pere/sami_parallel huggingface dataset:
Møtet var 25.10.2010 i Karasjok .
Čoahkkin dollojuvvui 25.10.2010 Kárášjogas .
Partene er fornøyd med samarbeidet som er etablert på de forskjellige områdene etter avtalen .
Bealit leat duhtavaččat dainna ovttasbargguin mii lea ásahuvvon iešguđet surggiin šiehtadusa vuođul .
Partene vil fortsette å jobbe for å etablere flere faglige og dialogmessige kontaktflater i henhold til samarbeidsavtalen .
Bealit jotket dainna bargguin ahte ásahit eanet fágalaš ja gulahallanarenaid ovttasbargošiehtadusa vuođul .
Neste møte vil være på politiske nivå i løpet av første halvdel av 2011 .
Boahtte čoahkkin lea politihkalaš dási ja dollojuvvo 2011 vuosttaš jahkebealis .
Da vil rapport for 2010 gjennomgås og underskrives , og partene vil bli enige om nye eller videreførte oppfølgingspunkter for neste år .
Dalle guorahallojuvvo ja vuolláičállojuvvo 2010 raporta , ja bealit sohpet ođđa dahje jotket ovddeš čuovvolančuoggáid boahtte jahkái .
Budsjett kr 300 000 Gáldu – Kompetansesenter for urfolks rettigheter har startet arbeidet med et treårig prosjekt om likestilling og mangfold i de samiske samfunnene .
Bušeahtas 300 000 ru. . Gáldu – Álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš lea álggahan golmmajagáš prošeavtta sámi servodaga dásseárvvu ja girjáivuođa hárrái .
Fornyings- og administrasjonsdepartementet , Barne- og likestillingsdepartementet og Sametinget bidrar med midler til dette prosjektet .
Ođasmahttin- ja hálddahusdepartemeanta , Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta ja Sámediggi juolludit ruđaid dán prošektii .
I prosjektet inngår arbeid mot diskriminering og for likestilling og tilgjengelighet .
Prošektii gullá eastadit vealaheami ja doarjut dásseárvvu ja beassanvejolašvuođa .
Prosjektet tar utgangspunkt i diskrimineringsgrunnlagene kjønn , seksuell orientering , etnisitet og nedsatt funksjonsevne som skal sees i sammenheng med hverandre der dette er relevant .
Prošeavtta vuolggasadji lea dakkár bealit mat sáhttet leat vuođđun vealaheapmái nu go sohkabealli , seksuálasodju , etnisitehta ja heajos doaibmannákca mat galget gehččojuvvot ovttas dalle go dat leat guoskevaš .
Som en del av oppstartsfasen i prosjektet , inviterte Gáldu til seminar den 16.11.2010 .
Oassin prošeavtta álgimis bovdii Gáldu seminárii 16.11.2010 .
Målet med seminaret var å bringe sammen personer med kunnskap om og erfaring fra disse feltene , og som har tanker om utviklingen av likestilling og mangfold i det samiske samfunnet Sametinget deltok på oppstartseminaret 16.11.2010 med likestilling og mangfold som tema .
Seminára ulbmil lei čohkket olbmuid geain lea máhttu ja vásáhusat dáin surggiin , ja geain leat jurdagat dásseárvvu ja girjáivuođa birra sámi servodagas . Sámediggi oassálasttii álggahanseminárii 16.11.2010 man fáddá lei dásseárvu ja girjáivuohta .
Sametinget tok blant annet opp behovet for kjønnsdokumentasjon om likestilling , og utfordret Gáldu til å se sitt prosjekt om selvbestemmelse og likestillingsprosjektet i sammenheng .
Sámediggi válddii earret eará ovdan sohkabealduođaštusa dárbbu dásseárvvus , ja hástalii Gáldu prošeavttastis geahččat iešmearrideami ja dásseárvoprošeavtta ovttas .
Sametingsrådet for øvrig bidratt med midler også til selvbestemmelsesprosjektet .
Sámediggeráđđi lea muđui juolludan ruđaid maiddá iešmearridanprošektii .
Sametingsrådet deltok på Forumkonferansen 25.-26.10.2010 på UiTø i Tromsø .
Sámediggeráđdi oassálasttii Forumkonferánsii 25.-26.10.2010 UiTø:s Romssas .
Årets konferanse hadde tittelen ” Indigenous Participation in Policy-making : Ideals , Realities and Possibilities ” .
Dán jagi konferánssa namahus lei ” Indigenous Participation in Policy-making : Ideals , Realities and Possibilities ” .
Sametingspresidenten holdt et åpningsinnlegg om samenes deltakelse i utviklingen av norsk politikk i egne anliggender og på urfolksområdet : Idealer , realiteter og muligheter .
Sámediggepresideanttas lei rahpansáhkavuorru sápmelaččaid oassálastima birra Norgga politihka ovddideapmái iežas áššiin ja álgoálbmotáššiin : Ideálat , duohtavuođat ja vejolašvuođat .
Menneskerettighetsrådet avholdt sin 15. sesjon i Genève i september 2010 .
Olmmošvuoigatvuođaráđđi ( OR ) doalai 15. sešuvnna Genèves čakčamánus 2010 .
Sametinget var tilstede gjennom den norske delegasjonen som bestod av UD .
Sámediggi čuovui Norgga sáttagotti mas ledje mielde OD .
, FN-delegasjonen , Norad , Sametinget og Galdu .
, ON-sáttagoddi , Norad , Sámediggi ja Galdu .
Forskyvning i tidsplanen førte til at Sametinget ikke deltok under hele behandlingen av urfolkssakene .
Sivas go áigeplána sirdašuvai , de ii sáhttán Sámediggi leat mielde olles áiggi go álgoálbmotáššit meannuduvvojedje .
I Norges innlegg ble det uttrykt bekymring over denne oppsplittelsen av urfolkstemaet og den uforutsigbarhet dette medførte , spesielt for tilreisende urfolksrepresentanter .
Norgga sáhkavuorus dovddahuvvui ballu dan geažil go álgoálbmotfáddá juhkkojuvvui nu ahte einnostuvvivuohta hedjonii , erenoamážit daid álgoálbmotáirasiid ektui geat bohte jođi .
Sentrale temaer som ble behandlet under Menneskerettighetsrådet ( MR-rådet ) var Ekspert mekanismen for urfolksrettigheter ( EMRIP ) foreløpige rapport og Spesialrapportør for urfolksrettigheter James Anayas rapport for 2010 .
Deaŧalaš fáttát maid Olmmošvuoigatvuođaráđđi meannudii lei Álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdi mekanismma ( EMRIP ) gaskaboddasaš raporta ja Álgoálbmotvuoigatvuođaid erenoamášdieđiheaddji James Anaya raporta 2010 várás .
EMRIP , ved leder Jose Carlos Morales , presenterte mekanismens foreløpige rapport .
EMRIP , jođiheaddji Jose Carlos Morales bokte , bijai ovdan mekanismma gaskaboddasaš raportta .
Rapporten omhandler urfolks rett til deltakelse i beslutningsprosesser og er fra EMRIPs tredje sesjon i juli i år .
Raporta gieđahallá álgoálbmogiid oassálastima mearridanproseassaide ja lea EMRIP goalmmát sešuvnnas suoidnemánus dán jagi .
Den endelige rapporten vil gjøres ferdig i 2011 og legges frem for Menneskerettighetsrådets sesjon samme høst .
Loahpalaš raporta gárvvistuvvo 2011:s ja biddjojuvvo Olmmošvuoigatvuođaráđi sešuvnna ovdii seamma čavčča .
