pere/sami_parallel huggingface dataset:
Árja ber Sametingsrådet følge opp tilbudet fra Sámi Allaskuvla og arrangere et slikt seminar.
Árja bivdá Sámediggeráđi čuovvolit Sámi allaskuvlla fálaldaga ja lágidit dákkár seminára.
Árja vet at det finnes institusjoner i Sápmi som har stor interesse for dette.
Árja diehtá ahte gávdnojit institušuvnnat Sámis main livččii stuora beroštupmi dása.
Árja mener at det er på tide med mer enn fine ord og gode strategier og planer.
Árjja mielas dál lea áigi dahkat eanet go hupmat čáppa sániid ja buriid strategiijaid ja plánaid hábmet.
Samiske institusjoner trenger å samarbeide i fellesskap for å sikre at samisk overlever som et arbeidsspråk.
Sámi institušuvnnat dárbbašit ovttasbargat sihkkarastindihte ahte sámegiella ceavzá bargogiellan.
Et slik seminar vil bidra til dette.
Dákkár seminára váikkuhivččii dasa.
Sametingsrådet er enig med Árjas representant Inger Eline Eriksen om at det er et stort behov for å styrke samisk språk både muntlig og skriftlig, og er glad for at Árja løfter saken.
Sámediggeráđđi lea ovttaoaivilis Árjja lahtuin Inger Eline Erikseniin ahte lea stuora dárbu nannet sámegiela sihke njálmmálaččat ja čálalaččat, ja lea movttet go Árja čalmmustahttá dákkár ášši.
Samisk høyskole har bevist at det er fullt mulig å drive en stor institusjon på samisk, der samisk brukes som forvaltningsspråk og arbeidsspråk, og er på den måten et forbilde for andre samiske institusjoner.
Sámi allaskuvla lea čájehan ahte lea vejolaš jođihit stuora ásahusa sámegillii, gos sámegiella lea hálddašangiellan ja bargogiellan, ja lea dainna lágiin ovdagovvan eará sámi ásahusaide.
Sametingsrådet er glad for at Samisk høyskole har sagt seg villig til å dele sin kompetanse og sine erfaringer med andre samiske institusjoner, og å arrangere et seminar som kan føre til at flere samiske institusjoner slutter seg til deres engasjement for samisk språk, hadde vært av stor verdi.
Sámediggeráđđi lea ilus go Sámi allaskuvla dáhttu juogadit sin máhtu ja vásáhusaid eará sámi ásahusaiguin ja livččii ge mávssolaš lágidit seminára mii sáhttá mielddisbuktit ahte olu sámi ásahusat čuovvolit sin áŋgiruššama sámegiela ovddas.
Sametingsrådet hadde forberedt en sak til dette plenumsmøtet om Sametingets språkbruk – Sametinget som veiviser for bruk av samisk språk, men dessverre fikk ikke saken plass på sakslista for dette møtet.
Sámediggeráđđi lei gárvvistan áššin Sámedikki giellageavaheami birra dán dievasčoahkkimii – Sámediggi sámegiela geavaheami ofelažžan, muhto dađi bahábut ášši ii čáhkan áššelistui dán vuoru.
Saken vil ventelig fremmes for plenum i juni, og sametingsrådet håper på en god debatt om Sametingets rolle som forbilde i bruk av samisk språk.
Ášši ovddiduvvo doaivumis geassemánu dievasčoahkkimii, ja sámediggeráđđi sávvá buori ságastallama Sámedikki rolla birra giellageavaheami ovdagovvan.
Sametingets administrasjon har også vedtatt en intern språkpolitikk som skal følges opp med konkrete tiltak.
Sámedikki hálddahus lea maid mearridan siskkáldas giellapolitihka mii galgá čuovvoluvvot konkrehta doaimmaid bokte.
Formålet er å løfte bruken av samisk språk som arbeidsspråk, både muntlig og skriftlig.
Áigumuš lea ahte sámegiella galgá eambbo gullot ja oidnot bargogiellan.
Det ble ikke votert over saken.
Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
Taleliste og replikkordskifte
Sáhkavuorrolistu ja replihka t
Jørn Are Gaski, møteleder
Jørn Are Gaski, áššejođiheaddji
Mariann Wollmann Magga, forretningsorden
Mariann Wollman Magga, čoahkkinortnegii
Thomas Åhrén
Thomas Åhrén
Aili Keskitalo|
Aili Keskitalo
Nye saker 1 - 8 sendes Sametingsrådet for oppfølging.
Ođđa áššit 1-8 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái čuovvoleapmái.
Behandlingen av saken ble avsluttet 02.03.16 kl. 18.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 02.03.16 dii. 18.30
Ášši/Sak 003/16
Ášši 003/16
Sametingsrådets beretning om virsomheten
Sámediggeráđi doaibmadieđáhus Ášše nr.
16/486
16/486
Behandlinger
Meannudeamit
Politisk nivå
Politihkalaš dássi
Møtedato
Beaivi
Saksnr.
Áššenr.
02-04.03.16
02-04.12.16
Vedlegg
Mildosat
Ny fordeling av saksområder i sametingsrådet
Áššesurggiid ođđa juogadeapmi sámediggeráđis
1 Innledning Denne beretningen omhandler perioden fra 03.11.15 til 01.02.16 og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2015 og 2016.
1 Álggahus Dát dieđáhus válddaha áigodaga 03.11.15- 01.02.16 ja lea čadnojuvvon Sámedikki 2015 ja 2016 bušehttii.
I beretningen rapporteres det på mål og strategier omtalt i budsjettet, samt andre arbeidsoppgaver.
Dieđáhusas dieđihuvvo daid mihttomeriid ja strategiijaid birra mat leat válddahuvvon bušeahtas, ja eará bargamušaid birra.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt to fysiske møter og flere telefonmøter og har behandlet 194 saker.
Sámediggeráđđi lea áigodagas doallan guokte fysalaš čoahkkima ja máŋga telefončoahkkima ja lea meannudan 194 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/kalender har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nu go oidno geahčastagas www.sametinget.no/kalender lea ráđđi dasa lassin searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
Hovedmål:
Váldomihttomearri
Økt antall språkbrukere og økt bruk av samiske språk
Eanet giellageavaheaddjit ja eanet sámegielaid geavaheapmi.
2. 1 Ansvar for samiske språk
2. 1 Ovddasvástádus sámegielas
Evaluering av tospråklighetsmidlene
Guovttegielatdoarjaga evalueren
Sametinget endret i 2011 tildelingskriteriene for tospråklighetstilskudd til kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggi rievdadii guovttegielatdoarjaga juolludaneavttuid 2011:s suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda sámegiela hálddašanguovllus.
Nordlandsforskning fikk oppdraget med å evaluere ordningen i 2015.
Nordlandsforskning oaččui barggu evalueret ortnega 2015:s.
Nordlandsforskning har lagt frem de foreløpige konklusjonene for Sametingsrådet på rådsmøtet i januar 2016.
Nordlandsforskning lea ovdanbuktán gaskaboddosaš bohtosiid Sámediggeráđđái ođđajagimánu 2016 ráđđečoahkkimis.
Representant for Samisk språkutvalg var tiltede på møtet.
Sámi giellalávdegotti ovddasteaddji lei searvan čoahkkimii.
Den endelige rapporten ferdigstilles og offentliggjøres i februar 2016.
Ollislaš raportta gárvána ja almmuhuvvo guovvamánu 2016.
Sametinget vil ta stilling til konklusjonene i rapporten sammen med kommunene.
Sámediggi áigu árvvoštallat raportta bohtosiid ovttas suohkaniiguin.
Konklusjonene vil også bli vurdert i sammenheng med kommunereformen og språkutvalgets rapport.
