pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den 26. februar 2019 ble staten og Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) enige om en avtale for 2019/2020. Reindriftsavtalen for 2019/2020 har en ordinær ramme på 136,1 mill. kroner.
Guovvamánu 26. beaivvi šihtte Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi (NBR) ja Stáhta ođđa boazodoallošiehtadusa áigodahkii 2019/2020. Áigodaga 2019/2020 boazodoallošiehtadusas lea 136,1 milj. ruvdnosaš oppalaš rámma.
Dette er en økning på 13 mill. kroner fra reindriftsavtalen for 2018/2019.
Dat lea 13 milj. ruvdnosaš lassáneapmi 2018/2019 Boazodoallošiehtadusa ektui.
Hovedformålet med reindriftsavtalen 2019/2020 er å legge til rette for å utvikle reindriftsnæringen som en rasjonell markedsorientert næring som er bærekraftig i et langsiktig perspektiv.
Boazodoallošiehtadusa 2019/2020 váldoulbmil lea ovddidit boazodoallošiehtadusa jierpmálaš márkandiđolaš ealáhussan mii lea ceavzinnávccalaš guhkit áiggi vuollái.
I tråd med regjeringsplattformen prioriteres tiltak som støtter opp om de utøverne som har reindrift som hovedvirksomhet, og tiltak som bidrar til økologisk bærekraft.
Ráđđehusa politihkkavuođu mielde vuoruhuvvojit dat doaibmabijut mat dorjot daid boazodolliid geain lea boazodoallu váldodoaibman, ja doaibmabijut mat ovddidit ekologalaš ceavzinnávcca.
Med bakgrunn i reduksjonen i produksjonsinntektene og at prosessen med tilpasning av reintall nylig er gjennomført, har det vært viktig å videreføre hovedlinjene i tilskuddssystemet.
Dan geažil go ealáhusas leat buvttadusboađut njiedjan ja dan geažil go gieskat čađahuvvui boazologu heivehanproseassa, de lea leamaš dehálaš bisuhit doarjjavuogádaga váldolinnjáid.
Det gir stabilitet i ordningene over reindriftsavtalen.
Dat váikkuha dássitvuhtii ortnega hárrái mii lea boazodoallošiehtadusas.
En videreføring støtter også opp om de reindriftsutøverne som har fulgt opp reduksjonsvedtak.
Doarjaga bisuheapmi doarju maid daid boazodolliid geat leat čuovvulan geahpidanmearrádusaid.
Siidaandeler som ikke følger pålagte reduksjonskrav, har heller ikke rett til tilskudd over avtalen.
Siidaoasit mat eai čuovvul geatnegahttojuvvon geahpidanmearrádusaid, eai leat vuoigaduvvon doarjagiid oažžut šiehtadusa vuođul.
Reindriftsavtalen 2019/2020 er den sjette avtalen regjeringen har inngått med NRL.
Boazodoallošiehtadus 2019/2020 lea ráđđehusa ja NBR`guđat soahpamuš.
Enighet i avtaleforhandlingene er viktig for å støtte opp om avtaleinstituttet og den hovedavtalen som er inngått mellom Landbruks- og matdepartementet og NRL.
Ovttamielalašvuohta šiehtadallamiin lea dehálaš doarjun dihtii ásahuvvon šiehtadallamiid ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta ja NBR`gaskasaš váldošiehtadusa.
Departementet foreslår bevilgninger under kapittel 1151 for 2020 i samsvar med Stortingets behandling av reindriftsavtalen for 2019/2020, jf. Innst. 415 S (2018–2019).
Departemeanta ovddida árvalussan juolludit doarjaga kapihttalis 1151 jahkái 2020 nugo Stuorradiggi lea gieđahallan jagi 2019/2020 boazodoallošiehtadusa, geahča čállosis Innst. 415 S (2018-2019).
Nærmere omtale finnes i Prop. 117 S (2018–2019) Endringer i statsbudsjettet 2019 under Landbruks- og matdepartementet (Reindriftsavtalen 2019/2020 m.m.) og i Innst. 415 S (2018–2019).
Dárkilat dieđuid don gávnnat čállosis Prop. 117 S (2018-2019) Endringer i statsbusjettet 2019 under Landbruks- og matdepartementet (Reindriftsavtelen 2019/2020 m.m.) ja čállosis Innst. 415 S (2018–2019).
Klima- og miljødepartementet (KLD)
Dálkkádat- ja birasdepartemeanta (DBD)
1429 21 Riksantikvaren, spesielle driftsutgifter, Kunnskapsløftet, registrering av automatisk fredete samiske bygninger, samt KULA, Landskap av nasjonale interesse 2 500 1429 50 Riksantikvaren, Tilskudd til samisk kulturminnearbeid 3 519 1429 71 Riksantikvaren, Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kan overføres 6 000 6 000 6 000 Sum 12 019 6 000 6 000
1429 21 Riikaantikvára, erenoamáš doaibmagolut, Máhttolokten, automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttit, ja KULA, Eanadagat maidda lea nationála beroštupmi 2 500 1429 50 Riikaantikvára, Doarjja sámi kulturmuitobargui 3 519 1429 71 Riikaantikvára, Doarjja ráfáidahttojuvvon priváhta kulturmuittuide, sáhttá sirdojuvvot 6 000 6 000 6 000 Submi 12 016 6 000 6 000
Prosjektet ble formelt avsluttet i 2017, det ble gitt en ekstrabevilgning i 2018. Midlene ble i 2019 rammeoverført til kap. 560 Samiske formål, post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv under
Prošeakta heaittihuvvui formálalaččat jagi 2017, lassejuolludus addojuvvui jagi 2018. Jagi 2019 rájes lea evttohuvvon rámman sirdit ruđaid kapihttala 560 Sámi ulbmilat postii 50 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin, mii lea
Over posten er det øremerket inntil 6 mill. kroner for å styrke oppfølgingen av arbeidet med bevaring av automatisk fredede
Poasttas lea merkejuvvon 6 milj. ruvnnu rádjai nannen dihtii barggu čuovvuleami mii dahkkojuvvo automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi
samiske kulturminner.
kulturmuittuid seailluhemiin.
Beløpene som er oppgitt i tabellen viser kun til tildelingene til samiske formål.
Supmit mat leat tabeallas čujuhit dušše juolludusaide sámi ulbmiliidda.
For en nærmere spesifisering av
Bušeahttapoasttaid olles sturrodaga dárkilat čilgejumi hárrái
budsjettpostens totale størrelse vises det til Klima- og miljøverndepartementets Prop. 1 S (2018-2019).
čujuhuvvo Dálkkádat- ja birasdepartemeantta proposišuvdnii Prop. 1 S (2018-2019).
Kap. 1429 Riksantikvaren, post 21 Spesielle driftsutgifter Bygningsregistreringsprosjektet innenfor Bevaringsprogrammet for automatisk fredete samiske bygninger startet i 2011 og ble formelt avsluttet i 2017. I 2018 ble det gitt en ekstrabevilgning til etterarbeid på 2,5 mill. kroner.
Kap. 1429 Riikaantikvára, poasta 21 Erenoamáš doaibmagolut Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid seailluhanprográmma vuollásaš Visteregistrerenprošeakta álggahuvvui jagi 2011 ja loahpahuvvui formálalaččat jagi 2017. Jagi 2018 juolluduvvui 2,5 milj. ruvnno lasseruhtan maŋŋebargui.
Registreringen har sitt utspring i Riksrevisjonens kritikk fra 2009 om manglende oversikt over automatisk fredete samiske bygninger.
Registreren álggahuvvui dannego Riikkarevišuvdna jagi 2009 cuiggodii ahte dakkár visttiid visogovva váilu.
Bevaringsprogrammet for automatisk fredete samiske bygninger blir videreført.
Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid seailluhanprográmma jotkojuvvo.
Kap. 1429 Riksantikvaren, post 50 Tilskudd til samisk kulturminnearbeid Tildelingen skal dekke Sametingets arbeid med å sette i stand og synliggjøre samiske kulturminner og kulturmiljø.
Kap. 1429 Riikkaantikvára, poasta 50 Doarjja sámi kulturmuitobargui Doarjja galgá gokčat Sámedikki barggu ortnegisdoallat ja oainnusin dahkat sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasiid.
Kap. 1429 Riksantikvaren, post 71 Tilskudd til fredete kulturminner i privat eie, kan overføres Over Riksantikvarens budsjett er det for 2020 videreført en øremerking med inntil 6 mill. kroner for å styrke oppfølgingen av arbeidet med bevaring av automatisk fredete samiske bygninger innenfor Bevaringsprogrammet for automatisk fredete samiske bygninger.
Kap. 1429 Riikkaantikvára, poasta 71 Doarjja ráfáidahttojuvvon kulturmuittuide main leat priváhta eaiggádat, sirdin lea vejolaš Riikkaantikvára bušeahtas lea jahkái 2020 jotkojuvvon ruhtamerkejupmi 6 milj. ruvnno rádjai nannen dihtii dan barggu čuovvuleami mii dahkkojuvvo automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiiguin Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid seailluhanprográmma oassin.
Arbeidet skal skje i henhold til omforente prinsipper i Plan for forvaltning av automatisk fredete samiske bygninger, vedtatt av Sametingets plenum.
Bargu galgá čađahuvvot sohppojuvvon prinsihpaid mielde Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid hálddašanplána mielde, maid Sámedikki dievasčoahkkin lea mearridan.
Midlene fra post 71 vil bli utbetalt av Riksantikvaren på anmodning fra Sametinget.
Riikkaantikvára máksá doarjjaruđaid poasttas 71 Sámedikki ávžžuhusa mielde.
Riksantikvaren vil gi nærmere føringer for bruken av tilskuddet.
Riikkaantikvára áigu addit dárkilat láidestannjuolggadusaid doarjaga geavaheapmái.
Kap. 1352 Jernbanedirektoratet, post 71 Kjøp av infrastrukturtjenester – drift og vedlikehold Undersøkelser viser at permanente gjerder i områder hvor jernbanen krysser beiteområder eller på strekninger der det er stor hyppighet av reinpåkjørsler, ser ut til å være det mest effektive tiltaket for å redusere antall tamreinpåkjørsler.
– jođiheapmi ja ortnegisdoallan Iskkadeamit čájehit ahte bissovaš áiddit dain guovlluin main ruovdemáđe rasttida guohtunguovlluid dahje dain gaskkain main bohccot dávjá vuddjojit, orrot leamen buoremus doaibmabidju go áigumuš lea geahpidit bohccuid vuojáhallamiid.
En forutsetning for ønsket effekt er at gjerder er tilstrekkelig lange, er utformet og plassert riktig og kombinert med tilstrekkelig antall over- eller underganger.
Lihkostuvvama eaktu lea ahte áiddit leat doarvái guhkit, riekta hábmejuvvon ja biddjojuvvon rivttes sadjái, ja vel ahte lassin ráhkaduvvojit doarvái rasttidanšalddit dahje ruovdemáđe vuloš luottat.
Samtidig er det viktig at gjerdene er av høy kvalitet og av tilstrekkelig høyde, for at de skal tåle vinterforhold med mye snø og vind.
Seammás lea dehálaš ahte áiddiin lea buorre kvalitehta ja ahte dat leat doarvái alladat, vai dat girdet ollu muohttagiid ja biekkaid dálvet.
Oppsett av gjerder for å redusere antall påkjørsler av tamrein blir prioritert på jernbanestrekninger hvor det er stor risiko for påkjørsler og hvor gjerdene kan monteres mellom naturlige viltoverganger.
Dakkár áidumat mat galget geahpidit bohccuid vuojáhallamiid logu, vuoruhuvvojit dakkár ruovdemáđegaskkain main vuddjonvárra lea stuoris ja main áiddiid lea vejolaš cegget lunddolaš rasttidansajiid gaskii.
Gjerdene er svært effektive tiltak.
Áiddit leat erenoamáš beaktilis doaibmabijut.
Erfaringsvis går antallet reinpåkjørsler ned mot null på strekninger hvor det er satt opp gjerde, med noen få unntak i tilfeller der dyr har kommet seg innenfor gjerdet.
Vásáhusat leat ahte bohccuid vuojáhallamat nohket measta áibbas dain gaskkain main leat áiddit ceggejuvvon, soames spiehkastagaiguin go eallit leat beassan áiddi siskkobeallai.
Bane NOR SF startet i 2018 et arbeid med bygging av vilt-/reingjerder på Nordlandsbanen for å redusere antallet tamreinpåkjørsler på denne ulykkesbelastede jernbanestrekningen.
Bane NOR SF álggahii jagi 2018 boazoáiddiid huksemiid Nordlándda ruovdemáđes eastadan dihtii daid ollu vuddjomiid dán ruovdemáđes.
Totalt i løpet av 2018-2019 vil det være bygget tosidig gjerde langs nærmere 28 km av Nordlandsbanen.
Oktiibuot galget áiddit huksejuvvot máđe goappát beali lagabui 28 km Nordlándda ruovdemáđes áigodaga 2018-2019 mielde.
I 2018 ble det benyttet 16,9 mill. kroner til rydding av skog og trasé og til å sette opp gjerde på den første strekningen Skog-Kvalfors bru (7,6 km).
Jagi 2018 geavahuvvui 16,9 milj. ruvnnu vuovddi ja spáittu njáskamii ja vuosttas gaskka áidumii, namalassii Skog ja Kvalfors bru gaskka (7,6 km).
I 2019 settes det opp nye gjerder på strekningen fra Kvalfors bru – Bjoråsen tunnel (18 km) og på strekningen Sefrielv-Sefrivatn tunnel (2,5 km) som er en forlengelse av et eksisterende gjerde, til en kostnad på ca 36 mill. kroner.
Jagi 2019 áigot bidjat ođđa áiddiid Kvalfors ja Bjoråsen tunnel (18 km) gaskii ja Sefrielv ja Sefrivatn tunnel (2,5 km) gaskii mii lea dálá áiddi guhkideapmi ja mii šaddá máksit sullii 36 milj. ruvnnu.
I perioden 2020-2021 er det lagt opp til å forlenge et eksisterende gjerde i Saltdal på strekningen Kjemåga elv-Rusånes tunnel (15,9 km).
Áigodagas 2020-2021 lea áigumuš guhkidit dálá áiddi Sálatvuome suohkanis Kjemåga elvRusånes tunnel (15,9 km) gaskkas.
Kostnaden er anslått til totalt 30 mill. kroner fordelt med 15 mill. kroner for hvert av årene 2020 og 2021.
Golut leat meroštallojuvvon šaddat oktiibuot 30 milj. ruvnnu ja juohkásit 15 milj. ruvdnun goappáge jahkái 2020 ja 2021.
Bevilgninger til samiske formål i statsbudsjettet 2009 - regjeringen.no
Juolludeamit sámi áigumušaide 2009 stáhtabušeahtta
Bevilgninger til samiske formål i statsbudsjettet 2009
Almmustahtti: Bargo- ja searvadahttindepartemeanta
Vedlegg til statsbudsjettet 2009 (A-0024 B / S)
2009 stáhtabušeahta mielddus (Prentehusnummir:A - 0024 B / S)
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har samordningsansvaret for statlig samepolitikk.
Bargo- ja searvadahttindepartemeantas lea bálddalastinovddasvástádus stáhtalaš sámepolitihka hárrái.