Spesialrapportør for urfolksrettigheter James Anaya la frem sin rapport for 2010 .
Álgoálbmotvuoigatvuođaid erenoamášdieđiheaddji James Anaya bijai ovdan 2010 raportta .
Han fremla rapport om landene Botswana , Colombia , Australia , Russland , Sápmi , Ecuador , Guatemala og New Zealand .
Son bijai ovdan raporttaid Botswana , Kolombia , Austrália , Ruošša , Sámi , Ecuador , Guatemala ja Ođđa Selándda birra .
Spesialrapportørens rapport fra besøket i april i år ved Sametingene i Finland , Sverige og Norge vil først presenteres ved sesjonen høsten 2011 .
Erenoamášdieđiheaddji raporta cuoŋománu galledeamis Suoma , Ruoŧa ja Norgga bealde sámedikkiid biddjojuvvo ovdan easkka 2011 čavčča sešuvnnas .
Andre del av spesialrapportørens rapport omhandlet en analyse av næringslivets menneskerettighetsansvar og respekt for urfolksrettigheter innenfor rammen av internasjonale menneskerettighetsstandarder .
Erenoamášdieđiheaddji raportta nubbi oassi analysa ealáhuseallima olmmošvuoigatvuođaovddasvástdus ja olmmošvuoigatvuođaid árvvusatnin riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuođastandárddaid rámmaid siskkobealde .
Spesialrapportøren kom med anbefalinger i begge sine rapporter .
Erenoamášdieđiheaddji buvttii rávvagiid goappašiid raporttain .
Blant annet innføres interaktiv dialog med Ekspertmekanismen for urfolks rettigheter ( EMRIP ) i 2011. - Den andre resolusjonen fornyer Spesialrapportørens mandat og endrer mandattittel til Mandate of the Special Rapporteur on the rights of indigenous peoples , i tråd med FNs Urfolkserklæring ( 2007 ) Den 26.10.2010 fikk Sametinget besøk av kulturministeren fra Guatemala , Mr. Jeronimo Lancerio og hans delegasjon .
Earret eará ásahuvvo interaktiiva gulahallan Álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanismmain ( EMRIP ) 2011:s. - Nubbi resolušuvdna ođasmahttá Erenoamášdieđiheaddji mandáhta ja rievdada mandáhtanamhusa dánin : Mandate of the Special Rapporteur on the rights of indigenous peoples , nu mo ON Álgoálbmotjulggaštusas ge ( 2007 ) . 26.10.2010 galledii Guatemala kulturministtar , Mr. Jeronimo Lancerio ja su sáttagoddi Sámedikki .
Guatemalas kulturminister ønsket å lære mer om samisk kultur og konsultasjonsordningen mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Guatemalas kulturministtar háliidii oahppat eanet sámi kultuvrra birra ja stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvdnaortnegiid birra .
Sametinget presenterte sine erfaringer med konsultasjonsordningen .
Sámediggi ovddidii iežas vásáhusaid konsultašuvdnaortnegiin .
Det ble drøftet om et mulig fremtidig samarbeid , der Guatemalas minister ønsket mer kontakt med Sametinget .
Vejolaš boahttevaš ovttasbargu ságaškuššojuvvui , masa Guatemala ministtar háliidii eanet oktavuođa Sámedikkiin .
Det er mulig at Sametinget på bakgrunn av dette inviteres til Guatemala .
Lea vejolaš ahte dán vuođul bovdejuvvo Sámediggi Guatemalai .
Guatemalas besøk i Sametinget var også en oppfølging av møtet mellom Guatemalas myndigheter og Sametinget , som fant sted i juni 2010 i Guatemala .
Guatemala galledeapmi Sámedikkis lei dan čoahkkima čuovvoleapmi mii lei gaskal Guatemala eiseválddiid ja Sámedikki geassemánus 2010 Guatemalas .
Det ble avholdt NÄS møte i Sverige i uke 38 i september der Sametinget ved administrasjonen deltok .
NÄS čoahkkin dollojuvvui Ruoŧas čakčamánu 38. b. masa Sámediggi hálddahusa bokte oassálasttii .
Regjeringen ved fornyingsministeren meddelte sametingspresidenten pr. telefon 7. 5.2010 at den norske regjeringen ikke lengre ville akseptere det forhandlingsopplegget presentert av den norske regjeringsdelegasjonen i NÄS .
Ráđđehus ođasmahttinministara bokte dieđihii sámediggepresidentii telefovnnas 7. 5.2010 ahte Norgga ráđđehus ii šat dohkket dan šiehtadallanvuogi maid NÄSa Norgga ráđđehussáttagoddi bijai ovdan .
Dette forslaget ble etter lengre tids overveielser akseptert av så vel den svenske som den finske regjeringsdelegasjonen samt Sametingene i både Sverige og Finland .
Maŋŋá guhkes árvvoštallamiid dohkkehedje sihke Ruoŧa ja Suoma ráđđehussáttagottit ja Ruoŧa ja Suoma beale Sámedikki evttohusa .
Dette forslaget inneholdt blant annet følgende opplegg : ” Forhandlingene gjennomføres på grunnlag av konvensjonsutkast i innstillingen fra den finsk-norsksvensk-samiske ekspertgruppen , avgitt 26. oktober 2005 .
Evttohusas ledje earret eará dát bargovuogit : ” Forhandlingene gjennomføres på grunnlag av konvensjonsutkast i innstillingen fra den finsk-norsksvensk-samiske ekspertgruppen , avgitt 26. oktober 2005 .
Uttalelser som har kommet inn i de nasjonale høringene og utredninger som har blitt utarbeidet i regi av statene og sametingene vil også inngå i grunnlaget for forhandlingene .
Uttalelser son har kommet inn i de nasjonale høringene og utredninger son har blitt utarbeidet i regi av statene og sametingene vil også inngå i grunnlaget for forhandlingene .
Hver stat oppnevner én forhandlingsdelegasjon med leder og tre øvrige medlemmer , samt én sekretær .
Hver stat oppnevner én forhandlingsdelegasjon med leder og tre øvrige medlemmer , samt én sekretær .
To av medlemmene utpekes av sametinget .
To av medlemmene utpekes av sametinget .
Forhandlingene legges opp slik at sametingenes syn kan bli framført i forhandlingsmøtene og eventuelt bli nedfelt i møteprotokollene . ”
Forhandlingene legges opp slik ahte sametingenes syn kan bli framført i forhandlingsmøtene og eventuelt bli nedfelt i møteprotokollene . ”
I henhold til fornyingsministeren forutsatte regjeringen at : ” Hver stat oppnevner én forhandlingsdelegasjon med leder og fire øvrige medlemmer , samt én sekretær .
Ođasmahttinministara dieđuid mielde lea ráđđehus bidjan eaktun ahte : ” Hver stat oppnevner én forhandlingsdelegasjon med leder og fire øvrige medlemmer , samt én sekretær .
To av medlemmene utpekes etter forslag fra sametinget .
To av medlemmene utpekes etter forslag fra sametinget .
Sametingene konsulteres av respektive stat underveis i forhandlingene . ”
Sametingene konsulteres av respektive stat underveis i forhandlingene . ”
Det svenske formannskapet har nå forhandlet fram et kompromiss hvoretter det vi framstå som følgende : ” Förhandlingarna genomförs med konventionsutkastet som ram .
Ruoŧa ovdagoddi lea dál šiehtadan kompromissa man vuođul čuožžu dál ná : ” Förhandlingarna genomförs med konventionsutkastet son ram .
