pere/sami_parallel huggingface dataset:
Når industrien for en stor del består av fiskeforedling blir primærnæringene enda viktigere .
Go industriija eanaš muddui lea guollereiden , de šaddet vuođđoealáhusat ain dehálat .
Primærnæringene har positiv innflytelse på sysselsetningen i alle de andre sektorene og synes å være en grunnpilar for sysselsettingen innen privat sektor i de 22 samiske kommunene denne undersøkelsen omfatter .
Vuođđoealáhusain lea positiivva váikkuhus buot eará surggiid barggolašvuhtii ja dat orro leamen barggolašvuođa geađgejuolgin priváhta suorggis dan 22 sámi gielddas maid dát guorahallan siskkilda .
Offentlige arbeidsplasser i samiske områder varierer mye fra kommune til kommune .
Sámi guovlluin leat stuorra erohusat das galle almmolaš bargosaji leat daid gielddain .
NORUT Alta Áltá har i flere rapporter undersøkt dette forholdet .
NORUT Alta Áltá lea máŋgga raporttas dán guorahallan .
I landet utgjør offentlige arbeidsplasser rundt 30 % av sysselsettingen , mens i Nordland utgjør de 38 % og i Troms og Finnmark 41 % .
Riikka dáfus leat almmolaš bargosajit sullii 30 % barggolašvuođas , Nordlánddas lea dat 38 % ja Romssas ja Finnmárkkus fas 41 % .
I Nordland har Tjeldsund høyest andel med 64 % i Troms har Kvæfjord høyest andel med 66 % og i Finnmark har Nesseby høyest andel med 58 % og Båtsfjord lavest med 29 % .
Nordlánddas lea Dielddanuoris alimus oassi 64 %:in , Romssa fylkkas lea Gielkkás alimus oassi 66 %:in ja Finnmárkkus lea fas Unjárggas alimus oassi 58 %:in ja Báhcavuonas fas vuolimus 29 %:in .
I følge NORUT Alta Áltá utgjorde andelen kvinnelige selvstendig næringsdrivende 24 % i Nordland , 23 % i Troms og 21 % i Finnmark i 2010 .
NORUT ` Alta Áltá mielde dahke 2010:s nissonlaš iehčanas ealáhusdoalli 24 % Nordlánddas , 23 % Romssas ja 21 % Finnmárkkus .
Gjennomsnittet for landet er 31 % .
Riikka gaskamearri lea 31 % .
En forklaring på den forskjellen er at de nordligste fylkene har høyere andel av primærnæringer hvor kvinner i mindre grad er eiere av virksomheter .
Čilgehus dán erohussii lea ahte davimus fylkkain lea vuođđoealáhusain stuorát oassi main nissonat eai leat olus doaimmaid oamasteaddjit .
Vi ser også at kommuner som er utpregete fiskerikommuner har en mye lavere andel kvinnelige næringsdrivende .
Oaidnit vel ahte daid gielddain mat leat čielga guolástusgielddat , lea olu uhcit oassi nissonlaš ealáhusdoallit .
Torsken kommune i Troms har ingen kvinnelige selvstendige næringsdrivende og Lebesby har kun 4 % .
Doasku gielddas Romssa fylkkas eai oba leat ge nissonlaš iehčanas ealáhusdoalli ja Davvesiiddas leat dušše 4 % .
Kautokeino hadde høyest andel kvinnelige næringsdrivende i Finnmark med 39 % i 2009 .
Guovdageainnus lei alimus oassi nissonlaš ealáhusdoalliin Finnmárkkus go 2009:s lea 39 % .
Noe av forklaringen til den høye andelen i Kautokeino er at det er mange etableringer innen duodjinæringen der kvinner etablerer virksomheter .
Manne lea nu alla oassi Guovdageainnus , čilgejuvvo go máŋggas leat álggahan duodjefitnodaga main nissonat ceggejit doaimma .
Tabell 5 Kvinnelige næringsdrivende i primærnæringene fordelt etter fylker .
5. tabealla Nissonlaš ealáhusdoalli vuođđoealáhusain juogaduvvon fylkkaid mielde .
Primærnæringene har lavest andel kvinnelige næringsdrivende .
Vuođđoealáhusain lea uhcimus oassi nissonlaš ealáhusdoallit .
Det positive i dette bildet er at Finnmark har høyest andel kvinnelige jordbrukere i nord i 2010 , og ligger også høyere enn gjennomsnittet i landet .