Bohtosa galget maid árvvoštallojuvvot suohkanođastusa oktavuođas ja giellalávdegotti raportta oktavuođas.
Brudd på samelovens språkregler
Sámelága giellanjuolggadusaid rihkkun
Sametinget mottar fra tid til annen muntlige ytringer om at offentlige organisasjoner ikke overholder samelovens språkregler.
Sámediggi oažžu duollet dálle njálmmálaš dieđuid das ahte almmolaš organisašuvnnat eai čuovo sámelága giellanjuolggadusaid.
Sametingets anmodning til dem er å skrive en klage til fylkesmannen.
Sámedikki ávžžuhus lea čállit váidaga fylkkamánnái.
Det synes som at terskelen på å klage til fylkesmannen oppfattes som høy.
Orru vuhttome ahte váidin fylkkamánnái lea nannos duohken.
Dette viser et behov for en gjennomgang av klageordningen knyttet til samelovens språkregler, og Sametingsrådet ser frem til språkutvalgets rapport som kommer i løpet av 2016.
Dát čájeha ahte lea dárbu geahčadit váidinortnega mii guoská sámelága giellanjuolggadusaide, ja Sámediggeráđđi illuda oaidnit giellalávdegotti raportta mii válbmana 2016 jagi mielde.
Sámi Giellagáldu
Sámi Giellagáldu
Det treårige Interreg-prosjekt «Videreføring av Sámi Giellagáldu» ble igangsatt i august 2015.
Golmma-jagá Interreg-prošeakta “Sámi Giellagáldu joatkkaprošeakta” biddjui johtui borgemánus 2015.
I desember 2015 vedtok den lulesamiske språkseksjonen i Sámi Giellagáldu hvordan låneord og fremmedord skal tilpasses til lulesamisk.
Juovlamánus 2015 mearridii Sámi Giellagáldu julevsámi giellajuogus movt loatnasánit ja vierissánit galget heivehuvvot julevsámegillii.
Lulesamisk har ikke tidligere hatt nedskrevne regler/prinsipper for hvordan tilpasse lånord og fremmedord.
Julevsámegielas eai leat ovdal leamaš čállojuvvon njuolggadusat/prinsihpat das movt heivehit loatnasániid ja vierissániid.
Det har vært jobbet med disse prinsippene i mange år, og en viktig milepæl er oppnådd i kraft av dette vedtaket.
Ollu jagiid leat bargan dáiguin njuolggadusaiguin, ja dehálaš dáhpáhus lea ollašuvvan dáinna mearrádusain.
At prinsippene er på plass vil blant annet gjøre læremiddelproduksjonen lettere.
Go prinsihpat gávdnojit, de dat álkidahttá earret eará oahpponeavvobuvttadeami.
Den nordsamiske språkseksjonen i Sámi Giellagáldu behandlet i desember 2015 Skriveregler for nordsamisk (Riektačállinrávvagat) som Sametinget har fornyet sammen med samiskspråklige fagpersonell.
Sámi Giellagáldu davvisámi giellajuogus meannudii juovlamánu 2015 davvisámi gihppaga Riektačállinrávvagat maid Sámediggi lea ođasmahttán ovttas davvisámegielat fágaolbmuiguin.
Språkseksjon kom med en rekke innspill og saken ble sendt tilbake til Sametinget for korrigering.
Giellajuogus buvttii mearkkašumiid ja ášši sáddejuvvui ruovttoluotta divodeapmái Sámediggái.
Nordsamisk språkseksjon skal behandle saken på nytt i neste møte.
Davvisámi giellajuogus galgá meannudit ášši nuppádassii boahtte čoahkkimis.
Samiske stedsnavn
Sámi báikenamat
Sametinget har kommet med tilrådninger på skrivemåten av samiske stedsnavn i tillegg til forklaring på betydning av dem. Sametinget har kommet med tilrådninger blant annet på navn i Tana, Gildeskål, Rana, Folda, Alta og Meløy kommune.
Sámediggi lea addán rávvagiid áššiide mat gustojit sámi báikenamaid čállinvuohkái ja makkár
Kvænangen kommune jobber med adressenavn, i den forbindelse har Sametinget kommet med anbefaling om å bruke samisk navn spesielt i området der den kjente forfatteren Anders Larsen bodde.
čujuhusnamain ja Sámediggi lea ávžžuhan geavahit sámi namaid gudnejahttin dihte dovddus sámi girječálli Anders Larsena, guhte orui Návuonas.
Sametinget har deltatt med foreleser på følgende seminarer/konferanser:
Sámediggi lea logaldallan dáid seminárain/konferanssain:
Språkutvikling i barnehage og skole.
Giellaovdáneapmi mánáidgárddiin ja skuvllain.
Barnehageseminar i Alta 11.-12.11.15.
Mánáidgárddeseminára Álttás 11.-12.11 2015.
Kautokeino kommune som språkveiviser.
Guovdageainnu suohkan giellaofelažžan.
Kautokeino kommunes personalseminar 27.11.15.
Guovdageainnu suohkana bargiidseminára 27.11.2015.
2.2. Rammebetingelser for samisk språk
2.2. Sámegiela rámmaeavttut
Fordeling av utviklingstilskudd
Ovdánahttindoarjaga juohkin
Sametingsrådet har fordelt basis, betjenings og- utviklingstilskudd for 2016 til kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggeráđđi lea juohkán 2016 vuođđo-. bálvalan- ja ovdánahttindoarjaga sámegiela hálddašanguovllu suohkaniidda.
Utviklingstilskuddet er fordelt etter kommunenes aktivitetsplaner, samarbeidsavtaler og med bakgrunn i rapportering for forgående år.
Ovdánahttindoarjja lea juhkkojuvvon suohkana doaibmaplána mielde, ovttasbargošiehtadusa vuođul ja ovddit jagiid raporteremiid vuođul.
Sametinget er i gang med første delutbetaling til kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet for samisk språk, og tildelingsbrev går ut til samtlige kommuner og fylkeskommuner.
Sámediggi lea dál máksime vuosttaš oassemávssu suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda sámegiela hálddašanguovllus, ja juolludanreivvet sáddejuvvojit buot suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda.
Sametingsrådet er i gang med de årlige møtene med kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet for samisk språk, og det har så langt vært avholdt møte med Nesseby kommune og Finnmark fylkeskommune.
Sámediggeráđđi lea álgán doallat jahkásaš čoahkkimiid suohkaniiguin ja fylkkasuohkaniiguin sámegiela hálddašanguovllus, ja dássážii leat čoahkkimat dollojuvvon Unjárgga gielddas ja Finnmárkku fylkkasuohkaniin.
Tema for møtene er evalueringen av tospråklighetstilskuddet, langsiktige handlingsplaner for hvordan styrke og utvikle samisk språk i kommunen, samt kommunereformen.
Čoahkkimiid fáddán ledje earret eará guovttegielatdoarjaga evalueren, guhkitáigge doaibmaplánat movt nannet ja ovddidit sámi giela gielddain, ja suohkanođastus.
Hattfjelldal kommune har søkt Kommunal –og moderniseringsdepartementet om innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk.
Aarporte suohkan lea ohcan Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttas beassat searvat sámegiela hálddašanguvlui.
Etter vanlig prosedyre er søknaden sendt Sametinget for uttalelse.
Dábálaš áššemeannudeami mielde lea ohcan sáddejuvvon Sámediggái gulaskuddamii.
Sametingsrådet har behandlet søknaden, og er positive til innlemmelse av Hattfjelldal kommune i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggeráđđi lea meannudan ášši, ja lea mielas ahte Aarporte suohkan searvá sámegiela hálddašanguvlui.
Sametingsrådet er også opptatt av at søknaden må behandles av KMD nå, og ikke utsettes til etter at språkutvalget har levert sin rapport høsten 2016.
