttaide.
Grenseoverskridende skolesamarbeid i Sápmi Sametinget har bevilget midler til et grenseoverskridende skolesamarbeidsprosjekt i 2017 og i 2018.
Rádjerasttideaddji skuvlaovttasbargu Sámis Sámediggi lea juolludan ruđaid rádjerasttideaddji skuvlaovttasbargoprošektii 2017:s ja 2018:s.
Prosjektet er godt i gang.
Prošeakta lea bures ovdáneamen.
Det er etablert en arbeidsgruppe og i kunnskapsinnhentingsfasen har arbeidsgruppen besøkt Haparanda/Torneå, hvor det er et svært vellykket grenseoverskridende skolesamarbeid, som har eksistert i 30 år.
Bargojoavku lea ásahuvvon ja máhttoháhkanmuttus lea bargojoavku fitnan Háhpáránddis/Durdnosis, gos lea hui bures lihkostuvvan rádjarasttideaddji skuvlaovttasbargu, mii lea bistán 30 jagi.
I tillegg har arbeidsgruppen i desember 2017 vært i Inari på finsk side for å bli bedre kjent med de digitale opplæringsmulighetene som finnes.
Dasa lassin lea bargojoavku juovlamánus 2017 fitnan Anáris oahpásmuvvan dihtii daidda digitála oahpahusvejolašvuođaide mat gávdnojit.
Arbeidsgruppen har utarbeidet en skisse til trinnvis modell for grenseoverskridende skolesamarbeid, som kan benyttes over hele Sápmi og tilpasses de enkelte skolers behov og ønsker.
Bargojoavku lea evttohan dakkár ceahkkálas modealla rádjarasttideaddji skuvlaovttasbargui, maid sáhttá geavahit miehtá Sámi ja heivehit ovttaskas skuvlla dárbbuide ja sávaldagaide.
Prosjektets mål i 2018 er å gjennomgå eksisterende rapporter vedrørende skolesamarbeid som tidligere er gjennomført, og andre aktuelle rapporter, samt foreslå opplæringsmodeller for felles samisk skole.
Prošeavtta mihttomearri 2018:s lea guorahallat dálá raporttaid dan skuvlaovttasbarggu oktavuođas mii ovdal lea čađahuvvon, ja eará guoskevaš raporttaid, ja evttohit oahpahusmodeallaid oktasaš sámi skuvlla várás.
Sametingsrådet har hatt møter med Sametinget i Sverige for å informere om prosjektet, og uttrykte viktigheten av et samarbeid mellom det norske og svenske sameting i forbindelse med prosjektet.
Sámediggeráđis leat leamaš čoahkkimat Ruoŧa bealde Sámedikkiin mas muitaleimmet prošeavtta birra, ja dovddaheimmet man deaŧalaš ovttasbargu Norgga ja Ruoŧa bealde sámedikkiid gaskkas lea prošeavtta oktavuođas.
Revidering av opplæringsloven Høsten 2017 ble det oppnevnt et nytt offentlig utvalg som skal se på regelverket for grunnopplæringa og foreslå ny opplæringslov.
Oahpahuslága ođasmahttin 2017 čavčča nammaduvvui ođđa almmolaš lávdegoddi mii galgá geahčadit vuođđooahpahusa njuolggadusaid ja evttohit ođđa oahpahuslága.
Sametingsrådet er enig med Kunnskapsdepartementet om at det er behov for en større revidering av opplæringsloven og er glad for at dette arbeidet er iverksatt.
Sámediggeráđđi lea ovttaoaivilis Máhttodepartemeanttain das ahte lea dárbu dahkat stuorra rievdadusaid oahpahuslágas ja lea ilus go dát bargu lea álggahuvvon.
Sametinget har i 2012 behandlet opplæringsloven og friskoleloven i sak 20/14 Opplæringsloven og privatskoleloven - samiske elevers rettigheter, og påpekt lovverkenes svakheter i forhold til samiske elevers rettigheter.
Sámediggi meannudii 2012:s oahpahuslága ja friijaskuvlalága áššis 20/14 Oahpahusláhka ja priváhtaskuvlaláhka - sámi ohppiid vuoigatvuođat, ja čujuhii lágaid heajos beliide sámi ohppiid vuoigatvuođaid ektui.
Sametingsrådet er imidlertid kritisk til den manglende samiske fagrepresentasjonen i lovutvalget og tok dette opp i et møte med kunnskapsministeren i desember 2017. Sametinget er invitert til å delta i opplæringslovutvalgets referansegruppe, men er ikke gitt anledning til å foreslå representanter til selve utvalget.