Prinsippet om departementenes sektoransvar gjelder på alle fagområder, og departementene har ansvar for å følge opp samepolitikken innenfor sine sektorer.
Departemeanttaid suorgeovddasvástádusprinsihppa gusto buot fágasurggiide, ja departemeantas lea ovddasvástádus čuovvolit sámepolitihka iežaset ossodagain.
Dette gjelder også de ordningene som er overført til Sametinget.
Dat guoská maiddái daid ortnegiid mat leat sirdojuvvon Sámediggái.
Med denne publikasjonen vil regjeringen gi en kort og samlet framstilling av de ulike departementenes forslag til bevilgninger til samiske formål i 2009.
Dáinna diehtočállosiin áigu ráđđehus ovddidit oanehis ja čohkkejuvvon govvádusa iešguđege departemeanttaid juolludemiin sámi ulbmiliidda 2009:is.
Last ned: Bevilgninger til samiske formål i statsbudsjettet 2009 (pdf)
Juolludeamit sámi áigumušaide 2009 stáhtabušeahtta (pdf)
Bidragsforskudd
Máksu ovdagihtii
Bidragsforskudd skal sikre at barn får et visst beløp fra det offentlige hver måned dersom det ikke blir betalt bidrag, eller dersom bidraget er fastsatt til et lavere beløp enn det som kan gis i forskudd.
Mávssuin ovdagihtii sihkkarastit ahte mánná oažžu vissis ruhtamávssu almmolaš ásahusas juohke mánu, jus ii máksojuvvo váhnenmáksu, dahje jus váhnenmáksu lea mearriduvvon vuollelii go dat máksu man sáhttá oažžut ovdagihtii.
Hvem kan få bidragsforskudd?
Gii oažžu mávssu ovdagihtii?
Barn som er under 18 år og ikke bor sammen med begge foreldrene, har som hovedregel rett til bidragsforskudd.
Mánáin vuollel 18 jagi, geat eai oro ovttas goappaš váhnemiiguin, lea dábálaččat riekti oažžut mávssu ovdagihtii.
Den som har den faktiske omsorgen for barnet, kan søke og få forskuddet utbetalt til seg.
Son gii duohtavuođas fuolaha máná, sáhttá gáibidit ja oažžut alccesis máksojuvvot mávssu ovdagihtii.
Bidragsforskudd gis ikke for barn som bor i fosterhjem eller en barnevernsinstitusjon, eller som på en annen måte får fullt underhold av det offentlige.
Mávssu ovdagihtii ii oaččo mánáid ovddas geat orrot biebmoruovttuin dahje mánáidsuodjalusásahusain, dahje geaidda almmolaš ásahus earaládje máksá dievas birgendoarjaga.
Barnet må som hovedregel være bosatt og oppholde seg i Norge.
Mánná galgá dábálaččat orrut dahje leat Norggas.
Barnet regnes som bosatt dersom han eller hun har vært eller skal oppholde seg i Norge i mer enn 12 måneder.
Rehkenastojuvvo orrumin, jus mánná lea leamaš dahje galgá leat Norggas badjel 12 mánu.
Dersom visse vilkår er oppfylt, kan barnet beholde forskuddet hvis han eller hun oppholder seg i utlandet i opptil seks måneder.
Jus deavdá vissis eavttuid, de sáhttá mánná orrut olgoriikkas gitta guhtta mánu áiggi ja liikká oažžut mávssu ovdagihtii.
EØS‑regelverket gjør at barn som er bosatt i et annet EØS‑land enn Norge, kan ha rett til bidragsforskudd.
EØS-njuolggadusaid vuođul sáhttá mánná, gii orru eará EØS-riikkas go Norggas, oažžut mávssu ovdagihtii.
Det gjelder for eksempel hvis en av foreldrene arbeider her.
Dat gusto ovdamearkka dihte dalle go nubbi váhnen bargá dáppe.
Du kan lese mer om bidragsforskudd ved opphold i eller flytting til et annet EØS‑land under Internasjonalt i høyremenyen
Máksu ovdagihtii, go orru dahje fárre eará EØS-riikii, čilgejuvvo eambbo NAV dárogielat neahttasiidduin, Internasjonalt oasis.
Et vilkår for å få forskudd er at det er eller blir avtalt eller fastsatt bidrag til barnet fra den av foreldrene som ikke bor sammen med barnet.
Eaktun oažžut mávssu ovdagihtii lea earret eará ahte lea šiehtadus dahje šiehtaduvvo dahje mearriduvvo váhnenmáksu dan váhnemii gii ii oro mánáin ovttas.
Denne forelderen skal betale bidraget til NAV Innkreving.
Dát váhnen galgá máksit váhnenmávssu NAV Innkreving bokte.
Bidragsforskuddet er behovsprøvd og kan utgjøre 50, 75 eller 100 prosent av full sats.
Máksu ovdagihtii mearriduvvo sisaboađu vuođul ja sáhttá leat 50, 75 dahje 100 proseantta ollislaš máksomearis.
Satsen reguleres 1. juli hvert år.
Máksomearri ođastuvvo suoidnemánu 1.beaivvi juohke jagi.
Prosentsatsen fastsettes ut fra hvor stor inntekt du har, antallet egne barn du har i egen husstand, og om du er gift, registrert partner, samboer eller enslig forsørger.
Máksomeari proseanta lea sisaboađu mielde, galle iežat máná dus leat iežat báikedoalus, leatgo náitalan, registrerejuvvon guoibmi, mielguoibmi dahje ovttaskas fuolaheaddji.
Retten til forskudd faller bort dersom inntekten din overstiger 320 ganger den fulle forskuddssatsen.
Mávssu ovdagihtii ii oaččo, jus sisaboahtu lea badjel 320 geardde dievas mávssus ovdagihtii.
Dersom inntekten din ikke overstiger 320 ganger fullt bidragsforskudd, kan du få forskudd med full sats når
Jus du sisaboahtu ii leat badjel 320 geardde dievas mávssus ovdagihtii, de sáhtát oažžut olles máksomeari go
farskapet til barnet ikke er fastsatt
máná áhčči ii leat duođaštuvvon
barnet er adoptert og du er enslig adoptant
mánná lea adopterejuvvon ja don leat ovttaskas adoptánta
den andre av foreldrene er død og barnet ikke har rett til barnepensjon
nubbi váhnen lea jápmán ja mánás ii leat riekti oažžut mánnápenšuvnna
Dersom barnet bor alene eller sammen med en annen enn en av foreldrene, er det ingen behovsprøving.
Jus mánná orru okto dahje ovttas earáin gii ii leat váhnen, de ii geahča mávssu sisaboahtu vuođul.
Har barnet delt bosted, kan han eller hun ha rett til forskudd fra begge foreldrene.
Jus mánás lea guovttesajes orrunbáikki, de son sáhttá oažžut mávssu ovdagihtii goappaš váhnemiin.
Det er et vilkår at det kan bli fastsatt bidrag fra den andre av foreldrene, eller at forelderen selv eller den andre av foreldrene ikke har økonomisk evne til å betale bidrag.
Eaktun lea ahte mearriduvvo váhnenmáksu nuppi váhnemii, dahje ahte váhnemis alddis dahje nuppi váhnemis, ii leat ruđalaš várri máksit váhnenmávssu.
Så sant vilkårene ovenfor er oppfylt, kan barnet få forskudd til og med den måneden han eller hun fyller 18 år.
Jus deavdá namuhuvvon eavttuid, sáhttá mánná oažžut mávssu ovdagihtii gitta dan mánu lohppii go mánná deavdá 18 jagi.
Hvordan søker du?
Movt don ozat?
Vedlegget til søknadsblanketten opplyser deg om hvordan du skal dokumentere inntekten din.