Dán govas lea dat buorre go Finnmárkkus lea 2010:s alimus oassi nissonlaš eanadoallit davvin , ja lea maiddái alibut go gaskamearri riikkas .
Andelen kvinner som har hoved- og biyrke i fiskerinæringen er svært lavt både i nord og i landet som helhet .
Daid nissoniid oassi guđiin lea váldo- ja oalgefidnu guolástusealáhusas lea hui vuollin sihke davvin ja riikkas oppalaččat .
Andelen kvinner blant siidaandelsinnehaverne utgjør 13 % av alle innehavere .
Nissoniid oassi siidaoassedoalliid gaskkas dahká 13 % buot doalliin .
I reindriftsnæringen finnes det både kvinnelige , mannlige og felles siidaandelsinnehavere .
Boazodoalus leat sihke nissonat , albmát ja oktasaš siidaoassedoallit .
Felles innehavere utgjør totalt 30 % av alle innehavere slik at andelen kvinnelige utøvere er noe høyere enn det som vises i tabellen .
Oktasaš doallit dahket oktiibuot 30 % visot doalliin , nu ahte nissonlaš dolliid oassi lea veaháš alibut go dat mii tabeallas čájehuvvo .
Det er ulike årsaker til denne lave kvinneandelen .
Leat máŋggalágan sivat dán vuollelis nissonoassái .
Strukturelle forhold er en årsak der lover og regler ikke favoriserer kvinner til å overta virksomheter innen primærnæringene .
Struktuvrralaš dilit lea okta sivva go lágat ja regelat eai oidde nissoniid váldit badjelasaset doaimmaid vuođđoealáhusas .
Et annet forhold er at det er fysisk hardt arbeid innen primærnæringene spesielt innen fiskerinæringen .
Eará dilli lea ahte fysalaččat lea garra bargu vuođđoealáhusas , áinnas guolástusealáhusas .
Innenfor duodjinæringen utgjør kvinnene 70 % av alle som er registrert i duodjiregisteret .
Duodjeealáhusas dahket nissonat 70 % sis guđet leat duodjeregisttarii čálihuvvon .
I følge Samisk statistikk 2010 arbeidet 40 % av alle yrkesaktive kvinner i offentlig og privat sektor innefor helse- og omsorgstjenester i STN-området .
Sámi statistihka 2010 mielde barge 40 % visot fidnodoaibmi nissoniin almmolaš ja priváhta suorggis dearvvasvuođa- ja fuolahusbálvalusain STN-guovllus .
Variasjon i lønnsomhet og vekst Utviklingen i næringslivet i kommunene forteller hvor godt næringsutviklingsarbeidet har lykkes i de utvalgte 22 kommunene .
Erohusat gánnáheamis ja lassáneamis Ealáhusaid ovddideapmi gielddain muitala man bures ealáhusovddidanbargu lea lihkostuvvan daid válljejuvvon 22 gielddain .
Telemarksforskning har i sju år registrert ulike indikatorer som har betydning for utviklingen i næringslivet i kommunene .
Telemarksforskning lea čieža jagi merken sierranas indikatoraid main lea mearkkašupmi gielddaid ealáhusaid ovddideapmái .
Indikatorene er registrert innen områdene nyetableringer , lønnsomhet , vekst og næringslivets størrelse .
Indikatorat leat merkejuvvon dáid surggiin ođđaásaheamit , gánnáheapmi , lassáneapmi ja ealáhusaid sturrodat .
Side 124 av 175
126 siidu 177 siiddus
Figur 5 : Resultater fra NæringsNM for kommunene i det samiske området .
5. govus : Bohtosat NæringsNM:s sámi guovllu gielddain .
Rangering blant landets 430 kommuner for 2009 til venstre , rangering siste fem år i parentes .
Riikka 430 gielddaid gaskka vuorru 2009:s gurutbeale , vuorut maŋimuš vihtta jagi ruođuid siste .
Telemarksforskning 2010
Telemarksforskning 2010
Figuren viser hvordan næringslivet i kommunene lykkes .
Govus čájeha mo ealáhusat gielddain lihkostuvvet .
Rangering for de fire indeksene er vist i figuren .
Vuorut dan njeali indeavssas leat govvosis čájehuvvon .
Tallene til høyre viser plasseringen blant de 430 kommunene i landet .
