pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det gikk raskt opp for ham at skulle han oppnå noe blant disse menneskene , måtte han lære både språket og levemåten deres .
Son johtilit áddii ahte jos son galggai lihkostuvvat dáiguin olbmuiguin , de fertii oahppat sihke sin giela ja sin eallinvuogi .
Dessuten fikk han utgitt en samisk grammatikk for norsktalende , en foreløpig oversettelse av deler av Det nye testamente , foruten et par mindre arbeider .
Ja de velá almmuhii sámegiela grammatihka dárogielagiidda , gaskaboddosaš ođđa testameantta osiid jorgaleami ja dasto velá moadde unnit barggu .
I tiden fra 1825 bidro Stockfleth til at både kirke og stat fattet større interesse for samene og deres språksituasjon .
1825 áigodaga rájes Stockfleth váikkuhii dasa ahte sihke girku ja stáhta beroštišgohte eanet sámiin ja sin gielladilálašvuođas .
8. april 1846 sendte Stockfleth en forestilling til kongen om at vordende prester burde lære samisk og finsk .
Cuoŋománu 8. beaivve 1846:s sáddii Stockfleth evttohusa gonagassii ahte báhppastudeanttat berrejedje oahppat sáme- ja suomagiela .
Forslaget ble innstilt av Regjeringen 12. februar 1848 , og vedtatt ved kgl.res. av 24. februar samme år .
Evttohusa dohkkehii Ráđđehus guovvamánu 12. beaivve 1848 , ja mearriduvvui gonagaslaš resolušuvnna bokte guovvamánu 24. beaivve seamma jagi .
Stockfleth sto sjøl for undervisningen i disse språk ved universitetet i Christiania til J. A. Friis overtok i 1851 .
Stockfleth ieš oahpahii dáid gielaid Christiania universitehtas dassážii go J. A. Friis badjelasas válddii 1851:s .
Men Stockfleth hadde sine motstandere .
Muhto Stockflethas ledje vuostálastit .
Sokneprest Zetlitz var en av dem .
Okta lei suohkanbáhppa Zetlitz .
Han hadde vært sokneprest i Kistrand prestegjeld fra 1836 , et prestegjeld som omfattet nesten alle flyttsamer i Vest-Finnmark .
Son lei leamaš suohkanbáhppan Čuđegietti ( Kistrand ) báhppasuohkanis 1836 rájes , ja dán báhppasuohkanii gulle measta buot Oarje-Finnmárkku johttisápmelaččat .
Stockfleths argeste motstander blant de geistlige var prost Aars i Alten-Talvik .
Stockfleth stuorámus vuostálasti girkolaččaid gaskkas lei Álttá-Dálbmeluovtta proavás Aars .
Prost Aars gikk dessuten kraftig ut mot den nylig vedtatte kongelige resolusjon av februar 1848 , der det var vedtatt at det skulle tas hensyn til kunnskaper i samisk og kvensk ved utnevnelse av prester .
Proavás Aars vuosttaldii maiddái garrasit aiddo mearriduvvon guovvamánu 1848 gonagaslaš resolušuvnna , mas lei mearriduvvon ahte eiseválddit galge deattuhit sámegiel ´a ja kveanagiela máhtu go báhpaid virgádedje .
I årene 1841-1843 oppholdt Stockfleth seg lange perioder i Kautokeino .
Jagiid 1841-1843 orui Stockfleth guhkes áigodagaid Guovdageainnus .
Som stedfortredende ordfører i sokneprest Zetlitz`fravær ledet han det første møtet i skolekommisjonen .
Suohkanbáhpa Zetlitz sadjásažžan son jođihii sátnejođiheaddjin vuosttaš skuvlakommišuvnna čoahkkima .
Anders Bær gir i sine fortellinger et bilde av forholdet mellom embedsmennene og samene som ikke alltid går i Stockfleth`s favør .
Anders Bær govvidii iežas muitalusain ámmátolbmuid ja sámiid gaskavuođaid ja dát eai lean gal Stockflethii gudnin .
Han kunne opptre på en så streng og autoritær måte at hans militære bakgrunn skinte alt for tydelig igjennom .
Son sáhtii leat hui garas ja válddálaš , ja dien láhkai bures vuhttui su militearalaš duogáš .
Etter oppdrag fra biskop Juell i Tromsø reiste Stockfleth til Kautokeino i oktober 1851 og ble der til april 1852 .
Romssa bismma Juella gohččuma mielde vulggii Stockfleth Guovdageidnui golggotmánus 1851:s ja orui doppe gitta cuoŋománnui 1852 .
Oppdraget gikk ut på å prøve å lede den læstadianske vekkelsesbevegelsen inn i gode baner .
Bargun lei geahččalit ráfáidahttit leastadialaš morránan sámiid .
Om denne vinteren forteller han i sin " Dagbog over mine Missionsreiser i Finmarken " .
Dán dálvvi birra muitala son iežas girjjis " Dagbog over mine Missionsreiser i Finnmarken " ( Mu Finnmárkku miššonmátkkiid beaivegirji ) .
J. A. Friis utarbeida samisk grammatikk og ordbok og oversatte mange religiøse skrifter til samisk .
J. A. Friis ráhkadii sámegiel grammatihka ja sátnegirjji ja jorgalii máŋga risttalaš čállosiid sámegillii .
For et norsk publikum er han nok mest kjent for romanen Laila .
Dážat han dovdet su vuosttažettiin Laila-romána dihtii .
Her fra Beaivváš Sámi Teahters forestilling i 2002 .
Dát govva lea Beaivváš Sámi Teahtera čájálmasas 2002:s .
J. A. Friis
J. A. Friis
I 1848 rykket teologen J. A. Friis ut med en artikkel i Morgenbladet , der han fordømte myndighetenes fornorskningspolitikk .
1848:s teologa J. A. Friis čálii Morgenbladet-aviissas artihkkala , mas son garrasit láittii eiseválddiid dáruiduhttinpolitihka .
Så lenge samene får sin kristendomsundervisning på norsk , vil de ikke få tak i selve kjernen av budskapet , sier han .
Nu guhká go sápmelaččat kristtalašvuođaoahpahusas oahpahuvvojit dárogillii , de sii eai áddegoađe sáni duohtavuođa , son cealká .
De vil heller føle det slik at kristendommen blir et tvangsmiddel til å lære dem norsk .
Sii bohtet baicca dovdat ahte kristtalašvuohta lea bággoneavvu oahpahit sidjiide dárogiela .
Friis skrev i en tid i norsk åndsliv som var utpreget rasistisk .
Friis čálii áigodagas goas Norgga vuoiŋŋalašeallin lei erenoamáš rasisttalaš .
Da samene ble sett på som en laverestående rase enn nordmenn , mente man at den beste hjelp man kunne gi dem , var å fornorske dem så raskt som mulig .
Go sámiid oidne heajut nállin go dážaid , de sii oaivvildedje ahte buoremus veahkki maid sáhtte fállat , lei dáruduhttit sin nu johtilit go vejolaš .
Johan Sverdrup uttalte i 1863 : " - Den eneste Redning for Lapperne er at absorberes med den norske Nation . "
Johan Sverdrup árvalii 1863:s : - Áidna gáddjojupmi sámiide lea sin suddadit dáža čerdii .
Dette ble den offisielle politikk til langt ut på 1900-tallet .
Dát lei almmolaš politihkka 1900-logu loahpa geahčái .
I 1851 ble Friis midlertidig dosent og utgiver av samiske oversettelser .
1851:s doaimmai Friis gaskaboddosaš doseantan ja sámi jorgalemiid almmuheaddjin .
Det ble imidlertid hevdet at en lærestol i samisk var en " upassende videnskapelig Luxus " .