Därtill har varje delegation och sameting remissutfallet , konsekvensanalys och annat relevant källmaterial som underlag för förhandlingarna .
Därtill har varje delegation och sameting remissutfallet , konsekvensanalys och annat relevant källmaterial son underlag för förhandlingarna .
Varje land tillsätter en förhandlingsdelegation om högst sex personer .
Varje land tillsätter en förhandlingsdelegation om högst sex personer .
Delegaterna är utvalda av regeringen och Sametinget .
Delegaterna är utvalda av regeringen och Sametinget .
Förhandlingsdelegationerna har möjlighet att knyta till sig den expertis som anses erforderlig .
Förhandlingsdelegationerna har möjlighet att knyta till sig den expertis son anses erforderlig .
I mötesprotokollet ska de synpunkter som framförts under respektive förhandling framgå .
I mötesprotokollet ska de synpunkter son framförts under respektive förhandling framgå .
Hänvisningar till vad sametingen framfört i respek-tive land i sådana aspekter kan göras i protokollet om ett lands delegation så påtalar behov därav .
Hänvisningar till vad sametingen framfört i respek-tive land i sådana aspekter kan göras i protokollet om ett lands delegation så påtalar behov därav .
Detta gäller bara de frågor som diskuterats vid det enskilda förhandlingsmötet . ”
Detta gäller bára de frågor son diskuterats vid de enskilda förhandlingsmötet . ”
Denne teksten er nå akseptert av alle parter og vil inngå i den protokoll som undertegnes i Stockholm 22. november 2010 .
Dán teavstta leat dál buot bealit dohkkehan ja dat galgá leat mielde protokollas mii vuolláičállojuvvo Stockholmas 22.11.2010 .
Partene forplikter seg til å påbegynne forhandlingene om en nordisk samekonvensjon i begynnelsen av 2011 med målsetting om at forhandlingene kan være avsluttet innen fem år .
Bealit leat geatnegahttojuvvon álggahit šiehtadallamii davviriikkalaš sámekonvenšuvnna hárrái álgogeahčen 2011 dainna áigumušain ahte šiehtadallamat sáhttet leat loahpahuvvon viđa jagi siste .
Budsjett kr 250 000 .
Bušeahtas 250 000 ru. .
Sametingsrådet har invitert Alta og Kautokeino kommuner til et felles pilotprosjekt , hvor dialog og samarbeid mellom barn , unge og eldre er et sentralt element .
Sámediggi lea bovden Álttá suohkana ja Guovdageainnu suohkana oktasaš ovddasmanni prošektii , mas gulahallan ja ovttasbargu gaskal mánáid , nuorat ja boarrásiid lea deaŧalaš oassi .
Formålet med prosjektet er å synliggjøre eldre samers verdifulle tradisjonskunnskap på en måte som bidrar til større forståelse , bevaring og videreføring av denne kunnskapen , på tvers av alder , kultur , språk og geografisk tilhørighet
Prošeavtta ulbmil lea čalmmustahttit boarráset sápmelaččaid árvvolaš árbedieđu dakkár vugiin mii veahkeha áddet , áimmahuššat ja viidáseappot fievrridit dán máhtu , beroškeahttá agis , kultuvrras , gielas ja geográfalaš gullevašvuođas .
10 Andre tiltak som ikke er virkemidler Konferanser i regi av Sametinget Budsjett kr 1 150 000 .
10 Eará doaibmabijut mat eai leat váikkuhangaskaoamit Konferánssat maid Sámediggi lágida Bušeahtas 1 150 000 ru. .
Utdeling av priser og stipend Budsjett kr 100 000 .
Bálkkašumiid ja stipeanddaid juohkin Bušeahtas 100 000 ru. .
Forskning og utvikling , utredninger og dokumentasjonsprosjekter Budsjett kr 900 000 .
Ruđat dutkamii ja ovddideapmái , čielggadusaide ja duođaštanprošeavttaide Bušeahtas 900 000 ru. .
Evalueringer Budsjett kr 500 000 .
Evalueremat Bušeahtas 500 000 ru. .
11 Samefolkets fond Språkutvikling - Samefolkets fond Budsjett kr 1 500 000 .
11 Sámeálbmotfoanda Giellaovddideapmi - Sámeálbmotfoanda Bušeahtas 1 500 000 ru. .
Det kommet inn 15 søknader for totalt kr 5 517 294 hvorav 6 prosjekter fikk tilskudd .
15 ohcama bohte buohkanassii 5 517 294 ru ovddas mas 6 prošeavtta ožžo doarjaga .
Tradisjonell kunnskap - Dokumentasjon og formidling - Samefolkets fond Budsjett kr 1 850 000 .
Árbediehtu – duođašteapmi ja gaskkusteapmi - Sámeálbmotfoanda Bušeahtas 1 850 000 ru. .
Forbruk kr 1 679 000 .
Geavahuvvon 1 679 000 ru. .
Litteratur - Samefolkets fond Budsjett kr 2 500 000 .
Girjjálašvuohta - sámeálbmotfoanda Bušeahtas 2 500 000 .
Forbruk kr 2 622 000 . Det kom inn 17 søknader for totalt kr 4 887 080 hvorav 11 prosjekter fikk tilskudd .
Geavahuvvon 2 622 000. 17 ohcama bohte buohkanassii 4 887 080 ru ovddas mas 11 prošeavtta ožžo doarjaga .
Språkprogram Budsjett kr 2 500 000 .
Giellaprográmma Bušeahtas 2 500 000 ru. .
Systematisk kartlegging av tradisjonell kunnskap Budsjett kr 650 000 .
Árbedieđuid systemáhtalaš kárten Bušeahtas 650 000 ru. .
Styret i Samisk parlamentarisk råd avholdt møte i Hætta 5.11.2010 .
Sámi parlamentáralaš ráđi stivra doalai čoahkkima Heahtás 5.11.2010 .
Styret vedtok blant annet å etablere en arbeidsgruppe som fikk i oppgave å utarbeide et felles samisk skolepolitisk program .
Stivra mearridii earret eará ásahit bargojoavkku mii galgá ráhkadit oktasaš sámi skuvlapolitihkalaš prográmma .
Videre ble det i forbindelse styremøtet avholdt et filmseminar .
Viidáseappot dollojuvvui stivračoahkkima oktavuođas filbmaseminára .
Anne Lajla Utsi , fra Internasjonalt filmsenter og Tarja Porsanger fra Skábma Filbmaguovddáš informert om deres arbeid med samisk film .
Anne Lajla Utsi , riikkaidgaskasaš filbmaguovddážis ja Tarja Porsanger Skábma Filbmaguovddážis muitaleigga sudno barggu birra sámi filmmain .
Medlem i Permanent Forum for urfolkssaker i FN ( PFII ) Eva Biaudet deltok og informerte om arbeidet i PFII .
ON álgoálbmotáššiid Bistevaš Foruma ( PFII ) lahttu Eva Biaudet oassálsattii ja muitalii PFII barggu birra .
13 Driftsutgifter administrativt nivå Driftsutgifter administrasjon Budsjett kr 85 430 000 .
13 Hálddahusdási doaibmagolut Hálddahusa doaibmagolut Bušeahtas 85 430 000 ru. .
Østsamisk kulturmiljø i Skoltebyen
Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Bransfjell orienterte om SUPU og deres virksomhet .
Bransfjell SNPL ja dan doaimma birra .
Sametingets ungdomspolitiske utvalg har hatt møte på Røros 2.10.10. i forbindelse med Sørsamisk kulturfestival .
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegottis lei čoahkkin Rørosas 02.10.10 Máttasámi kulturfestivála oktavuođas .
