pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det har vært laget ulike rapporter og ulike ordninger er blitt prøvd uten at dette har hjulpet nevneverdig på de store økonomiske tapene som beitenæringen tilføres av rovdyr.
Leat dahkkon máŋggalágan raporttat ja máŋggalágan ortnegat leat geahččaluvvon, muhto unnán ávki lea leamaš eastadit ruđalaš vahágiid maid guohtonealáhusat gillájit borasspiriid geažil.
Næringens innspill har ikke blitt hørt i forvaltningen, og ønsket resultat når det gjelder forvaltning og de reelle tap er ikke oppnådd.
Ealáhusaid rávvagat eai leat váldon vuhtii hálddašeamis, ja sávvojuvvon bohtosat eai leat ollašuvvan hálddašeamis, eai ge duohta vahágat leat gokčojuvvon.
Våren 2017 har vært ekstrem for reindriftsnæringen når det gjelder angrep av rovdyr, og da spesielt ørn, på kalvingsområdene.
2017 giđđa lea leamaš erenoamáš váttis boazoealáhussii mii guoská borasspire fallehemiide, ja dalle erenoamážit goaskin guottetbáikkiin.
Sametinget mener at det er ett eksempel på at rovdyrbestanden er uten kontroll.
Sámediggi oaivvilda ahte dá lea okta ovdamearka ahte borasspirelogus ii dávis duohtavuođain.
Sametingets plenum mener det må iverksettes strakstiltak for å bøte på skadene som allerede skjedd, og følgende strakstiltak må iverksettes:
Sámedikki dievasčoahkkin oaivvilda ahte fertejit bidjat johtui dárbbašlaš doaimmaid eastadit vahágiid mat leat juo dáhpáhuvvon, ja jođánit bidjat johtui čuovvovaš doaimmaid:
opprettelse av fellingslag som bekostes av staten
- Ásahit bivdinjoavkku maid stáhta máksá
det må gis fellingstillatelse straks det meldes om rovdyrangrep
- Addit bivdinlobi ovttatmanos go dieđihuvvo borasspire falleheapmi
en styrking av nødvergeparagrafen for å tilpasse denne paragrafen de reelle behov for beitenæringene, for eksempel når det gjelder ørn.
- Nannet heahteparagráfa heivehan dihte dan paragráfa daidda duohta dárbbuide guohtonealáhusaid váste, nu go ovdamearkka dihte mii guoská goaskimii.
rovdyrtap må godtas som slakteuttak
borasspirevahát ferte dohkkehuvvot njuovvangáibádussan
rovdyrbestanden bør totalfjernes i kalvingsområder
- Borasspiriid ferte áibbas jávkadit guottetbáikkiin
utenfor kalvingsområdene skal bestandene minskes kraftig.
- Olggobealde guottetbáikkiid galget borasspiret garrasit unniduvvon
Sametingets plenum håper Stortingets politikere tar dette på alvor.
Sámedikki dievasčoahkkin sávvá ahte Stuoradikki politihkkárat váldet dan duođalaččat.
Det er en reell krise for beitenæringene i de samiske områdene og også øvrige deler i landet.
Dat lea duođalaš heahtedilli guohtonealáhusaide sámi guovlluin ja maiddái eará guovlluin riikkas.
Bestandsmålene kan ikke være slik at de truer beitenæringenes eksistens, men på et nivå slik at beitenæringene skal ha mulighet til å utvikle seg.
Borasspirehivvodagat eai galgga leat nu alladat ahte leat áitagiin guohtonealáhusaid eallinvuohkái, muhto dan dásis ahte guohtonealáhusain galgá vejolašvuohta ovdánit.
Sametingets plenum - 014/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 014/17
Plenumledelsens innstilling: - Nye saker 1 - 6 sendes til sametingsrådet for behandling.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: - Ođđá áššit 1 - 6 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
- Ny sak 7 behandles fredag som første sak.
- Ođđá ášši 7 meannuduvvo bearjadaga vuosttaš áššin.
Det ble ikke votert over saken.
Dan áššis ii jienastuvvon.
V Taleliste og replikkordskifte
Sáhkavuorrolistu ja replihkat
- Nye saker 1 - 6 sendes til sametingsrådet for behandling.
Ođđa áššit 1 - 6 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
- Ny sak 7 behandles fredag som første sak.
Ođđá ášši 7 meannuduvvo bearjadaga vuostta š áššin.
Saken avsluttet 31.05.2017 kl. 16.25
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 31.05.
Ášši/Sak 015/17
Ášši 015/17
Spørsmål 1: Representant Henrik Olsen, NSRs sametingsgruppe - Videre arbeid med Bååstede- prosjektet Spørsmål 2: Representant Thomas Åhrén, NSRs samtingsgruppe - Militære aktiviteter i sørsamink område Spørsmål 3: Representant Ellinor Marita Jåma, Åarjel-saemiej Giëlh - Helsetilbudet til den samiske befolkningen i sørsamisk område.
Gažaldat 1:: Áirras Henrik Olsen, NSR:a sámediggejoavku - Viidáset bargu Bååstede-prošeavttain Gažaldat 2: Áirras Thomas Åhrén, NSR:a sámediggejoavku - Militeara doaimmat lullisámi guovllus Gažaldat 3: Áirras Ellinor Marita Jåma, Åarjel-saemiej Giëlh - Dearvvašvuođafálaldagat sámi álbmogii lullisámi guovllus
Sametingets plenum - 015/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 015/17
Saken påbegynt 31.05.2017 kl. 17.00 Votering Av 39 representanter var 33 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 31.05.17 dii. 17. 00. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 33 čoahkis.
Saken avsluttet 31.05.2017 kl. 18.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 31.05. 17 dii. 18.10
Ášši/Sak 016/17
Ášši 016/17
16/5393
16/5393
27.04.17
27.04.17
SR 105/17
SR 105/17
29. – 30.
29. – 30.
05.17
05.17
31.05. – 02.
31.05. – 02.
06.17
06.17
SP 16/17
DC 16/17
Sametinget har drøftet Melding om duodji.
Sámediggi lea ságaskuššan Sámediggedieđáhus duoji birra.
Meldingen er vedlagt protokollen.
Dieđáhus čuovvu mielddusin protokollii
1 Innledning
1 Álgu
Dette er første gang Sametinget avgir en egen melding om duodji.
Dá lea vuosttaš geardi go Sámediggi hábme sierra dieđáhusa duoji birra.
Målet med meldingen er å utvikle et styringsdokument for duodji og signalisere tydeligere målsettinger for det politiske arbeidet.
Ulbmilin dieđáhusain lea ovddidit stivrendokumeantta duoji ovddas ja buktit čielgasit mihttomeriid politihkalaš bargui.
Sametinget må ha en langsiktig politikk og strategi for utviklingen av duodji.
Sámedikkis ferte leat guhkitáiggi politihkka ja strategiijat movt duoji ovddidit.
I likhet med andre næringer skjer det endringer blant annet i de økonomiske rammebetingelsene, rettsutvikling og innenfor duodjinæringen.
Seamma ládje go eará ealáhusain, de dáhpáhuvvet rievdamat earret eará ekonomalaš rámmaeavttuin, riektedoaimmaheamis ja duodjeealáhusas.
Duodji er en kulturbærende næring som har stor betydning for samiske språk og kultur og samisk næringsutvikling.
Duodji lea kulturguoddi ealáhus mas lea ollu dadjamuš sámi gillii ja kultuvrii ja sámi ealáhusovddideapmái.
Det er viktig å sikre at duodji overlever både som kultur og næring.
Lea dehálaš sihkkarastit ahte duodji ceavzá sihke kultuvran ja ealáhussan.
Duodji er også et viktig identitetsskapende element i det samiske samfunnet.