Ohcanskovi mildosis oainnát movt don galggat duođaštit iežat sisaboađu.
Du kan få innvilget bidragsforskudd fra opptil tre måneder forut for søknadsmåneden dersom vilkårene for forskudd var oppfylt.
Lea vejolaš oažžut mávssu ovdagihtii gitta golmma mánnui maŋás áiggis dan rájes go ozat, jus devdet dalle eavttuid oažžut mávssu ovdagihtii.
Du bør derfor søke innen tre måneder etter at vilkårene ble oppfylt.
Dan dihtii galggat gáibádusa ovddidit golmma mánu sisa dan rájes go deavddát eavttuid.
Du får først et varsel om saksbehandlingstiden.
Álggos dieđihit dutnje áššemeannudanáiggi birra.
Årsinntekt på 163 200 kroner og lavere gir rett til 100 prosent forskudd, mens årsinntekt over 432 000 kroner ikke gir rett til forskudd.
Jus du sisaboahtu jagis lea 163 200 kr dahje vuollelis, sáhtát oažžut 100 % mávssu ovdagihtii. Jus du sisaboahtu jagis lea badjel 432 000 kr, de it oaččo mávssu ovdagihtii.
Inntektsgrense for bidragsforskudd for enslig forsørger
Ovttaskas fuolaheddjiid sisaboahtorájit oažžut mávssu ovdagihtii
Bidrar til å trygge europeisk økonomi - regjeringen.no
Áigu sihkkarastit eurohpalaš ekonomiija
- Norge har i dag tilbudt Det internasjonale valutafondet (IMF.)
- Norga lea otne fállan 55 miljárdda kruvnnu sturrosaš loana Riikkaidgaskasaš valuhttafondii (IMF) stargadit eurohpalaš ja internašunála ekonomiija ja nu suddjet Norgga ekonomiija ja bargosajiid, cealká stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
55 milliarder kroner i lån for å bidra til å stabilisere europeisk og internasjonal økonomi, og dermed også bidra til å trygge norsk økonomi og norske arbeidsplasser, sier statsminister Jens Stoltenberg.
- Norga lea otne fállan 55 miljárdda kruvnnu sturrosaš loana Riikkaidgaskasaš valuhttafondii (IMF) stargadit eurohpalaš ja internašunála ekonomiija ja nu suddjet Norgga ekonomiija ja bargosajiid, cealká stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
Nye lån vil bidra til å sikre at IMF har tilstrekkelig utlånskapasitet til å møte medlemslandenes behov for krisefinansiering.
Ođđa loanat sihkkarastet ahte Riikkaidgaskasaš valuhttafoanddas leat doarvái loatnajuolludannávccat čoavdit miellahtturiikkaid ruhtadanváttisvuođaid.
Dette er viktig også for land i Europa.
Eurohpá riikkaide lea maid dát dehálaš.
- Mange av Norges handels- og samarbeidspartnere er nå i en vanskelig økonomisk situasjon.
- Arvat olu Norgga gávpe- ja ovttasbargoguoimmit vásihit dál váttis ekonomalaš dili.
Vi har en sterk interesse av økonomisk og finansiell stabilitet internasjonalt, sier Stoltenberg.
Mis lea stuorra beroštupmi dasa ahte bisuhit stargadis riikkaidgaskasaš ekonomiija ja ruhtadili, dadjá Stoltenberg.
Lånetilbudet fra Norge forutsetter en større internasjonal innsats.
Norgga loatnafálaldat eaktuda stuorit riikkaidgaskasaš searvama.
Eurolandene lovet mandag å stille 150 milliarder euro i lånemidler til disposisjon for IMF.
Euroriikkat lohpidedje vuossárgga juolludit 150 miljárdda euro sturrosaš loana IMF geavahussii.
I tillegg har flere EU-land utenfor euroområdet sagt seg villige til å gi nye lån.
Dasa lassin leat maiddái eará EO-riikkat olggobealde euroavádaga lohpidan juolludit ođđa loanaid.
Også land utenfor Europa vurderer å bidra.
Maiddái riikkat olggobealde Eurohpá árvvoštallet veahkehit.
Gitt Stortingets samtykke, vil de norske lånemidlene bli stilt til disposisjon for IMFs generelle utlånsvirksomhet.
Jos Stuorradiggi dán dohkkeha, de sáhttá IMF háldet Norgga loatnaruđaid dábálaš loatnadoaimmaide.
Dermed er de ikke øremerket en bestemt region eller gruppe av land, men blir de tilgjengelige for alle IMFs medlemsland.
Ruđat eai leat de várrejuvvon sierra guovlluide dahje riikkaide, muhto galget olámuttos buot IMF miellahtturiikkaide.
Bilder av Anniken Huitfeldt - regjeringen.no
Anniken Huitfeldta govat - regjeringen.no
Bildene kan benyttes fritt, men må krediteres med fotograf.
Govaid sáhttá nuvttá geavahit, muhto galgá álo almmuhit govvejeaddji nama.
Klikk på bildet for større versjon.
Coahkkal gova jus áiggut dan stuoridit.
Berit Roald / Scanpix
Govva: Berit Roald / Scanpix
Fra nøkkeloverrekkelsen 20. oktober 2009 Anniken Huitfeldt overtar nøkkelen etter Trond Giske Foto: Wenche Nybo / KUD
Čoavddaaddindilalašvuođas golggotmánu 20. b. 2009 Anniken Huitfeldt váldá badjelasas čoavdaga Trond Giskes Govva: Wenche Nybo / GOD
Fra nøkkeloverrekkelsen 20. oktober 2009 Kulturminister Anniken Huitfeldt Foto: Wenche Nybo / KUD
Čoavddaaddindilalašvuođas golggotmánu 20. b. 2009 Kulturministtar Anniken Huitfeldt Govva: Wenche Nybo / GOD
Bistandsbudsjettet doblet på ni år - regjeringen.no
Ovddidanbušeahtta duppalastojuvvon ovcci jagis
Bistandsbudsjettet doblet på ni år
Almmustahtti: Olgoriikadepartemeanta
For første gang i historien passerer bistandsbudsjettet 30 milliarder kroner.
Vuosttaš geardde historjjás lea ovddidanbušeahta sturrodat dál badjel 30 miljárdda ruvnno.
Rettferdig fordeling, grønn strøm og likestilling er storsatsinger i forslaget til bistandsbudsjett for 2013.
Vuoiggalaš juogadeapmi, ruoná elrávdnji ja dásseárvu leat vuoruhuvvon suorggit jagi 2013 ovddidanbušeahta árvalusas.
Siden 2004 er bistandsbudsjettet doblet fra 15 til 30 milliarder kroner.
2004 rájes lea ovddidanbušeahtta duppalastojuvvon 15 miljárddas 30 miljárdda ruvdnui.
- Regjeringen foreslår å øke støtten til fattige med 2,4 milliarder kroner slik at vi fortsetter å gi 1 prosent av landets samlede inntekter (BNI) til bistand.
- Ráđđehus árvala lasihit doarjaga gefiide 2,4 miljárdda ruvnnuin mii mearkkaša ahte mii ain joatkit juolludeames 1 proseanta riika oppalaš dietnasiin (BNI) ovddideapmái.
Norge er en av verdens desidert største givere mens flere land kutter dramatisk på grunn av økonomiske problemer, sier utviklingsminister Heikki Eidsvoll Holmås.
Norga lea okta máilmmi buot čeahpimus juolludeaddji seammásgo eará riikkat sakka unnidit doarjaga ekonomalaš váttisvuođaid dihte, dadjá ovddidanministtar Heikki Eidsvoll Holmås.
Andre store satsinger i rekordbudsjettet er klima- og skogsatsing, matsikkerhet, helse og utdanning.