Olgešbeale logut čájehit man vuorus lea dan riikka 430 gieldda gaskkas .
De samiske kommunene utmerker seg ikke i næringsutviklingsarbeidet .
Sámi gielddat eai leat nu erenoamážat ealáhusovddidanbarggus .
I landssammenheng er bare seks av 22 utvalgte kommunene over landsgjennomsnittet .
Riikka oktavuođas leat dušše guhtta 22 válljejuvvon gielddain bajábealde riikagaskameari .
Evenes , Tana og Porsanger er de beste blant de 22 utvalgte kommunene .
Evenášši , Deatnu ja Porsáŋgu leat dat buorimusat dan 22 válljejuvvon gieldda gaskkas .
Det som trekker ned er dårlig lønnsomhet og lav næringstetthet .
Mii headjuda lea heajos gánnáheapmi ja vuollelis ealáhusnákkisvuohta .
Lav næringstetthet betyr at vi har med næringsfattige kommuner å gjøre .
Vuollelis ealáhusnákkisvuohta mearkkaša ahte gielddain eai leat nu gallis ealáhusdoaimmain .
Det positive i 2009 er at de samiske kommunene gjorde det bra på vekst .
Mii 2009:s lea buorre , lea ahte sámi gielddat dahke bures lassáneami dáfus .
Mens Norge som helhet hadde et dramatisk fall i andel vekstforetak hadde de samiske områdene vekst i 2008 og tilsvarende nedgang i 2009 .
Dan ektui go Norggas oppalaččat lei sakka njiedjan stuorrunfitnodagaid dáfus , de lei sámi guovlluin lassáneapmi 2008:s ja vástideaddji njiedjan 2009:s .
Nesten alle de samiske kommunene hadde en bedre rangering i landet i 2009 enn i forhold til perioden 2005 – 2009 .
Measta visot sámi gielddain lei buoret vuorru riikkas 2009:s go 2005 – 2009 áigodaga ektui .
Noe av forklaring til dette er at finanskrisen ikke påvirket samiske områder i samme grad som i andre deler av landet .
Muhtin čilgehus dása lea ahte finánsaroassu ii váikkuhan sámi guovlluide seamma muddui go riikka eará osiide .
Side 125 av 175
127 siidu 177 siiddus
Nye krav til bosted fører ofte til flytting Telemarksforskning ( 2011 ) bruker benevnelsen attraktivitetsanalyse for å forklare hvorfor noen steder vokser , mens andre har nedgang .
Eará gáibádusat ássanbáikái dagahit dávjá fárrema Telemarksforskning ( 2011 ) atná geasuhananalysa namahusa čilgen dihtii manne muhtin báikkit sturrot , ja earát fas goarránit .
I analysen kan steders utvikling forklares ut fra tre dimensjoner ; attraktivitet for besøk , bedrifter og bosted .
Analysas sáhttá báikkiid ovddideami čilget golmma dimenšuvnnas ; dat mii geasuha fitnat , fitnodagat ja ássanbáiki .
Besøksnæringer omfatter blant annet hotell- og restaurantnæringen , aktiviteter , kultur , underholdning og detaljhandel .
Guosseealáhusaide gullet earret eará hotealla- ja restoráŋŋaealáhus , doaimmat , kultuvra , guoimmuheapmi ja bietnagávppit .
Med bedrifter menes virksomheter som driver med naturbasert virksomhet så som landbruk , reindrift , marine næringer og bergverk .
Fitnodahkan oaivvilduvvo doaimmat mat jođihuvvojit luondduvuđot doaimmain , nugo eanadoallu , boazodoallu , mariidna ealáhusat ja báktedoaibma .
I dette begrepet inngår også teknologiske tjenester så som IT , telekom , engineering etc. .
Dán doahpagii gullet vel teknologalaš bálvalusat nugo IT , telekom , engineeren jna. .
Summen av steders attraktivitet for bedrifter , besøk og bosetting vil kunne forklare vekst eller nedgang .
Báikki ollislaš geasuheapmi fitnodagaide , fitnamiidda ja ássamii sáhttá čilget stuorruma dahje goarráneami .
Steder med høy attraktivitet for bedrifter og besøkende vil få vekst i antall arbeidsplasser i disse næringene .
Dakkár báikkit gos bures geasuhit fitnodagaid ja gussiid , lasihit dáid ealáhusain bargosajiid .