Sámediggeráđđái lea maid dehálaš ahte GOD ferte dál meannudit dán ášši, ii ge maŋidit gitta maŋŋelii go giellalávdegoddi lea geigen iežas raportta 2016 čavčča.
Sametingsrådet mener en utsettelse av behandlingen av søknaden vil være svært uheldig for Hattfjelldal kommune.
Sámediggeráđi mielas lea hui heitot Aarporte suohkanii jus ohcama meannudeapmi maŋiduvvo.
Det er viktig at sørsamisk språkarbeid styrkes, og etter nedleggelsen av Sameskolen for Midt-Norge vil det være viktig at Hattfjelldal kommune innlemmes i forvaltningsområdet og på den måten arbeider for å styrke sørsamisk språk i regionen.
Lea dehálaš ahte lullisámi giellabargu nannejuvvo, ja maŋŋil go Gaska-Norgga sámeskuvla heaittihuvvo, de lea dehálaš ahte Aarporte suohkan váldo mielde sámegiela hálddašanguvlui ja dan bokte nanne lullisámi giela guovllus.
Aktivitetstilskudd til språksentrene
Doaibmadoarjja giellaguovddážiidda
Sametingsrådet har fordelt aktivitetstilskudd til de samiske språksentrene for 2016.
Sámediggeráđđi lea juohkán aktivitehtadoarjaga sámi giellaguovddážiidda 2016 ovddas.
Aktivitetstilskuddet er fordelt på bakgrunn av språksentrenes 3-årige aktivitetsplaner.
Aktivitehtadoarjja máksojuvvo giellaguovddážiid 3-jagá aktivitehtaplánaid vuođul.
Dette er første året språksentrene sender inn 3-årige aktivitetsplaner.
Dát lea vuosttaš jahki go giellaguovddážat leat hábmen 3-jagá aktivitehtaplánaid.
Disse langsiktige aktivitetsplanene er ett ledd i arbeidet med å skape større økonomiske forutsigbarhet for språksentrene.
Dát guhkitáigge aktivitehtaplánat leat oassin barggus hábmet buoret ekonomalaš einnosteami giellaguovddážiidda.
Sametinget er i gang med første delutbetaling av grunn –og aktivitetstilskudd til språksentrene, og tildelingsbrev sendes språksentrene i disse dager.
Sámediggi lea jođus vuosttaš oassemáksimiin vuođđo- ja aktivitehtadoarjagiin giellaguovddážiidda, ja juolludanreivvet sáddejuvvojit giellaguovddážiidda dáid beivviid.
Tilskudd til språkprosjekter
Doarjja giellaprošeavttaide
Sametinget har i 2015 behandlet 56 søknader om støtte til samiske språkprosjekter.
Sámediggi lea 2015:s meannudan 56 doarjjaohcama sámi giellaprošeavttaide.
Oversikt over budsjettet og bevilgningene:
Bušeahta ja juolludemiid gova oainnát dás:
Innvilget
Juolluduvvon
Tilbaketrekt
ruovttoluottagesson
Tilbakebet. Rest
Ruovttoluotta mákson
Språkprosjekter
Giellaprošeavttat
6 460 000
6 460 000
6 766 300
6 766 300
480 100
480 100
201 800
201 800
Språkprosjekter - Samefolkets fond
Giellaprošeavttat- Sámeálbmot foanda
1 183 000
1 183 000
42 700
42 700
559 700
559 700
761 500
761 500
Som diagrammet viser er det tildelt mest midler til språkarenaer.
Nu go diagrámmas oaidnit, de lea juolluduvvon eanemus ruhta giellaarenaide.
Det tildeles også en god del midler til applikasjoner og språkrøkt.
Juolluduvvo maid buorre oassi applikašuvnnaide ja gielladikšumii.
Det kommer inn flest prosjektsøknader for nordsamiske språkprosjekter, men det er gledelig å se at det også kommer mange søknader for sørsamiske språkprosjekter.
Eanemus prošeaktaohcamat leat davvisámi giellaprošeavttaide, muhto lea illudahtti oaidnit ahte bohtet maid ollu ohcamat lullisámi giellaprošeavttaide.
Det er også bevilget tilskudd til lule- og pitesamiske prosjekter i 2015.
2015:s lea maid juolluduvvon doarjja julev- ja bihtánsámi prošeavttaide.
2. 2 Språkbrukere
2. 2 Giellageahvaheaddjit
Språkmotiveringsstipend
Giellamovttiidahttinstipeanda
Sametinget har lyst ut språkmotiveringsstipend for elever i videregående skole for skoleåret 2015/16.
Sámediggi lea almmuhan giellamovttiidahttinstipeandda joatkkaskuvlaohppiide skuvlajahkái 2015/16.
Søknadene kan sendes inn i tidsrommet 18.01.16 – 31.03.16.
Ohcamat sáhttet sáddejuvvot midjiide áigodagas 18.01.16 – 31.03.16.
Nytt for året er at Sametinget har innført elektroniske søknadsskjema.
Ođas dán jahkái lea ahte Sámediggi lea váldán atnui elektrovnnalaš ohcanskoviid.
2. 3. Bruken av samiske språk
2. 3. Sámegiela geavaheapmi
Aktiv skrive og lesehjelp for eldre
Aktiivvalaš čállin- ja lohkanveahkki vuorrasiidda
Sametinget har sammen med Kautokeino og Karasjok kommune sendt brev til Arbeids- og velferdsdirektoratet med anmodning om å opprette skrive- og lesehjelpstjeneste for samer i de samiske kommuner.
Sámediggi lea ovttas Guovdageainnu suohkaniin ja Kárášjoga gielddain sádden reivve Bargo- ja čálgodirektoráhtii ávžžuhusain ahte ásahuvvo čállin- ja lohkanveahkkebálvalus sámiide sámi suohkaniin.
Sametinget har fått svar fra Arbeids- og sosialdepartementet datert 08.01.16, der departementet skriver bl.a. følgende:«…
Sámediggi lea ožžon vástádusa Bargo- ja sosiáladepartemeanttas ođđajagimánu 8.b.2016, mas departemeanta čállá earret eará:«…
Departementet ønsker innledningsvis å understreke at den som henvender seg på samisk til et lokalt offentlig organ i det samiske forvaltningsområdet, har rett på svar på samisk i henhold sameloven.
Departemeanta háliida álggos deattuhit ahte sus guhte váldá oktavuođa sámegillii muhtin báikkálaš almmolaš orgánain sámegiela hálddašanguovllus, lea riekti oažžut vástádusa sámegillii sámelága mielde.
Dette betyr at arbeids- og velferdsforvaltningen i det samiske forvaltningsområdet skal gi svar (muntlig og skriftlig) på samisk.
Dát mearkkaša ahte bargo- ja čálgohálddahus sámegiela hálddašanguovllus galgá addit vástádusa (njálmmálaččat ja čálalaččat) sámegillii.
Etter hva departementet er kjent med har NAV-kontorene i de fem kommunene i Finnmark, som inngår i det samiskspråklige forvaltningsområdet, og NAV-kontaktsenter samisktalende ansatte.
Nu go departemeanta diehtá de leat NAV-kantuvrrain viđa suohkanis Finnmárkkus, mat leat mielde sámegiela hálddašanguovllus, ja NAV-oktavuođaguovddážis, sámegielat bargit.
Videre har arbeids- og velferdsforvaltningen en alminnelig veiledningsplikt i henhold til forvaltningsloven § 11.
Viidáset lea bargo- ja čálgohálddahusas dábálaš bagadallangeatnegasvuohta hálddašanlága 11.§ mielde.
Denne plikten gjelder alle statlige og kommunale forvaltningsorganer og innebærer at organet skal gi veiledning innenfor sitt saksområde.