Duodji lea maid dehálaš identitehtahuksemii sámi servodagas
Sametinget har et overordnet mål om å utvikle duodji som en framtidsrettet og attraktiv næring.
Sámedikkis lea bajit mihttomearri ovddidit duoji boahtteáigásaš ja geasuheaddji ealáhussan.
Denne meldingen avgrenses derfor mot duodji som næring.
Dát dieđáhus lea danin ráddjejuvvon duodjái ealáhussan.
Økt omsetning av egenprodusert duodji for et større marked står sentralt i Sametingets satsing.
Eanet vuovdin iežasbuvttaduvvon duojis stuorit márkanii, lea guovddážis Sámedikki áŋgiruššamis.
Med dette menes at duodjinæringen er istand til å tilpasse seg endringer og utfordringer i næringen, og at profesjonaliteten, inntjeningen og lønnsomheten i næringen økes.
Dáinna oaivvilduvvo ahte duodjeealáhusas nákce heivehuvvot rievdadusaid mielde ja hástalusaid mat leat ealáhusas, ja ahte profešunalitehta, dinen ja gánnáhahttivuohta lassánit ealáhusas.
2 Status duodjinæringen
2 Stáhtus duodjeealáhus
2.1 Økonomisk rapport
2.1 Ekonomalaš raporta
Det har blitt utarbeidet økonomiske rapporter om utviklingen i duodjinæringen siden 2006.
Duodjeealáhusa ovddideapmái leat ráhkaduvvon ekonomalaš raporttat jagi 2006 rájes.
Rapportene beskriver næringens økonomiske situasjon, og de årlige forhandlingene om næringsavtale for duodji tar utgangspunkt i denne.
Raporttain válddahuvvo ealáhusa ekonomalaš dilli, ja jahkásaš šiehtadallamat duoji ealáhusšiehtadusa birra váldet vuolggasaji das.
Rapportene viser økonomisk status for duodjiutøvere som har søkt driftstilskudd til Sametinget.
Raporttat čájehit duojáriid ekonomalaš stáhtusa, geat leat ohcan doaibmadoarjaga Sámedikkis.
Det er også gjort en sammenligning med tilsvarende oversikter for de tre foregående årene.
Maŋimuš golmma jagi vástesaš geahčastagat leat maiddái buohtastahttojuvvon.
Analysene er basert på data fra søknadene om forrige års økonomiske forhold.
Analysat leat vuođđuduvvon ohcamiid dáhtoniidda ovddit jagiid ekonomalaš dili ektui.
Oppsummert viser analyser fra økonomisk rapport 2016 at den gjennomsnittlige duodjiutøveren driver et enkeltmannsforetak, er kvinne og bosatt i Finnmark.
Go čoahkkáigeassá, de čájehit analysat ekonomalaš raportta ektui 2016:s ahte gaskamearálaš duojáris lea oktoolbmo fitnodat, lea nissonolmmoš ja ássá Finnmárkkus.
Driftstilskuddet fra Sametinget er fortsatt en viktig faktor for utøverens økonomi.
Sámedikki doaibmadoarjja lea ain deaŧalaš fáktora duojára ekonomiijai.
Uten driftstilskudd ville den gjennomsnittlige utøveren hatt et marginalt overskudd i sin virksomhet.
Almmá doaibmadoarjaga haga livččii gaskamearálaš duojáris leamaš marginála badjelbáza doaimmastis.
Gjennomsnittlig omsetning er ca kr 315.000. Det er stor variasjon i omsetningen av egenprodusert duodji for utøverne, fra 2,8 millioner kroner til 51.000 kroner.
Oktiibuot ohcciid gaskkas lei gávpejohtu ieš- duddjon dujiin 8,5 miljon ru. Gaskamearálaš gávpejohtu lea sullii 315.000 ru. Iežas duddjon duoji gaskkas lea gávpejohtu hui máŋggalágan, 2,8 miljon ru rájes gitta 51.000 ruvdnui.
Sametinget antar at denne omsetningen også har andre ringvirkninger så som utsalgssteder for duodji, vanlige butikker, messearrangementer etc. I 2014 var kostnader til produksjonen større enn omsetningen i duodji.
Sámediggi jáhkká ahte dán gávpejođus leat maiddái eará oalgeváikkuhusat nugo duodjegávppit, dábálaš buvddat, meassodoalut jna. 2014:s ledje buvttadangolut eanet go duoji gávpejohtu.
Det førte blant annet til at overskuddet (driftsresultatet)gikk ned i 2014.
Dat dagahii earret eará dan ahte badjelbáza (doaibmaboađus) njiejai 2014:s.
Ingen utøvere har rapportert underskudd i 2015 mot at det var 2 utøvere med underskudd i 2014.
Oktage duojár ii leat dieđihan vuolláibáhcaga 2015:s ja guovtti duojáris lei vuolláibáza 2014:s.
Det er for tidlig å si om det er en tendens eller ikke. Det var 27 søkere som sendte inn sine søknader på driftstilskudd i 2015 og 2016.
Vuos lea menddo árrat dadjat ahte leago dát tendeansa vai ii. 27 ohcci sáddejedje doaibmadoarjjaohcamiid 2015:s ja 2016:s.
Dette er 33 prosent av de registrerte duodjiutøverne.
Dát lea 33 % registrerejuvvon duojáriid gaskkas.
Dette er et markert færre antall søkere enn fra 2013 og tidligere år.
Dát leat hui ollu unnit ohccit go ledje jagi 2013 ja ovddit jagiid ektui.
Rapporten sier ikke noe om årsaken til nedgang i antall søkere.
Raporttas ii daddjojuvvo mihkkege dan birra manne ohcciid lohku lea njiedjan.
Det kan tenkes at søkertekniske forhold, naturlig avgang og kontroll av regnskap som Sametinget startet med i 2012 kan bidra til en forklaring.
Sáhttá jurddašit ahte ohcciteknihkalaš bealit, lunddolaš heaitin ja rehketdoalu bearráigeahččan, maid Sámediggi álggahii 2012:s sáhttet leat čilgehussan.
Tabell 2.1: Andelen søkere av alle registrerte utøvere
Tabealla 2.1: Man ollu ohccit buot registrerejuvvon duojáriid gaskkas
Rapport for år
Dán jagi raporta
Ant søkere
Man ollu ohccit
Ant reg. utøvere
Man ollu reg. ohccit
% søkere
% ohcciin
Tallgrunnlaget for rapportene dermed er noe spinkelt til å trekke generelle konklusjoner om den økonomiske utviklingen i duodji.
Raporttaid loguid vuođul leage nu váttis geassit oppalaš konklušuvnnaid duoji ekonomalaš ovdáneami birra.
Med få respondenter kan mindre endringer føre til store relative utslag i statistikken.
Go nu unnán leat vástidan, de sáhttet unna rievdadusat dagahit hui ollu bohtosii statistihkas.
Likevel gir det oss en pekepinn over den økonomiske utviklingen i duodjinæringen.
Dattetge čájeha dat midjiide veaháš movt duodjeealáhusa ekonomalaš dilli lea ovdánan.
Den gjennomsnittlige duodjiutøveren er (for søknadsåret 2016):
Gaskamearálaš duojár lea (ohcanjagis 2016:s):
Vedkommende utøver driver et enkeltmannsforetak, er kvinne og bosatt i Finnmark.
Duojár doaimmaha ovttaolbmofitnodaga, lea nissonolmmoš ja ássá Finnmárkkus.
Av en total omsetning på 298.000 utgjør egenproduksjon av duodji 220.000.
Ollislaš gávpejođus mii lea 298.000 ru, lea ieš duddjon dujiid oassi 220.000.
Omsetningen er på samme nivå som 2014, mens andelen egenproduksjon er gått noe ned.
Gávpejohtu lea seamma go 2014:s, muhto iežas duoji oassi lei veaháš njiedjan.