Dattetge čuoččuhuvvui ahte sámegiela universitehta oahpaheaddjiámmát lea " heivemeahttun dieđalaš joavdelasvuohta " .
Først i 1874 ble Friis utnevnt til ordinær professor i samisk og kvensk med embedsmessig forpliktelse til å utføre oversettelsesarbeid .
Easka 1874:s nammaduvvui Friis sámegiela ja kveanagiela dábálaš professorin ja sus lei ámmátlaš geatnegasvuohta bargat jorgalanbargguid .
Friis la ned et betydelig arbeid i lappologien og utga både grammatikk , ordbok og " Lappiske Sprogprøver " .
Friis doaimmahii áŋgirit lappologiija barggu ja almmuhii sihke grammatihka , sátnegirjji ja " Lappiske Sprogprøver " ( Sámegiela ovdamearkkaid ) .
Han behandlet også samenes gamle religion og oversatte samiske eventyr og folkesagn .
Son čálii maiddái sámi ovddeš oskku birra ja jorgalii sámi máidnasiid ja cukcasiid .
En stor del av Friis`arbeidstid gikk med til å oversette religiøse skrifter til samisk .
Stuorra oassi Friisa bargoáiggis golai jorgalit vuoiŋŋalaš čállosiid sámegillii .
Med bistand av Lars J. Hætta , som også deltok i den fullstendige bibeloversettelse 1895 , utarbeidet Friis i 1870 den første utgaven av den samiske salmeboken med tekster , alterbok og bønner .
Lars J. Hætta ( Jáhkoš-Lásse ) vehkiin , gii maiddái oassádalai ollislaš biibaljorgalanbarggus 1895:s , čálii Friis 1870:s vuosttaš sámegiela sálbmagirjji teavsttaiguin , áltárgirjjiin ja rohkosiiguin .
I sin artikkelproduksjon , først og fremst i Morgenbladet , reiste Friis en rekke kontroversielle spørsmål om samene og deres viktigste problemer .
Iežas artihkkaliin , vuosttažettiin Morgenbladet aviissas , Friis digaštalai nággovuloš sámiide guoskevaš áššiid ja deaŧaleamos hástalusaid .
Ved offentlig å rette søkelyset mot åpenbar diskriminering av den samiske minoritet , åpnet han den debatt som siden i større eller mindre grad har pågått om det samiske språk og dets status .
Go son almmolaččat áicáhii čielga nállevealáheami sámi unnitlogu vuostá , de bohciidahtii son digaštallama mii maŋŋá unnit eanet lea joatkašuvvan sámegiela ja dan árvvu hárrái .
Skoleinstrukser
Skuvlanjuolggadusat
I 1870 kom det en skoleinstruks som ga skolekommisjonen fullmakt til å avgjøre på hvilket språk religionsundervisningen skulle foregå .
1880:s mearriduvvui skuvlanjuolggadus mii attii skuvlakommišuvdnii fápmudusa mearridit guđe giela galggai geavahit kristtalašvuođaoahpahusas .
Striden om språket i skolen endte med et nederlag for samisk med instruksen i 1880 .
Giellariidu skuvllas nogai 1880-njuolggadusain mii mearkkašii sámegiela vuoittahallama .
Der ble det slått fast at samisk og kvensk ikke skulle brukes mer " end Forholdene gjøre uomgjængelig fornødent " .
Das mearriduvvui ahte sámegiella ja kveanagiella ii galgan geavahuvvot eanet go " maid dilálašvuođat dahke vealtameahttumit dárbbašlažžan " .
Denne fornorskningsinstruksen ble innskjerpet i 1898 og dannet grunnlaget for skolens virksomhet gjennom flere generasjoner .
Jagi 1898 skuvlanjuolggadus nannii dáruiduhttima ja lei njuolggadussan máŋgga buolvva ohppiid skuvladoibmii .
I språkpolitikken ble i prinsippet samene og kvenene stilt likt .
Giellapolitihkalaččat meannudedje sápmelaččaid ja kveanaid prinsihpalaččat seammaláhkai .
Myndighetene var urolige for den sterke økning av finske innvandrere etter 1850 og ønsket derfor å styrke norsk kultur og nasjonalfølelse i de fjerne og utsatte grensefylker i nord .
Eiseválddit ledje balus go Suoma sisafárrejeddjiid lohku lassánii hirbmadit maŋŋá 1850 ja danin dáhtto nannet Norgga kultuvrra ja čeardadovddaldaga gáidosis ja uhkiduvvon rádjafylkkain davvin .
Når striden spisset seg slik til som den gjorde , skyldtes dette i stor grad den læstadianske bevegelse , som sto sterkt i Finnmark på den tiden .
Go riidu garai nugo dáhpáhuvai , de lei leastadialaš lihkadus váldosivvan dasa , ja dat lei hui nanus Finnmárkkus dan áigodagas .
De læstadianske predikantene talte for det meste finsk , og for samer og kvener ble dermed finsk " det hellige språk " .
Leastadialaš sárdneolbmát sárdnidedje eanaš suomagillii , ja sámiide ja kvenaide nu šattai suomagiella " bassi giellan " .
Nordmennene hadde stått for det meste av den utstrakte brennevinshandelen , som var i ferd med å ødelegge det samiske folk .
Ledje eanaš dážat geat fievrridedje dán viiddes buolleviidnagávppi , mii lei sámi álbmoga doalvumin hevvui .
De læstadianske predikantenes fordømmelse av brennevinet virket samtidig som en fordømmelse av dem som skaffet det til veie .
Leastadialaš sárdneolbmáid buolleviinni moaitin lei beaktil , ja seammás sii moite garrasit sin geat háhke viinni .
Edrueligheten skapte en ny livsstil innen de læstadianske menigheter .
Juguhisvuohta rievdadii leastadialaš searvegottiid eallinvuogi buoret guvlui .
Dette fellesskapet ga medlemmene en langt større selvbevissthet .
Dát searvevuohta dagahii miellahtuide ollu buoret iešdovddu .
De ble rustet til å ta opp kampen for sitt språk og sin kultur .
Sii nanusmuvve bealuštišgoahtit iežaset giela ja kultuvrra .
Midt oppe i denne uforsonlige striden sto J. A. Friis .
Gasku dán soahpameahttun riiddu lei J. A. Friis .
Han hevdet bl.a. at et fremmed språk gjør Guds ord dunkelt , og at betydningen av det har lett for å bli glemt .
Son čuoččuhii ee. ahte amas giella láivuda Ipmila sáni ja ahte dan mearkkašupmi álkidit vajálduvvá .
Det blir som med den sæd som falt på steingrunn .
Dát šaddá seammaláhkai go siepman mii geađgeeatnamii gahččá .
Jeg vil have min Samvittighed fri , jeg vil ikke have Ansvaret for ikke at have protesteret . "
Mun háliidan iežan oamedovddu buhtisin , mun in háliit badjelasan váldit ovddasvástádusa das ahte in leat vuosttaldan . "
Norsk finnemisjon
Norgga sámemiššuvdna
Da biskop Johannes Nilssøn Skaar tiltrådte sitt embede i Tromsø i 1885 , stilte han seg helt på Friis`side i språkdebatten .
Go bisma Johannes Nilssøn Skaar doaibmagođii ámmáhisttis Romssas 1885:s , son bealuštii Friis ollásit gielladigaštallamis .
Sokneprester og proster i Finnmark skrev til biskop Skaar om den åndelige nød i deres menigheter .
Finnmárkku suohkanbáhpat ja proavasat čálle bismii Skaarii iežaset searvegottiid vuoiŋŋalaš heađi birra .
Biskopen fikk også henvendelser fra samene sjøl om at de måtte få forkynnelse og religionsundervisning på samisk .