Saker på dagsorden var blant annet innledende planlegging av Sametingets ungdomskonferanse 2011 , innlegg på Samisk verdikonferanse , videre aktivitet , og ungdomsprofil og – innhold på Sametingets internettsider .
Áššit áššelisttas ledje earret eará Sámedikki nuoraidkonferánssa 2011 álgoplánen , sáhkavuorru Sámi árvokonferánssas , viidáset doaimmat , ja Sámedikki interneahttasiidduid nuoraidprofiila ja – sisdoallu .
SUPU har ellers i perioden blant annet deltatt på landsmøtet til Noereh !
SNPL lea muđui dán áigodagas earret eará oassálastán Noereh !
Regjeringen har i statsråd 29.10.10 oppnevnt et offentlig utvalg som skal utrede unges makt og deltakelse .
Ráđđehus lea stáhtaráđis 29.10.10 nammadan almmolaš lávdegotti mii galgá čielggadit nuoraid válddi ja oassálastima .
SUPU har tidligere i brev til Barne- , likestillings- og inkluderingsminister Audun Lysbakken uttrykt forventninger om at ministeren vil inkludere samisk ungdom og deres situasjon i utvalgets arbeid , ved at utvalgets mandat utformes slik at også samisk ungdoms deltakelse i både det samiske og det norske samfunn inkluderes i utredningen .
SNPL lea ovdalis reivves Mánáid- , dásseárvo- ja searvadahttinministarii Audun Lysbakken:ii dovddahan vuordámušaid dasa ahte ministtar searvvaha sámi nuoraid ja sin dili lávdegotti bargui , dainna lágiin ahte lávdegotti mandáhta hábmejuvvo nu ahte maiddái sámi nuoraid oassálastin sihke sámi ja dáža servodahkii váldojuvvo mielde čielggadussii .
SUPU tilbød seg å bidra med innspill og synspunkter direkte til Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti
SNPL fálai buktit evttohusaid ja oainnuid njuolgga lávdegoddái , ja dajai ahte sii leat gergosat evttohit lahtuid lávdegoddái .
Statsråd Lysbakken sa i sitt svarbrev blant annet at han vil videreformidle SUPUs ønsker om å bidra til utvalget .
Stáhtaráđđi Lysbakken vástidii reivves earret eará ahte son áigu viidáseappot doalvut SNPL sávaldagaid ahte buktit evttohusaid lávdegoddái .
SUPU tar sikte på å følge opp dette .
SNPL áigu čuovvolit dán ášši .
3 Kunngjøring av nye saker – oppfølging Rådets oppfølging av nye saker kunngjort på plenumsmøtet sak 30/10 . Forslag 1 : Vedlikehold av reingjerder
3 Ođđa áššiid dieđiheapmi - čuovvoleapmi Daid ođđa áššiid čuovvoleapmi ráđi beales mat dieđihuvvojedje mannan dievasčoahkkimis áššis xx / xx Evttohus 1 : Boazoáiddiid divodeapmi
Bestemmelser om reindriftsgjerder er hjemlet i Lov om reindrift § 24 .
Boazodoalloáiddiid mearrádusaid láhkavuođđu boahtá ovdan Boazodoallolága paragráfas 24 .
Reindriftsloven forvaltes av Statens reindriftsforvaltning og av reindriftens styringsorganer .
Stáhta boazodoallohálddahus ja boazodoalu stivrenorgánat hálddašit boazodoallolága .
Dersom Sametinget har synspunkter om reindriften av forvaltningsmessig karakter , er det vanlig praksis at disse behandles i Sametingets årlige innspill til reindriftsavtalen og fremmes overfor Landbruks- og matdepartementet som har det overordnede ansvaret for forvaltning av reindrift .
Jus Sámedikkis leat oainnut dasa mo boazodoallu hálddašuvvo , de lea dábálaš geavat ahte dat meannuduvvojit Sámedikki jahkásaš evttohusain boazodoallošiehtadussii ja ovddiduvvojit Eanandoallo- ja biebmodepartementii mas lea bajimus ovddasvástádus boazodoalu hálddahusas .
Forslag 4 : Verdighetsgaranti for samiske eldre
36 siidu 365 siiddus Evttohus 4 : Árvodáhkádus sámi boarrásidda
Sametingsrådet ser behov for å arbeide for en omsorgstjeneste for samiske eldre som har samisk språk- og kulturkompetanse .
Sámediggeráđđi oaidná dárbbu oččodit fuolahusbálvalusa daidda sámi boarrásiidda geain lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta .
Dette vil kunne inkludere samisk livsanskuelse , mat og tradisjonelle aktiviteter .
Dása gulašii sámi eallinoaidnu , borramušvierut ja árbevirolaš doaimmat .
Sametingsrådet innleder konsultasjoner med Regjeringen om Samhandlingsreformen i uke 47 .
Sámediggeráđđi álggaha konsutašuvnnaid Ráđđehusain Ovttasdoaibmanođastusa birra 47. vahkus .
Regjeringens verdighetsgaranti er en del av Samhandlingsreformen , og Sametingsrådet ser arbeidet med verdighetsgaranti for samiske eldre som en del av disse konsultasjonene .
Ráđđehusa gelbbolašvuođadáhkádus lea oassi Ovttasdoaibmanođastusas , ja Sámediggeráđđi oaidná barggu gelbbolašvuođadáhkádusain sámi boarrásiidda oassin dáid konsultašuvnnain .
Forslag 5 : Sametinget bør bidra i utredningsprosjektet om nyoppretting av Skånland VGS der samisk språk og kultur er grunnpilaren
Evttohus 5 : Sámediggi berre váikkuhit čielggadanprošeavttas Skániid joatkkaskuvlla ođđasis ásaheami birra , gos sámi giella ja kultuvra leat vuođđun
Dessverre har ikke dette engasjementet ført fram .
Dađi bahábut ii leat dát áŋgiruššan lihkostuvvan .
Sametingsrådet ser det fortsatt som viktig at kompetanse på samisk språk og kultur blir vektlagt i den videregående skolen .
Sámediggeráđđi oaidná ain deaŧalažžan ahte gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras deattuhuvvo joatkkaskuvllas .
Sametingsrådet har derfor hatt møte med ordfører i Skånland , Svein Berg , der han presenterte planene Skånland kommune har for nyoppretting av Skånland vgs fra høsten 2011 .
Danne lea sámediggeráđđi doallan čoahkkima Skániid sátnejođiheddjiin , Svein Berg:in , mas son Skániid suohkana plánaid birra ođđasis ásahit Skániid joatkkaskuvlla 2011 čavčča rájes .
Sametingsrådet kan bistå Skånland kommune med faglige spørsmål slik som læreplaner og utvikling av et fagtilbud som er forskjellig fra andre videregående skoler i regionen .
Sámediggeráđđi sáhttá veahkehit Skániid suohkana fágalaš áššiin mat gusket earret eará dakkár oahpponeavvuide ja fágafálaldagaid ovddideapmái , mat leat earalágánat go regiovnna eará joatkkaskuvllain .
Sametingsrådet kan også ved behov delta i eventuelle utredninger og oppfølging i de planer Skånland kommune har , samt presentere saken blant annet for kunnskapsdepartementet .
Sámediggeráđđi sáhttá maiddái dárbbu mielde oassálastit vejolaš čielggademiide ja Skániid suohkana plánaid čuovvoleapmái , ja ovddidit ášši earret eará Oahppodepartementii .