Denne veksten vil ha positiv effekt for andre næringer og bransjer så som transport og ulike tjenester .
Dát lasiheapmi váikkuha buoret guvlui eará ealáhusaid ja surggiid nugo sáhtosteami ja sierranas bálvalusaid .
Steder som er attraktive boplasser fører til høyere innflytting enn arbeidsplassveksten skulle tilsi .
Dat báikkit mat leat geasuheaddji ássanbáikkit fárrehahttet dohko eanet olbmuid go maid bargosajit galggašedje bearihit .
Innbyggertallet øker og fører til flere arbeidsplasser innen kommunale tjenester , bygg og anlegg , handel osv. .
Ássiidlohku lassána ja dagaha eanet bargosajiid gieldda bálvalusain , huksemiin ja rusttegiin , gávppiin jna. .
Når innbyggertallet øker , øker også den yngre del av befolkning .
Go ássiidlohku lassána , de lassána maid veahkadaga nuoraidoassi .
Det vil igjen gi positive utslag på fødselsstatistikken .
Dát fas váikkuha riegádusstatistihkka buoret guvlui .
Figur 6 Attraktivitetspyramiden .
6. govus Geasuhanpyramiida .
Telemarksforskning 2010 Bosetting
Telemarksforskning 2010 Bosetting
Attraktivitet for bosetting vil øke folketallet gjennom at mange pendlere bosetter seg Samlet attraktivitet avgjør utvikling i lokale næringer og kommunale tjenester
Attraktivitet for bosetting vil øke folketallet gjennom ahte mange pendlere bosetter seg Samlet attraktivitet avgjør utvikling i lokale næringer og kommunale tjenester
Attraktivitet for basisnæringer , som produserer varer og tjenester for andre
Attraktivitet for basisnæringer , son produserer varer og tjenester for andre
Bedrifter
Bedrifter
Attraktivitet for besøksnæringer , som selger varer og tjenester direkte til personer på stedet
Attraktivitet for besøksnæringer , son selger varer og tjenester direkte til personer på stedet
Besøk
Besøk
Ved å se på alle fylkene under ett og se på de tre dimensjonene kan en forklare utviklingen i de ulike fylkene over tid .
Go geahčada visot fylkkaid ovttas ja geahčada dan golbma dimenšuvnna , de sáhttá čilget iešguđet fylkkaid ovddideami áiggiid čađa .
Telemarksforskning har sammenstilt de tre attraktivitetene og sammenliknet alle fylkene i landet .
Telemarksforskning lea heivehan oktii dan golbma geasuhandahkki ja buohtastahttán riikka buot fylkkaid .
De nordligste fylkene ligger blant de minst attraktive i landet .
Davimus fylkkat leat daid heajumus geasuheaddjiid gaskkas riikkas .
Forhold som gjør disse fylkene lite attraktive er få muligheter for å bli boende i kommunen og pendle til andre kommuner .
Dilit mat dahket dáid fylkkaid uhccán geasuheaddjin leat uhccán vejolašvuođat ásaiduvvat gildii ja johtit barggu geažil eará gildii .
Mindre steder tiltrekker i mindre grad unge til å bosette seg i forhold til byer .
Uhcit báikkit eai geasut nu sakka go gávpogat nuoraid ásaiduvvat dohko .
Mangel på sosiale møteplasser som kafeer , restauranter og puber vil i liten trekke til seg folk .
Sosiála deaivvadanbáikkiid nugo kafeáid , restoráŋŋaid ja pubaid váili ii gal olus geasut .
En indikator på det er hvor høy andel av befolkningen jobber i slike tjenesteytende næringer .
Dása lea indikatora dat man stuorra oassi álbmogis bargá dákkár bálvalusealáhusain .
En kan fokusere på at næringsutvikling skal føre til størst mulig styrking av bostedsattraktivitet for lokalsamfunn .
Sáhttá giddet fuomášumi dasa ahte ealáhusovddideapmi galgá nu olu go vejolaš nannet báikegottiid ássanbáikegeasuheami .
Når en ser til utviklingen innen olje- og gassindustrien og forventningene knyttet til gruvedrift blir bostedsattraktivitet viktig .
Go geahččá ovddideami oljo- ja gássaindustriijas ja makkár vuordámušat leat ruvkedoaimma oktavuođas , de šaddá ássanbáikegeasuheapmi dehálaš .