Maiddái sámit ieža válde oktavuođa bismmain ja gáibidedje oažžut sárdnideami ja kristtalašvuođaoahpahusa sámegillii .
Da myndighetene fortsatte å vende det døve øret til både biskop og professor , tok biskop Skaar skjeen i sin egen hånd og stiftet Norsk Finnemisjon den 28. februar 1888 .
Go eiseválddit ain biehttaledje guldaleames sihke bismma ja professora , de bisma Skaar ieš loktii ášši ja vuođđudii Norgga Sámemiššuvnna ( Norsk Finnemisjon ) guovvamánu 28. beaivve 1888:s .
Målet var bl.a. : a ) å motarbeide den harde og urettferdige fornorskningen , b ) å forkynne Guds ord for samene i de uoverkommelige distrikter , c ) å motarbeide læstadianismen som en kirkens fiende , d ) å gi samene hele bibelen og andre skrifter på samisk .
Ulbmil lei ee. : a ) vuosttaldit garra ja vuoigatmeahttun dáruiduhttima , á ) sárdnidit Ipmila sáni sámiide boaittobeale guovlluin , d ) vuosttaldit leastadialaš oskku mii lei girku vašálaš , e ) áddit sámiide olles biibala ja eará čállosiid sámegillii .
Årsaken til biskopens syn på læstadianismen var de meldinger han mottok fra sokneprestene om de vansker de hadde med de gjenstridige læstadianske soknebarna .
Bismma oainnu leastadialaš oskui ledje suohkanbáhpaid dieđut báidnán , mat muitaledje iežaset váttisvuođaid birra nággáris leastadialaš suohkanmánáiguin .
De ble betraktet som kirkens fiender og måtte bekjempes .
Sii atne girku vasálažžan ja daid fertii vuosttaldit .
Etter at biskopen selv fikk møte disse soknebarna , endret han fullstendig mening , og betraktet dem som kirkens viktigste støttespillere .
Maŋŋá go bisma ieš beasai deaivvadit iežas suohkanmánáiguin , de son rievdadii ollislaččat oainnu , ja anii sin girku deaŧaleamos doarjjaolmmožin .
I kirkelige kretser og innen misjonsselskapene hadde motstanden mot fornorskningen sin rot i selve budskapet : Folk skulle få Guds ord på sitt eget språk .
Girkolaš birrasiin ja miššonservviid siskkobealde lei dáruiduhttinvuosttaldeami Ipmila sáni mielde : Olbmot galge gullat Ipmila sáni iežaset gillii .
Det var i tråd med Martin Luthers intensjon .
Dát lei áibbas Martin Luthera ulbmila mielde .
I 1893 overtok Peter Bøckman bispestolen i Tromsø etter biskop Skaar .
1893:s čohkkedii Peter Bøckman bismastullui bismma Skaar maŋis .
Han var helt på linje med sin forgjenger i kampen mot den hardhendte fornorskning i skolene for samer .
Sus lei áibbas seamma oaidnu go su ovdamannis ahte vuosttaldit vearrás dáruiduhttima skuvllain mat ledje sámiide oaivvilduvvon .
Han gjorde flere energiske henstillinger til departementet om at barna måtte få kristendomsundervisningen på morsmålet .
Son máŋgii álvvalaččat ávžžuhii departemeantta ahte mánát galge oahppat kristtalašvuođa eatnigillii .
Finnemisjonen ble også drevet i samme spor .
Sámemiššuvdna jođihuvvui maiddái seamma vuoiŋŋas .
I 1896 kom Bibelen på samisk , og dermed var en kjempeoppgave løst .
1896:s almmuhuvvui Biibbal sámegillii , ja nu lei stuorra hehttehus jávkan .
Den andre hovedoppgaven var at Guds ord måtte bli forkynt på samisk for samene .
Nubbi váldohástalus lei ahte Ipmila sáni sárdnidit sámegillii sámiide .
Det var en stilltiende forutsetning i utgangspunktet at forkynnerne enten skulle være samer eller nordmenn som var vokst opp blant samene .
Lunddolaš eaktun lei álgoálggus juo ahte sárdnideaddjit galge jogo leat sápmelaččat dahje dážat geat ledje sámiid gaskkas bajásšaddan .
Etter hvert kom likevel en større del av Finnemisjonens forkynnere sørfra .
Dađistaga bohte liikká stuorát oassi Sámemiššuvnna sárdnideddjiin máddin .
Norsk Finnemisjon ble ledet av et selvoppnevnt tre-mannsstyre .
Norgga Sámemiššuvnna ( Norsk Finnemisjon ) jođihedje siskkáldasat nammaduvvon golmma-olbmástivra .
Mange reagerte mot det eneveldige styret , og mange lokale foreninger gikk over til Det norsk-lutherske Finnemisjonsforbund , som ble stiftet i 1910 .
Máŋggas imaštedje dán oktomearrideaddji stivrra , ja máŋga báikkálaš searvvi serve Norgga-lutheralaš Sámemiššonlihttui ( Det norsk-lutherske Finnemisjonsforbund ) , mii vuođđuduvvui 1910:s .
Skoletilbud for sørsamene
Skuvlafálaldat máttasámiide
Fra 1820-30-årene til langt ut på 1900-tallet hadde samene i nord-østre Namdalen en helt spesiell skoleordning .
1820-30-loguin gitta 1900-loguid loahpageahčái lei davvi-nuorta Nååmesjevuemies ( Namdalen ) áibbas erenoamáš skuvlaortnet .
Presten Peder Schnitler Krag fikk reist kirka i Røyrvik i 1828 , og la forholdene til rette for at samebarna i hans menighet skulle få en skikkelig skolegang .
Báhppa Peder Schnitler Krag huksii girku Raavrvijhke gillái 1828:s , ja nu lážii dilálašvuođa vai su searvegotti sámemánát galge oažžut albma oahpahusa .
I andre menigheter var det annerledes .
Eará searvegottiin lei earaláhkai .
På grunn av hele familiens flytting til fjells med reinflokken og mangel på norsk skoletilbud , var det flere familier som sendte sine barn til Svenska Missionssälskapets skoler i Sverige på slutten av 1800-tallet .
Dan geažil go olles bearaš johttái duoddariidda boazoealuin ja váilevaš skuvlafáladaga geažil , de máŋga bearraša sáddejedje mánáideaset Ruŧŧii Ruoŧa Miššonsearvvi skuvllaide ( Svenska Missionssälskapets skoler ) 1800-logu loahpageahčen .
Da unionen med Sverige ble oppløst i 1905 , ble norske samebarn nektet skolegang i Sverige .
Go ovttastus Ruoŧain nogai 1905:s , de biehttaledje váldimis Norgga beale sámemánáid skuvlii Ruŧŧii .
Emissær Paul Pedersen , som var knyttet til Trondhjems Indremisjonskrets , fikk stadig høre om de vanskelige skoleforholdene .
Johtti sárdneolmmái Paul Pedersen , gii gulai Troandima Sismiššonbiirii , gulai álelassii dáid váttis skuvladilálašvuođaid birra .
Da det arbeidet Trondhjems Indremisjonskrets hadde startet opp blant samene gikk over i Norsk Finnemisjon i 1911 , fulgte Pedersen med , og Finnemisjonen overtok skolehjemmet i 1917 .
Go bargu maid Troandima Sismiššonbiire lei álggahan sámiid gaskii šattai Norgga Sámemiššuvnna ( Norsk Finnemisjon ) vuollái , de čuovui Pedersen mielde , ja Sámemiššuvdna válddii badjelasas skuvlaruovttu 1917:s .
De kjøpte skolebygningen i 1924 .
Sii oste skuvlaviesu 1924:s .