Dát geatnegasvuohta guoská buot stáhtalaš ja suohkanlaš hálddašanorgánaide ja mielddisbuktá ahte orgána galgá addit bagadusa iežas áššesuorggis.
Veiledningsplikten skal gjøre det mulig for den enkelte å ivareta sine interesser på best mulig måte.
Bagadallangeatnegasvuohta galgá addit vejolašvuođa ovttaskas olbmui sáhttit vuhtiiváldit iežas beroštumiid buoremus lági mielde.
Departementet ønsker videre å understreke at kommunen har en plikt til å gi opplysning, råd og veiledning som kan bidra til å løse eller forebygge sosiale problemer, jf. sosialtjenesteloven § 17.
Departemeanta háliida viidáseappot deattuhit ahte suohkaniin lea geatnegasvuohta addit dieđuid, ráđiid ja bagadallama mat sáhttet čoavdit dahje eastadit sosiála váttisvuođaid, gč. Sosiálabálvaluslága 17.§.
Hvis kommunen selv ikke kan gi slik hjelp, skal den så vidt mulig sørge for at andre gjør det.
Jus suohkan ieš ii sáhte addit dákkár veahki, de galgá dat nu guhkás go lea vejolaš, áimmahuššat ahte earát dahket dan.
Det er NAV-kontoret som skal vurdere hvilke råd og hvilken veiledning den enkelte har behov for og tilpasse tjenesten ut fra dette.
Lea NAV-kantuvra mii galgá árvvoštallat makkár ráđiide ja makkár bagadallamiidda ovttaskas olbmos lea dárbu ja heivehit bálvalusa dan mielde.
Kommunens råd- og veiledningsplikt i sosialtjenesteloven § 17 omfatter blant annet gjeldsrådgivning og lignende som har som formål å forebygge sosiale problemer.
Suohkana ráđđeaddin- ja bagadallangeatnegasvuohta guoská sosiálabálvaluslága 17.§ mielde earret eará vealgeráđđeaddimii ja sullasaš áššiide main lea ulbmil eastadit sosiála váttisvuođaid.
Hvordan kommunen i NAV-kontoret ivaretar plikten etter § 17 er opp til det lokale kontoret å vurdere, eksempelvis ved å opprette særskilt hjelp til personer med samisk bakgrunn i kommunen.»
Movt suohkan NAV-kantuvrra bokte vára váldet geatnegasvuođas mii čuovvu 17.§, lea báikkálaš kantuvrra duohken árvvoštallat, ovdamearkka dihte áigu go ásahit sierra veahki olbmuide suohkanis geain lea sámegiel duogáš.»
Saken blir fulgt opp i arbeidet med fornorskingsspørsmål som sametingsrådet vil prioritere fremover.
Ášši čuovvoluvvo dáruiduhttinpolitihka gažaldaga oktavuođas maid sámediggeráđđi áigu vuoruhit ovddos guvlui.
Sametingets rolle som språkforbilde
Sámedikki rolla giellaovdagovvan
Sametingsrådet har forberedt en sak til plenum som drøfter Sametingets rolle som språkforbilde.
Sámediggeráđđi lea ráhkkanan ášši dievasčoahkkimii mas digaštallojuvvo Sámedikki rolla giellaovdagovvan.
Denne saken vil ventelig komme til behandling i løpet av våren 2016.
Dát ášši meannuduvvo vuordimis 2016 giđa mielde.
3 Kultur
3 Kultuvra
Hovedmål
Váldomihttomearri:
Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet som er tilgjengelig for alle.
Ealli ja juohkelágan sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta ja lea buohkaid olámuttus.
3.1 Tydeligere ansvar for samisk kultur.
3.1 Čielgasit ovddasvástádus sámi kultuvrii.
Norsk kulturråds jubileumskonferanse
Norgga kulturráđi ávvukonferánsa
President Aili Keskitalo og rådsmedlem Henrik Olsen deltok på Norsk Kulturråds jubileumskonferanse 4.-5.11.15 i Harstad.
Presideanta Aili Keskitalo ja ráđđelahttu Henrik Olsen searvvaiga Norgga Kulturráđi ávvukonferánsii 4.-5.11.15 Harstadas.
Presidenten holdt hilsningstale under jubileumsmiddagen og deltok i Panelsamtalen «Spenning i grenseland».
Presideanta doalai dearvvuohtasártni ávvumállásiid oktavuođas ja searvvai «Spenning i grenseland» panelaságastallamii.
Møter med Kulturdepartementet
Čoahkkimat kulturdepartemeanttain
På det halvårige administrative kontaktmøtet mellom Sametinget og Kulturdepartementet 08.12.15 i Oslo ble saker som revisjon av forskrift om skrivemåten av stadnamn, budsjett 2016 og 2017, film, konsultasjoner, og status og oppfølging av Tråante 2017, Bååstede og ulike byggesaker drøftet.
Jahkebeallásaš hálddahusdási oktavuohtačoahkkimis gaskal Kulturdepartemeantta ja Sámedikki juovlamánu 8.b.15 Oslos, digaštallojuvvo earret eará revideren láhkaásahusas movt čállit báikenamaid. 2016 ja 2017 bušeahtta, filbma, konsulteremat ja stáhtus ja čuovvoleapmi Tråante 2017, Bååstede ja iešguđet lágan huksenáššit.
Ved sametingsrådets møte med kulturminister Thorhild Widvey 11.12.15 i Oslo ble de samme sakene diskutert.
Sámediggeráđi čoahkkimis kulturministariin President Aili Keskitalo og rådsmedlem Henrik Olsen haddeThorhild Widvey 11.12.15 Oslos, digaštallojuvvo seamma áššit.
Møter med samiske institusjoner Rådet har i perioden hatt møter med en rekke samiske kulturinstitusjoner.
Čoahkkimat sámi institušuvnnaiguin Ráđis leat áigodagas leamaš čoahkkimat soames sámi kulturinstitušuvnnaiguin.
Rådet har i møte med Várdobaiki diskutert strategier for oppstart av nytt bygg, på bakgrunn av bevilgning på 500.000,- i Sametingets budsjett til formålet.
Ráđđi lea čoahkkimis Várdobáikkiin digaštallan strategiijaid ođđa vistti huksema álggaheami oktavuođas, go dása lea várrejuvvon 500 000 ruvdno Sámedikki bušeahtas.
Rådet har også hatt møte med de sørsamiske kulturinstitusjonene Saemien sijte i Hatfjelldal og Sitji Jarnge Snåsa, om utviklingen ved disse sentrene, herunder plan for utbyggingen av Saemien sijte.
Ráđis lea maid leamaš čoahkkin lullisámi kulturinstitušuvnnaiguin Saemien sijte Aarportes ja Sitji Jarnge Snoasas, guovddážiid ovdáneami birra, ja maid Saemien sijte huksema birra.
3.2 Gode rammevilkår for samiske kunstnere.
3.2 Buorit rámmaeavttut sámi dáiddáriidda.
Kunstneravtalen
Dáiddáršiehtadus
Sametinget behandlet og ga på plenumsmøtet i desember 2015 sin tilslutning til samarbeidsavtalen som er inngått med Samisk kunstnerråd.
Sámediggi meannudii ja buvttii juovlamánu 2015 dievasčoahkkimis miehtama ovttasbargošiehtadussii Sámi dáiddárráđiin.
Sametingsrådet fulgte opp dette med en formell underskrivingsseremoni i Oslo den 10.12.15.
Sámediggeráđđi čuovvolii dán formálalaš vuolláičállinseremoniijain Oslos juovlamánu 10.b.2015.