Eará stuorra áŋgiruššamat dán olahusbušeahtas leat suorggit nugomat dálkkádat- ja vuovdeáŋgiruššan, biebmosihkarvuohta, dearvvašvuohta ja oahpahus.
- Mer enn noen gang er det nå viktig at rike land tar ansvar for å bekjempe fattigdom og bremse de farlige klimaendringene, sier Holmås.
- Vel deháleappot dál go ovdal ahte rikkis riikkat váldet badjelasáset ovddasvástádusa eastadit geafivuođa ja eastadit dálkkádatrievdademiid, dadjá Holmås.
Mer trøkk på rettferdig fordeling Mange utviklingsland opplever betydelig økonomisk vekst uten tilsvarende reduksjon av antall fattige.
Vel eanet deattuhit vuoiggalaš juogadeami Máŋga ovddidanriikkat vásihit fuomášahtti ekonomalaš ahtanuššama muhto gefiid lohku geahpideapmi gal ii dávis ahtanuššama.
- Økonomisk vekst trengs, men uten rettferdig fordeling av penger og makt klarer man ikke skape en varig utvikling for verdens fattige mennesker.
- Ekonomalaš ahtanuššan gal dárbbašuvvo, muhto jus ruđaid ja fámu ii juogat vuoiggalaččat de eat nagot ásahit bistevaš ovdáneami máilmmi geafes olbmuide.
Dette gjelder både i fattige land og i middels rike land som India og Sør-Afrika der det lever millioner av lutfattige mennesker, sier Holmås.
Dát guoská sihke geafes riikkaide ja gaskageardánis rikkis riikkaide nugomat Indiai ja Lulli-Afrihkkái gos leat miljovnnaid mielde olbmot lea váhtogat, dadjá Holmås.
Viktige satsinger på statsbudsjettet er å støtte land med å utvikle gode skattesystemer, støtte til fagforeninger og kamp mot ulovlig kapitalflyt.
Dehálaš áŋgiruššamat stáhtabušeahtas lea doarjut riikkaid ovdánahttimis buori vearrovuogádagaid, doarjja fágaservviide ja bargu lobihis ruhtajođu vuostá.
Grønn strøm til fattige 1,3 milliarder mennesker i verden lever uten strøm.
Ruoná elrávdnji gefiide 1,3 miljárdda olbmot birra máilmmis ellet elrávnnji haga.
Støtten til fornybar energi øker med om lag 250 millioner til i overkant av 2 milliarder kroner.
Doarjja ođasmuvvi energiijii lassána sullii 250 miljovnna ruvnnos badjelaš 2 miljárdda ruvdnui.
Satsingen på fornybar energi gjøres gjennom Regjeringens energi- og klimainitiativ (Energi +), Ren energi og Statens investeringsfond for næringsutvikling i fattige land (Norfund).
Áŋgiruššanbargu ođasmuvvi energiija ovddas čađahuvvo Ráđđehusa energiija- ja dálkkádatvuolgaga (Energi +), Ráinnas energiija ja Stáhta háhkanfoandda ealáhusovdáneami váste geafes riikkain (Norfund) bakte.
- Energi er nøkkelen til god utvikling.
- Energiija lea čoavdda buori ovdáneapmái.
Det vet vi fra vår egen historie.
Dan mii diehtit iežamet historjjá bakte.
Grønn strøm gir skolebarn leselys, skaper nye arbeidsplasser og sikrer bedre helsetilbud.
Ruoná elrávdnji addá skuvlamánáide čuovgga vai oidnet lohkat, ásaha ođđa bargosajiid ja sihkkarastá buoret dearvvašvuođafálaldagaid.
Dessuten er fornybar energi god klimapolitikk.
Das lassin lea ođasmuvvi energiija buorre dálkkádatpolitihkka.
Det trengs enorme investeringer, og vi vil bruke bistandspengene slik at vi får privat sektor med på laget, sier Holmås.
Lea dárbu stuorit háhkamiidda, ja mii áigut adnit ovddidanruđaid nu ahte mii geasuhat priváhta suorggi maid mielde bargui, lohka Holmås.
Jenter får prevensjon - Jenter og kvinner skal selv få bestemme når de vil ha barn og hvor mange de vil ha.
Nieiddat ožžot prevenšuvnna - Nieiddat ja nissonat galget ieža beassat mearridit goas sii háliidit mánáid ja galle sii háliidit.
Da er prevensjon viktig, sier Holmås.
Dalle lea prevenšuvdna dehálaš, dadjá Holmås.
I statsbudsjettet bevilges inntil 150 millioner nye kroner til prevensjon.
Stáhtabušeahta bakte juolluduvvo dál vuosttaš geardde gitta 150 miljovnna ruvnno prevenšuvnnaide.
Norge øker dessuten støtten til FNs befolkningsfond (UNFPA) med 30 millioner, til over 400 millioner kroner.
Norga maiddái lasiha doarjaga ON veagadatfondii (UNFPA) 30 miljovnna ruvnnuid, badjelaš 400 miljovnna ruvdnui.
Skole også i krig og konflikt Verden er på god vei mot målet om at alle barn skal ha skoletilgang innen 2015, og Norge var i fjor verdens sjette største giver til grunnutdanning.
Skuvla maiddái go lea soahti ja soabatmeahttunvuohta Máilbmi lea buori muddui olaheames áigumuša ahte buot mánáide galget gávdnot skuvllat jagi 2015 rádjai, ja diibmá lei Norga máilmmi guđat stuorimus riikka mii juolludii doarjaga vuođđooahpahussii.
Regjeringen vil styrke satsingen på utdanning i konflikt- og katastrofeområder og ta en lederrolle på dette internasjonalt.
Ráđđehus áigu nannet oahpposuorggi áŋgiruššama riido- ja katastrofaguovlluin ja dan barggus ja riikkaidgaskasaččat badjelasás váldit jođihansajádaga.
Derfor bevilges 75 millioner nye kroner til frivillige organisasjoner som fungerer når myndigheter svikter.
Danin dál vuosttaš geardde juolludit 75 miljovnna ruvnno eaktodáhtolaš organisašuvnnaide mat doibmet go eiseválddit eai sealgga dan dahkat.
– Vi må unngå at vi får tapte generasjoner i land som kommer ut av krig eller andre katastrofer, slik vi ser i Somalia og en rekke andre land, sier Holmås.
– Mii fertet eastadit ahte soahte- dahje eará katastrofariikkaid álbmot báhcá vajálduvvon buolvan, nu movt dál oaidnit Somalias ja ollu eará riikkain, lohká Holmås.
3 milliarder til klima og skogsatsingen Innsatsen mot avskoging planlegges trappet opp med om lag 400 millioner til 3 milliarder kroner i 2013 i tråd med klimaforliket.
3 miljárda ruvdno dálkkádat ja vuovdeáŋgiruššamii Áŋgiruššan vuovddehuhttima vuostá plánejuvvo viiddiduvvot sullii 400 miljovnna ruvnnuin 3 miljárdda ruvdnui jagi 2013:s dálkkádatsoahpamuša mielde.
Mer enn 1,4 milliarder mennesker i verden er avhengige av skogen.
Eanet go 1,4 miljárdda olbmot miehta máilmmi dárbbašit vuvddiid.
Norge har bidratt til betydelige utslippsreduksjoner i Brasil og til lovende tiltak for bedre skogforvaltning i land som Indonesia, Guyana og Tanzania.
Norga lea váikkuhan dasa ahte leat olahan nuoskkidangeahpidemiid Brasilas ja ávkkálaš doaibmabijuid mii galgá buoridit vuovdehálddašeami riikkain nugomat Indonesias, Guyanas ja Tanzanias.