Forslag 6 : Oljefritt Lofoten , Vesterålen og Senja
Evttohus 6 : Oljokeahtes Lofuohta , Viestterálas ja Senja
Regjeringen har i sin politiske plattform 2009-2013 sagt at de ikke skal åpne for petroleumsaktivitet utenfor Lofoten , Vesterålen og Senja ( Nordland VI og VII og Troms II ) i denne stortingsperioden .
Ráđđehus lea 2009-2013 politihkalaš prinsihppaprográmmastis dadjan ahte ii galgga álggahuvvot oljo- ja gássadoaibma olggobealde Lofuohta , Viestterállasa ja Sáččá ( Nordlánda VI ja VII ja Romsa II ) dán stuorradiggeáigodagas .
Høringsfristen for forvaltningsplanoppdateringen gikk ut den 15.09.10 .
Hálddašanplána ođasmahttima gulaskuddanáigemearri nogai 15.09.10 .
Det tas sikte på framlegging av stortingsmelding innen utgangen av 2010 .
Áigumuš lea bidjat ovdan stuorradiggedieđáhusa ovdal 2010 loahpa .
Sametingsrådet ser med bakgrunn i dette ikke behov for å fremme en ny sak plenum om petroleumsaktivitet utenfor Lofoten , Vesterålen og Senja .
Dán vuođul ii oainne Sámediggeráđđi dárbbu ovddidit ođđa ášši dievasčoahkkimii oljo- ja gássadoaibma birra olggobealde Lofuohta , Viestterállasa ja Sáččá .
Sametingsrådet vil vurdere saken på nytt når Stortingsmeldingen for oppdateringen av forvaltningsplanen for Barentshavet – Lofoten foreligger .
Sámediggeráđđi áigu árvvoštallat ášši ođđasis go Stuorradiggedieđáhus Barents – Lofuohta hálddašanplána ođasmahttin lea biddjojuvvon ovdan .
Sametinget vil som en myndighet etter plan- og bygningsloven komme i befatning saken dersom det besluttes at spørsmålet skal konsekvensutredes for å få på plass et faktagrunnlag om hvilke virkninger petroleumstiltak i dette området får for miljø og samfunn .
Sámediggi eiseváldin plána- ja huksenlága vuođul meannuda ášši jus mearriduvvo ahte dat galgá váikkuhusčielggaduvvot vai bohtet ovdan fáktadieđut dan birra makkár váikkuhusat oljo- ja gássadoaimmain šaddet dán guovllu birrasii ja servodahkii .
Forslag 7 : Sametingets nettsider
Evttohus 7 : Sámedikki neahttasiiddut
Slik situasjonen er i dag har ikke Sametinget de menneskelige ressursene det kreves for å opprettholde en fullverdig hjemmeside på fire språk .
Nu mo dilli lea dál , de ii leat Sámediggi ožžon daid ekonomalaš ja olmmošlaš resurssaid mat gáibiduvvojit go galgá bisuhit ollesárvosaš ruovttusiiddu njealji gillii .
Vår nåværende tekniske løsning støtter heller ikke firespråklig publisering .
Ii ge min dálá teknihkalaš čoavddus doarjjo njealjegielat almmuheami .
Sametingets kommunikasjonsavdeling ( GUL ) har nylig satt i gang et webprosjekt som skal resultere i nye nettsider .
Sámedikki gulahallanossodat ( GUL ) lea aiddo báliid álggahan web-prošeavtta man boađusin galget leat ođđa neahttasiiddut .
Prosjektgruppen er kjent med språkproblematikken og jobber for å skape løsninger som vil være mer tilfredsstillende enn dagens løsning .
Prošeaktajoavku dovdá giellaváttisvuođa ja geahččala gávdnat čovdosiid maiguin sáhttit leat eanet duhtavaččat go dálá čovdosiin .
Det er ennå ikke avklart om det skal være en prosentvis fordelig , eller en geografisk fordeling hvor informasjon og saker fra de ulike områdene skal publiseres på det aktuelle språket .
Ii leat vel čielggas galgá go juogadeapmi dahkkojuvvot proseantalogu vuođul , dahje geografiija vuođul go dieđut ja áššit iešguđet guovlluin galget almmuhuvvot guoskevaš gillii .
Den nye nettsiden til Sametinget vil bli publisert i 2011 , da med nye retningslinjer for bruk av sør- og lulesamisk .
Sámedikki ođđa neahttasiidu almmuhuvvo 2011:s , ja dalle ođđa njuolggadusaid vuođul mátta- ja julevsámegiela geavaheami várás .
Forslag 8 : Sametinget bør vedta en anti-mobbeplakat
Evttohus 8 : Sámediggi berre mearridit plakáhta givssideami vuostá .
Mobbing og tiltak mot mobbing er områder som Sametingsrådet har et sterkt fokus på .
Givssideapmi ja doaibmabijut givssideami vuostá leat dakkár áššit mat beroštahttet Sámediggeráđi sakka .
Dette har blant annet sametingspresidenten tatt opp i sin nyttårstale .
Dan lea earret eará sámediggepresideanta váldán ovdan ođđajagisártnistis .
Alle har rett til et liv uten mobbing og spesielt skal barn ha en trygg hverdag uten mobbing .
Buohkain lea vuoigatvuohta dakkár eallimii mas ii leat givssideapmi ja erenoamážit mánáin galgá leat oadjebas árgabeaivi givssideami haga .
Et av tiltakene for å få bukt med mobbing er å få til endringer av den enkeltes holdninger om mobbing .
Okta dain doaibmabijuin eastadit givssideami lea oažžut ovttaskas olbmuid rievdadit guottuid givssideapmái .
En anti- mobbeplakat kan være et viktig tiltak .
Plakáhta givssideami vuostá lea deaŧalaš doaibmabidju .
Sametingsrådet har igangsatt arbeidet med en Sametingsmelding om opplæring der blant annet samiske barns rett til en trygg skolehverdag vil være sentralt .
Sámediggeráđđi lea álggahan barggu Sámediggedieđáhusain oahpaheami birra mas earret eará sámi mánáid vuoigatvuođat oadjebas skuvlavázzimii lea guovddážis .
Mobbing og anti-mobbe tiltak vil bli tatt opp i meldingen .
Givssideapmi ja doaibmabijut givssideami vuostá gieđahallojuvvojit dieđáhusas .
Forslag 9 : Informasjon om samenes rettigheter
Evttohus 9 : Diehtojuohkin sámiid vuoigatvuođaid birra
Gáldu – kompetansesenteret for urfolks rettigheter er etablert for blant annet å informere om urfolks rettigheter .
Gáldu – álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš lea ásahuvvon earret eará danne ahte juohkit dieđuid álgoálbmotvuoigatvuođaid birra .
Det er sametingsrådets vurdering at de med sine ressurser gjør et viktig og godt arbeid .
Sámediggeráđi mielas sii iežaset resurssaideasetguin dahket deaŧalaš ja buori barggu .
Sametingsrådet forventer en dialog med Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet om utviklingen av Gáldu .
Sámediggeráđđi vuordá ahte čađahuvvo gulahallan Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanttain Gáldu ovddideami birra .
Det arbeides også for at Sametinget selv kan bidra med bedre tilgjengelig informasjon om urfolks rettigheter .
Bargojuvvo maid dan ala ahte Sámediggi ieš sáhttá fállat buoret diehtojuohkima álgoálbmotvuoigatvuođaid birra .
Som det kommer fram i svaret på forslag 7 er det nylig igangsatt et arbeid som skal resultere i nye nettsider .
Nu mo boahtá ovdan Evttohusa 7 vástádusas , de lea gieskat álggahuvvon bargu man boađus galget leat ođđa neahttasiiddut .