Sametingspresident Aili Keskitalo og leder for Samisk kunstnerråds lederforum Ada Jürgensen skrev da under på samarbeidsavtalen som skal gjelde for perioden 2016-2019.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo ja Sámi dáiddárráđi jođiheaddjiforuma jođiheaddji Ada Jürgensen čáliiga de vuollái ovttasbargošiehtadusa mii galgá doaibmat 2016-2019 áigodagas.
3.3. Samiske kulturinstitusjoner som arena for formidling og opplevelse av samisk kultur.
3.3. Sámi kulturásahusat sámi kultuvrra gaskkustan- ja vásihanarenan.
Bååstede
Bååstede
Arbeidet med Bååstede fortsetter, med forberedelse av konservering av noen utvalgte gjenstander.
Bååstede-bargu joatká, ráhkkanemiin konserveret soames válljejuvvon dávviriid.
Pga. problematikken med pesticider må det gjennomføres under strenge arbeidsforhold med tanke på ventilasjon med mer.
Pesticider-bártideami dihte fertejit čađahuvvot garra ja streaŋga bargodilit, go galgá vuhtiiváldit áibmomolsumiid jna. Lea ásahuvvon stivrenjoavku.
Det er etablert en styringsgruppe. Det planlegges et større møte i Tromsø i mars der alle partene møtes.
Lea maid plánejuvvon doallat stuorit čoahkkima Romssas njukčamánu gos buot bealálaččat deaivvadit.
Saviokunst Rådet har i møte med Tana og Varanger Museumssiida og Sør-Varanger kommune diskuter strategier for kjøp av en større privat samling av Johan Savio kunst, med tanke på å sikre Saviomuseet eierskap til samlingen.
Saviodáidda Ráđđi lea čoahkkimis Deanu ja Várjjat museasiiddain ja Mátta-Várjjat gielddain digaštallan strategiijaid oastimii stuorit priváhta Johan Savio dáiddačoakkáldaga, sihkkarastit Saviomuseii eaiggátvuođa čoakkáldahkii.
Det vil være av stor verdi at Saviomuseet får en mest mulig komplett samling av Savios grafiske verker, noe dette kjøpet vil innebære.
Lea stuora árvu Saviomuseii oažžut eanemus lági mielde ollislaš čoakkáldaga Savio gráfalaš bargguin, ja dasa váikkuha dát gávpi.
Oppnevning av styremedlemmer:
Stivralahtuid nammadeapmi:
Tana og Varanger museumssiida
Deanu ja Várjjat Museasiida
Sametinget har oppnevnt Kjersti Schanche som styremedlem for perioden 01.01.16 – 31.12.19.
Sámediggi lea nammadan Kjersti Schanche stivralahttun áigodahkii 01.01.16 – 31.12.19.
Bjarne Johansen er oppnevnt som hennes personlige vara.
Bjarne Johansen lea nammaduvvon su persovnnalaš várrelahttun.
RiddoDuottarMuseat
RiddoDuottarMuseat:
Johan Ailo Kalstad er oppnevnt som styreleder for perioden 01.01.16 – 30.06.18.
Johan Ailo Kalstad lea nammaduvvon stivrajođiheaddjin áigodahkii 01.01.16 – 30.06.18.
Duoddara Ràfe:
Duoddara Ràfe:
Lennart Ranberg er oppnevnt som styreleder.
Lennart Ranberg lea nammaduvvon stivrajođiheaddjin.
Han var tidligere styremedlem.
Son lei ovdal stivralahttu.
3.4 Medier
3.4 Mediat
Mediemangfoldsutvalget
Mediašládjivuođalávdegoddi
Sametingsrådet påpekte i brev til Kulturministeren i oktober det beklagelige i at Mediemangfoldsutvalget ble oppnevnt uten at noen av medlemmene i utvalget representerer samiske medier eller kan sies å ha inngående kjennskap til det samiske samfunns situasjon og behov på mediefeltet.
Sámediggeráđđi deattuhii reivvestis Kulturministarii golggotmánus ahte lea váidalahtti go Mediašladdjivuođalávdegoddi lea nammaduvvon nu ahte ii oktage lávdegotti lahtuin ovddit sámi mediaid ii ge oidno ahte ovttasge leat buorre máhttu sámi servodaga diliide ja dárbbuide mediasuorggis.
I svarbrev av 05.11.15 fra Kulturdepartementet redegjøres det for bakgrunnen for sammensetningen av utvalget og for utvalgets hovedmandat, og det konkluderes med at utvalget ikke utvides.
Kulturdepartemeantta vástádusreivves beaiváduvvon skábmamánu 15.b.2015 čielggaduvvo lávdegotti lahtuid heiveheami ja lávdegotti váldomandáhta, ja das lea boađusin ahte lávdegoddi ii viiddiduvvo.
Sametingsrådet vil vurdere innspill til utvalgets arbeid.
Sámediggeráđđi árvvoštallá buktit cealkámuša lávdegotti bargui.
4 Barnehage
4 Mánáidgárddit
Hovedmål
Váldomihttomearri
Samisk språk, kultur, tradisjoner og grunnleggende verdier gjenspeiles i barnehagen.
Sámi giella, kultuvra, árbevierut ja vuođđoárvvut oidnosis mánáidgárddis.
4.1 Innholdet i barnehagen.
4.1Mánáidgárddi sisdoallu.
Samarbeid med Oslo kommune
Ovttasbargu Oslo suohkaniin
Sametingsrådet avholdt møte i november med byråden i Oslo kommune om samarbeidserklæringen med Oslo kommune.
Sámediggeráđđi lágidii čoahkkima skábmamánus Oslo suohkana gávpotráđiin ovttasbargojulggaštusa birra Oslo suohkaniin.
Det var blant annet fokus på samiskspråklige ansatte i Cizáš barnehage.
Lei earret eará fokus sámegielat bargiide Cizáš mánáidgárddis.
Sametingsrådet har gjennom denne avtalen bidratt til å sikre at det skal være samiskspråklige pedagoger i den samiske barnehagen.
Sámediggeráđđi lea dán šiehtadusa bokte váikkuhan sihkkarastit ahte galget leat sámegielat pedagogat dán sámi mánáidgárddis.
Seminar for barnehageansatte
Seminára mánáidgárdebargiide
11.-12. november ble det holdt seminar for barnehageansatte i barnehager som gir et samisktilbud.
Skábmamánu 11.-12.b. lágiduvvui seminára mánáidgárdebargiide mánáidgárddiin gos lea sámegielfálaldat.
Tema var overgangen fra barnehage til skole, og Sametinget hadde i den forbindelse også invitert ansatte fra samiske skoler.
Fáddán lei sirdin mánáidgárddis skuvlii, ja Sámediggi lei dan oktavuođas bovden sámi skuvllaid bargiid seminárii.
I forkant av seminaret ble det sendt ut en spørreundersøkelse til barnehager og skoler om tema.
Ovdal seminára sáddejuvvui iskkadeapmi mánáidgárddiide ja skuvllaide fáttá birra.
Dette var for å kartlegge om tema overgangen fra barnehage til skole blir tatt opp og samarbeidet om. Resultatet fra undersøkelsen ble lagt frem på seminaret.
Dán dagaimet vai nagodit kártet váldojuvvo go dát fáddá bajás goasse ja lea go ovttasbargu dán áššis. Iskkadeami bohtosat ovdanbuktojuvvo semináras.
Det var videre innledere fra fem barnehager, tre skoler og et språksenter.
Ledje viidáseappot álggaheaddjit viđa mánáidgárddis, golmma skuvllas ja ovtta giellaguovddážis.
Det var 65 deltakere på seminaret.
Semináras ledje 65 oasseváldi.
Sametinget ser at seminarene samler mange deltakere og er en bra arena for kunnskapsutveksling og informasjon.