Driftsresultatet er 40 prosent, en økning på 13 prosent i forhold til tallene fra 2014
Doaibmaboađus lea 40 %, mas lea 13 % lassáneapmi 2014 loguid ektui.
Driftstilskuddet er fortsatt en viktig faktor for utøverens økonomi.
Doaibmadoarjja lea ain deaŧalaš duojáriid ekonomiijai.
I 2015 var det ingen utøvere med underskudd, mens det i 2014 var to og fire i 2012.
2015:s ii lean ovttage duojáris vuolláibáza, muhto 2014:s lei guoktásis ja 2012:s njealljásis.
Ti av søkerne i 2015 unngikk underskudd på grunn av det mottatte driftstilskuddet.
Logis ohcciid gaskkas garve vuolláibáhcaga dan geažil go ožžo doaibmadoarjaga.
Duodjiaktøren som har rapportert inn sine tall for 2015 er ikke så veldig ulik den aktøren som har rapportert sine tall tidligere år.
Duodjeaktevra lea mii lea dieđihan loguidis 2015 ovddas, ii leat nu olus earálágan dan aktevrras mii lea dieđihan loguidis ovddit jagiin.
For søknadsåret 2015 og 2016 kommer 67 prosent av søkerne fra Kautokeino og Karasjok.
Ohcanjagiin 2015 ja 2016 bohte 67 % ohcciin Guovdageainnus ja Kárášjogas.
Andelen søkere fra Kautokeino er stabilt.
Ohcciid lohku Guovdageainnus lea stabiila.
Det er en liten nedgang i antall søkere fra Karasjok og en tilsvarende liten økning av søknader fra andre steder.
Kárášjogas leat veaháš geahppánan ohccit ja vásttolaččat leat ohccit veaháš lassánan eará báikkiin.
I gruppen andre inngår søknader fra Nesseby, Tana, Porsanger, Kåfjord, Røros, Nordreisa, Sørfold og Sørreisa.
Jovkui earát gullet Unjárga, Deatnu, Porsáŋgu, Gáivuotna, Røros, Ráisa, Sørfold ja Ráisavuotna.
Det er fortsatt en klar overvekt av kvinnelige søkere (70 prosent) – det samme som forrige år.
Ain leat čielgasit eanet nissonolbmot geat ohcet (70%) – nugo ovddit jagiin ge.
Denne kjønnsfordelingen har vært relativt stabil siden 2010.
Dát sohkabealjuohku lea leamaš viehka stabiila jagi 2010 rájes.
Rapporten sier ikke noe om aldersfordeling på søkerne.
Raporttas ii daddjojuvvo mihkkege ohcciid ahkejuogu birra.
For søknadsåret 2015 kom to søknader fra aksjeselskaper, resten var enkeltmannsforetak.
Ohcanjagis 2015 bohte guokte ohcama oasusservviin, loahppa bođii ovttaolbmofitnodagain.
I 2016 var det tre søknader fra aksjeselskap, resten er enkeltmannsforetak.
2016:s bohte golbma ohcama oasusservviin, loahppa bođii ovttaolbmofitnodagain.
For søknadsåret 2015 har en fjerdedel av søkerne formell utdanning i duodji.
Ohcanjagis 2015 lei njealjádas oasis ohcciin formála duodjeoahppu.
Med formell utdanning menes fagbrev eller høyere utdanning.
Formála oahppun oaivvilduvvo fágareive dahje alit oahppu.
Rapporten tar ikke for seg den tradisjonelle kunnskapsoverføringen som skjer i hjemmet.
Raporttas ii leat dan árbevirolaš máhtu fievrrideami birra mii dáhpáhuvvá ruovttus.
Seks personer har fagbrev og én person har høyere utdanning.
Guđa olbmos lea fágareive ja ovttas lea alit oahppu.
Det er like mange personer som rapporterer at de har fagbrev innen duodji i 2012 som i 2014.
Seamma ollu olbmot dieđihit ahte sis lea fágareive duojis 2012:s nugo 2014:s.
I 2012 var det seks personer som rapporterte at de hadde høyere utdanning.
2012:s dieđihedje guhtta olbmo ahte sis lea alit oahppu.
For søknadsåret 2016 har ca 40% formell utdanning innen duodji.
Ohcanjagis 2016 lei sullii 40 % formála oahppu duojis.
Åtte personer har fagbrev og to personer har høyere utdanning.
Gávcci olbmos lei fágareive ja guovtti olbmos lei alit oahppu.
Totalt var omsetning av egenprodusert duodji 7,3 millioner kroner i 2015 mot 8,5 millioner i 2016. Gjennomsnittlig omsetning er kr 303 000 i 2015 og ca kr 315 000 i 2016.
Ollásit lei iežas duojis gávpejohtu 7,3 miljon ru 2015:s go seamma lohku 2016:s lei 8,5 miljon ru. Gaskamearálaš gávpejohtu lea 303 000 ru 2015:s ja sullii 315.000 ru 2016:s.
Det er stor variasjon i omsetningen av egenprodusert duodji for utøverne, fra over 2 millioner kroner til 50 000 kroner.
Iežas duddjon duojis leat stuorra erohusat gávpejođus, 2 miljon ru rájes gitta 50 000 ru rádjai.
I 2014 viser tallene at driftsresultatet er redusert fra kr 107 000 i 2008 til kr 103 000.
2014:s čájehit logut ahte doaibmaboađus lea unnon 2008 rájes 107.000 ruvnnus 103.000 ruvdnui.
Dersom vi utelater de to store utøverene for 2014 får vi et fall i både inntekter, kostnader og resultat.
Jos mii guođđit eret guokte stuorámus duojára 2014:s, de gahččet sihke sisaboađut, golut ja boađus.
Nedgang i gjennomsnittlige totale inntekter på kr 52 000, mens driftsresultatet viser en nedgang på kr 28 000.
Gaskamearálaš ollislaš sisaboahtu njiejai 52.000 ru, go fas doaibmaboađus lea 28.000 ru unnit.
Når vi utelater de tre største utøverne i materialet for 2015 får vi et fall i både inntekter, kostnader, mens driftsresultatet fortsatt viser en stigning.
Jos mii guođđit eret golbma stuorámus duojára jagi 2015 ektui, de lea njiedjan sihke sisaboahtu, golut, go fas doaibmaboađus ain čájeha goargŋuma.
Nedgang i gjennomsnittlige totale inntekter på kr 55.000, mens driftsresultatet viser en økning på kr 15.000.
Gaskamearálaš ollislaš sisaboahtu lea njiedjan 55.000 ru, go fas doaibmaboađus čájeha 15.000 ru lassáneami.
Av de 27 søkerne i 2015 har 12 utøvere (44 prosent) inntekter utenom duodji.
27 ohcci gaskkas 2015:s lea 12 duojáris (44 %) sisaboahtu duoji lassin.
Tre av disse har andre inntekter som er større enn inntektene fra duodji-aktiviteten.
Golbmasis sis leat eará sisaboađut mat leat stuorát go sisaboahtu duodjedoaimmas.
Fem av disse har relativt små (marginale) andre inntekter.
Vihttasis sis lea viehka unnán eará sisaboahtu (marginála).
De fire siste har andre inntekter rundt halvparten av duodji-inntektene.
Loahppa njealljásis lea sisaboahtu sullii bealli duodjesisaboađus.
Av de 27 søkerne i 2016 har 10 utøvere (37 prosent) inntekter utenom duodji.
27 ohcci gaskkas 2016:s lea 10 duojáris (37 %) sisaboahtu duoji lassin.
Tre av disse har andre inntekter som er større enn inntektene fra duodji-aktiviteten.
Golbmasis sis lea eará sisaboahtu stuorát go sisaboahtu duodjedoaimmas.
Tre har relativt små (marginale) andre inntekter.