Siste elevkullet ved sameskolen i Havika , før denne blei nedlagt i 1951
Havika sámeskuvlla maŋimus oahppibuolva ovdal go skuvla heaittihuvvui 1951:s .
( Kilde : Samenes Venn / Rogstad : Streiftog i Samenes saga )
( Gáldu : Samenes Venn / Rogstad : Streiftog i Samenes saga )
Det som skapte strid om Sameskolen i Havika , var skolens helt ut ikke-samiske lærer- og tjenerstab .
Dat mii bohciidahtii riiddu Havika Sámeskuvllas , lei dat go skuvllas ledje dušše dáža oahpaheaddjit ja bargit .
Særlig elevene fra de indre og nordlige bygdene hadde tildels store vansker i begynnelsen , fordi de ikke forsto læreren .
Erenoamážit lei siseatnama ja davvi giliid ohppiide álggus oalle stuorra váttisvuohtan , go sii eai ádden oahpaheaddji .
Finnemisjonen møtte til dels sterk kritikk for dette .
Sámemiššuvdna moitojuvvui oalle garrasit dán geažil .
Skolen ble av flere samiske kritikere sett på som en fornorskningsanstalt .
Skuvlla ollu sámi kritihkkárat atne skuvlla dáruiduhttinásahussan .
Krigen 1940-45 satte en stopper for skoledriften i Havika .
Soahti 1940-45 bissehii Havika skuvladoaimma .
Etterkrigstida innevarslet et nytt syn på samene .
Maŋŋásoahteáigge rievddai oaidnu sámiid ektui .
Den urett som okkupasjonsmakta demonstrerte som herrefolk , kastet nytt lys over nordmennene som herrefolk overfor minoritetsgruppa .
Vearrevuohta maid okkupašuvdnafápmu stivrejeaddjin lei čájehan , almmostahtii dážaid hearrán unnitlogu ektui .
Jens Otterbech
Jens Otterbech
Jens Otterbech ble født i Talvik i Finnmark i 1868 , men vokste opp i Østfold .
Jens Otterbech riegádii Dálbmeluovttas Finnmárkkus 1868:s , muhto bajásšattai Østfoldas .
Etter teologisk embedseksamen avla han eksamen i samisk i 1893 .
Maŋŋá teologalaš ámmáteksámena son čađahii sámegiela eksámena 1893:s .
Året etter ble han sokneprest i Kistrand .
Nuppi jagi son bargagođii Čuđegietti suohkanbáhppan .
Han sparte aldri på kreftene når det gjaldt å formidle evangeliet til samene og ble svært populær i sin menighet .
Son gal ii láikošan sámiide evangelia sárdnideamis ja lei hui bivnnut iežas searvegottis .
På folkemunne gikk han under navnet Finnmarkspresten .
Olbmot gohčodedje su Finnmárkkobáhppan .
I årene 1899-1902 redigerte han sammen med sokneprest Tandberg i Lebesby bladet " Sami Usteb " .
Jagiid 1899-1902 son doaimmahii ovttas Davvesiidda suohkanbáhpain Tandbergain bláđi " Sámi Usteb " .
Bladet var på samisk og ble utgitt av Norsk Finnemisjon .
Bláđđi lei sámegillii ja dan almmuhii Norgga Sámemiššuvdna .
Da Otterbech forlot Finnmark i 1902 , ble Tandberg alene om redaksjonen til utgangen av 1903 , og bladet opphørte , til stor sorg for samene .
Go Otterbech guđii Finnmárkku 1902:s , de Tandberg bázii okto doaimmaheaddjin gitta 1903 lohppii , ja bláđđi nogai , stuorra morašin sámiide .
Tandberg forlot Finnmark året etter .
Tandberg guđii Finnmárkku jagi maŋŋá .
Styret var kommet til at læstadianske forkynnere var lite skikket til å bli sendt ut i en kirkelig gjerning .
Stivra lei gávnnahan ahte leastadialaš sárdnideaddjit eai lean dohkálaččat girkolaš doaimmaide .
Fra 1880-årene hadde de norske myndigheter gjort alt de kunne for å ta fra samene all bruk av deres eget språk i skolen .
1880-logu rájes ledje dáža eiseválddit dahkan buot maid sáhtte ollásit rievidit sámiin iežaset giellageavaheami skuvllas .
De lærere som benyttet norsk , fikk høyere lønn enn de som for sin samvittighets skyld tillot seg å bruke samisk .
Oahpaheaddjit geat geavahedje dárogiela , ožžo buoret bálkká go sii geat oamedovddu geažil mieđihedje geavahit sámegiela .
Otterbech brukte sterke ord mot dette , og en gang skrev han : - Tvangssystemet er gjennomført med en hardhjertet konsekvens .
Otterbech geavahii garra sániid dán vuostá , ja čálii oktii ná : - Bággovuogádat lea čađahuvvon garraváimmot váikkuhusain .
Man kan ikke tenke på det uten at den dypeste harme kommer opp i en .
Olmmoš ii sáhte dán birra smiehttat nu ahte ii moarás .
De første ti-årene av 1900-tallet ble fornorskningslinjen i skolen fulgt mer konsekvent enn noen gang før .
1900-logu álgologijagiid garai dáruiduhttinvuohki skuvllas jearggaleabbon go goassige ovdal .
Vulgær-darwinistiske idéer ga også ringeakten for andre raser et skinn av vitenskapelig alibi .
Ovttageardánis-darwinisttalaš jurdagat adde eará čearddaid badjelgeahččamii muhtun lágan dieđalaš ákka .
For å gjøre noe konkret med språksituasjonen foreslo Otterbech i 1911 at Finnemisjonen måtte sette i gang en ungdomsskole i Karasjok .
Konkrehtalaččat buoridit gielladili , de evttohii Otterbech 1911:s ahte Sámemiššuvdna galggai álggahit nuoraidskuvlla Kárášjohkii .
I mange år var han redaktør av " Lappenes Venn " , og i boken " Kulturverdier hos Norges finner " , skrev han viktige ting om kirkens rolle blant samene .
Ollu jagiid lei son bláđi " Lappenes Venn " ( Sámiid ustit ) doaimmaheaddji , ja girjjis " Kulturverdier hos Norges finner " ( Norgga sámiid kulturárvvut ) čilgii son deaŧalaš beliid girku rollas sámiid gaskkas .
På et møte i Bergen i 1910 ble fire finnemisjonsforeninger slått sammen til Det norsk-lutherske Finnemisjonsforbund , populært kalt Finneforbundet .
Čoahkkimis Bergenis 1910:s ovttastahtte dien njeallje sámemiššuvdnasearvvi oktan searvin , Norgga-lutheralaš Sámemiššonlihttu ( Det norsk-lutherske Finnemisjonsforbund ) , miellaseamosit gohčoduvvon Sámelihttun ( Finneforbundet ) .
Jens Otterbech ble valgt til formann i hovedstyret .
Jens Otterbech válljejuvvui váldostivrra ovdaolmmožin .
Han møtte sterk kritikk for at han hadde stiftet en ny landsorganisasjon .
Su garrasit moite go lei vuođđudan ođđa riikkasearvvi .
Han forsvarte seg med at Finneforbundet skulle være noe mer enn Indremisjonsselskapet , som hadde et norskpreget opplegg i Finnmark .
Son bealuštii iežas dainna ákkain ahte Sámelihttu ( Finneforbundet ) galggai leat eanet go Sismiššonsearvi ( Indremisjonsselskapet ) , mas lei dárrolaš doaibma Finnmárkkus .
På spørsmål hvorfor ikke Finneforbundet kunne slutte seg til Norsk Finnemisjon , svarte Otterbech at styret for Norsk Finnemisjon ikke ville gå med på de krav som ble stilt til et demokratisk selskap .