Nøkkeltall i bistandsbudsjettet:
Mearkalogut ovddidanbušeahtas:
Klima- og skogsatsingen øker med om lag 400 millioner kroner
Dálkkádat- ja vuovdeáŋgiruššan lassána sullii 400 miljovnna ruvnnuin
Fornybar energi øker med om lag 250 millioner kroner
Ođasmuvvi energiija lassána sullii 250 miljovnna ruvnnuin
Prevensjon får inntil 150 millioner i økning.
Prevenšuvdnii lea gitta 150 miljovnna ruvnno lassáneami.
I tillegg øker støtten til FNs befolkningsfond
Dása lassin lassána doarjja ON veagadatfondii
Utdanning får om lag 1,6 milliarder kroner.
Oahpahus oažžu sullii 1,6 miljárdda ruvnno.
75 millioner nye kroner går til sivilt samfunns innsats for utdanning i konflikt og katastrofeområder.
75 miljovnna juolluduvvo siviila servodahkii áŋgiruššamis oahpahusa ovddas riido ja katastrofaguovlluin.
Det samlede bistandsbudsjettet blir på 30,2 milliarder kroner i 2013.
Oppalaš ovddidanbušeahtta sturrodat lea jagi 2013 várás 30,2 miljárdda ruvnno.
Bransjeråd for kulturnæringene - regjeringen.no
Kulturealáhusaide suorgeráđđi
Bransjeråd for kulturnæringene
Almmustahtti: Kulturdepartemeanta
Regjeringen vil etablere et bransjeråd for kulturnæringene for å drøfte felles problemstillinger og politikkutforming på området.
Ráđđehus áigu ásahit kulturealáhusaide suorgeráđi vai beassá divaštallat oktasaš áššečuolmmaid ja politihkkahábmema suorggis.
Bransjerådet skal være et årlig treffpunkt der representanter for kulturnæringene vil møte politisk ledelse i Kulturdepartementet, Nærings- og handelsdepartementet og Kommunal- og regionaldepartementet.
Suorgeráđđi galgá leat jahkásaš deaivvadanbáiki gos kulturealáhusovddasteaddjit besset čoahkkinastit Kulturdepartemeantta, Ealáhus- ja gávpedepartemeantta ja Gielda- ja guovlodepartemeantta politihkalaš jođihangotti.
- Kulturnæringene er mangfoldige og det er store forskjeller mellom næringene med hensyn til hva de produserer, markedsorientering og bruk av ny teknologi. Det er også store regionale forskjeller.
- Kulturealáhusat leat máŋggaláganat ja leat stuora erohusat ealáhusaid gaskkas dan dáfus maid sii buvttadit, makkár márkaniid guvlui sii barget ja ođđa teknologiija geavaheami dáfus.
Samtidig ser vi at aktørene innenfor kulturnæringene møter mange av de samme utfordringene når de skal gå fra å være gründer til å bli kulturbedrift.
Seammás oaidnit mii ahte kulturealáhusosolaččat vásihit ollu dain seamma hástalusain go galget fitnodatálggaheaddjis šaddat kulturfitnodahkan.
Dette handler blant annet om behov for forretningskompetanse, behov for nettverk og samarbeid, utfordringer med å skaffe privat kapital og eksportutfordringer, sier kulturminister Hadia Tajik.
Das lea sáhka earret eará das ahte lea dárbu gávpegelbbolašvuhtii, dárbu fierpmádagaide ja ovttasbargui, hástalusat háhkat priváhta kapitála ja hástalusat olgoriikii vuovdima dáfus, dadjá kulturministtar Hadia Tajik.
Regjeringen ønsker å møte kulturnæringene for å kunne få bedre innsikt i kulturnæringenes felles utviklingsmuligheter og utfordringer.
Ráđđehus háliida deaivvadit kulturealáhusaiguin vai oažžu buorebut áddejumi kulturealáhusaid oktasaš ovddidanvejolašvuođaid ja hástalusaid birra.
Ved å møte næringene samlet vil regjeringen bedre kunne fange opp næringenes synspunkter, behov og ønsker for utvikling av felles politikk for kulturnæringene.
Go ráđđehus deaivvada ealáhusaiguin, de sii buorebut nagodit fuobmát ealáhusaid oainnuid, dárbbuid ja sávaldagaid mat sis leat kulturealáhusaid oktasaš politihka ovddideapmái.
Det legges opp til ett møte i året.
Áigumuš lea ahte galgá leat okta čoahkkin jagis.
Leder: Kirsti Hjemdahl, Kristiansand, seniorforsker, forretningsutvikler, Agderforskning.
Jođiheaddji: Kirsti Hjemdahl, Kristiansand, seniordutki, gávpeovddideaddji, Agderforskning.
Har fulgt kulturnæringsfeltet lenge.
Lea guhká čuvvon kulturealáhussuorggi.
Ragnhild Dalheim Eriksen, Tromsø, tidligere leder for Riddu Riððu festivalen, engasjert av Sametinget for å arbeide med kultur og næring.
Ragnhild Dalheim Eriksen, Romsa, Riddu Riððu festivála ovddeš jođiheaddji, Sámedikkis bargá kultuvrrain ja ealáhusaiguin.
Medlem i regjeringens nordområdeutvalg.
Miellahttu ráđđehusa davviguovlolávdegottis.
Bård Flikke, Trondheim, partner og prosjektleder i Trondheim Kultur & Næring (T-KN).
Bård Flikke, Troandin, Trondheim Kultur & Næring mieleaiggát ja prošeaktajođiheaddji (T-KN).
Gro Caroline Flølo, Stryn, kreativ leder, Designhuset Farmhouse.
Gro Caroline Flølo, Stryn, kreatiiva jođiheaddji, Designhuset Farmhouse.
Arbeider tverrfaglig med designkompetanse i samarbeid med kompetansemiljøer.
Bargá fágaidgaskasaččat hábmengelbbolašvuođain ovttas gealbobirrasiiguin.
Ante Giskeødegaard, Ålesund, daglig leder Momentium, festivalarrangør (sammen med Lars B. Giskeødegaard).
Ante Giskeødegaard, Ålesund, Momentium beaivválaš jođiheaddji, festiválalágideaddji (ovttas Lars B. Giskeødegaardain).
Gry Isabell Sannes Knutsen, Stavanger, Ipark arbeider bredt og tungt med kulturnæring, bl.a. gjennom en kulturinkubator.
Gry Isabell Sannes Knutsen, Stavanger, Ipark bargá viidát ja ollu kulturealáhusaiguin, ea.ea. ásahusa bokte mii ovddida fitnodatálginideaid / fitnodatálggahemiid kultuvra várás.
Lars Leegaard Marøy, Bergen, daglig leder, filmfondet FUZZ.
Lars Leegaard Marøy, Bergen, beaivválaš jođiheaddji, filbmafoanda FUZZ.
Bjørn Nørstegård, Lillehammer, Lillehammer kunnskapspark.
Bjørn Nørstegård, Lillehammer, Lillehammer máhttopárka.
Har i mange år arbeidet med kulturnæringene, særlig rettet mot opplevelser og reiseliv.
Lea ollu jagiid bargan kulturealáhusaiguin, earret eará vásáhusaiguin ja mátkeealáhusaiguin.
Hilde Charlotte Solheim, Oslo, reiselivsdirektør Virke.
Hilde Charlotte Solheim, Oslo, mátkeealáhusdirektevra Virke.
Kunnskaper om kultur og kulturnæringenes bidrag inn i annen næring.
Máhttu kultuvrra birra ja dan birra makkár váikkuhusaid kulturealáhusat buktet eará ealáhusaide.
Arne-Wilhelm Theodorsen, Tromsø, representant for Introfondet, regionalt fond for utvikling av kulturnæringer i Tromsøregionen.
Arne-Wilhelm Theodorsen, Tromsø, Introfondet áirras, guovlulaš foanda kulturealáhusaid ovddideapmái Romssa guovllus.