Golbmasis sis lea viehka unna eará sisaboahtu (marginála).
De fire siste har i gjennomsnitt andre inntekter rundt halvparten av duodji-inntektene.
Loahppa njealljásis lea gaskamearálaččat eará sisaboahtu sullii bealli duodjesisaboađu ektui.
Som tidligere år er det for søknadsåret stor variasjon mellom den utøver som har den høyeste totale inntekten (ca 3,3 mill) og den utøver med den laveste (51.000). Det er et relativt markert skille i utviklingen i gjennomsnittlige inntekter og kostnader fram til 2010 og etter 2010.
Nugo ovddit jagiin ge, de leat ohcanjagis stuorra erohusat duojáriid gaskka, alimus ollislaš sisaboahtu lei sullii 3,3 miljon ru ja unnimus sisaboahtu duojára nammii lei 51.000 ru. Gaskamearálaš sisaboađuid ja goluid ovdáneamis jagi 2010 rádjai ja maŋŋá jagi 2010 lea viehka čielga erohus.
Tallene for 2014 viser en liten tilbakegang fra 2012, men fortsatt en stigning i forhold til 2010.
2014 logut čájehit veaháš njiedjama jagi 2012 rájes, muhto ain lassáneami jagi 2010 ektui.
Tallene for regnskapsåret 2015 for samtlige utøvere viser at selv om økningen i kostnader og inntekter flater noe ut går driftsresultatet opp med ca 10 %.
2015 rehketdoallologut buot duojáriid ektui čájehit ahte vaikko golut lassánit ja sisaboađut dássánit veaháš, de goargŋu doaibmaboađus sullii 10 %:ain.
Rapportene for 2015 og 2016 viser at den viktigste salgskanalen er direkte salg.
Jagiid 2015 ja 2016 raporttat čájehit ahte deaŧaleamos vuovdinkanála lea njuolga vuovdin.
Praktisk talt alle mener dette er viktig.
Buohkat oaivvildit ahte dát lea deaŧalaš.
Men også messer – som langt på vei også er en direkte salgskanal – kommer høyt opp.
Muhto maiddái meassat – mii oalle guhkás lea njuolga vuovdinkanála – boahtá hui bajás.
Internett og postordresalg anses som de minst viktige salgskanalene.
Interneahtta ja poastta bokte vuovdin leat sin mielas heajumus vuovdinkanálat.
2.2 Definisjon av duodji
2.2 Duoji meroštallan
Ved utformingen av en langsiktig politikk for duodjinæringen er det nødvendig å ha en oppfatning om hva duodji er.
Guhkes áiggi politihka hábmema oktavuođas duodjeealáhusa várás lea dárbu áddet mii duodji lea.
Hvor går grensen mellom et kommersielt masseprodusert produkt og duodji?
Mii lea erohus gávppálaš látnalasbuvttaduvvon buktaga ja duoji gaskka?
Hvilken vekt skal samisk kultur skal ha i den framtidige utviklingen av duodji?
Makkár deaddu sámi kultuvrras galgá leat duoji ovddideamis boahtteáiggis?
Samtidig skaper samisk nydesign nye markeder og nye kundegrupper.
Dasto buktá sámi ođđa design ođđa márkaniid ja ođđa kunddarjoavkkuid.
For enkelte er samisk inspirerte klær en viktig del av den samiske identiteten.
Muhtumiidda leat sámi hápmásaš biktasat deaŧalaš oassi sámi identitehtas.
Duodjiproduksjonen vil endre seg med utviklingen i resten av samfunnet.
Duodjebuvttadeapmi rievdá muđui servodatovdánemiin.
Det kommer nye materialer, nye produkter, ny design, nye produksjonsmetoder, nye råvarer og nye markeder.
Bohtet ođđa ávdnasat, ođđa buktagat, ođđa design, ođđa buvttadanvuogit, ođđa ráhkadanávdnasat ja ođđa márkanat.
Det er ulik grad av mekanisering innenfor duodjinæringen og det er også ulike oppfatninger om hvilke materialer som kan tillates i duodjiproduksjonen.
Duodjeealáhus mekaniserejuvvo iešguđege dásis ja leat maiddái iešguđege áddejumit das makkár ávdnasiid sáhttá leat lohpi geavahit duoji buvttadeamis.
Dette skaper utfordringer ved en definisjon av duodji, og en definisjon må av den grunn være såpass fleksibel og overordnet at den tar hensyn til blant annet framtidige endringer.
Dát buktá hástalusaid duoji meroštallamii, ja meroštallan ferte dan geažil leat dan muttos dávggas ja bajimuš dásis ahte das vuhtiiváldojuvvojit earret eará boahtteáiggi rievdadusat.
Innenfor duodjinæringen finner vi dag både tradisjonell duodji og ny samisk design.
Duodjeealáhusa siskkobealde gávdnat mii dál sihke árbevirolaš duoji ja ođđa sámi design.
Siden duodji kan være så mangeartet, har det over lengre tid vært forsøkt å få til en felles definisjon av duodji.
Go juo duodji sáhttá leat nu máŋggalágan, lea guhkit áiggi geahččaluvvon oččoduvvot oktasaš duodjemeroštallan.
De samiske duodjiorganisasjonene Sámiid Duodji og Duojáriid Ealáhussearvi kom i 2014 fram til at en detaljert definisjon for all duodji ikke er mulig, men ble enige om en felles overordnet definisjon av duodji: «Duodji er et samisk samlebegrep for all form for skapende aktiviteter utformet av duojár.
Sámi organisašuvnnat Sámiid Duodji ja Duojáriid Ealáhussearvi gávnnahedje 2014:s ahte detállja dási meroštallama duodjái ii leat vejolaš dahkat, muhto šadde ovttaoaivilii bajimuš dási duodjemeroštallamis: «Duodji lea sámi čoahkkedoaba buot buvttadeaddji doaimmain maid duojár dahká.
Dette omfatter håndverk, brukskunst og bearbeidede materialer med basis i samisk kultur og tradisjoner.
Dása gullet giehtaduodji, atnudáidda ja muohkaduvvon ávdnasat mat vuolget sámi kultuvrras ja árbevieruin.
Duodjiproduksjon(duoddjon) omfatter fremstilling av egenproduserte kvalitetsvarer, bruksting, gjenstander og klær som gjenspeiler samisk levemåte og kulturtradisjoner både når det gjelder valg og bearbeiding av råmaterialer, samt den estetiske utfoldelsen ved formgivning, utforming og produksjons metode.»
Duddjomii gullá ráhkadit iežasbuvttaduvvon kvalitehtadiŋggaid, atnudiŋggaid, áđaid ja biktasiid mat čájehit sámi eallinmálle ja kulturárbevieruid sihke vuođđoávdnasiid válljema ja muohkadeami bokte, ja maid čábbudahttima viidodaga hábmemis ja buvttamálles.
I forbindelse med arbeidet som Samerådet har igangsatt om revitalisering av duodji merke, så har det vært forsøkt å få en felles definisjon av duodji over landegrensene.
” Barggu oktavuođas maid Sámiráđđi lea álggahan duodjemearkka ođđasis ealáskahttimis, de lea geahččaluvvon oažžut oktasaš meroštallama das mii duodji lea riikarájáid rastá.
Dette har imidlertid ikke latt seg gjøre.
Dán ii lean dattetge vejolaš dahkat.
Sametinget ser at en detaljert definisjon av duodji er en utfordring, og det er et spørsmål om en slik definisjon er hensiktsmessig.
Sámediggi oaidná ahte detállja dási meroštallan duojis lea hástalus, ja gažaldahkan lea ahte lea go dán lágan meroštallan ulbmillaš.
Det er viktig å ikke lage en så snever ramme for duodji som kan bidra til å hemme en naturlig utvikling av næringen.