Go jerre manin Sámelihttu ( Finneforbundet ) ii sáhttán searvat Norgga Sámemiššuvdnii ( Norsk Finnemisjon ) , de vástidii Otterbech ahte Norgga Sámemiššuvnna stivra ii háliidan miehtat gáibádusaide maid demokráhtalaš searvi fertii čuovvut .
Dessuten la den seg opp kapital av innsamlede midler , istedet for å bruke pengene straks i kampen for samenes sak .
Dasa lassin dat sesttii čohkkejuvvon ruđaid dan sadjái go dakkaviđe geavahit ruđaid sámiide buorrin .
Ikke lenge etter at Finneforbundet var stiftet , imøtekom Norsk Finnemisjon alle de krav som tidligere var stilt .
Veaháš maŋŋá go Sámelihttu ( Finneforbundet ) lei vuođđuduvvon mieđihii Norgga Sámemiššuvdna ( Norsk Finnemisjon ) buot gáibádusaid mat ovdal ledje ovddiduvvon .
Etter lange forhandlinger ble de to selskapene slått sammen til Norges Finnemisjonsselskap i 1925 .
Guhkes šiehtadallamiid maŋŋá dahke dán guovtti searvvi oktan searvin , Norgga Sámemiššonsearvin ( Norges Finnemisjonsselskap ) 1925:s .
Finneforbundet hadde på forhånd gjort henvendelse til Norsk Finnemisjon om de ville gå inn for opprettelse av en kristelig ungdomsskole for samer dersom det ble sammenslåing .
Sámelihttu ( Finneforbundet ) lei ovddalgihtii jearran Norgga Sámemiššuvnnas ( Norsk Finnemisjon ) ahte mihtetgo ásahit kristtalaš nuoraidskuvlla sámiide jos šadde oktan searvin .
Sammen med lærer Johannes Hidle ga Otterbech i 1917 ut boken " Fornorskningen i Finmarken " .
Ovttas oahpaheddjiin Johannes Hidlein almmuhii Otterbech 1917:s girjji " Fornorskningen i Finnmarken " ( Dáruiduhttin Finnmárkkus ) .
I 1918 fikk Otterbech de fleste stemmene ved bispevalget til Nord-Norge , men på grunn av sitt passifistiske standpunkt til militærvesenet , ble han ikke utnevnt .
1918:s oaččui Otterbech eanemus jienaid Davvi-Norgga bismaválggas , muhto iežas pasifisttalaš oaivila geažil militearadoaimmas son ii namahuvvon virgái .
I 1919 søkte han avskjed som prest og ble generalsekretær i Finnemisjonsforbundet .
1919:s ozai son heaitit báhppan ja álggii Sámemiššonlihtu váldočállin .
Både som prest og senere misjonsleder gikk Otterbech inn for et broderlig samarbeid med læstadianerne .
Sihke báhppan ja maŋŋá miššonjođiheddjin Otterbech háliidii vieljalaš ovttasbarggu leastadialaččaiguin .
Han ga alltid uttrykk for den store betydning læstadianismen hadde .
Son álo deattuhii man ollu leastadialaš osku mearkkašii .
Etter sammenslåingen fattet styret vedtak som direkte hindret et samarbeid med læstadianerne .
Maŋŋá oktiisearvama dagai stivra mearrádusa mii njuolgga heađuštii ovttasbarggu leastadialaččaiguin .
På generalforsamlingen i 1945 fikk Adolf Steen satt en stopper for dette , og siden har igjen Samemisjonen satsa på samarbeid .
1945 jahkečoahkkimis Adolf Steen bissehii dán vuosttaldeami , ja dan maŋŋá lea fas Sámemiššuvdna vuoruhan ovttasbarggu .
Samemisjonssamling på Šuoššjávri , mellom Karasjok og Kautokeino
Sámemišuvdnačoakkalmas Šuoššjávrris
Den samiske ungdomsskole
Sámi nuoraidskuvla
Skolen fikk navnet : " Jens Otterbechs minne " , men offisielt ble den hetende Den samiske ungdomsskole ( DSU ) .
Skuvlla namman šattai : " Jens Otterbecha muitu " , muhto almmolaččat gohčodedje Sámiid nuoraidskuvlan ( Den samiske ungdomsskole - DSU ) .
Pastor Ottar Bondevik ble skolens første rektor .
Pastor Ottar Bondevik lei skuvlla vuosttaš rektor .
Det lyder nesten som et eventyr når de gamle forteller om de første skoleår .
Orru dego máinnas go vuoras olbmot muitalit vuosttaš skuvlajagiid birra .
Elevene kom til fots , i elvebåt eller med hesteskyss .
Oahppit bohte vácci , johkafatnasiin dahje heastasáhtuin .
Skolelokalene var små og primitive , og lå spredt med opp til en kilometers avstand .
Skuvlalanjat ledje smávvát ja bálljásat , ja ledje bieđgguid , gaska sáhtii leat gitta kilomehtera .
Noen på den ene og noen på den andre siden av elva .
Muhtumat ledje duon bealde ja nuppit fas nuppi bealde joga .
Vasskjøring og vedsaging hørte med til dagsprogrammet .
Čáhceviežžan ja muoraidsahán lei juohkebeaivválaš doaibma .
Vinterstid gikk formingslærer Olav Sunnseth flere kilometer hver morgen mellom de spredte husene og nørte opp i svartovnene .
Dálvet duodjeoahpaheaddji Olav Sunnseth váccii máŋga kilomehtaera juohke iđida dáid bieđggos visttážiid gaskka ja bijai dola muorrauvnnaide .
Sommeren 1938 ble det vedtatt å bygge egne lokaler .
1938 geasi mearridedje hukset sierra viesu .
Arbeidet ble satt i gang , men våren 1940 satte krigen en stopper for arbeidet , og skolen ble stengt .
Huksegohte , muhto 1940 giđa soahti bissehii barggu , ja skuvla giddejuvvui . Easka 1947:s álggahedje fas Sámi nuoraidskuvlla huksema .
Nå begynte kampen for godkjenning av skolen .
Dál bargagohte oažžut skuvlla dohkkehuvvot .
Samordningsnemnda for skoleverket uttalte i 1948 : - Det må bli ein skule reist og kontrollert av statsmaktene .
Skuvllaid ovttastahttinlávdegoddi ( Samordningsnemnda for skoleverket ) celkkii 1948:s : - Dán skuvlla galget stáhtaeiseválddit hukset ja hálddašit .
Skoledirektør Lyder Aarseth gikk sterkt inn for at Finnemisjonen skulle få bygge og drive skolen .
Skuvladirektevra Lyder Aarseth áŋgirit doarjjui ahte Sámemiššuvdna galggai oažžut hukset ja jođihit skuvlla .
Han skrev : - Skolen imøtekommer , som det første nyreiste skolebygg i Finnmark etter krigen , et skrikende behov for undervisning i de samiske distrikter .
Son čálii : - Skuvla duhtada heahtedárbbu , vuosttaš ođđahuksejuvvon skuvlavistin Finnmárkkus maŋŋá soađi , álggahit oahpahusa sámi guovlluin .
I 1949 ble skolen åpnet med 30 elever , og Roald Svarstad som rektor .
1949:s rahpe skuvlla 30:in ohppiin , ja Roald Svarstad lei rektor .
Året etter godkjente departementet skolens plan og bygninger , og ga den statstilskott etter gjeldende regler .
Jagi maŋŋá dohkkehii departemeanta skuvlla plána ja visttiid , ja juolludii stáhtadoarjaga doaibmi njuolggadusaid mielde .
Fra 1950 overtok pastor Thor With som rektor .
1950-logus álggii Thor With rektorin .
Det nye skoleanlegget ble innviet i 1951 .