Maria Utsi, Vadsø, Varangerfestivalen.
Maria Utsi, Čáhcesuolu, Várjjat-festivála.
Leder av Varangerfestivalen, Vadsø, tidligere leder av Hermetikken kulturnæringshage.
Várjjat-festivála jođiheaddji, Čáhcesuolu, Hermetikken kulturealáhusgárddi ovddeš jođiheaddji.
Samiske tilbud innenfor sykepleierutdanningen i Finnmark
Sámegielat fálaldagat Finnmárkku buohccidivššároahpus
Randi Caspersen Bratland er født i 1953 og oppvokst i Lier i Buskerud.
Randi Caspersen Bratland lea riegádan 1953:s ja bajásšaddan Lieris Buskerud fylkkas.
Hun har utdanning fra Menighetssøsterhjemmets sykepleieskole, pedagogisk embetseksamen fra Universitetet i Oslo, storfag i sosialpolitikk og grunnfag i sosialantropologi fra Universitetet i Tromsø.
Son lea vázzán oahpu Menighetssøsterhjemmet buohccidivššárskuvllas, pedagogalaš ámmáteksámena Oslo universitehtas, stuorafága sosiálapolitihkas ja vuođđofága sosiálaantropologiijas Romssa universitehtas.
Hun er nå førstelektor ved sykepleieutdanninga på Høgskolen i Finnmark.
Son lea dál vuosttašlektor Finnmárkku allaskuvlla buohccidivššároahpus.
Før hun kom til Finnmark arbeidet hun ved daværende Aker sykepleieskole i Oslo, og ved Thaeler Memorial Hospital i Nicaragua.
Ovdal go bođii Finnmárkui, de son barggai dalá Aker buohccidivššárskuvllas Oslos, ja Thaeler Memorial Hospitálas Nicaraguas.
Artikkelen er skrevet i 2007.
Artihkal lea čállojuvvon 2007:s.
Bakgrunn
Duogáš
Mange samiske pasienter har møtt og møter fortsatt språklige barrierer i norsk helsevesen.
Ollu sámegielat buohccit leat vásihan ja ain vásihit gielalaš hehttehusaid Norgga dearvvašvuođasuorggis.
Dette er dokumentert av flere utredninger, bl.a. Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge (NOU:1995:6).
Dát lea duođaštuvvon máŋgga čielggadusas, earret eará Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge (NAČ:1995:6).
Sykepleierutdanningens oppgave er å møte samfunnets behov for sykepleie, også minoritetenes behov.
Buohccidivššároahpu doaibma lea dustet servodaga buohccidikšundárbbuid, maiddái unnitloguálbmogiid dárbbuid.
Et viktig bidrag til å bedre situasjonen for samiske pasienter er derfor å utdanne sykepleiere som er tokulturelle og tospråklige i samisk og norsk.
Sámi divššohasaid dili buorideapmái lea dehálaš addit oahpu olbmuide geat leat guovttekultuvrragat ja guovttegielagat sámegielas ja dárogielas.
Men hvordan skal dette gjøres?
Muhto movt sáhttá dan dahkat?
Fra 1995 til 2001 ble to kull sykepleiestudenter utdanna i samarbeid mellom Høgskolen i Finnmark og Samisk høgskole.
1995:s gitta 2001 rádjái ožžo 2 buolvva buohccidivššárstudeanttat oahpu Finnmárkku allaskuvlla ja Sámi allaskuvlla ovttasbarggu bokte.
I denne artikkelen skal jeg fortelle om mine egne erfaringer som følgeforsker til en gruppe tospråklige studenter.
Dán artihkkalis áiggun muitalit iežan vásihusaid birra go ledjen čuovvundutki guovttegielat studeanttaidjovkui.
Sykepleierutdanningen – og samiske forhold
Buohccidivššároahppu – ja sámi dilit
Finnmark sykepleierskole ble opprettet i 1960 i Hammerfest.
Finnmárkku buohccidivššároahppu álggahuvvui 1960:s Hámmárfeasttas.
I 1994 ble skolen en del av Høgskolen i Finnmark.
1994:s šattai skuvla oassin Finnmárkku allaskuvllas.
Skolen ligger vegg i vegg med Hammerfest sykehus, det sykehuset i Norge som har hatt og har flest samisktalende pasienter.
Skuvllas leat seainnit gitta Hámmárfeastta buohcciviesus, dat buohcciviessu Norggas gos leat leamaš ja leat eanemus sámegielat divššohasat.
Sykepleierutdanningen samarbeider også med helseinstitusjoner som har ansvar for spesielle oppgaver innen det samiske samfunnet: Helse Finnmark, herunder Samisk kompetansesenter innen psykisk helsevern (SANKS), samt Undervisningssykehjemmet i Karasjok, som har til oppgave å være ressurssenter for undervisning, fagutvikling og forskning i sykepleietjenesten og de kommunale helse- og omsorgstjenestene.
Buohccidivššároahpus lea maid ovttasbargu dearvvašvuođaásahusaiguin main lea ovddasvástádus erenoamáš doaimmain sámi servodagas: Finnmárkku dearvvašvuohta, dása gullá maid Sámi našuvnnalaš gealboguovddáš psykalaš dearvvašvuođasuddjemis (SÁNÁG), ja Kárášjoga Oahppobuhcciidruoktu, mii galgá doaibmat resursaguovddážin oahpahussii, fágaovdáneapmái ja dutkamii buohccidivššárbálvalusas ja suohkanlaš dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusain.
Rammeplanene for sykepleierutdanningen har ikke har hatt noen spesielle formuleringer om samiske forhold.
Buohccidivššároahpu rámmaplánain ii leat leamaš makkárge erenoamáš cealkámušaid sámi dilálašvuođaid birra.
Dette har særlig vært en utfordring for de nordnorske skolene som alle har hatt kontakt med samiske pasienter i helsetjenesten.
Dát lea erenoamážit Davvi-Norgga skuvllaide leamaš hástalussan, main buohkain lea leamaš oktavuohta sámi divššohasaiguin dearvvašvuođabálvalusas.
I disse skolene har undervisning om den samiske pasient har vært tatt inn i studieplanen der det har passet og ut fra studentenes interesser.
Dáin skuvllain lea oahppu sámi divššohasa birra váldon oahppoplánii gos lea heiven ja studeanttaid beroštumiid mielde.
Siden begynnelsen av 1980-tallet har samiskspråklige studenter vært kvotert inn i utdanningen i Finnmark, kvoten har vært på 10 % av studenttallet.
1980-logu álggu rájis leat sámegielat studeanttat beassan eari mielde ohppui Finnmárkkus, gos earri lea leamaš 10 % studeantalogus.
Kvoteringen har hatt sin berettigelse i de årene det var stor konkurranse om å komme inn på sykepleierutdanningen, med de siste årene har det ikke vært særlig konkurranse, derfor har kvoteringen ikke noen praktisk betydning lenger.
Dát lei dárbbašlaš daid jagiid go lei stuora gilvu beassat sisa buohccidivššárohppui, muhto maŋimus jagiid ii leat leamaš nu stuora gilvu, ja dan sivas ii leat earis leamaš mihkke praktihkalaš dadjamušaid šat.
Studenter med samisk som morsmål har etter søknad fått forlenget tid til eksamen.
Oahppit geain lea sámegiella eatnigiellan leat ohcama bokte ožžon guhkiduvvot áiggi eksámenii.
Desentralisert sykepleierutdanning i indre Finnmark 1995-98
Desentraliserejuvvon buohccidivššároahppu sis-Finnmárkkus 1995-98
Etter at språkreglene i Sameloven tok til å gjelde fra 01.01.91, så høgskolen seg forpliktet til å bidra til rekruttering av samisk helsepersonell.