Deaŧalaš lea ahte ii ráhkaduvvo nu gáržžes rámma duodjái mii sáhttá hehttehit ealáhusa lunddolaš ovdáneami.
En snever definisjon kan på sikt svekke betingelsene for en lønnsom næringsutvikling.
Gáržžes meroštallan sáhttá áiggi mielde hedjonahttit gánnáhahtti ealáhusovdáneami eavttuid.
En definisjon må av den grunn være såpass fleksibel og overordnet at den tar hensyn til blant annet framtidsretta utvikling i duodjinæringen.
Dan geažil ferte meroštallan leat dan muttos dávggas ja bajimuš dásis ahte dat váldá vuhtii earret eará duodjeealáhusa ovdáneami boahtteáiggis.
Sametinget mener derfor at definisjonen som duodjiorganisasjonene Sámiid Duodji og Duojáriid Ealáhussearvi kom fram til i 2014 vil være dekkende for det videre arbeidet.
Sámediggi oaivvilda ahte meroštallan maid duodjeorganisašuvnnat Sámiid Duodji ja Duojáriid Ealáhussearvi gávnnahedje 2014:s lea buorre bargui viidáseappot.
2.3. Aktører i duodji
2.3 Duoji aktevrrat
Duodjiorganisasjonene Sámiid duodji og Duojáriid Ealáhussearvi og Sametinget undertegnet en hovedavtale for duodjinæringen 29.03.05.
Duodjeorganisašuvnnat Sámiid duodji ja Duojáriid Ealáhussearvi ja Sámediggi vuolláičálle váldošiehtadusa duodjeealáhusa várás 29.03.05.
I avtalen går det fram at partene skal føre forhandlinger om en løpende næringsavtale for duodji med tiltak som tar sikte på en utvikling av næringen i samsvar med de politiske mål og retningslinjer for næringen som til enhver tid er vedtatt i Sametinget.
Šiehtadusas boahtá ovdan ahte bealit galget šiehtadallat dađistaga ealáhusšiehtadusa duodjái doaibmabijuiguin, maid ulbmilin lea ovddidit ealáhusa daid politihkalaš mihttomeriid ja ealáhusa njuolggadusaid mielde maid Sámediggi áiggis áigái mearrida.
Den største aktøren i duodji, Duodjeinstituhtta, er ikke en del av forhandlingene om næringsavtale for duodji.
Duoji stuorámus aktevra, Duodjeinstituhtta, ii leat mielde duodjeealáhusšiehtadusa šiehtadallamiin.
Duodjiorganisasjonene er Sametingets viktigste samarbeidsaktører innen duodjinæringen.
Duodjeorganisašuvnnat leat Sámedikki deaŧaleamos ovttasbargoaktevrrat duodjeealáhusa siskkobealde.
Organisasjonene oppnevner blant annet medlemmer til fagutvalg for duodji og økonomisk utvalg.
Organisašuvnnat nammadit earret eará lahtuid duoji fágalávdegoddái ja ekonomalaš lávdegoddái.
De utarbeider også en rekke utredninger og rapporter som danner viktige beslutningsgrunnlag også for Sametinget.
Dat ráhkadit maiddái ollu čielggadusaid ja raporttaid mat addet deaŧalaš mearrádusvuođu maiddái Sámediggái.
Sámiid duodjis formål er å fremme duodjiutøvernes interesser økonomisk, faglig, sosialt og kulturelt.
Sámiid duoji ulbmilin lea ovdánahttit duojáriid beroštumiid ekonomalaččat, fágalaččat, sosiálalaččat ja kultuvrralaččat.
Organisasjonen skal blant annet bedre duodjiutøvernes rammebetingelser.
Organisašuvdna galgá earret eará buoridit duojáriid rámmaeavttuid.
Den skal også være pådriver for utvikling av kulturbærende og næringsrettet duodjivirksomhet.
Dat galgá maiddái jođihit kulturguoddi ja ealáhusvuđot duodjedoaimma ovddideami.
Duojáriid Ealáhussearvis formål er å arbeide for at den enkelte duodjiprodusent får tilfredsstillende arbeidsbetingelser og utviklingsmuligheter.
Duojáriid Ealáhussearvvi ulbmilin lea bargat dan ala ahte ovttaskas duodjebuvttadeaddji oažžu dohkálaš bargoeavttuid ja ovdánanvejolašvuođaid.
Organisasjonen skal også fremme bedre rammevilkår for enkeltprodusenters lønnsomhet.
Organisašuvdna galgá maiddái ovdánahttit buoret rámmaeavttuid ovttaskas buvttadeddjiid gánnáhahttivuhtii.
Tabell 2.2 Medlemsutvikling i Sámiid Duodji og Duojáriid Ealáhussearvi fra 2012 – 2016:
Tabealla 2.2 Lahttoovdáneapmi Sámiid Duodji ja Duojáriid Ealáhussearvi jagiin 2012 – 2016:
Antall medlemmer
Man ollu lahtut
År
Jahki
Sámiid Duodji
Sámiid Duodji
Duojáriid Ealáhussearvi
Duojáriid Ealáhussearvi
Siden 2012 har antall medlemmer i Sámiid Duodji økt fra 170 til 193 i 2016.
Jagi 2012 rájes lea Sámiid Duoji lahttolohku lassánan 170 lahtus 193 lahttui 2016:s.
Duojáriid Ealáhussearvi er en mindre organisasjon enn Sámiid Duodji, og her har medlemsutviklingen mer eller mindre vært stabil de siste årene.
Duojáriid Ealáhussearvi lea unnit organisašuvdna go Sámiid Duodji, ja dás lea lahttolohku leamaš unnit eanet dássil maŋimuš jagiin.
Stiftelsen Duodjeinstituhtta har en viktig rolle i forhold til utvikling og veiledning av duodjifaglige spørsmål og regionale utviklingsprosjekter.
Vuođđudusas Duodjeinstituhtta lea deaŧalaš rolla duodjefágalaš áššiid ja regionála ovddidanprošeavttaid ovddideami ja bagadusa ektui.
Duodjeinsituhttas hovedmål er å fremme næringsutvikling med utgangspunkt i tradisjonell duodji.
Duodjeinstituhta váldoulbmilin lea ovdánahttit ealáhusovddideami árbevirolaš duoji vuolggasajis.
Duodjeinstituhtta skal også medvirke til å utvikle og bistå med fagkompetanse innen duodji, yte bistand og produktutvikling og produksjonsveiledning, initiere til å delta i forsøks- og utviklingsarbeid.
Duodjeinstituhtta galgá maiddái veahkehit ja ovdánahttit fágagelbbolašvuođa duoji siskkobealde, addit veahki ja ovdánahttit buktagiid ja addit buvttabagadusa, álggahit geahččalan- ja ovddidanbargui searvama.
Duodjienstitutuhtta har i 2017 5 lærlinger og en lærekandidat.
Duodjeinstituhtas leat leamaš 2017:s vihtta fidnooahppi ja okta oahppokandidáhta.
Opplæringskontoret i reindrift og duodji har hovedkontor i Kautokeino.
Boazodoalu ja duoji oahpahuskantuvrra váldokantuvra lea Guovdageainnus.
Opplæringskontoret har tilbud om fagopplæring til lærekandidat eller lærling innenfor duodjinæringen.
Oahpahuskantuvrras lea fágaoahpahusfálaldat oahppokandidáhtii dahje fidnooahppái duodjeealáhusa siskkobealde.
Et av vilkårene for bli tatt opp som lærling er at vedkommende har videregående skole innenfor duodjifaget.
Okta eavttuin ahte sáhttá váldojuvvot fidnooahppin lea ahte sus lea joatkkaskuvla dási duodjefága.
I perioden 2012 til 2016 har 16 lærlinger/ lærekandidater fått fagbrev.