Spesialrapportør James Anayas rapport om besøket i Sápmi vil foreligge i 2011 .
Erenoamášdieđiheaddji James Anaya raporta galledeami birra Sámis ilbmá 2011:s .
Eventuelle anbefalinger fra spesialrapportøren om mer og bedre informasjon om samers rettigheter vil bli fulgt opp overfor regjeringen .
Erenoamášdieđiheaddji vejolaš rávvagat oččodit eanet ja buoret diehtojuohkima sápmelaččaid vuoigatvuođaid birra čuovvoluvvojit Ráđđehusa ektui .
Forslag 10 : FeFo og småviltjakt
Evttohus 10 : Fefo ja smávvafuođđobivdu
Sametingsrådet er informert om at Finnmarkseiendommen vil justere det innførte småviltjakt- systemet underveis for å lage et mest mulig smidig system for brukerne .
Sámediggeráđđi lea ožžon dieđuid dan birra ahte Finnmárkkuopmodat áigu muddet ásahuvvon smávvafuođđobivdovuogádaga dađistaga vai vuogádat šaddá nu dávggas go vejolaš geavaheddjiide .
Rådet har tillit til at Finnmarkseiendommen finner løsninger som vil bidra til en bærekraftig forvaltning av rypebestanden samtidig som det er anvendelig for lokalbefolkningen i Finnmark .
Ráđis lea luohttámuš dasa ahte Finnmárkkuopmodat gávdná čovdosiid mat dagahit ahte rievssatmáddodaga sáhttá hálddašit ceavzilis vuogi mielde seammás go Finnmárkku báikkálaš álbmot sáhttet dan geavahit .
Forslag 11 Gamle samiske tradisjoner
Evttohus 11 Boares sámi árbevierut
Sametinget gir hvert år tilskudd til de 6 samiske museumssiidaene som er under Sametingets forvaltning .
Sámediggi addá juohke jagi doarjaga 6 sámi museasiidii maid Sámediggi hálddaša .
De samiske museene skal bevare , forvalte og formidle den samiske kulturhistorien i lokalsamfunnene de har virkeområde i .
Sámi museat galget fuolahit , hálddašit ja gaskkustit sámi kulturhistorjjá dain báikegottiin gos sii doibmet .
Immateriell samisk kulturkunnskap er en del av arbeidsoppgavene til de samiske museene i tillegg til materiell kulturhistorie .
Eahpeávnnaslaš sámi kulturmáhttu gullá sámi museaid bargamušaide lassin ávnnaslaš kulturhistorjjá .
Forslag 12 : Begrensninger for seinotsnurpere i Varangerfjorden
Evttohus 12 : Gáržžidusat sáidesoaikonuohttumis Várjjatvuonas
Sametingsrådet er enig i at fiske med store fartøy i fjordområdene bør begrenses og i visse tilfelle ikke være tillatt .
Sámediggeráđđi lea ovttamielalaš dainna ahte stuorra fatnasiid geavaheami vuonain berre gáržžidit ja muhtun dilálašvuođain gieldit .
Denne problemstillingen behandles også i konsultasjonene med Fiskeri- og kystdepartementet i oppfølgingen av Kystfiskeutvalgets utredning .
Dát čuolbmačilgehus meannuduvvo maiddái konsultašuvnnain Guolástus- ja riddodepartemeanttain Riddolávdegotti čielggadeami čuovvoleami oktavuođas .
I tillegg vil visepresident Marianne Balto følge problemstillingen i sitt møte med statsråden i Fiskeri- og kystdepartementet i Oslo den 1.12.2010 .
Dan lassin áigu várrepresideanta Marianne Balto čuovvolit ášši go deaivvada Guolástus- ja riddodepartemeantta stáhtaráđiin Oslos 1.12.2010 .
Forslag 13 : Samisk jubileumsseddel 2017 - Det første samiske riksmøtet 100 år
Evttohus 13 : Sámi ávvuruhta 2017 – vuosttaš sámi riikačoahkkin 100 jagi
Sametinget vil følge opp saken med å oppfordre DNB til å utforme en jubileumsmynt / jubileumsseddel med Elsa Laula Renberg til jubileet i 2017 .
Sámediggi áigu čuovvolit ášši ahte ávžžuhit DNB ráhkadit ávvumintta / ávvuseaddala Else Laula Renberg:in 2017 ávvudeapmái .
I forbindelse med 100 års jubileumet for det første samiske riksmøtet er det allerede dialog mellom Sametinget , Sør-Trøndelag fylkeskommune og Trondheim kommune om et arrangement rundt begivenheten .
100 jagi ávvudeami oktavuođas , go vuosttaš sámi riikkačoahkkin dollojuvvui , lea juo gulahallan gaskal Sámedikki , Mátta-Trøndelága fylkkasuohkana ja Troandima suohkan dakkár lágideami birra .
Forslag 14 : Samisk hus i Bergen
Evttohus 14 : Sámi viessu Bergenii
Samiske institusjonene er som regel initiert av det samiske lokalsamfunnet eller fra sentralt samepolitisk hold .
Dábálaččat leat sámi báikegottit dahje guovddáš sámepolitihkalaš bealit mat vuolggahit sámi ásahusaid .
Sametingsrådet er klar over at dette medfører at det ofte er vanskelig å få en lokal og regional finansiering av bygg til samiske institusjoner .
Sámediggeráđđi diehtá ahte dát dagaha ahte dávjá lea váttis oažžut báikkálaš ja regionála ruhtadeami sámi ásahusaide .
Innenfor de økonomiske rammene Sametinget har til rådighet , og uten at det er etablert budsjettkonsultasjons- eller budsjettforhandlingsprosedyrer mellom regjeringen og Sametinget , har ikke Sametinget mulighet til å bidra økonomisk til etablering av et samisk hus i Bergen .
Daid ekonomalaš rámmaid siskkobealde maid Sámediggi hálddaša , ja go eai leat ásahuvvon bušeahttakonsultašuvdna- dahje bušeahttašiehtadallanprosedyrat gaskal Ráđđehusa ja Sámedikki , de ii leat Sámedikki vejolašvuohta ekonomalaččat veahkehit sámi viesu ásaheami Birggonii .
Et slikt prosjekt er heller ikke innenfor prioriteringene fram til 2014 i Sametingsrådets melding om samisk institusjonsutvikling .
Ii ge dakkár prošeakta gula daidda vuoruhemiide mat leat Sámediggeráđi dieđáhusas sámi ásahusovddideami birra 2014 rádjai .
Sametingsrådet ser det som naturlig at en fra 2015 gjør opp status og utarbeider en ny prioritering . .
Sámediggeráđđái lea lunddolaš ahte 2015 rájes dahkkojuvvo stáhtus ja ráhkaduvvo ođđa vuoruheapmi .
Samiske møteplasser som kan fungere som arenaer for formidling og utvikling av samisk språk og kultur og for bevaring og styrking av samisk identitet , er viktig for sametingsrådet .
Sámi deaivvadansajit mat sáhttet doaibmat sámi giela ja kultuvrra gaskkustan- ja ovddidanarenan ja sámi identitehta áimmahuššan- ja nannenarenan , leat deaŧalaččat Sámediggeráđđái .
Det er blant annet derfor opprettet en søkerbasert ordning for Samiske møteplasser i Sametingets budsjett .
Danne lea earret eará ásahuvvon ohcanvuđot ortnet Sámi deaivvadansajiide Sámedikki bušeahtas .
For øvrig vil Sametingsrådet fremheve at samer som urfolk i Norge har samene krav på å kunne utvikle sin kultur og sitt språk .