Sámediggeráđđi lea dattege kritihkalaš dan váilevaš sámi fágaovddastussii láhkalávdegottis ja loktii dán čoahkkimis Máhttoministariin juovlamánus 2017. Sámediggi lea bovdejuvvon oassálastit oahpahusláhkalávdegotti referánsajovkui, muhto ii beasa evttohit áirasiid ieš lávdegoddái.
Det er viktig at lovutvalget kjenner til svakhetene i opplærings- og friskoleloven med hensyn til samiske elevers rettigheter.
Lea deaŧalaš ahte láhkalávdegoddi dovdá oahpahus- ja friijaskuvlalága heajos beliid sámi ohppiid vuoigatvuođaid ektui.
På bakgrunn av dette inviterte sametingsrådet opplæringslovutvalget til Sametinget i Karasjok.
Dán vuođul bovdii sámediggeráđđi oahpahusláhkalávdegotti Sámediggái Kárášjogas.
Det er avtalt møte mellom opplæringslovutvalget og sametingsrådet i april 2018.
Sohppojuvvui doallat čoahkkima gaskal oahapusláhkalávdegotti ja sámediggeráđi cuoŋománus 2018.
3.8 Læremidler Mål for innsatsområdet: · Samiske elever har tilgang til samiske læremidler som er i tråd med gjeldende læreplanverk på alle tre språk og i alle fag i grunnopplæringen.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi ohppiide gávdnojit sámi oahpponeavvut mat leat dálá oahppoplána mielde buot golmma gillii ja buot vuođđooahpahusa fágain.
Læremiddelsentralen Sametinget opplever stor pågang for utlån av læremidler og pedagogiske materiell til både skoler og barnehager.
Sámediggái bohtet ollu jearaldagat sihke skuvllain ja mánáidgárddiin oažžut luoikkasin oahpponeavvuid ja pedagoglalaš ávdnasiid.
Barnehagekofferten har vist seg å være en ettertraktet læringsressurs.
Mánáidgárdekoaffar lea čájehuvvon geasuheaddji oahppanresursan.
Det er i dag halvt års ventetid på utlån av kofferten.
Dál lea jahkebeali vuordináigi oažžut luoikkasin koaffara.
Sametinget jobber med å utvide kapasiteten med flere kofferter.
Sámediggi lea ráhkadeamen eanet koaffariid.
Forøvrig opplever Læremiddelsentralen at læringsressursene er begrenset til å kunne betjene en så stor etterspørsel som samenes nasjonaldag utgjør.
Muđui vásiha oahpponeavvoguovddáš ahte leat menddo uhccán oahppanresurssat dasa ahte sáhttit gokčat dan stuorra dárbbu mii lea sámi álbmotbeaivvi oktavuođas.
Ellers er det økende pågang med studenter som låner læremidler i forbindelse med eksamener ved Samisk høgskole.
Muđui leat eanet ja eanet studeanttat mat jearahit oahpponeavvuid eksámeniid oktavuođas Sámi allaskuvllas.
Sametinget har reell myndighet innen samisk høyere utdanning og forskning gjennom lov og forskrifter, og gjennom konsultasjoner.
· Sámedikkis lea duohta váldi sámi alit oahpus ja dutkamis lágaid ja láhkaásahusaid bokte, ja konsultašuvnnaid bokte.
Nasjonale retningslinjer til forskrift om felles rammeplan for helse- og sosialfagutdanninger Sametinget har hatt møte Kunnskapsdepartementets sekretariat for utarbeiding av nasjonale retningslinjer til forskrift om felles rammeplan for helse- og sosialfagutdanninger.
Dearvvašvuođa- ja sosiálafágaoahpuid oktasaš rámmaplána láhkaásahusa nationála njuolggadusat Sámedikkis lei čoahkkin Máhttodepartemeantta čállingottiin dearvvašvuođa - ja sosiálafágaoahpuid oktasaš rámmaplánaid láhkaásahusa nationála njuolggadusaid ráhkadeami várás.
Temaet for møtet var prosessen videre, og det ble avtalt konsultasjoner før retningslinjene sendes på høring, og før endelig fastsettelse.
Čoahkkima fáddán lei viidásat proseassa, ja sohppojuvvui čađahit konsultašuvnnaid ovdalgo njuolggadusat sáddejuvvojit gulaskuddamii, ja ovdal loahpalaš mearrádusa.
Det skal fastsettes nasjonale retningslinjer for de 19 utdanningene som omfattes av forskrift om felles rammeplan for helse- og sosialfagutdanninger.