Sámediggi vuohttá ahte seminárat čohkkejit ollu oasseváldiid ja lea buorre arenan máhttolonohallamii ja diehtojuohkimii.
Følgegruppa for ny barnehagelærerutdanning
Ođđa mánáidgárdeoahpaheaddjioahpu čuovvunjoavku
Sametinget har i perioden deltatt på to møter i følgegruppa for den nye barnehagelærerutdanningen.
Sámediggi lea áigodagas searvan guovtti čoahkkimii ođđa mánáidgárdeoahpaheaddjioahpu čuovvunjoavkkus.
Det første kullet av barnehagelærerstudenter er inne i det siste studieåret.
Vuosttaš joavku mánáidgárdeoahpaheaddjioahpus lea dál maŋimus jagi oahpus.
Følgegruppa vil på møtene denne våren ha ambisjoner om å finne ut hvordan arbeidet med reformen har utviklet seg gjennom de tre årene.
Čuovvunjoavku áigu čoahkkimiin dán giđa gávnnahit movt reforpma bargu lea ovdánan maŋimus golmma jagis.
Følgegruppa har også gjennom to rapporter, gitt utdanningsinstitusjonene utfordringer og konkrete tilrådinger.
Čuovvunjoavku lea maid guovtti raporttas buktán hástalusaid ja njuolggo ávžžuhusaid oahppoinstitušuvnnaide.
Følgegruppa vil finne ut mer om hvordan dette er tatt videre og arbeidet med i utdanningene.
Čuovvunjoavku háliida eanet diehtit movt dát leat vuhtiiváldojuvvon ja movt daiguin lea bargojuvvon oahpuin.
Følgegruppa skal i vår på den andre runden av institusjonsbesøk.
Čuovvunjoavku áigu giđđat nuppi vurrui institušuvdnaoahppaladdamii.
Følgegruppa vil i år sette fokus på blant annet det samiske innholdet i utdanningen.
Čuovvunjoavku áigu dán jagi bidjat fokusa earret eará sámi sisdollui oahpahusas.
Dette er noe som følgegruppa vil spørre studentene om, men også ta opp med ledelsen og faglærerne ved institusjonsbesøkene.
Dát lea juoga maid čuovvujoavku áigu jearahallat studeanttain, muhto maiddái digaštallat jođiheddjiiguin ja fágaoahpaheddjiiguin go oahppaladdá institušuvnnaid.
Følgegruppa vil også komme på besøk til Karasjok i november.
Čuovvunjoavku áigu maid galledit Kárášjoga skábmamánus.
Innspill til KD om ny Stortingsmelding
Cealkámuš ođđa Stuoradiggedieđáhusa birra máhttodepartementii
Kunnskapsdepartementet holder på å utarbeide en ny Stortingsmelding om innhold og kvalitet i barnehagen.
Máhttodepartemeanta lea hábmeme ođđa stuoradiggedieđáhusa mánáidgárddiid sisdoalu ja kvalitehta birra.
I den forbindelse har Sametinget gitt innspill til meldingen.
Dan oktavuođas lea Sámediggi buktán gulaskuddancealkámuša dieđáhussii.
Det ble orientert om at det samiske perspektivet er gjennomgående i meldingen, og at departementet har forsøkt å beskrive de viktigste utfordringene.
Dieđihuvvui ahte sámi perspektiiva lea dássedit dieđáhusas, ja ahte departemeanta lea geahččalan válddahit deháleamos hástalusaid.
Sametinget er fornøyd med at det utarbeides en Stortingsmelding med bakgrunn i at en ny Rammeplan for barnehagen skal komme.
Sámediggi lea duhtavaš go hábmejuvvo Stuoradiggedieđáhus man duogážin lea go galgá boahtit ođđa rámmaplána mánáidgárddiid várás.
Sametinget vil ha tett kontakt med Kunnskapsdepartementet om meldingen fremover, og forventer da også en god prosess i arbeidet med rammeplanen.
Sámedikkis galgá leat lagas oktavuohta Máhttodepartemeanttain dieđáhusa áššis boahtteáiggis, ja vuordá ge buori mannolaga rámmaplána bargguin.
5 Grunnopplæring
5 Vuođđooahpahus
Den samiske befolkningen har kunnskap, kompetanse og ferdigheter som kreves for å bevare og utvikle samiske samfunn.
Sámi álbmogis lea dat máhttu, gelbbolašvuohta ja gálggat mat dárbbašuvvojit vai sáhttá gáhttet ja ovddidit sámi servodagaid.
5.1 Den samiske elevens rettigheter og skolens innhold og verdigrunnlag.
5.1 Sámi ohppiid vuoigatvuođat ja skuvlla sisdoallu ja árvovuođđu.
Joikeprosjekt i Sør Varanger
Juoiganprošeakta Mátta-Várjjagis
Sametinget har gitt midler til et joikeprosjekt i regi av kulturskolen i Sør-Varanger.
Sámediggi lea juolludan doarjaga juoiganprošektii maid Mátta-Várjjaga kulturskuvla čađaha.
Joikeprosjektets overordnede mål har vært å styrke samiske barns og unges identitet.
Juoiganprošeavtta váldomihttomearri lea leamaš nannet sámi mánáid ja nuoraid identitehta.
Opprinnelig var målgruppen elever som har samisk tilbud i barnehagen og elever som har samisk opplæring på skolen.
Álggos lei olahusjoavku oahppit geain lea sámegielfálaldat mánáidgárddis ja oahppit geain lea sámegieloahpahus skuvllas.
Prosjektet er utvidet til å omfatte alle elevene barnehagene og skolene i kommunen.
Prošeakta lea viiddiduvvon nu ahte das maid leat dál mielde buot oahppit gieldda mánáidgárddiin ja skuvllain.
Det fremheves hvordan prosjektet, ved at alle er inkludert, kan ha bidratt til å bygge ned sosiale murer og forhindre mobbing/diskriminering.
Deattuhuvvo ahte prošeakta, go buohkat leat das searvvis, sáhttá mielddisbuktit ahte sosiála rájit njeidojuvvojit ja ahte dat eastada givssideami ja vealaheami.
Prosjektet har levert et undervisningsopplegg til Nasjonalt senter for kunst og kultur i opplæringen (KKS).
Prošeakta lea buktán oahpahusválddahallama Našunála guovddážii dáidda ja kultuvra oahpahusas. (Nasjonalt senter for kunst og kultur i opplæringen (KKS)).
Prosjektet vurderes som vellykket og Sør-Varanger kommune har opprettet en egen stilling på kulturskolen til oppfølgingsarbeidet.
Prošeavtta leat árvvoštallan lihkostuvvan ja Mátta-Várjjat gielda lea ásahan sierra virggi kulturskuvlii barggu čuovvoleami várás.
Prosjektleder skal vurdere hvordan prosjektet kan gjøres allment tilgjengelig, knyttes mot forskningsmiljøer, og hva ulike aktører, deriblant Sametinget, kan bidra med.
Prošeaktajođiheaddji galgá árvvoštallat movt prošeakta sáhttá dahkkot olahanmuddui buohkaide, čadnot dutkanbirrasiidda, ja maid iešguđet ge aktevrrat, earret eará Sámediggi sáhttet dasa addit.
Ludvigsenutvalget Sametinget har gitt høringsuttalelse på Ludvigsenutvalgets utredning, NOU 2015:8 Fremtidens skole, fornyelse av fag og kompetanser.
Ludvigsen-lávdegoddi Sámediggi lea buktán gulaskuddancealkámuša Ludvigsen-lávdegotti čielggadussii NOU 2015:8 Fremtidens skole, fornyelse av fag og kompetanser.
Sametinget har bedt om konsultasjoner om prosessen for arbeidet, hvilke utredningsbehov denne prosessen krever, og om tiltakene som foreslås i utredningen.