Muđui deattuha Sámediggeráđđi ahte mis sápmelaččain Norgga álgoálbmogin lea vuoigatvuohta beassat ovddidit kultuvramet ja giellamet .
Denne retten gjelder også for samiske innbyggere i byene .
Dát vuoigatvuohta gusto maiddái gávpogiid sámi ássiide .
Kommunale og regionale myndigheter har et ansvar for at samisk kultur og språk skal kunne bevares og utvikles også i byer .
Gielddalaš ja regionála eiseválddiin lea ovddasvástádus das ahte sámi kultuvrra ja giela galgá sáhttit áimmahuššat ja ovddidit maiddái gávpogiin .
Det er viktig at kommunene i samarbeid med lokale samiske organisasjoner og eventuelt Sametinget , utvikler tilbud for sin samiske befolkning når det gjelder for eksempel barnehage , eldreomsorg og arenaer for utøvelse av samisk språk og kultur .
Lea deaŧalaš ahte gielddat ovttas báikkálaš sámi organisašuvnnaiguin ja vejolaččat Sámedikkiin , fállet sámi álbmogii ovdamearkka dihtii mánáidgárddiid , boarrásiidfuolahusa ja arenaid gos sáhttá geavahit sámegiela ja doaimmahit sámi kultuvrra .
Forslag 15 : Kartlegge og evaluere opplæringstilbudet i grunnskolen og videregående opplæring for samiske elever
Evttohus 15 : Kártet ja evalueret sámi ohppiid vuođđooahppu- ja joatkkaskuvlla oahppu fálaldaga
Det er allerede igangsatt fra sentrale myndigheters side en forskningsbasert evaluering av Kunnskapsløftet , som skal gjennomføres i perioden 2006–2011 .
Guovddáš eiseválddit leat juo dutkama vuođul árvvoštallagoahtán Máhttoloktema , mii galgá čađahuvvot áigodagas 2006-2011 .
Et av prosjektene i evalueringen er Implementering av læreplanverket – samisk , som gjennomføres av Nordlandsforskning .
Okta árvvoštallama prošeavttain lea Oahppoplánadahkosa – sámi implementeren , Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Nordlandsforskning har gitt ut to delrapporter ; NF-rapport nr. 3/2009 Samisk opplæring under LK06-Samisk og NF-rapport nr. 6/2010 ” Fra plan til praksis – Erfaringer med Kunnskapsløftet Samisk ” .
Nordlandsforskning lea almmuhan guokte oasseraportta ; NFraporta nr. 3/2009 Samisk opplæring under LK06-Samisk ja NF-raporta nr. 6/2010 ” Fra plan til praksis – Erfaringer med Kunnskapsløftet Samisk ” .
Sistnevnte rapport viser hvordan skolen opererer i ulike kontekster , der kontrasten er stor mellom samfunnets støtte i forhold til norske elever med norsk læreplan og samiske elever i ulike sterkere eller svakere samiske miljø .
Maŋit raporta čájeha mo skuvla doaibmá iešguđet oktavuođain , main lea stuorra erohus gaskal servodaga doarjaga dáža ohppiide ektui geain lea dáru oahppoplána ja sámi ohppiide sierranas nana dahje geahnohis sámi birrasiin .
Rapporten ser på hvordan de miljømessige faktorene som språksituasjonen i lokalsamfunnet , innsatsfaktorer som organisering av opplæringa , lærertilgang og læremidler samspiller med gjennomføringa av Kunnskapsløftet Samisk .
Raporta geahčada mo biraslaš bealit nu go báikegotti gielladilli , áŋgiruššanfáktorat nu go oahpahusa organiseren , vejolašvuohta fidnet oahpaheddjiid ja oahpponeavvut ovttasdoibmet Máhttoloktema Sámi čađahemiin .
Hovedfokuset er rettet mot det overordnede målet om en likeverdig skole for det samiske folket i Norge .
Váldofokus biddjojuvvo bajimus mihttomearrái ahte galgá leat dásseárvosaš skuvla sámi álbmogii Norggas .
Konklusjonen er at en skole som har dårligere ytre rammer , og heller ikke får likeverdige innsatsfaktorer , vanskelig kan gi en likeverdig skole for elevene .
Konklušuvdna lea ahte dakkár skuvlii , mas leat heajos olgguldas rámmat , ja ii ge oaččo dásseárvosaš áŋgiruššanfáktoriid , lea váttis doaibmat dásseárvosaš skuvlan ohppiide .
I juni 2010 ble rapporten ” Tiltak for å effektivisere utvikling og produksjon av samiske læremidler ” lagt frem , og den inneholder en matrise som viser hvilke fag som har læremidler etter Kunnskapsløftet – Samisk på nord- , lule- og sørsamisk .
Geassemánus 2010 biddjojuvvui raporta ” Tiltak for å effektivisere utvikling og produksjon av samiske læremidler ” ( doaibmabijut beavttálmahttit sámi oahpponeavvuid ovddideami ja buvttadeami ) , ja das lea tabealla mii čájeha guđe fágain leat oahpponeavvut Máhttoloktema – Sámi vuođul davvi- , julev- ja máttasámegillii .
I samsvar med anbefaling i nevnte rapport har Sametinget igangsatt utvikling av Samisk læremiddelportal , Ovttas.no .
Namuhuvvon raportta rávvagiid vuođul lea Sámediggi ovddidišgoahtán Sámi oahpponeavvouskkádaga , Ovttas.no .
Læremiddelportalen skal være en informasjonskanal om hva som finnes av læremidler til enhver tid , og den skal få tre hovedtjenester : 1 ) gjenfinning av samiske læremidler 2 ) publiseringsverktøy for digitale læremidler og 3)delingsarena .
Oahpponeavvouskkádat galgá leat diehtojuohkingáldu mii čájehe guđe oahpponeavvut leat áiggis áigái fidnemis , ja das galget leat golbma váldobálvalusa : 1 ) sámi oahpponeavvuid gávdnan 2 ) digitála oahpponeavvuid almmuhanreaiddut ja 3 ) juogadanbáiki .
Ovttas.no skal etter planen lanseres i tredje kvartal i 2011 .
Ovttas.no galgá plána mielde almmuhuvvot 2011 čavčča .
Senter for samisk i opplæringen ved Samisk høgskole har oversatt og tilpasset nasjonale prøver i regning og kartleggingsprøver i lesing og tallforståelse og regneferdighet for grunnskolen til nord- , lule- og sørsamisk .
Sámi lohkanguovddáš Sámi allaskuvllas lea jorgalan ja heivehan nationála geahččalemiid rehkenastimis ja kártengeahččalemiid lohkamis ja loguid áddemis ja rehkenastingálggas vuođđoskuvlla ovddas davvi- , julev- ja máttasámegillii .
Nasjonale prøver i lesing på samisk er under utvikling .
Nationála geahččaleamit lohkamis sámegillii leat ráhkaduvvomin .
Kartleggingsprøver for videregående opplæring er oversatt av Utdanningsdirektoratet .
Oahpahusdepartemeanta lea jorgalan kártengeahččaleamit joatkkaoahpahusa ovddas .
Utdanningsdirektoratet har også har utviklet veiledning til samisk som andrespråk og vurderingsveiledning til samisk som første- og andrespråk .
Oahpahusdepartemeanta lea maid ráhkadan bagadusa sámegielas nubbigiellan ja árvvoštallanbagadusa sámegielas vuosttaš- ja nubbigiellan .
Veiledning til samisk som førstespråk er under utvikling .
Bagadus sámegielas vuosttašgiellan lea ráhkaduvvomin .