Maŋŋil go Sámelága giellanjuolggadusat doaibmagohte ođđajagimánu 1. b. 1991:s, oinnii allaskuvla ahte sii leat geatnegahtton váikkuhit sámi dearvvašvuođabargiid rekruteremii.
Jeg fikk i oppgave å lage en fagdidaktisk vurdering som ble vedtatt av Høgskolestyret.
Mun ožžon barggu hábmet fágadidaktihkalaš guorahallama man allaskuvlastivra mearridii.
Det daværende Regionale høgskolestyret for Finnmark vedtok 23. september 1993 å sette ned et utvalg, som skulle utrede muligheten for å starte opp desentralisert sykepleierutdanning i det samiskspråklige forvaltningsområdet.
Dalá Finnmárkku guovlulaš allaskuvlastivra mearridii čakčamánu 23. b. 1993 vuođđudit lávdegotti, mii galgá guorahallat vejolašvuođa bidjat johtui lávdaoahpu buohccidivššároahpus sámegiela hálddašanguovlluin.
De som utredet saken var representanter fra Samisk høgskole, Samiske sykepleieres forening, Finnmark sykepleierhøgskole og Det regionale høgskolestyret.
Sii geat guorahalle ášši ledje Sámi allaskuvlla, Sámi buohccidivššársearvvi, Finnmárkku buohccidivššárallaskuvlla ja Guovlulaš allaskuvlastivrra ovddasteaddjit.
Sykepleierutdanningen hadde gjennom flere år hatt vanskelig for å rekruttere fra samiske områder, samtidig som det var mangel på sykepleiere i disse områdene.
Buohccidivššároahpus lei moanat jagiid leamaš váttis rekruteret olbmuid sámi guovlluin, seammás go dain guovlluin váilo buohccidivššárat.
I 1995 startet vi opp med den første gruppa med sykepleiestudenter i Kautokeino.
1995:s álggaheimmet buohccidivššárstudeanttaid vuosttaš joavkku Guovdageainnus.
Ved opptak ble det krevd kunnskaper i nordsamisk språk.
Davvisámegielmáhttu gáibiduvvui go váldojuvvojedje sisa.
I praksis ble ikke kravet så strengt som ved opptak ved Samisk høgskole.
Duohtavuođas eai lean nu stuora gáibádusat go Sámi allaskuvllas ledje sisaváldimii.
Norsk ble likevel skriftspråket i studiet, blant annet fordi ingen av faglærerne i sykepleierutdanningen var i stand til å rette oppgaver på samisk.
Dárogiella šattai aŋkke čállingiellan oahpus, earret eará dan sivas go ii oktage oahpaheddjiin máhttán divvut bargguid sámegillii.
I utlysningsteksten for stillingen som lærer sto det at undervisningsspråket ville være norsk.
Oahpaheaddjivirggi almmuhusas čuoččui ahte oahpahusgiella lea dárogiella.
Den første tida var det høgskolelærer Nelly Stafne som flyttet til Kautokeino og hadde undervisning med studentene.
Vuosttaš áiggi lei Nelly Stafne allaskuvlaoahpaheaddjin, guhte fárrii Guovdageidnui ja sus lei oahpahus studeanttaide.
Men Høgskolen i Finnmark klarte å få ansatt en samisktalende lærer, Berit Bongo – hun tiltrådte stillingen 3 måneder etter opptak.
Muhto Finnmárkku allaskuvla nagodii bidjat virgái sámegielat oahpaheaddji, Berit Bongo, – son álggii bargui 3 mánu maŋŋil sisaváldima.
Alle de ti som ble tatt opp på studiet hadde studiekompetanse, men flere andre ble avvist fordi de manglet dette.
Buot logi olbmos geat váldojuvvojedje ohppui, lei lohkangelbbolašvuohta, muhto earát eai beassan sisa dan sivas go sis váillui dat.
Gruppa med samiske studenter hadde undervisning både i Kautokeino og i Hammerfest.
Sámegielat studeanttaid joavkkus lei oahpahus sihke Guovdageainnus ja Hámmárfeasttas.
Teoriundervisningen hadde de i hovedsak for seg selv, men de var sammen med resten av kullet på enkelte undervisningsområder.
Teoriijaoahpahus lei sis ovttaskasat, muhto ledje ovttas buolvva eará studeanttaiguin muhtin oahpahussurggiin.
Høgskolelærer Berit Bongo fulgte studentene både i Kautokeino og Hammerfest.
Allaskuvlaoahpaheaddji Berit Bongo čuovui studeanttaid sihke Guovdageainnus ja Hámmárfeasttas.
I praksisdelen av sykepleiestudiet deltok de samiske studentene på ordinær måte.
Buohccidivššároahpu praktihkalaš oahpahusas oassálaste studeanttat dábálaš vuogi mielde.
Når de var i praksis i de samiske områdene hadde de i tillegg til ordinær praksisoppfølging tilbud om en samisktalende veileder, Turid Ulvenes.
Go sii ledje barggus sámi guovlluin de lei sis fálaldat sámegielat bagadallis, Turid Ulvenesas, lassin dábálaš bargočuovvoleapmái.
I forbindelse med undervisningen i samiske omsorgsforhold ble det gjennomført et feltkurs i Kautokeino i tredje studieår, dette varte i to dager.
Sámi fuolahusdiliid oahpahusa oktavuođas čađahuvvui fealtakursa Guovdageainnus goalmmát oahppojagi, dát bisttii guokte beaivvi.
Kurset var knyttet til undervisningen i sosiologi og sosialantropologi, og det var jeg som var faglig ansvarlig.
Kursa lei čadnojuvvon sosiologiija ja sosiálaantropologiija ohppui, ja mus lei fágalaš ovddasvástádus.
Som pensum ble brukt arbeider av blant annet Eivind Bråstad Jensen (1991), Per Fugelli (1986) og Berit Bongo (1986).
Lohkanmearis ledje barggut maid earret eará Eivind Bråstad Jensen (1991), Per Fugelli (1986) ja Berit Bongo (1986) ledje čállán.
I feltkurset besøkte studentene et gårdsbruk, pensjonistforeningen og andre steder i lokalsamfunnet på jakt etter bakgrunnen til den samiske pasient.
Fealtakurssas gallededje studeanttat ovtta oapmedálu, vuorrasiidsearvvi ja eará báikkiid báikkálaš servodagas, ohcame sámi divššohasa duogáža.
Fra undervisninga ved Samisk høgskole.
Buohccedivssároahppu Sámi allaskuvllas.
Fra høyre: Inger Marit Eira (Åhren), Inga Sara, Solbjørg Valio, Berit Inger Anne Henriksen, Ellen Marit Gaup.
Olgeš bealde: Inger Marit Eira (Åhren), Inga Sara, Solbjørg Valio, Berit Inger Anne Henriksen, Ellen Marit Gaup.
Undervisning i auditorium i Hammerfest, sammen med studentene fra Hammerfest.
Oahpahus Hámmárfeasttas, ovttas Hámmárfeastta studeanttaiguin. (Govva luoikan Solbjørg Valio)
Lærer og forsker i forhold til samiske studenter
Oahpaheaddji ja dutki sámi studeanttaid gaskkas
Min rolle i dette prosjektet var tredelt: Jeg hadde laget den fagdidaktiske vurderingen.
Mus ledje golbma rolla dán prošeavttas: Mun ledjen hábmen fágadidaktihkalaš veardádallama.
Som lærer hadde jeg ansvar for samfunnsfagundervisningen, og som forsker fulgte jeg studentene i deler av undervisningen, og samlet opplysninger underveis.
Oahpaheaddjin mus lei ovddasvástádus servodatfágaoahpahusas, ja dutkin čuvvon mun osiid studeanttaid oahpahusas, ja čoggen dieđuid dađistaga.