Sámediggi lea bivdán konsultašuvnnaid barggu proseassa birra, makkár čielggadandárbbuid dát proseassa gáibida, ja doaibmabijuid birra mat evttohuvvojit dán čielggadusas.
Regjeringen har vedtatt å lage en Stortingsmelding som oppfølging av Ludvigsenutvalgets rapport.
Ráđđehus lea mearridan hábmet Stuoradiggedieđáhusa čuovvoleapmin Ludvigsen-lávdegotti raportii.
Sametingsrådet har i januar hatt møte med statssekretær Birgitte Jordal om den videre prosessen av Stortingsmeldingen.
Sámediggeráđis lea ođđajagimánus leamaš čoahkkin stáhtačálliin Birgitte Jordal viidáset proseassa birra Stuoradiggedieđáhusain.
Regjeringen har blant annet besluttet at det ikke skal iverksettes en ny stor læreplanreform, kun justeringer av gjeldende læreplaner.
Ráđđehus lea earret eará mearridan ahte ii galgga biddjot johtui ođđa stuorát oahppoplánareforbma, muhto dušše divodeapmi dálá oahppoplánain.
Sametingsrådet er enig i det, blant annet på grunn av at dette ville gitt store konsekvenser for samisk læremiddelutvikling.
Sámediggeráđđi lea ovttaoaivilis dasa, earret eará danin go dát livččii mielddisbuktán stuora váikkuhusaid sámegielat oahpponeavvobuvttadeapmái.
Sametinget avventer konsultasjoner i saken.
Sámediggi vuordá konsultašuvnnaid dán áššis.
Mot en ny nasjonal kompetansestrategi
Ođđa nationála gelbbolašvuođastrategiija
Regjeringen skal utvikle en ny og helhetlig politikk for voksne som står i fare for å falle utenfor arbeidslivet eller som har falt ut.
Ráđđehus galgá hábmet ođđa ja ollislaš politihka rávisolbmuid várás geain lea várra gáhččat olggobeallái bargoeallima dahje leat juo dan dahkan.
Dette arbeidet skal legges fram i en melding til Stortinget om livslang læring og utenforskap som fremmes for Stortinget i løpet av 2016.
Dát bargu galgá ovdanbuktojuvvot dieđáhusas Stuoradiggái, Oahppan agibeaivvi ja olggobealdilli, mii galgá ovddiduvvot Stuoradiggái jagi 2016 mielde.
Regjeringen har delegert arbeidet til VOX (Et nasjonalt fagorgan for kompetansepolitikk, med særlig vekt på voksnes læring).
Ráđđehus lea addán dán barggu VOX:ii (Nationála fágaorgána gelbbolašvuođapolitihkkii, mas lea earenoamáš deaddu rávisolbmuid oahpahusas).
Sametinget har gitt innspill om hvilken kompetanse det samiske samfunnet har behov for.
Sámediggi lea buktán cealkámuša dan birra ahte makkár gelbbolašvuhtii sámi servodagas lea atnu.
Blant annet har Sametinget fremhevet de samiske kunnskapsmiljøers kompetanse om tradisjonell kunnskap.
Earret eará lea Sámediggi deattuhan sámi máhttobirrasiid gelbbolašvuohta árbevirolaš máhtus.
Videre har Sametinget bedt om at samisk samfunnsliv, næringer, sosiale og rettslige forhold, må gis styrkede utviklingsmuligheter og rammebetingelser.
Viidáset lea Sámediggi bivdán ahte sámi servodateallimii, ealáhusaide, sosiála ja lágalaš diliide ferte addot nannosit ovdánanvejolašvuohta ja rámmaeavttut.
Sametingsrådet har deltatt på temakonferanse for kompetanseaktørene i desember i Oslo, med det resultatet at VOX vil invitere de samiske organisasjonene til møte i forbindelse med et av sine temakonferanser i løpet av våren 2016.
Sámediggeráđđi searvvai fáddákonferánsii gelbbolašvuođaaktevrraid várás Oslos juovlamánus, boađusin doppe lea ahte VOX háliida bovdet sámi organisašuvnnaid čoahkkimii ovtta sin fáddákonferánssaid oktavuođas 2016 giđa.
Lærernettverket NetSam
Oahpaheaddjifierpmádat NetSam
Sametinget avsatte i 2013 midler til et eget samisk lærernettverk, som Sámi allaskuvla påtok seg ansvaret for å koordinere.
Sámediggi várrii 2013 ruđaid iežas sámi oahpaheaddjifierpmádahkii, masa Sámi allaskuvla válddii ovddasvástádusa oktiiheivehit.
Nettverket er et redskap for kunnskapsutvikling i den samiske skolen, og omfatter lærere, skoleledere og skoleeiere.
Fierpmádat lea reaidun máhttoovddideapmái sámi skuvllas, ja das leat mielde oahpaheaddjit, skuvlajođiheaddjit ja skuvlaeaiggádat.
Sametingsrådet har deltatt på NetSam sitt årsmøte 27.11.15 i Alta, der rådet blant annet informerte om Sametingets arbeid med oppdatering av læreplan i 2.språk og at Sametinget har økt bevilgningene til lærmiddelproduksjonen.
Sámediggeráđđi searvvai NetSam jahkečoahkkimis skábmamánu 27.b.2015 Álttás, gos ráđđi earret eará dieđihii Sámedikki barggu birra nuppigiela oahppoplána ođasteamis, ja ahte Sámediggi lea lasihan ruđa oahpponeavvobuvttadeapmái.
Rådet berømmet NetSam for at de løfter opp saker som er aktuelle i den samiske skolen.
Ráđđi rámiida NetSam go digaštallet áššiid mat leat áigeguovdilat sámi skuvllaide.
Læreplan i RLE-samisk endret til Læreplan i KRLE-samisk
Oahppoplána OEE-sámi rievdá ROEE-sámi oahppoplánan
Sametinget har samarbeidet med Kunnskapsdepartementet om ny samisk parallell læreplan i faget kristendom, religion, livssyn og etikk.
Sámediggi lea ovttasbargan Máhttodepartemeanttain ođđa sámi parallealla oahppoplánain risttalašvuohta, osku, eallinoaidnu ja etihkka fágii.
Stortinget vedtok 11.06.15 å endre opplæringsloven §§2-3 og 2-4, og erstattet navnet på faget religion og etikk med kristendom, religion, livssyn og etikk.
Stuoradiggi mearridii geassemánu 11.b.2015 rievdadit oahpahuslága 2-3 § ja2-4 §, ja rievdadii nama osku ja etihkka namas risttalašvuohta, osku, eallinoaidnu ja etihkka namain.
I tillegg til navneendring, er følgende setning i fagets formål
Lassin nammarievdadeapmái lea čuovvovaš cealkka fága ulbmil:
«Kristendomskunnskap skal av den grunn ha den kvantitativt største andelen av lærestoffet.
«Risttalašvuođaoahppu galgá dan sivas leat eanemus oassi oahppobuktagiin.
» endret til «Om lag halvparten av undervisningstiden i faget skal av den grunn brukes på kristendomskunnskap.
» rievdaduvvo dánin: «Sullii bealli fága oahpahusáiggis galgá danin geavahuvvot risttalašvuođaoahpahussii.
» Kunnskapsdepartementet fastsatte 09.12.15 Læreplan i kristendom, religion, livssyn og etikk –samisk.
» Máhttodepartemeanta mearridii 09.12.15 risttalašvuođa, oskku, eallinoainnu ja etihka oahppoplána- sámegiella.
Planen gjelder fra 01.01.2016
Plána doaibmá 01.01.2016 rájes.