Ođđa skuvlarusttet vihahuvvui 1951:s .
Skoleplanene for de første årene viser klart skolens doble hensikt .
Vuosttaš skuvlaplánat čájehedje čielgasit skuvlla duppal ulbmila .
Det skulle være en kristelig ungdomsskole med den fagkrets som var vanlig på den tid , men samtidig en skole der de samiske disipliner fikk sin plass .
Dat galggai leat kristtalaš nuoraidskuvla fágaiguin mat dan áigge ledje dábálaččat , muhto seammás galge skuvllas leat sámi fáttát .
Hele tida hadde Den samiske ungdomsskole / folkehøgskole samisk språk , samisk kulturhistorie , lue- og koftesøm , båndveving , horn- og beinsløyd i sine fagplaner .
Oppa áigge lei Sámi nuoraidskuvlla / álbmotallaskuvlla ( Den samiske ungdomsskole ) / folkehøgskole fágaplánain sámegiella , sámi kulturhistorjá , gahper- ja gáktegoarrun , čuoldin , čoarve- ja dákteduodji .
Skolen arbeidet aktivt for å bevisstgjøre de unge om det de eide i den samiske kulturarv .
Skuvla barggai árjjalaččat dahkat nuoraid dihtomielalažžan sámi kulturárbbi árvvus .
Den samiske folkehøgskolen i Karasjok hadde stor betydning for samisk ungdom .
Kárášjoga Sámi álbmotallaskuvla lei hui mávssolaš sámi nuoraide .
Her er noen elevarbeider på utstilling .
Dá leat muhtin ohppiiid duojit čájáhusas .
Forkjemperen for samisk språk og kultur , Odd Mathis Hætta , sier blant annet om sitt skoleår ved Den samiske ungdomsskole i Karasjok : - I samisk manglet vi høvelige lærebøker og litteratur .
Sámi giela ja kultuvrra ovddasteaddji , Odd Mathis Hætta , dadjá earret eará iežas skuvlajagi birra Sámi nuoraidskuvllas Kárášjogas : - Sámegielas mis váilo heivvolaš oahppogirjjit ja girjjálašvuohta .
Ingen av oss i klassen hadde hatt undervisning i samisk , men vi hadde derimot gjennom en mekanisk form fått terpet inn norske ordklasser , substantivformer , verbbøyninger og mye annet .
Mis ii lean ovttasge leamaš sámegiela oahpahus , muhto mii leimmet baicca mekánalaš vuogi mielde oahppan dárogiela sátneluohkáid , substantiivavugiid , vearbasojahemiid ja ollu eará .
Folkeskoleundervisningen vi hadde fått , hadde liten overføringsverdi til undervisning i samisk ved DSU .
Álbmotskuvllaoahpahusas maid mii leimmet čađahan lei unnán sirddihanárvu sámegiela Sámi nuoraidskuvlla oahpahussii .
At vi likevel fikk et godt grunnlag for videre skolegang , såvel i matematikk og samisk som i de andre fagene , viser det faktum at flere av oss tok videre utdanning etter å ha sittet under frøken Kathrine Johnsens kateter .
Mii liikká oaččuimet buori vuođu joatkkaohppui , sihke matematihkas ja sámegielas ja eará fágain , ja dan duođašta dat ahte mii leimmet máŋggas geat vácciimet joatkkaoahpu maŋŋá go leimmet čohkkán oahpaheaddji Kathrine Johnsena oahpaheaibeavddi guoras .
De fleste elever kom fra Finnmark .
Eanaš oahppit ledje Finnmárkkus eret .
Men alle områder i landet med samisk bosetting var representert .
Muhto oahppit bohte buot sámi ássama riikkaguovlluin .
Samekomitéens innstilling
Sámelávdegotti árvalus
Samekomitéen la i 1959 fram sin innstilling til departementet , og denne ble sendt ut til høring .
Sámelávdegoddi ovddidii 1959:s árvalusas departementii , ja dát sáddejuvvui gulaskuddamii .
Da skjedde en spontan politisk polarisering i de samiske områder .
Dalle fáhkka dáhpáhuvai politihkalaš polariseren sámi guovlluin .
På en rekke områder gikk innstillingen inn for styrking av samisk språk og kultur .
Árvalus evttohii ollu váldočuoggáid nannen dihtii sámegiela ja - kultuvrra .
Spesielt i Karasjok ble dette møtt med en massiv motstand .
Erenoamážit Kárášjogas dáid evttohusaid vuosttaldedje sakka .
Aksjonen gikk blant annet ut på å få vekk alle dobbelttekstede bøker i skolen .
Vuostálastima ulbmil lei earret eará hilgut buot duppaltekstejuvvon skuvlagirjjiid .
Det gjaldt bibelhistorie , katekismus og noen få lesebøker .
Dát guoskkai biibbalhistorjái , katekismussii ja moatti lohkangirjái .
Kravet var krast og konkluderte med at man nå bare ville ha norske bøker i skolen .
Gáibádus lei garas ja loahpahii ahte dás duokko háliidedje dušše dárogiela girjjiid skuvllas .
Det var undertegnet av 326 samisktalende foreldre .
Dán ledje 326 sámegielat váhnema vuolláičállán .
Argumentene var at Samekomitéen ville skru utviklingen tilbake .
Ákkat ledje ahte Sámelávdegoddi dáhtui ovdáneami bissehit ja mannat vássánáigái .
Uttrykk som " en samisk ghetto " på Finnmarksvidda ble brukt , og virket sterkt .
Dajaldat nugo " sámi ghetto " Finnmárkku duoddaris gullui , ja das lei nana váikkuhus .
Paul Ryan var på den tiden rektor ved DSU .
Paul Ryan lei dan áigge Sámi nuoraidskuvlla rektorin .
Han har i et notat gitt en forklaring på dette fenomenet .
Son lea mearkkastusas geahččalan čilget dán dáhpáhusa .
En far ba om at hans sønn måtte slippe samisk som fag .
Muhtun áhčči bivddii ahte su bárdni ii galgan dárbbašit sámegiela fága oahppat .
Da ønsket ikke ble imøtekommet , falt denne bitre bemerkning : - Dere norske har alltid bestemt over oss samer .
Go ii ožžon mieđáhusa , de bahča mielat mearkkašeapmi goaikkehii : - Dii dážat galgabehtet álo mearridit min sápmelaččaid badjel .
Og når vi nå fremmer krav , så nekter dere å ta oss alvorlig , med den begrunnelse at vi ikke forstår vårt eget beste .
Ja go mii dál buktit gáibádusaid , de biehttalehpet dii min duođas váldimis , dáinna ákkain ahte mii eat ádde min iehčamet buori .
Et pionerarbeid
Álgojalgejeaddjibargu
Den samiske ungdomsskolen sto for et pionerarbeid innen den samiske skolepolitiske sektor .
Sámi nuoraidskuvla lei sámi skuvlapolitihkalaš suorggi álgojalgejeaddjibargu .
I utredningen " Samisk kultur og utdanning " ( NOU .
Čielggadusas " Sámi kultuvra ja oahpahus " ( Samisk kultur- og utdanning ) ( NAČ . / NOU .
1985:14 ) heter det : - Den eneste skole hvor det i 50-årene ble gitt regelmessig undervisning i samisk språk og kulturhistorie var Den samiske Folkehøgskole i Karasjok .
85:14 ) sáhttá lohkat : - Áidna skuvla mii 50-logus fálai jeavddalaččat sámegiela ja kulturhistorjjá oahpahusa lei Sámi álbmotallaskuvla Kárášjogas .
De samiske fag var ikke omfattende , men var obligatoriske , og det samisk / kulturelle miljø som skolen forsøkte å skape , har utvilsomt bidratt til det omslag i opinionen som kom i den nye generasjonen .