Nationála njuolggadusat galget mearriduvvot dan 19 ohppui maidda dearvvašvuođa- ja sosiálaoahpuid oktasaš rámmaplána láhkaásahus guoská.
Oppdragsdokumenter til høgskoler og universitet som har samisk i sin portefølje Sametinget har vært i dialog med Kunnskapsdepartementet vedrørende oppdragsdokumenter til høgskoler og universitet som har samisk i sin portefølje.
Daid allaskuvllaid ja universitehtaid bargamušdokumeanttat mat oahpahit sámegiela dahje sámegillii Sámedikkis lea leamaš gulahallan Máhttodepartemeanttain daid allaskuvllaid ja universitehtaid bargamušdokumeanttaid birra, mat oahpahit sámegiela dahje sámegillii.
For 2018 fikk Sametinget komme med innspill til tildelingsbrevene til Samisk høgskole, UiT Norges arktiske universitet og Nord universitet. I forbindelse med dette ble følgende formulering tatt inn i tildelingsbrevet til Nord universitet: Nord universitet har et særskilt ansvar for å ivareta språkene sørsamisk og lulesamisk i lærerutdanningene.
2018 várás beasai Sámediggi ovddidit árvalusaid juolludusreivviide Sámi allaskuvlii, UiT Norgga árktalaš universitehtii ja Davvi universithehtii. Dan oktavuođas váldojuvvui čuovvovaš sátnádat Davvi universitehta juolludusreivii ahte Davvi universitehtas lea erenoamáš ovddasvástádus das ahte fuolahit lullisámegiela ja julevsámegiela oahpaheaddjeoahpuide.
Sametinget vil rette en formell henvendelse til Kunnskapsdepartementet angående konsultasjoner om tildelingsbrevene til Samisk høgskole, UiT Norges arktiske universitet og Nord universitet fra og med tildelingsbrevene 2019.
Sámediggi áigu váldit formálalaš oktavuođa Máhttodepartemeanttain konsultašuvnnaid oktavuođas juolludusreivviid birra Sámi allaskuvlii, UiT Norgga árktalaš universitehtii ja Davvi universitehtii jagi 2019 juolludusreivviid rájes.
3.11 Utdanning- og forskningsbehov. Mål for innsatsområdet: · Det finnes tilbud innen høyere utdanning i sør-, lule- og nordsamisk språk fra begynneropplæring til doktorgradsnivå.
3.11 Oahppo- ja dutkandárbbut. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Alit oahpus gávdnojit fálaldagat mátta-, julev- ja davvisámegielas vuođđooahpahusa rájes doavttergráđa rádjái.
Samisk sykepleierutdanning Mangel på sykepleiere med samisk språk og kulturkompetanse er en kjent problemstilling.
Sámi buohccedivššároahppu Dat ahte váilot buohccedivššárat geain lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras, lea oahpis.
Sentrale myndigheter har et klart ansvar for å legge til rette for at samiske pasienter kan bruke sitt eget språk i helse- og omsorgstjenesten, og samisk sykepleierutdanning er ett tiltak for å få dette til.
Guovddáš eiseválddiin lea čielga ovddasvástádus láhčimis dasa ahte sámi buohccit besset geavahit iežaset giela dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusas, ja sámi buohccedivššároahppu lea okta dain doaibmabijuin mat sáhtte dan ollašuhttit.
Sametingsrådet har derfor i møte med Kunnskaps-, Helse- og omsorgs- og Kommunal- og moderniseringsdepartementenes politiske ledelse, tatt opp initiativet fra Samisk høgskole og UiT Norges arktiske universitet om opprettelse av en samisk sykepleierutdanning.
Danne lea Sámediggeráđđi čoahkkimis Máhtto-, Dearvvašvuođa- ja fuolahus- ja Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta politihkalaš njunušgottiin váldán ovdan Sámi allaskuvlla ja UiT Norgga árktalaš universitehta evttohusa ahte ásahit sámi buohccedivššároahpu.
God tilgang til fagfolk med samisk språk- og kulturkompetanse.
· Álki fidnet fágaolbmuid geain lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta.
Lule- og sørsamisk grunnskolelærerutdanning 1-7 master. Nord universitet planlegger oppstart av sør- og lulesamisk grunnskolelærerutdanning 1-7 fra høsten 2018. Sametingsrådet har i møte med kunnskapsministeren tatt opp saken og pekt på hvilken betydning det har at det utdannes flere lule- og sørsamiske lærere.
Julev- ja lullisámi vuoođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu 1-7 master. Davvi univeritehta pláne álggahit lulli- ja julevsámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu 1-7 čavčča rájes 2018. Sámediggi lea čoahkkimis máhttoministariin váldán ovdan ášši ja čujuhan man deaŧalaš dat lea ahte oahpahuvvojit eanet julev- ja lullisámi oahpaheaddjit.