Áigodagas jagi 2012 rájes jagi 2016 rádjai leat 16 fidnooahppi/ oahppokandidáhta ožžon fágareivve.
Det er også flere som har utsatt fagprøven til 2017.
Máŋgasat leat maiddái maŋidat fágareivve váldima jahkái 2017.
Tabell 2.3 Oversikt over antall lærlinger med fagprøve fra 2012 – 2016 (Opplæringskontoret for reindrift og duodji, 2017):
Tabealla 2.3 Geahčastat das man ollu ledje fidnooahppit fágareivviin jagiin 2012 – 2016 (Boazodoalu ja duoji oahpahuskantuvra, 2017):
Antall
Galle
Sametinget finansierer alle ovennevnte aktørene gjennom Sametingets årlige budsjettforhandlinger.
Sámediggi ruhtada buot bajábealde namuhuvvon aktevrraid Sámedikki jahkásaš bušeahttašiehtadallamiid bokte.
3 Sametingets virkemidler
3 Sámedikki váikkuhangaskaoamit
Sametinget avsetter og bruker betydelige midler til duodji.
Sámediggi várre ja geavaha ollu ruđaid duodjái.
I 2017 var det satt av kr 34,5 millioner til næringsformål.
2017:s lei várrejuvvon 34,5 miljon ruvnno ealáhusdoaimmaide.
Av dette er 14 millioner avsatt til duodji.
Dás manai 14 miljovdna duodjái.
Dette innebærer at 40 % av næringsbudsjettet er satt av til duodji.
Dát mielddisbuktá ahte 40% ealáhusbušeahtas lea várrejuvvon duodjái.
Regnskapet for 2016 viser at det ble brukt ca kr 15 millioner til duodji.
2016 rehketdoallu čájeha ahte geavahuvvui sullii 15 miljon ruvdno duodjái.
Dette innebærer at i 2016 ble 46 % av midlene som Sametinget disponerer til næring, brukt til duodji.
Dát mielddisbuktá ahte 2016:s manai 46% ealáhusruđain maid Sámediggi hálddaša, duodjái.
Tabell 3.1 Sametingets budsjett for duodjinæringen for 2016
3.1. tabealla Sámedikki 2016 bušeahtta duodjeealáhussii
Budsjett 2016
2016 Bušeahtta
Investerings- og utviklingstilskudd
Investeren- ja ovddidandoarjja
Opplæring, kurs HMS
Oahpahus, kurssat, HMS
Duodjistipend
Duodjestipeanda
Hospitering
Hospiteren
Tråendte/Jubileumsåret 2017
Tråante/ávvujahki 2017
Driftstilskudd
doaibmadoarjja
Velferdsordninger
čálgoortnegat
Salgsfremmende tiltak
vuovdindoaibmabijut
Duojáriid ealáhus searvi
Duojáriid Ealáhus Searvi
Sámiid duodji
Sámiid Duodji
Fag- og økonomisk utvalg
Fága- ja ekonomiijalávdegoddi
Sum næringsavtalen
Submi ealáhusšiehtadus
7 900 000
7 900 000
Duodjeinsituthtta, inkl veileder
Duodjeinstituhtta, oktan bagadalliin
4 565 000
4 565 000
Opplæringskontor, lærlinger
Oahpahuskantuvra, oahpahallit
1 589 000
1 589 000
Utenom avtalen
Olggobealde šiehtadusa
6 154 000
6 154 000
Totalt inklusiv næringsavtalen
Oktiibuot oktan ealáhusšiehtadusain
14 054 000
14 054 000
Sametinget satte i 2016 av 7,9 millioner kroner til Næringsavtalen, 4,5 millioner til Duodjeintituhtta og nær 1,6 millioner kroner til Oppplæringskontoret i budsjettet for 2016.
Sámediggi várrii 2016:s 7,9 miljon ruvnno Ealáhusšiehtadussii, 4,5 miljon ruvnno Duodjeinstituhttii ja lahka 1,6 miljon ruvnno Oahpahuskantuvrii 2016 bušeahtas.
3.1 Hovedavtalen for duodji
3.1 Duoji váldošiehtadus
Hovedavtalen for duodji ble vedtatt i 2005 og endret den 19.3.2007.
Duoji váldošiehtadus mearriduvvui 2005:s ja rievdaduvvui njukčamánu 19.b.2007.
Avtalen er inngått mellom Sametinget og duodjiorganisasjonene Landsorganisasjonen Sámiid Duodji og Duojáriid Ealáhussearvi.
Šiehtadusa duogábealde ledje Sámediggi ja duodjeorganisašuvnnat Sámiid Duodji riikkaorganisašuvdna ja Duojáriid Ealáhussearvi.
Avtalen angir blant annet retningslinjer og grunnlag for forhandlinger om næringsavtale for duodji og innretningen av duodjiregisteret.
Šiehtadusas lea earret eará njuolggadusaid birra ja ealáhusšiehtadusa šiehtadallamiid vuođu birra ja duodjeregistara sisdoalu birra.
3.2 Næringsavtalen for duodji
3.2 Duoji ealáhusšiehtadus
Næringsavtalen for duodji, som årlig fremforhandles mellom duodjiorganisasjonene Sámiid duodji og Duojáriid Ealáhussearvi og Sametinget, er Sametingets viktigste redskap for utvikling av duodji.
Duoji ealáhusšiehtadus, mii šiehtadallojuvvo jahkásaččat gaskal duodjeorganisašuvnnaid Sámiid Duodji, Duojáriid Ealáhussearvvi ja Sámedikki, lea Sámedikki deháleamos reaidu duoji ovddideamis.
Målet for næringsavtalen er å utvikle en næringsrettet duodji med økt lønnsomhet og omsetning av egenproduserte varer.
Ulbmil ealáhusšiehtadusain lea ovddidit ealáhuslaš duoji mii lea gánnáhahtti ja mas lea eanet vuovdin iežasbuvttaduvvon buktagiin.
Næringsavtalen inneholder blant annet driftstilskudd til duodjiutøvere, investerings- og utviklingstilskudd, etablerertilskudd, velferdsordninger, salgsfremmende tiltak og tilskudd til organisasjoner.
Ealáhusšiehtadusas lea earret eará doaibmadoarjaga birra duojáriidda, investeren- ja ovddidandoarjaga birra, álggahandoarjaga birra, čálgoortnegiid birra, márkanovddidandoaibmabijuid birra ja doarjaga birra organisašuvnnaide.
I tillegg inneholder næringsavtalen tiltak som avtales under forhandlingene så som kompetansehevende tiltak, merkevarebygging, tiltak innen salg og markedsføring etc.
Dasa lassin leat ealáhusšiehtadusas doaibmabijut maid šiehtadit šiehtadallamiid oktavuođas, nu go gelbbolašvuođalokten doaimmat, mearkagálvohuksen ja vuovdin- ja márkanastindoaimmat.
Partene setter av en totalramme og duodjimidlene øremerkes i en egen avsetning.
Áššebealálaččat bidjet ovdan oppalaš rámma ja duodjeruđat várrejuvvojit sierra ruhtavárremiid bokte.
Gjennom Sametingets årlige budsjettforhandlinger avsetter deretter Sametinget midler til duodjiformålene.
Sámedikki jahkásaš bušeahttašiehtadallamiid bokte várre dasto Sámediggi ruđaid duodjeulbmiliidda.
Dette gjelder både tiltakene som er fremforhandlet, og direkte tilskudd til Duodjeinstituhtta og Opplæringskontoret for reindrift og duodji.
Dát guoská sihke doaibmabijuide maid leat soabadan, ja njuolggodoarjagii Duodjeinstituhttii ja Boazodoallo- ja duoji oahpahuskantuvrii.
Sametingsrådet fastsetter regelverk for disse virksomhetene.