Sámi fágat eai leat gal nu máŋga , muhto ledje bákkolaččat , ja sámi / kultuvrralaš biras , man skuvla geahččalii ovddidit , lea eahpitkeahttá rievdadan ođđa buolvvaid oaivila .
Skolen ønsket i denne perioden å være en vekker .
Skuvla dáhtui dán áigodagas leat boktaleaddjin .
I psykologiundervisningen ble det lagt vekt på personlighetsutvikling .
Psykologiijaoahpahusas mii deattuheimmet persovnnalaš ovdáneami .
Skolens oppgave ble å bevisstgjøre de unge - hjelpe dem til et møte med seg selv .
Skuvlla ulbmil lei dahkat nuoraid dihtomielažžan - veahkehit sin iežainis deaivvadit .
I stedet for å ha en følelse av underlegenhet burde de være stolte av sine fedre og mødre , som ikke hadde bukket under til tross for en vanskelig tilværelse .
Dan sadjái go ahte sii galge dovdat iežaset vuolleárvosažžan , de berrejedje sii leat rámis iežaset áhčiin ja etniin , geat eai lean vuollánan vaikko elle váttis dilálašvuođas .
Svært mange har benyttet skolen som et springbrett for videre utdanning .
Hui máŋggas leat atnán skuvlla joatkkaoahpu vuođđun .
Skolen skiftet navn fra Den samiske ungdomskole til Den samiske folkehøgskole i 1964 .
Skuvla molssui nama Sámi nuoraidskuvllas ( Den samiske ungdomskole ) Sámi álbmotallaskuvlan ( Den samiske folkehøgskole ) 1964:s .
Reindrifts-kvinnen Ellen Marie Anti ( Rávdul-Elle ) hadde følt fattigdommens svøpe på kroppen fra barnsben av .
Boazosámi-nissonolmmoš Rávdol Elle ( Ellen Marie Anti ) lei vásihan geafivuođa givssi mánnávuođa rájes juo .
Hun er et godt eksempel på språkforvirringen i mellomkrigstida .
Son lei buorren ovdamearkan soahtegaskaáiggi giellamoivái .
Da hun kom til skoleinternatet på Smørstad i Lakselv i 1922 , visste hun ikke at det fantes mer enn ett språk .
Go son bođii skuvlainternáhttii Smørstadii Levdnjii 1922:s , son jáhkii ahte dušše okta giella gávdnui .
Hun var født og oppvokst på fjellet og hadde aldri før vært nede i bygda .
Son lei riegádan ja bajásšaddan duoddaris ja ii lean goassige leamaš vuollin gilis .
Nå ble hun plassert sammen med barn som snakket bare norsk , noen som snakket bare finsk og noen som snakket bare samisk , slik hun selv gjorde .
Dál son šattai ovttas mánáiguin geat dušše hálle dárogiela , muhtimat hálle dušše suomagiela ja muhtimat dušše sámegiela , nugo son ieš hálai .
Klasseforstanderen var en ung sørlending , som snakket bare norsk .
Klássaoahpaheaddji lei nuorra máttarivgu , ja hálai dušše dárogiela .
Skoleåret var seks uker før jul og seks uker etter jul .
Skuvlajahki lei guhtta vahkku ovdal juovllaid ja guhtta vahkku maŋŋá juovllaid .
I løpet av det tredje skoleåret begynte Ellen Marie å snappe opp en del av det læreren sa .
Goalmmát skuvlajagis áddegođii Rávdol Elle osiid das maid oahpaheaddji dajai .
Da hun sluttet på skolen , snakket hun tre språk flytende .
Go son gearggai skuvllas , de son hálai golbma giela njuovžilit .
I 1930 , da Ellen Marie var 16 år og begynte i konfirmantskole hos sokneprest Alf Wiig i Karasjok , hadde hun aldri sett en samisk bok - kunne bare lese norsk .
1930:s , dalle go Rávdol Elle lei 16 jahkásaš ja álggii rihppaskuvlii suohkabáhpa Alf Wiig lusa Kárášjohkii , de son ii lean goassige oaidnán sámegiela girjji - máhtii dušše lohkat dárogiela .
Hos Wiig foregikk all undervisning på samisk .
Wiig oahpahii buot sámegillii .
Da hun ikke kunne lese samisk , fikk hun låne norske bøker av Wiig .
Go son ii máhttán lohkat sámegiela , de luoikkahii Wiig sutnje dárogiela girjjiid .
På egen hånd lærte hun seg senere å lese samisk .
Ieš oahpai maŋŋá lohkat sámegillii .
Prestefruen , Margarethe Wiig , som satt midt oppe i språkforvirringen , laget med sine egne illustrasjoner den samiske ABC-boken , som ble til stor nytte i den samiske opplæringen .
Báhpaeamit , Margarethe Wiig , gii lei gasku giellamoivvi , ráhkadii iežas sárgumiiguin sámegiela Áppesa , mii lei stuorra ávkin sámegiela oahpahusas .
Når hun ble spurt om å være med i forskjellige styrer og råd , svarte Ellen Marie alltid ja .
Go Rávdol Elle jerre leat mielde sierranas stivrrain ja ráđiin , de son álo mieđihii .
Hun ønsket å delta i arbeidet for å skape et mer menneskevennlig samfunn .
Son háliidii oassádallat barggus hábmen dihtii eanet olmmošaddjás servodaga .
Slik ble hun sittende i styret for Norges samemisjon og i styret for Den samiske folkehøgskole i mange år .
Dán láhkai son lei Norgga sámemiššuvnna stivrras ja Sámi álbmotallaskuvlla stivrras máŋga jagi .
Hennes argument var : - Ungdommens utdanning og framtid har ligget meg sterkt på hjertet .
Su vuođuštus lei : - Nuoraid oahpahus ja boahtteáigi lea mus nannosit váimmu alde .
Jeg ville gjerne de skulle få del i det jeg sjøl har gått glipp av .
Mun duođai háliidin ahte sii galget oažžut oasi das maid mun ieš massen .
I min tid som teorilærer ved Den samiske folkehøgskole i 1960-årene ga jeg en gang følgende stiloppgave : " Vansker og problemer jeg har møtt i min skoletid " .
Iežan áigodagas teoriijaoahpaheddjin Sámi álbmotallaskuvllas 1960-jagiid adden oktii čuovvovaš stiilabarggu : " Váttisvuođat ja hástalusat maid lean vásihan iežan skuvlaáigodagas " .
Fra den første dagen en starter på skolen må en begynne å lære et " fremmed " språk , nemlig norsk .
Vuosttaš beaivvi rájes go skuvlii álgá , de ferte oahppagoahtit " amas " giela , namalassii dárogiela .
Det høres vel litt rart ut når jeg sier at norsk er et fremmed språk , men det var det for oss som begynte på skolen for 12 år siden .
Soaitá leat ártet ahte mun dajan ahte dárogiella lea amas giella , muhto nu dat lei midjiide geat álggiimet skuvlii 12 jagi áigi .
Vi hadde bare snakket samisk hjemme , og ellers også når vi var sammen med andre barn .
Mii leimmet dušše hállan sámegiela ruovttus , ja muđuige go leimmet ovttas eará mánáiguin .
Vi kunne rett og slett ikke ett eneste norsk ord da vi begynte på skolen .
Mii duođai eat máhttán eat sánige dárogiela go skuvlii álggiimet .
Etter et par års skolegang lærte jeg jo en del norsk , men langt fra så mye at jeg kunne snakke skikkelig .
Moatti skuvlajagis oahpaimet gal veahá dárogiela , muhto guhkkin eret nu ollu ahte máhtten hállat albmaláhkai .
Samisk ble bannlyst i tredje klasse .