Samisk spesialpedagogisk støtte / Sámi erenoamáš pedagogalaš doarjalus ( SEAD ) er et nasjonalt samisk tjenesteytende støttesystem som arbeider på system- og individnivå og bistår kommuner og fylkeskommuner med å legge til rette for en kvalitativt god opplæring for samiske barn , unge og voksne med særskilte opplæringsbehov .
Samisk spesialpedagogisk støtte / Sámi erenoamáš pedagogalaš doarjalus ( SEAD ) lea nationála sámi bálvaleaddji doarjjavuogádat mii doaibmá vuogádat- ja individadásis ja veahkeha gielddaid ja fylkkagielddaid láhčit dilálašvuođaid kvalitatiiva buori oahpahussii sámi mánáide , nuoraide ja rávesolbmuide geain leat erenoamáš oahpahusdárbbut .
SEAD arbeider systemrettet i forhold til skole , barnehage og PP-tjenesten for at de selv skal håndtere bl.a utfordringer som lese- og skrivevansker .
SEAD bargá systemáhtalaččat skuvlla , mánáidgárddi ja PP-bálvalusa ektui ja danne vai sii ieža galget hálddašit earret eará dakkár hástalusaid go lohkan- ja čállinváttisvuođaid .
SEAD har et faglig samarbeid med Statped Nord , men er administrativt knyttet til Samisk høgskole .
SEAD bargá fágalaččat ovttas Statped Nord:in , muhto lea hálddahuslaččat čadnojuvvon Sámi allaskuvlii .
SEAD har i samarbeid med Nordnorsk kompetansesenter utviklet tester for kartlegging av språk for ulike alderstrinn vesentlig på nordsamisk , men kartleggingsmateriell på sørsamisk er under utarbeiding .
SEAD ráhkada ovttas Davvi-Norgga gelbbolašvuođaguovddážiin iskkademiid mo kártet giela iešguđet ahkecehkiin vuosttažettiin davvisámegillii , muhto kártenávdnasat máttasámegillii leat maid ráhkaduvvomin .
Det er laget lettlesthefter på alle tre språk .
Álkeslohkangihppagat leat ráhkaduvvon buot golmma gillii .
Det finnes digitale læremidler på nordsamisk til trening i lesing og skriving med formål å forebygge lese-skrivevansker .
Gávdnojit digitála oahppaneavvut davvisámegillii lohkan- ja čállinhárjehallama várás dainna ulbmiliin ahte eastadit lohkančállinváttesvuođaid .
Disse finnes på www.statped.no .
Daid gávdná dáppe : www.statped.no .
/ nord / samiske læremidler .
/ nord / samiske læremidler .
Det er også utviklet et datateknisk verktøy for elever med spesielle behov , og det er utviklet lærebøker i punktskrift .
Leat maid ráhkaduvvon dihtorteknologalaš reaiddut ohppiid várás geain leat erenoamáš dárbbut , ja leat ráhkaduvvon oahppogirjjit čuokkesčállagiin .
Divvun , som er et ordretteprogram vil være til hjelp for samiske elever som sliter med skrivevansker .
Divvun , mii lea sátnedivvunprográmma , lea veahkkin daidda sámi ohppiide geat rahčet riektačállimiin .
Korrekturverktøyene inneholder stavekontroll og orddeling for nord- , lulesamisk og sørsamisk .
Divvunreaidduin lea stávendárkkisteapmi ja sátnejuohkin davvi- , julev- ja máttasámegielas .
Alle verktøyene er gratis og all kildekode som Sametinget har copyright til er fritt tilgjengelig under GPLlisensen .
Buot reaiddut leat nuvttá ja buot gáldokodaid maidda Sámediggi lea copyright , fidne friija GPL-liseanssas .
Verktøyene finnes på www.divvun.no og kan lastes ned gratis av alle interesserte .
Reaidduid gávdná dáppe : www.divvun.no ja daid sáhttet buohkat geat beroštit viežžat nuvttá .
Sametingsrådet viser også til de tre rapportene , som analysegruppa for samisk statistikk har gitt ut ; Samisk tall forteller 1 , 2 og 3 , hvor samisk statistikk for 2008 , 2009 og 2010 er kommentert .
Sámediggeráđđi čujuha maiddái dan golmma raportii , maid sámi statistihka analysajoavku lea almmuhan ; Sámi logut muitalit 1 , 2 ja 3 , main jagiid 2008 , 2009 ja 2010 sámi statistihkka lea kommenterejuvvon .
Alle rapportene omtaler opplæring og utdanning og kommer med tilrådninger .
Buot raporttat máinnašit oahpahusa ja oahpu ja buktet rávvagiid . Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Merknad , NSRs sametingsgruppe v / representant Silje Karine Muotka Manglende mulighet til å fremme merknad til sametingsrådets beretning
Mearkkášupmi , NSR sámediggejoavku áirras Silje Karine Muotka Váilevaš vejolašvuohta ovddidit mearkkašumi sámediggeráđi dieđáhussii
På grunn av tidsmangel rekker vi ikke å fremme gjennomarbeidede merknader til saken innenfor fristen .
Oanehis áiggi geažil eat olle ovddidit vuđolaš mearkkašumiid áššái áigemearis .
III Votering · Av 39 representanter var 33 til stede .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 33 čoahkis .
V Taleliste og replikkordskifte 1
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 1
Innlegg Egil Olli , saksordfører
Sáhkavuorru Egil Olli , áššejođiheaddji
Heidi Persdatter Greiner Haaker Aili Keskitalo
Heidi Persdatter Greiner Haaker Aili Keskitalo
Aili Keskitalo Randi A. Skum Olaf Eliassen Olaf Eliassen Ragnhild Melleby Aslaksen Ragnhild Melleby Aslaksen Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Marie Therese Nordsletta Aslaksen Mathis Nilsen Eira
Aili Keskitalo Randi A. Skum Olaf Eliassen Olaf Eliassen Ragnhild Melleby Aslaksen Ragnhild Melleby Aslaksen Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Marie Therese Nordsletta Aslaksen Mathis Nilsen Eira
Mathis Nilsen Eira Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Skjalg Jensen Per Andersen Bæhr
Mathis Nilsen Eira Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Skjalg A. Jensen Per Andersen Bæhr
Heidi Persdatter Greiner Haaker Mariann Wollmann Magga Marianne Balto
Heidi Persdatter Greiner Haaker Mariann Wollmann Magga Marianne Balto
Replikk Marit Kirsten Anti Gaup Geir Tommy Pedersen Aili Keskitalo Mariann Wollmann Magga Ragnhild Melleby Aslaksen Silje Karine Muotka Gunn-Britt Retter Rolf Johansen Jørn Are Gaski Mariann Wollmann Magga Ragnhild Melleby Aslaksen
Replihkka Marit Kirsten Anti Gaup Geir Tommy Pedersen Aili Keskitalo Mariann Wollmann Magga Ragnhild Melleby Aslaksen Silje Karine Muotka Gunn-Britt Retter Rolf Johansen Jørn Are Gaski Mariann Wollmann Magga Ragnhild Melleby Aslaksen
Jørn Are Gaski Mariann Wollmann Magga Olaf Eliassen Jørn Are Gaski Jørn Are Gaski Rolf Johansen Sten Erling Jønsson Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk Olaf Eliassen Side 41 av 359
Jørn Are Gaski Mariann Wollmann Magga Olaf Eliassen Jørn Are Gaski Jørn Are Gaski Rolf Johansen Sten Erling Jønsson Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk Olaf Eliassen Silje Karine Muotka 41 siidu 365 siiddus