5.2 Trygt læringsmiljø.
5.2 Oadjebas oahppanbiras.
Samisk foreldrenettverk tilknyttet foreldreutvalget for grunnopplæring (FUG)
Sámi váhnenfierpmádat lea čadnon vuođđooahpahusa váhnenfierpmádahkii (FUG)
Sametinget og FUG har de senere årene vurdert behovet for å opprette et samisk foreldrenettverk i tilknytning til FUG.
Sámediggi ja FUG leat maŋimus jagiid árvvoštallan lea go dárbu ásahit sámi váhnenfierpmádaga mii lea FUG vuolde.
På møte sensommeren 2015, ble det besluttet å etablere et slikt nettverk.
2015 čakčageasi čoahkkimis mearriduvvui ahte galgá ásahuvvot dákkár fierpmádat.
I desember 2015 i Tromsø, etablerte Sametinget, FUG, FUB (foreldreutvalget for barnehager) og inviterte samiske foreldre, et internstyre som skal se nærmere på hvordan et slikt nettverk bør organiseres.
2015 juovlamánu Romssas, vuođđudedje Sámediggi, FUG, FUB (mánáidgárddiid váhnenfierpmádat) ja bovdejuvvon sámi váhnemat, siskkáldas stivrra mii galgá vuđoleappot geahččat movt dákkár fierpmádat galggašii organiserejuvvot.
Internstyre består av Aili Larsson Kalvemo, Oslo, Thomas Ole Andersen, Røros og Marit Berit Eira, Tromsø.
Siskkáldas stivrras leat mielde Aili Larsson Kalvemo, Oslos, Thomas Ole Andersen, Rørosas ja Marit Berit Eira, Romssas.
Benjaminprisen 2015
Benjamin-bálkkašupmi 2015
Sametinget er representert i juryen for Benjaminprisen.
Sámediggi ovddasta Benjamin-bálkkašumi jurys.
Prisen deles hvert år ut til skoler som arbeider aktivt mot rasisme og diskriminering.
Bálkkašupmi juhkkojuvvo juohke jagi skuvllaide mat barget aktiivvalaččat rasisma ja vealaheami vuostá.
Benjaminprisen for 2015 ble i januar dette året utdelt til Sjøvegan videregående skole/ Vuotnasiidda joatkkaskuvlla og er den første nord-norske skolen til å vinne denne prisen.
2015 Benjamin-bálkkašupmi juhkkojuvvui ođđajagimánus dán jagi Sjøvegan videregående skole/ Vuotnasiidda joatkkaskuvlii ja lea vuosttaš Davvi-Norgga skuvla mii vuoitá dán bálkkašumi.
Sametinget er svært fornøyd med denne tildelingen og håper at Sjøvegan skole/ Vuotnasiidda joatkkaskuvlla vil være til stor inspirasjon for andre skoler arbeid for å hindre rasisme og diskriminering.
Sámediggi leai hui duhtavaš dáinna bálkkašumiin ja sávvá ahte Sjøvegan skole/ Vuotnasiidda joatkkaskuvla lea stuora movttiideaddjin eará skuvllaide eastadit rasisma ja vealaheami.
Partnerskap mot mobbing
Oasálašvuohta givssideami vuostá
Sametingsrådet er en av aktørene i Regjeringens nye partnerskapet som skal bekjempe mobbing.
Sámediggeráđđi lea okta aktevrrain Ráđđehusa ođđa oasálašvuođas mii galgá eastadit givssideami.
Partnerskap mot mobbing – sammen for et inkluderende lærings- og oppvekstmiljø 2016 – 2020, erstatter det tidligere Manifest mot mobbing.
Oasálašvuohta givssideami vuostá – ovttas fátmmasteaddji oahppan- ja bajásšaddanbirrasa ovddas 2016 – 2020, mii boahtá ovddit julggaštusa sadjái givssideami vuostá.
Sametingsrådet deltok på signeringen av nytt Partnerskap mot mobbing fredag 15.01.16 på Marienlyst skole i Oslo.
Sámediggeráđđi searvvai vuolláičállimii ođđa Oasálašvuohta givssideami vuostá bearjadaga ođđajagimánu 15.b.2016 Marienlyst skuvllas Oslos.
Møte med Troms fylkeskommune om samiskundervisningen Sametingsrådet gjennomførte ett møte med fylkesråd Roar Sollied om samiskundervisningen i Troms fylke den 23.11.2015.
Čoahkkin Romssa fylkkasuohkaniin sámegieloahpahusa birra Sámediggeráđđi čađahii čoahkkima fylkkaráđiin Roar Sollied sámegieloahpahusa birra Romssa fylkkas skábmamánu 23.b.2015.
Bakgrunnen var gjentatte henvendelser fra foreldre i Tromsø, lektorlaget i Tromsø og NetSam (samisk lærernettverk).
Duogážin čoahkkimii lei go dávjá bohte jearaldagat Romssa váhnemiin, Romssa lektorsearvvis ja NetSam:s (sámi oahpaheaddjifierpmádagas).
På møtet gav fylkesråden uttrykk for at han ville fremme en egen sak for behandling i fylkestinget om samiskundervisningen i fylket.
Čoahkkimis dovddahii fylkkaráđđi ahte son áigu ovddidit sierra ášši meannudeapmái fylkkadikkis fylkka sámegieloahpahusa birra.
I den sammenheng inviterer Troms fylkeskommune til en konferanse om samiskundervisningen den 10.-11.mars i Tromsø.
Dan oktavuođas bovde Romssa fylkkasuohkan konferánsii sámegieloahpahusa birra njukčamánu 10.-11.b.2016 Romssas.
Det ble lovet oppfølging av enkeltsaker som ble tatt opp på møtet.
Lohpidedje maid čuovvolit ovttaskas áššiid mat digaštallojuvvo čoahkkimis.
Markering for å beholde Gaske Nøørjen Samienskovle Sametingsrådet deltok i en markering for å beholde sameskolen i Hattfjelldal den 15.12.2015 foran Stortinget.
Čalmmustahttin bisuhit Gaske Nøørjen Samienskovle Olggobealde Stuoradikki juovlamánu 15.b.2015 searvvai Sámediggeráđđi čalmmustahttimii bisuhit sámeskuvlla Aarportes.
Initiativet var tatt av tidligere elever og nåværende elever ved skolen.
Dán vuolggaheaddjit ledje skuvlla ovddeš ja dálá oahppit.
I denne sammenhengen ble det også holdt appeller fra elever, sametingsrådet, sametingsrepresentanter og stortingspolitikere.
Dan oktavuođas dolle oahppit, Sámediggeráđđi, Sámediggeáirasat ja stuoradiggepolitihkkárat sáhkavuoruid.
6 Høyere utdanning og forskning
6 Alit oahppu ja dutkan
Utdanningstilbud og forskning som møter det samiske samfunnets behov og som bidrar til en ønsket samfunnsutvikling i Sápmi.
Sámi alit oahppu ja dutkan mii váikkuha máhtu ja olmmošlaš resurssaid ekonomalaš, kultuvrralaš ja sosiála ovddideapmái sámi servodagas.
6.1 Samisk høyere utdanning
6.1 Sámi alit oahppu
Stortingsmelding om kvalitet i høyere utdanning
Stuorradiggedieđáhus alit oahppu kvalitehta birra
Regjeringen planlegger våren 2017 å legge fram en stortingsmelding om kvalitet i høyere utdanning.
Ráđđehus lea plánemin bidjat ovdán 2017 giđa stuorradiggedieđáhusa alit oahpu kvalitehta birra.
Sametinget møtte Kunnskapsdepartementet 11. januar 2016 til innledende samtaler om denne stortingsmeldingen.
Sámediggi lea ođđajagimánu 11 beaivvi 2016 deaivvadan Máhttodepartemeanttain álgoságastallamiidda dán stuorradiggedieđáhusa birra.