Fylkesmannen i Nordland har tatt initiativ til ekstra innsats for å rekruttere studenter til denne utdanningen.
Nordlándda fylkkamánni lea evttohan eanet áŋgiruššama rekrutteremiin studeanttaid dán ohppui.
Sametinget har sammen fylkesmannen deltatt på flere møter med aktuelle studenter.
Sámediggi lea ovttas fylkkamánniin doallan máŋga čoahkkima guoskevaš studeanttaiguin.
Rekrutteringsarbeidet har også foregått på individnivå.
Rekrutterenbargu lea čađahuvvon eaŋkil studeanttaid ektui.
Regjeringen offentliggjorde 6. februar at de styrker satsingen på lærere i sør- og lulesamisk med 2,5 millioner kroner.
Ráđđehus almmuhii guovvamánu 6. b. ahte sii nannejit áŋgiruššama oahpaheddjiiguin lulli- ja julevsámegielas 2,5 miljon ruvnnuin.
Det er Utdanningsdirektoratet som har fått i oppdrag å utvikle ordninger som kan bidra til at flere tar sør- og lulesamiske lærerutdanninger.
Oahpahusdirektoráhta lea ožžon bargamuššan ráhkadit ortnegiid mat sáhttet váikkuhit dasa ahte eanebut váldet lulli- ja julevsámi oahpaheaddjeoahpuid.
Stipend for høyere utdanning – søkerbasert stipend
Stipeanda alitohppui – ohcanvuđot stipeanda
Søknadsfristen for vårsemesteret for stipend for høyere utdanning var 01.02.2018. Pr. 09.02.2018 er det registrert 88 søknader totalt, men det er ennå ikke utarbeidet oversikt over hvor mange søknader som faller inn under de ulike prioriteringene eller utenfor prioriteringene.
Alit oahpu stipeanddaid ohcanáigemearri giđđalohkanbadjái lei 01.02.2018. 09.02.2018 muttus leat registrerejuvvon oktiibuot 88 ohcama, muhto ii leat vel ráhkaduvvon lista mii čájeha gallge ohcama gullet iešguđet vuoruhemiide dahje mat eai gula vuoruhemiide.
Arealer, miljø og klima
Areála, biras ja dálkkádat
Samfunnsmål: · Arealer og naturressurser i det tradisjonelle samiske området brukes som det materielle grunnlaget for videreføring og utvikling av samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Servodatmihttomearri: · Árbevirolaš sámi guovllu areálat ja luondduresurssat geavahuvvojit ávnnaslaš vuođđun sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima joatkimii ja ovddideapmái.
4.2 Forvaltning av arealer Mål for innsatsområdet: · Naturgrunnlaget for samiske næringer, kultur og samfunnsliv er sikret i all planlegging, og Sametinget er en viktig premissleverandør og konsultasjonspart i forvaltning av arealer.
· Sámi ealáhusaid, kultuvrra ja servodateallima luondduvuođus lea sihkkarastojuvvon buot plánemiin, ja Sámediggi lea deaŧalaš eaktudeaddji ja konsultašuvdnabealli areálahálddašeamis.
Evenes flystasjon Sametinget har 04.12.2017 konsultert om planprogram for base for maritime patruljefly og fremskutt base for kampfly på Evenes.
Evenášši girdistašuvdna Sámediggi konsulterii 04.12.2017 maritiimma časkilangirdiid ja soahtegirdiid deaŧalaš stašuvnna birra Evenáššái.
Sametinget har satt krav om at det utredes for samiske kulturminner, reindrift og hvilke konsekvenser utbyggingen av flystasjonen vil medføre for den samiske befolkningen for øvrig.
Sámediggi lea bidjan gáibádussan ahte sámi kulturmuittut ja boazodoallu galget čielggaduvvot ja makkár váikkuhusat girdistašuvnna huksemis leat sámi álbmogii muđui.
Involverte reinbeitedistrikt skal ivaretas i tett dialog gjennom befaringer og høringer, hvor konsekvenser av støy for reindrift skal utredes, med forslag til avbøtende tiltak.
Guoskevaš orohagat galget fuolahuvvot lagas gulahallamis báikediđoštallamiid ja gulaskuddamiid bokte, mas šlápmadási váikkuhusat boazodollui čielggaduvvojit, oktan váidudeaddji doaibmabijuid evttohusain.
Forsvaret er kjent med tidligere konsultasjoner i saken fra 2012, og som resultat av dette foreligger det en utredning av konsekvenser for den samiske befolkning i området.