Sámegiella gildojuvvui goalmmát luohkás .
Etter den tid hadde en etter reglementet ikke lov å snakke samisk i timene .
Dán maŋŋá ii lean njuolggadusaid mielde lohpi hállat sámegiela diimmuin .
Prøvde en å svare på samisk , fikk en dette svaret : Det er vel nå klart at vi snakker norsk på skolen .
Jos geahččalii sámegillii vástidit , de oaččui dán vástádusa : Ammal dál lea čielggas ahte mii hállat dárogiela skuvllas .
Når jeg hadde fått terpa inn norsken hele timen , kom jeg ut i friminuttene og prata samisk .
Go mun ledjen rahčan dárogielain olles diimmu , de mannen bottuin olggos ja hállen sámegiela .
I internatet snakka vi også samisk , og selvsagt når jeg kom hjem .
Internáhtas hálaimet mii maiddái sámegiela , ja dieđusge go ruoktot bohten .
Hva annet førte det til enn at jeg begynte å blande sammen to helt ulike språk .
Dát dieđusge dagahii ahte mun seaguhišgohten guokte áibbas guovttelágan giela .
Til slutt torde jeg ikke si noe for ikke å dumme meg ut .
Maŋážassii in duostan šat jietnadit go ballen iežan heahpašuhttit .
Ennå kan jeg kjenne denne redselen , men mer sjelden nå . ...
Ain dovddan dán balu , muhto hárvvibut dál . ...
En annen gang ga jeg følgende stiloppgave : " Fedrearven - en byrde eller ballast for livet " .
Buot mii gullá dárogillii , das lean mun ballan ja lean dan vašuhan olles ealliman - ja várra ain joatkašuvvá nie ...
Samme elev skrev da blant mye annet : " ... Språket er nok det viktigste et folk kan arve etter forfedrene .
Seamma oahppi dalle čálii earret ollu eará : " ... Giella gal várra lea deaŧaleamos maid sáhttá árbet ovdaváhnemiin .
Det samiske språket er viktig for oss som vil være samer .
Sámegiella lea deaŧalaš midjiide geat háliidat leat sápmelažžan .
De som prøver å benekte sin samiske herkomst , river ned , tråkker på og ødelegger det forfedrene har gitt dem .
Sii geat geahččalit biehttalit iežaset sámi seađu , gaikkodit , dulbmet ja bilidit dan maid ovdaváhnemat leat sidjiide skeŋken .
Dette er direkte synd mot det fjerde bud . ...
Dát lea njuolgga suddu njealját báhkkoma vuostá . ...
fedrearven vil nok heller være en ballast for livet enn en byrde , bare vi vil være oss selv , og bare vi er villige til å føre fedrearven videre . "
váhnemiid árbi gal baicca lea ávkin eallimis iige noađđin , go mii fal háliidat leat mat mii leat , ja go fal leat mielas viidásut fievrredit váhnemiid árbbi . "
Etter femti års drift ble Den samiske folkehøgskolen lagt ned i 1985 .
Maŋŋá vihttalot jagi doaimma , de heaittihuvvui Sámi álbmotallaskuvla 1985:s .
De siste ti årene var på mange måter preget av usikkerhet .
Maŋimuš logi jagi lei dilli máŋggaláhkai eahpesihkar .
Samisk ungdom søkte ikke lenger skolen i tilstrekkelig antall .
Eai šat doarvái ollu sámi nuorat ohcan skuvlii .
Utdanningsbehovet var etter hvert dekket av den offentlige skolen , selv om fag som duodji fortsatt lå etter .
Oahpahusdárbbu duhtadii dađistaga almmolaš skuvla , vaikko duodjefága ain lei bázahallan .
Diskusjonen om samisk språk og kultur ble stadig heftigere utover i 1960-årene .
Digaštallan sámegiela ja - kultuvrra ektui garai dađistaga 1960-logus .
Striden ble av noen karakterisert som språklig borgerkrig i Karasjok , og gikk i stor grad etter de politiske partigrenser .
Riiddu leat muhtumat gohčodan gielalaš siskkáldassoahtin Kárášjogas , ja čuovui mealgadii politihkalaš bellodatrájiid .
Det dreide seg kort og godt om det samiske språks livsrett i skolen og i dagliglivet .
Dát lei duohtadilis sámegiela ceavzima birra skuvllas ja beaivválaš eallimis .
Nå må det bli slutt på dette overformynderiet .
Dál ferte heaittihit dán bajábealhovdema .
Mange av de eldre var imidlertid positive til skolen , som hadde gitt dem en start i livet , og bl.a. etter oppmuntring av disse , ble skolen startet opp igjen .
Máŋga vuorrasut olbmo gal dattetge ledje positiivvalaččat skuvlii , mii lei sidjiide láhčán vuođu eallimis , ja ee. sin ávžžuhusa mielde , de álggahuvvui skuvla fas .
Men elevtilgangen var så svak at driften etter noen få år igjen måtte innstilles .
Muhto ledje nu unnán oahppit ahte doaimma heaittihedje fas moadde jagi maŋŋá .
Ved nedleggelsen sa tidligere rektor ved skolen , Thor With , bl.a. : - Etter 50 års tjeneste for samisk ungdom er ikke lengere Den samiske folkehøgskolen et tilbud .
Heaittiheami oktavuođas dajai ovddeš skuvlarektor , Thor With , ee. : - Maŋŋá 50 jagi bálvalusa sámi nuoraide ávkin , de ii leat šat Sámi álbmotallaskuvla mihkkege fálaldagaid .
Den har gjort sin tjeneste - en meget viktig tjeneste .
Dat lea bálvalan oasis - hirbmat deaŧalaš bálvalusa addán .
Helt fra første året den kom i gang har denne skolen måttet kjempe for sin eksistens .
Vuosttaš jagi rájes go skuvla álggahuvvui , de lea dát skuvla ferten rahčat birgejumis ovddas .
Den måtte først av alt vinne tillit blant samisk ungdom , og den gjorde det .
Vuosttažettiin dat fertii oažžut luohttámuša sámi nuoraid gaskkas , ja dan gal dagai .
Den måtte også kjempe for sin plass hos myndighetene og hos de misjonskritiske skeptikerne .
Dat fertii maiddái soahtat oažžut doarjaga eiseválddiin ja miššonmoaitálas eahpideddjiin .
I et intervju sa en gang en tidligere elev ved Den samiske Folkehøgskolen : - Her var det godt å være .
Jearahallamis dajai oktii muhtun Sámi álbmotallaskuvlla ovddeš oahppi : - Dáppe lei buorre dilli .
Her ble jeg klar over hvem jeg selv var .
Dáppe mun ohppen gii mun ieš lean .
Her fikk jeg mot til å se framover , og tro til å se oppover .
Dáppe mun duostagohten ovddasguvlui smiehttat , ja oskut bajásguvlui .
Samisk gudstjeneste i Akershus slottskapell .
Sámi ipmilbálvalus Akershusa šloahttakapeallas .
Blix , Erik Schytte : Kirker og kirkeliv i Karasjok .
Gáldut : Blix , Erik Schytte : Kirker og kirkeliv i Karasjok .
Tromsø 1974 Halvorsen , Karen : Fra Almueskolens historie Historisk tidsskrift .
Tromsø 1974 Halvorsen , Karen : Fra Almueskolens historie Historisk tidsskrift .
4-1991 Universitetsforlaget Hætta , Odd Mathis : NRK .
4-1991 Universitetsforlaget Hætta , Odd Mathis : NRK .
`s samiske sendinger 1946-84 .
`s samiske sendinger 1946-84 .
UIT 1984 Lindkjølen , Hans : J. A. Friis og samene .
UIT 1984 Lindkjølen , Hans : J. A. Friis og samene .