Sámediggeráđđi mearrida njuolggadusaid dáidda doaimmahemiide.
Driftstilskudd
Doaibmadoarjja
Driftstilskuddsordningen gjelder for duodjibedrifter som produserer tradisjonell duodji, og som er godkjent i duodjiregisteret.
Doaibmadoarjjaortnet guoská duodjefitnodagaide mat buvttadit árbevirolaš duoji, ja mat leat dohkkehuvvon duodjeregistarii.
Fagutvalget i duodji er oppnevnt av duodjiorganisasjonene.
Duoji fágalávdegotti leat duodjeorganisašuvnnat nammadan.
Det er Fagutvalget i duodji som foretar en konkret vurdering av hvert produkt og vedtar om søker kan godkjennes i duodjiregisteret eller ikke. Duodjiproduktene godkjennes enkeltvis, og fagutvalget legger til grunn ulike kriterier i denne vurderingen.
Dat lea duoji fágalávdegoddi mii árvvoštallá konkrehta juohke buktaga ja mearrida sáhttá go ohcci dohkkehuvvot duodjeregistarii vai ii. Duodjebuktagat dohkkehuvvojit ovttaid mielde, ja fágalávdegottis leat sierra eavttut dán árvvoštallamii.
Fagutvalget vurderer blant annet om produktet har basis i samisk kulturtradisjon, graden av maskinbearbeiding, hvilke materialer som er brukt, kvaliteten og bruken av produktet.
Fágalávdegoddi árvvoštallá earret eará lea go buktagis vuolgga sámi kulturárbevierus, man stuora oasis das buvttaduvvo mašiinnain, makkár ávdnasat leat geavahuvvon, kvalitehta ja masa buvtta geavahuvvo.
Samisk design kan ikke omfattes av driftstilskuddsordningen, men samisk design omfattes av andre ordninger innenfor duodji og kulturnæring som Sametinget forvalter.
Sámi design ii boađe doaibmadoarjjaortnega vuollái, muhto sámi design boahtá eará ortnegiid vuollái duoji ja kulturealáhusaid vuollái maid Sámediggi hálddaša.
For å kunne bli vurdert i duodjiregisteret, så er det et krav om at søker skal tilfredsstille vilkårene for registering av Sametingets valgmanntall, men trenger ikke å stå i mantallet.
Ohccis guhte áigu duodjeregistarii, gáibiduvvo ahte deavdá eavttuid leat mielde Sámedikki jienastuslogus, muhto ii dárbbaš leat čálihuvvon dasa.
Avtalepartene har i flere omganger vurdert om kravet til etnisitet skal slettes, men er blitt enige om å videreføre det.
Áššebealálaččat leat máŋgga gearddi árvvoštallan galget go sihkkut etnalaš gullevašvuođa gáibádusa, muhto leat šiehttan joatkit dainna.
I følge økonomisk rapport for duodjinæringen, har driftstilskudd blitt en viktigere del av duodjiutøverens økonomi enn tidligere.
Duodjeealáhusa ekonomalaš raportta mielde lea doaibmadoarjja šaddan dehálit oassi duojáriid ekonomiijii go ovdal.
Uten driftstilskudd ville den gjennomsnittlige utøveren hatt underskudd i sin virksomhet.
Doaibmadoarjaga haga livččii duojáriin vuolláibáza iežaset doaimmas.
En utfordring med denne ordningen er at det ikke finnes en omforent definisjon av hva duodji er.
Hástalus dáinna ortnegiin lea go eai leat áibbas ovttaoaivilis mii duodji lea.
Det er ulike oppfatninger blant annet om i hvor stor grad en kan tillate maskinbearbeiding av produkter før det ikke lenger kan defineres som duodji.
Leat iešguđet lágan ipmárdusat earret eará man stuora oassi buktagis sáhttá leat mášinduddjojuvvon, ovdal dan ii šat sáhte gohčodit duodjin.
3.3 Sametingets satsing på kulturnæring – Dáhttu
3.3 Dáhttu – Sámedikki áŋgiruššan kulturealáhusain
Sametinget startet i 2012 en egen satsning for å jobbe med utviklingen av en mer lønnsom samisk kulturnæring.
Sámediggi álggahii 2012:s iežas áŋgiruššama oažžut eanet gánnáhahttivuođa sámi kulturealáhusaid.
Et av satsningsområdene var å gjennomføre bedriftsutviklingsprogram for kulturnæringen, kalt Dáhttu.
Okta áŋgiruššansurggiin lei čađahit fitnodatovdánahttinprográmmaid kulturealáhusaid várás, man gohčodit Dáhttu.
Dette er et nettverks- og bedriftsutviklingsprogram for kulturnæring som er utviklet av Kreativ Industri på oppdrag fra Sametinget.
Dát lea fierpmádat- ja fitnodatovdánahttinprográmma kulturealáhusaid várás man Kreativ Industri lea hábmen Sámediggái.
Gjennom Dáhttu får samiske kulturnæringsaktører blant annet arbeide med forretningsidé, etableringshjelp og strategiutvikling.
Dáhttu čađa besset sámi kulturealáhusdoaimmaheaddjit bargat earret eará fitnodatjurdagiin, ožžot álggahanveahki ja strategiijaovddidanveahki.
Hvert program har plass til 12 kulturnæringsutøvere som har ønske og vilje til å skape en lønnsom bedrift.
Juohke prográmmas lea sadji 12 ealáhusdoaimmaheaddjái geain lea hállu ja dáhttu ásahit gánnáhahtti fitnodaga.
En sentral målsetting med programmet er også å skape et nettverk mellom aktørene.
Guovddáš ulbmil prográmmain lea maid hukset fierpmádaga aktevrraid gaskka.
Programmet går over ett år og inneholder tre samlinger samt at hver deltager får 30 rådgivningstimer hver.
Prográmma bistá jagi ja das leat golbma čoagganeami ja juohke oasseváldi oažžu 30 ráđđeaddidiimmu juohkehaš.
Målet er at etter endt program skal flere kunne leve av sin kulturnæringsbedrift.
Mihttomearri lea ahte maŋŋil loahpahuvvon prográmma galget eambbogat eallit iežaset kulturealáhusfitnodagain.
Et slikt program ble også gjennomført for duodjiutøvere.
Dákkár prográmma čađahuvvui maid duojáriidda.
Her deltok 12 bedrifter hvorav 10 kom fra Finnmark og 2 fra Troms.
Dása serve 12 fitnodaga, 10 bohte Finnmárkkus ja 2 Romssas.
Resultatene fra samlingen er det vanskelig å si noe om ennå, men i spørreundersøkelsen etter gjennomført program svarte mange av bedriftene at de opplevde en økt lønnsomhet og økt kompetansenivå etter samlingene.
Bohtosa birra čoagganemiin eat sáhte vuos dadjat olus maide, muhto jearahallamiin maid leat čađahan maŋŋil čađahuvvon prográmma, vástidedje ollu fitnodagat ahte sii vuhttet eanet gánnáhahttivuođa ja alit gelbbolašvuođa maŋŋil čoagganemiid.
Sametinget har videreført denne satsningen i nye tre år fra 2017, som duodjinæringen også vil kunne dra nytte av.
Sámediggi lea viidásetfievrridan dán áŋgiruššama ođđa golmma jahkái 2017 rájes, ja dat sáhttá boahtit maid duodjeealáhussii ávkin.
4 Innsatsområder
4 Áŋgiruššansuorggit
Duodji er en viktig kulturbærer, og Sametinget mener det bør være mulighet til å utvikle en mer næringsrettet duodji.
Duodji lea dehálaš kulturguoddi, ja Sámedikki mielas ferte leat vejolaš ovdánahttit eanet ealáhuslaš duoji.
Duodjinæringen skal være lønnsom, samtidig skal det være rom for utvikling, både den tradisjonelle duodjivirksomheten og nye produkter med basis i samisk kultur.