Suodjalussii leat jagi 2012 konsultašuvnnat áššis oahppásat, ja dan vuođul lea ráhkaduvvon váikkuhusčielggadus guovllu sámi álbmoga várás.
Dette er det henvist til i Stortingsproposisjon 73 S (2011-2012: Et forsvar for vår tid).
Lea čujuhuvvon Stuorradiggeproposišuvdnii 73 S
Dette utredningsarbeidet skal følges opp i det videre planarbeidet.
Dát čielggadusbargu galgá čuovvoluvvot viidáset plánabarggus.
Sametinget ble enig med Forsvaret om å lage avtale om konsultasjoner og gjennomføring av de i de ulike planfasene.
Sámediggi lea ovttaoaivilis Suodjalusain ahte ráhkadit šiehtadusa konsultašuvnnaide ja čađaheapmái iešguđet plánamuttuid várás.
Tysfjord-innsigelsen Tysfjord kommune vedtok i desember 2015 sin arealplan uten at Sametingets innsigelse var løst.
Divttasvuona suohkan mearridii juovlamánus 2015 iežas areálaplána ovdalgo Sámedikki vuostecealkámuš lei čovdojuvvon.
Sametingets innsigelse er nå endt opp hos Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Sámedikki vuostecealkámuš lea dál Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttas.
Innsigelsen er fremmet for manglende kunnskapsgrunnlag og medvirkning i planen, som har vesentlig betydning for å sikre det samiske naturgrunnlaget innenfor fiskeri, reindrift og samiske kulturminner.
Vuostecealkámuš ovddiduvvui váilevaš máhttovuođu geažil ja váilevaš mielváikkuheami geažil plánii, mii lea hui deaŧalaš dasa ahte sihkkarastit sámi luondduvuđđosa guolástussii, boazodollui ja sámi kulturmuittuide.
Fylkesmannen viser i sin utredning til at innsigelsen og kommunens etterfølgende behandling reiser prinsipielle spørsmål vedrørende utredningspliktens omfang og det nærmere innhold i Sametingets innsigelsesmyndighet og ber departementet ta stilling til de prinsipielle sidene i saken om innsigelsen.
Fylkkamánni čujuha čielggadusastis dasa ahte vuostecealkámuš ja suohkana čuovvovaš meannudeapmi bohciidahttá prinsihpalaš gažaldagaid čielggadusgeatnegasvuođa viidodaga ektui ja Sámedikki vuostecealkinválddi lagat sisdoalu ektui ja bivdá departemeantta árvvoštallat vuostecealkinášši prinsihpalaš beliid.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har invitert Tysfjord kommune og Sametinget til et møte om innsigelsen, i mars i Tysfjord.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lea bovden Divtasvuona suohkana ja Sámedikki čoahkkimii vuostecealkámuša birra, njukčamánus Divtasvudnii.
Arealplan Sortland Sametingets innsigelse i 2016 er rettet mot manglende helhetlig utredning av det samiske naturgrunnlaget i planen, i tillegg til at Sametinget har satt krav om bestemmelser til driftstid og regulering av næringstiltak, som skal sikre reindriftens natur- og kulturgrunnlag på Hinnøya.
Sámedikki vuostecealkámuš 2016:s guoská plána váilevaš ollislaš čielggadussii sámi luondduvuđđosa ektui, dasa lassin ahte Sámediggi lea bidjan gáibádusaid ealáhusdoaibmabijuid doaibmanáigái ja muddemii, mii galgá sihkkarastit boazodoalu luonddu- ja kulturvuđđoasa Iinnás.
Sametinget har vært i tett i dialog med kommunen og reindriften, og har kommet frem til betingelser der kommunen imøtekommer Sametingets krav, slik at Sametinget kan trekke sin innsigelse.
Sámedikkis lea leamaš lagas gulahallan suohkaniin ja boazodoaluin, ja lea hutkan eavttuid mas suohkan mieđiha Sámedikki gáibádusaide, nu ahte Sámediggi sáhttá geassit ruovttoluotta iežas vuostecealkámuša.
Men det har vært politisk motstand mot Sametingets betingelser og det ble gjort endringer i planen ved kommunestyrets behandling i desember gjennom benkeforslag.
Muhto Sámedikki eavttuide lea leamaš politihkalaš vuosteháhku ja plánas dahkkojuvvojedje rievdadusat suohkanstivrra meannudeamis juovlamánus beaŋkaevttohusa vuođul.
Fylkesmannen har anbefalt ny høring av disse innspillene slik plan- og bygningsloven pålegger.
Fylkkamánni lea rávven ođđa gulaskuddama dáid árvalusaid oktavuođas nu mo plána- ja huksenláhka geatnegahttá.
I tillegg har Fylkesmannen og Sametinget påklaget dispensasjon fra reguleringskravet til masseuttak på Strand som rammer reindriftens vinterbeite og flyttlei.
Dasa lassin leat Fylkkamánni ja Sámediggi váidán sierralobi muddengáibáduasa Strand mássavieččahaga oktavuođas mii čuohcá boazodoalu dálveguohtumii ja johtolahkii.
Klagen er behandlet av settefylkesmann, som har vedtatt i sin klagebehandling at planen skal reguleres.
Váidaga lea sadjásaš fylkkamánni meannudan ja lea mearridan váiddameannudeamistis ahte plána galgá muddejuvvot.
Sametinget vil opprettholde sin innsigelse til planen dersom kommunestyret velger å ikke stille krav om den samlede belastningen for reindriften, dersom det ikke stilles krav til reguleringsplan og til driftstid, og dersom utvidelse av masseuttak på Strand tillates.
Sámediggi áigu bisuhit iežas vuostecealkámuša plánii jus suohkanstivra ii vállje bidjat gáibádusa ollislaš noađuheami ektui boazodollui, jus ii biddjojuvvo gáibádus muddenplánii ja doaibmanáigái, ja jus mássavieččahaga viiddideapmi Strand nammasaš báikkis mieđihuvvo.
4.3 Naturressurser Mål for innsatsområdet: · Uttak av naturressurser i samiske områder skjer på en måte som ivaretar samiske rettighetshavere og lokalsamfunn sine interesser og rettigheter, og er i samsvar med internasjonal folkerett.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Ávkkástallan sámi guovlluid luondduresurssaiguin dáhpáhuvvá dakkár vugiin mii fuolaha sámi vuoigatvuođalaččaid ja báikegottiid beroštusaid ja vuoigatvuođaid, ja dávista riikkaidgaskasaš álbmotriektái.
Davvi vindkraftverk Sametinget har gitt uttalelse til melding av Davvi vindkraftverk, som planlegges mellom Tana og Laksefjorden.
Davvi bieggafápmorusttet Sámediggi lea addán celkámuša dieđáhussii Davvi bieggafápmorusttega birra mii plánejuvvo huksejuvvot gaskal Deanu ja Lágesvuona.
Sametinget har bedt om at det gjennomføres konsultasjoner mellom Sametinget og NVE om konsekvensutredningsprogrammet, samt signalisert at Sametinget ikke kan stille seg bak prosjektet.
Sámediggi lea bivdán ahte galget čađahuvvot konsultašuvnnat Sámedikki ja NČE gaskkas váikkuhusčielggadanprográmma birra, ja dovddahan ahte Sámediggi ii sáhte doarjut prošeavtta.
Kvitfjell og Raudfjell vindpark Sametinget har 31.01.2018 deltatt som observatør i konsultasjoner om miljø-, transport- og anleggsplanen (MTA-planen) med NVE og siidainnehavere som er berørt av utbyggingen.
Vilgesvári ja Buginduoddara bieggapárka Sámediggi lea 31.01.2018 oassálastán dárkojeaddjin konsultašuvnnain biras-, fievrridan- ja rusttetplánaid (MTA-plána) birra NČE:in ja daid siidaoasálaččaiguin geaidda huksen guoská.
Vindparkene er gitt konsesjon i henholdsvis 2007 og 2015, nå gjenstår avtaler og høring i forbindelse med MTA-planen for hele vindparken.
Bieggapárkkat leat ožžon konsešuvnna 20017:s ja 2015:s, ja dál leat vel báhcán šiehtadusat ja gulaskuddamat MTA-plána oktavuođas olles párkka várás.
I 2015 ble det skiftet eiere av siidaandelen som holder til på sørsiden av Kvaløya der vindparken skal etableres.
2015:s molsojuvvojedje dat siidaoasi eaiggádat mat leat máttabealde Sállira, gosa bieggapárka galgá huksejuvvot.
Forrige siidainnehavere gjorde avtale med tiltakshaver om utbygging av parken, som utgjør et stort område i deres kalvings- og brunstområder.
Ovddit siidaoasálaččat dahke šiehtadusa doaibmabidjoeaiggádiin párkka huksema oktavuođas, mii guoská stuorra guvlui sin guottet- ja ragatguovllus.
En slik avtale er forøvrig inngått tidligere for nærliggende område ved Finnheia, hvor det planlegges alpin- og hyttelandsby.