Duodjeealáhus ferte leat gánnáhahtti, seammás fertejit leat ovdánahttinvejolašvuođat, sihke árbevirolaš duodjedoaimmaide ja ođđa sámi kulturbuktagiidda main lea vuolggasadji sámi kultuvrras.
Sametingets hovedmål for duodji i næringssammenheng er å utvikle duodji som en framtidsrettet og attraktiv næring i samiske områder.
Duodji ealáhusoktavuođas lea váldoulbmil Sámedikkis ovdánahttit duoji dego boahtteáigásaš ja geasuheaddji ealáhussan sámi guovlluin.
Duodjinæringen må ses i sammenheng med samiske kulturnæringer, og generelt det vekst- og utviklingspotensialet som ligger her.
Duodjeealáhusa ferte čatnašuvvut sámi kulturealáhusaide, ja oppalohkái ovdáneami- ja ovdánahttinpotensiála ektui mii lea das.
I utviklingen av kulturnæringsbransjen er det et fokus på kompetanse, fordi det forventes vekst i nettopp disse bransjene i framtida.
Kulturealáhussuorggi ovdáneamis biddjo fokus gelbbolašvuhtii, danin go vurdojuvvo ovdánahttin boahtteáiggis juste dáin surggiin.
Duodjinæringen opplever internasjonal konkurranse fra virksomheter som ikke har sin bakgrunn i samisk kultur.
Duodjeealáhus vásiha internationála gilvvu doaimmain main ii leat sámi kulturduogáš.
Noen duodjiutøvere har fokus på sitt håndverk og ikke nødvendigvis på lønnsomhet i seg selv.
Muhtun duojáriin lea fokus iežaset duodjái ja ii ge dasa mii lea gánnáhahtti.
I denne sammenheng er det sentralt at duodji er en kulturbærende næring som har stor betydning for samisk kultur og språk.
Dán oktavuođas lea duodji guovddáš kulturguoddi ealáhus mas lea stuora mearkkašupmi sámi kultuvrii ja gillii.
Sametinget vil allikevel fortsette arbeidet med å utvikle duodji som næring med fokus på lønnsomhet, samtidig som bevaring og utvikling av samisk kultur ligger i bunn.
Sámediggi áigu aŋkke joatkit barggu ovdánahttit duoji gánnáhahtti ealáhussan, seammás go sámi kultuvrra seailluheapmi ja ovdánahttin lea vuođđun.
Sametinget er opptatt av at duodji har gode økonomiske vilkår og videreutvikles både som næring og kultur.
Sámediggi berošta ahte duojis lea buorit ekonomalaš eavttut ja viidáseappot ovddiduvvo sihke ealáhussan ja kultuvran.
Duodji er også en del av identitetsskapende virksomhet.
Duodjedoaibma hukse maid identitehtadovddu.
Innsatsområde 1 - Rekruttering
1. áŋgiruššansuorgi - Rekruteren
Rekruttering til duodjinæringen er liten.
Rekruteren duodjeealáhussii lea unnán.
Sametinget har tilskuddsordninger både for elever i videregående skole og høgskole, hospitering hos etablerte bedrifter og en støtteordning for opplæringskontor.
Sámedikkis leat doarjjaortnegat sihke ohppiide joatkkaskuvllas ja allaskuvllas, hospiteremii ásahuvvon fitnodagain ja doarjjaortnet oahppokantuvrii.
Duodjeinstituhtta har også en veiledningsvirksomhet og tar imot lærlinger.
Duodjeinstituhtas lea maid bagadallanortnet ja váldá vuostá oahpahalliid.
Allikevel er det et fåtall av disse som etablerer seg som duodjiutøvere på heltid etter endt utdanningsløp.
Aŋkke leat dušše moattes dáin geat álget duojárin ollesáiggis maŋŋil oahppoáiggi.
Av de som etablerer seg er det flest enkeltmannsbedrifter, som ofte baserer seg på de samme produktene som andre utøvere har og i det samme markedet, og dette kan virke begrensende for bedriftens vekst.
Sin gaskkas geat álget, álget eatnasat ovttaolbmofitnodagain, mas dávjá duddjojit seamma dujiid go earáge duojárat ja seamma márkana vuostá, ja dat sáhttá goazadit fitnodaga stuorruma.
Rekruttering til duodjinæringen vil fortsatt være viktig, og at det finnes stipend til elever, studenter og til lærlingordningen.
Rekruteren duodjeealáhussii boahtá ain leat dehálaš, ja ahte gávdnojit stipeanddat ohppiide, studeanttaide ja fidnooahppoortnegii.
Regionalanalyse for samisk område 2016 (Telemarksforskning) viser at samiske områder har lavere etableringsfrekvens i næringslivet enn andre områder i landet.
Regionálaguorahallamis sámi guovlluin 2016:s (Telemarksforskning) čájeha ahte sámi guovlluin álggahuvvojit unnit fitnodagat go eará guovlluin riikkas.
Andre analyser viser at flere samiske bedrifter ikke har som mål å vokse, men er tilfreds med at bedriften går med overskudd og at bedriften klarer seg økonomisk.
Eará analysat čájehit ahte ollu sámi fitnodagain ii leat áigumuš stuorrut, muhto leat duhtavaččat go fitnodagas lea badjelbáza ja go fitnodat ceavzá ekonomalaččat.
For Sametinget vil det være av interesse å få mer kunnskap om hvorfor unge ikke etablerer duodjivirksomheter på heltid etter endt utdanning.
Sámedikkis lea beroštupmi oažžut eanet máhtu das manin nuorat eai álggat duodjedoaimmahemiin ollesáiggis maŋŋil oahppoáiggi.
Den økonomiske rapporten for duodji for 2015 og 2016 viser at Sametinget i liten grad har lyktes i å stimulere til vekst i næringen, til tross for økte virkemidler gjennom driftstilskuddsordninger for områder utenfor Finnmark.
Duoji 2015 ja 2016 ekonomalaš raporta čájehit ahte Sámediggi ii leat lihkostuvvan movttiidahttit eanet doaimmaheapmái ealáhusas, vaikko leat lasihan váikkuhangaskaomiid doaibmadoarjjaortnegiid bokte guovlluide olggobealde Finnmárkku.
I dag finnes det få duodjibedrifter utenfor Finnmark.
Dál gávdnojit unnán duodjefitnodagat olggobealde Finnmárkku.
Det er en målsetting å øke rekruttering til duodji i det lule- og sørsamiske området, og øke kommersialiserings- og inntjeningspotensialet i disse områdene.
Mihttomearrin lea lasihit rekruterema duodjái julev- ja lullisámi guovlluin, ja lasihit vuovdin- ja dinenvejolašvuođaid dáin guovlluin.
Duodjeinstituhtta har veiledningsvirksomhet også i Troms, Nordland og i sørsamisk område.
Duodjeinstituhtas lea maid bagadallandoaibma Romssas, Nordlánddas ja lullisámi guovllus.
I tillegg har Arran hatt en satsning på duodji.
Dasa lassin lea Árran bidjan searaid duodjái.
Mye av denne virksomheten er knyttet til grunnleggende kurs innen duodji og veiledning.
Ollu dáin doaimmain leat čadnon vuođđokurssaide duojis ja bagadallamis.
Det er imidlertid få etablerte duodjibedrifter i disse områdene.
Leat aŋkke unnán álggahuvvon duodjefitnodagat dáin guovlluin.
Utfordringen er å heve kompetansen i duodji og med det videreføre den immaterielle kulturarven innen duodji i kyst-, lule- og sørsamiske områder.
Hástalus lea loktet gelbbolašvuođa duojis ja dan bokte viidásetfievrridit duoji immateriála kulturárbbi riddo- julev- ja lullisámi guovlluin.