Dakkár šiehtadus les muđui ovdal dahkkojuvvon Finnheia lagas guovlluide, gosa plánejuvvo alpiidna- ja bartagilli.
Sametinget oppfordrer NVE til å stille krav til at avtalen som tidligere siidainnehavere har med tiltakshaver, bør reforhandles med bakgrunn i endring av adkomst.
Sámediggi ávžžuha NČE bidjat gáibádussan ahte dat šiehtadus mii ovddeš siidaoasálaččain lea doaibmabidjoeaiggádiin, berre ođđasis šiehtaduvvot dan geažil go beassangeaidnu dohko lea rievdaduvvon.
Sametinget krever at ny tilknytningsvei, som det er gitt konsesjon til i november og som er påklaget av siidaen og Fylkesmannen, ikke bør igangsettes før distriktet har gitt sin tillatelse.
Sámediggi gáibida ahte ođđa beassangeaidnu masa addojuvvui konsešuvdna skábmamánus ja maid siida ja Fylkkamánni leat váidán, ii berre álggahuvvot ovdalgo orohat lea miehtan dasa.
Sametinget forventer at NVE strekker seg langt for å imøtekomme og sikre at avbøtende tiltak som siidaen foreslår, nedfelles i MTA-planen og avtaler med tiltakshaver, slik at de sikres regningssvarende drift.
Sámediggi vuordá ahte NČE viehka muddui čájeha mieđihandáhtu ja sihkkarastá ahte dat váidudeaddji doaibmabijut maid siida lea evttohan, váldojuvvojit mielde MTA -plánii ja šiehtadusaide doaibmabidjoeaiggádiin, vai sii sihkkarastojuvvojit gánnáhahtti doaimma.
Møte om Nasafjell i Rana kommune President Aili Keskitalo og Sametingsrådet drøftet Elkem AS sin søknad om ekspropriasjon av rettigheter for utvinning av kvarts i Nasafjell i Rana kommune med næringsminister Monica Mæland i et møte i Oslo 12.12.2017.
Presideanta Aili Keskitalo ja Sámediggeráđđi ságaškušše Elkem AS ohcama bággolotnut kvárcaroggama vuoigatvuođaid Nasafjell nammasaš váris Ruovaga suohkanis ealáhusministariin Monica Mælandain čoahkkimis Oslos Oslo 12.12.2017. Mæland dáhkidii Sámediggái ahte bággolotnunohcan sáddejuvvo gulaskuddamii Sámediggái.
Deretter vil Nærings- og fiskeridepartementet ha konsultasjoner med Sametinget og berørte reinbeitedistrikter og samebyer.
Dasto čađaha Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta konsultašuvnnaid Sámedikkiin ja guoskevaš orohagaiguin ja siiddaiguin.
På møtet uttrykte president Aili Keskitalo at departementet også bør gjennomføre konsultasjoner med Sametinget i Sverige.
Čoahkkimis celkkii presideanta Aili Keskitalo ahte departemeanta berre maiddái čađahit konsultašuvnnaid Ruoŧa bealde Sámedikkiin.
Frist for uttalelse er 28.03.2018. I høringsuttalelsen og de kommende konsultasjoner, vil Sametingsrådet legge vedtaket fra styret i Samisk parlamentarisk råd 17.08.2016 til grunn, samt de nye opplysningene som framkommer i den nylige reindriftsfaglige konsekvensutredningen, som ble utført av forsker Christian Nellemann.
Cealkináigemearri lea 28.03.2018. Gulaskuddancealkámušas ja čuovvovaš konsultašuvnnain áigu Sámediggeráđđi bidjat Sámi parlamentáralaš ráđi stivrra 17.08.2016 mannosaš mearrádusa vuođđun, ja daid ođđa dieđuid mat bohtet ovdan boazodoallofálgalaš váikkuhusčielggadusas maid dutki Christian Nellemann lea gieskat čađahan.
4.4 Naturmangfold Mål for innsatsområdet: · Vern av naturmangfoldet gir er robust grunnlag for samisk kultur og næringsutøvelse.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Luonddušláddjivuođa suodjaleapmi bidjá nana vuođu sámi kultuvrii ja ealáhusdoaimmaheapmái.
Forvaltning av verneområder tar utgangspunkt i og muliggjør fortsatt tradisjonell bruk av vernede områder.
Suodjalanguovlluid hálddašeapmi váldá vuođu suodjaluvvon guovlluid árbevirolaš geavaheamis ja dahká vejolažžan joatkit dakkár geavaheami.
Forsøkene innebærer at grunneiere inngår i styrene.
Geahččaleamit mearkkašit ahte eanaeaiggádat leat mielde stivrrain.
Forsøket omfattet i utgangspunktet nasjonalparkstyrene for nasjonalparkene Raet og Jomfruland, samt verneområdestyret for Trollheimen landskapsvernområde.
Geahččaleamit guske vuosttažettiin Raet ja Jomfruland álbmotmehciid álbmotmeahccestivrraide, ja Trollheimen suodjalanguovllu suodjalanguovlostivrii.
Nå skal ordningen gjennomføres også for nasjonalparkstyret for Skarvan og Roltdalen og Sylan.
Dál galgá ortnet maid čađahuvvot Skarven ja Roltdalen ja Bealjehkh álbmomeahccestivrraide.
Det ble avholdt konsultasjoner den 15.12.2017 der Sametingsrådet framholdt at dette ikke er i samsvar med avtalen om lokal forvaltning av verneområder der forutsetningen er at styret skal bestå av medlemmer som er utpekt av folkevalgte organer.
Konsultašuvnnat čađahuvvojedje 15.12.2017 gos Sámediggeráđđi čuoččuhii ahte dát ii čuovo šiehtadusa suodjalanguovlluid báikkálaš hálddašeami birra mas eaktun lea ahte stivrras galget leat lahtut maid álbmotválljen orgánat leat nammadan.
Forsøket er også problematisk i forhold til uavklarte rettighetsspørsmål, jf. Samerettsutvalget II og arbeidet med fjelloven.
Geahččaleapmi lea maid čuolbmái eahpečielggaduvvon vuoigatvuođagažaldagaid ektui, gč. Sámi vuoigatvuođalávdegotti II ja barggu várrelágain.
Det ble ikke oppnådd enighet, og departementet framholdt at forsøket vil bli gjennomført.
Ovttamielalašvuohta ii juksojuvvon ja departemeanta čuoččuhii ahte geahččaleapmi galgá čađahuvvot.
Næringer
Ealáhusat
Samfunnsmål: · Et sterkt og allsidig næringsliv som danner grunnlaget for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å etablere seg.
Servodatmihttomearri: · Nana ja juohkelágan ealáhuseallin vuođđun gievrras báikegottiide gosa olbmot háliidit ásaiduvvat.
5.2 Primærnæringer Mål for innsatsområdet: · Primærnæringer som bærere av samisk kultur, språk og levesett.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Vuođđoealáhusat seailluhit sámi kultuvrra, giela ja eallinvuogi.
Sametingsrådet har gjennomført konsultasjon med Nærings- og fiskeridepartementet i forbindelse med regulering av fiske i 2018.
Sámediggeráđđi lea čađahan konsultašuvnnaid Ealáhus- ja guolástusdepartemeanttain jagi 2018 guolsteami muddema birra.
Her tok Sametingsrådet opp behovet som Sametinget har i forbindelse med konsultasjoner om havbrukssaker, ettersom denne næringen i svært mange tilfeller kommer i direkte konkurranse med fisket som drives i sjøsamiske områder.
Das válddii Sámediggi ovdan dan dárbbu mii Sámedikkis lea konsultašuvnnaid oktavuođas mearradoalloáššiid birra, go dát ealáhus hui dávjá ferte gilvalit njuolgga dainna guolástemiin mii čađahuvvo mearrasámi guovlluin.
Statsråden understreket at det var vesentlig med forsterket dialog på dette feltet og at Sametinget vil bli invitert inn i diskusjonene rundt oppfølgingen av kvoteutvalget.
Stáhtaráđđi deattuhii ahte nannejuvvon gulahallan lea deaŧalaš dán suorggis ja ahte Sámediggi bovdejuvvo digaštallamiidda earrelávdegotti čuovvoleami birra.
Sametingsrådet tok også prosessen rundt de politiske konsultasjonene rundt prosessene rundt reguleringsspørsmålene.
Sámediggeráđđi válddii maid ovdan proseassa politihkalaš konsultašuvnaid birra muddengažaldagain.
Her er det lite rom og tid til å drøfte andre forslag enn de sakene som Fiskeridirektoratet legger frem.
Dás lea uhccán vejolašvuohta ja áigi digaštallat eará evttohusaid go daid áššiid maid Guolástusdirektoráhta váldá ovdan.
I saker som medfører grunnleggende forandringer er det tidsmessig vanskelig å få behandlet disse på en grundig og skikkelig måte med departementet.
Dakkár áššiid oktavuođas mat mielddisbuktet vuođđorievdadusaid, lea váttis oažžut áiggi meannuduvvot vuđolaččat ja dohkálaččat departemeanttain.