Dette representerer i stor grad arbeidsplasser som åpner for pendling .
Dát ovddasta viehka muddui bargosajiid maid geažil soaitá šaddat johtit bargosaji ja ruovttu gaskka .
Ansatte innen gruvedrift i indre Finnmark er ingen garanti for økt bosetting i området da mange jobber knyttet til denne aktiviteten innebærer pendling .
Sis Finnmárkku bargit ruvkedoaimma geažil ii leat dáhkádussan ahte guovllus lassánit ássit , go olu barggut dán doaimma oktavuođas mearkkaša ahte bargit johtet bargosaji ja ruovttu gaskka .
På den annen side kan arbeidsplasser innen olje og gass gi et oppsving for nabokommuner med høy bostedsattraktivitet .
Nuppi dáfus sáhttet bargosajit oljo- ja gássadoaimmain stuorrudit ránnjágielddaid main lea alla ássanbáikegeasuheapmi .
Side 126 av 175
128 siidu 177 siiddus
Attraktivitetsanalyse og samisk næringsliv og kultur I målsettingen om å styrke og opprettholde bosetningen i samiske områder blir fokuset ofte på hvordan en kan gjøre området attraktivt for å drive med næringsvirksomhet , og hvordan få unge til å bosette seg .
Geasuhananalysa ja sámi ealáhusat ja kultuvra Mihttomearis nannet ja doalahit ássama sámi guovlluin , de giddejuvvo dávjá fuomášupmi dasa mo sáhttá dagahit guovllu geasuheaddjin ealáhusdoaimmaid jođiheapmái , ja mo galggašii oažžut nuoraid dohko ásaiduvvat .
Det finnes imidlertid ingen undersøkelser som viser hvilken betydning samisk kultur kan ha for bosetting i samiske områder .
Eai leat makkárge iskkadeamit mat čájehit makkár mearkkašupmi sámi kultuvrras lea sámi guovlluid ássamii .
Bostedsattraktivitet henger ofte sammen med naturgitte faktorer som klima , kyst , fri natur og nærhet til større bykjerner , men det kan være variasjoner innad i de ulike fylkene .
Ássanbáikegeasuheapmi lea dávjá gitta luondduviđá dahkkiin nugo dálkkádat , riddu , meahcit ja lagašvuohta stuorát gávpotguovddážiidda , muhto sáhttet leat erohusat fylkkaid siskkobealde .
Nærhet til flyplasser og gode kommunikasjoner kan også ha stor betydning for enkelte ved valg av bosted .
Lahka girdišiljuide ja buorit johtinvejolašvuođat sáhttet maiddái leat stuorra mearkkašupmin soapmásiidda go vállje ássanbáikki .
Bruken av naturen og de ressursene som er i området kan ha en stor betydning for de som ikke har valgt å flytte .
Ávkkástallat luonddu ja daid riggodagaid mat guovllus leat , soaitá leat nana mearkkašahttin sidjiide guđet eai leat válljen fárret .
Betydningen av den samiske identitet , språk og tilhørighet til området og til den samiske kulturen og samiske næringer er momenter som kan forklare hvorfor folk fortsatt vil bo i de tradisjonelle samiske områdene .
Dat mearkkašupmi mii lea sámi identitehtas , gielas ja gullevašvuođas guvlui ja sámi kultuvrras ja sámi ealáhusain leat momeanttat mat soitet čilget manne olbmot ain ásset árbevirolaš sámi guovlluin .
Det å legge til rette for attraktive lokalsamfunn og bosteder er i stor grad et ansvar for kommunale og fylkeskommunale myndigheter .
Láhčit dili geasuheaddji báikegottiide ja ássanbáikkiide lea viehka muddui gieldda ja fylkkagieldda eiseválddiid ovddasvástádus .
Det dreier seg blant annet om gode skoler , barnehager , aktivitetstilbud , eldreomsorg , infrastruktur etc. .
Dás lea earret eará sáhka buori skuvllaid , mánáidgárddiid , doaibmafálaldagaid , boarrásiidfuolahusa , infrastruktuvrra jna. birra .
Næringer som fører til høy besøksaktivitet som varehandel , hotell og restaurant kan bidra til større sysselsetting .
Ealáhusat maid geažil lassána guossedoaibma nugo gálvogávpi , hotealla ja restoráŋŋa , sáhttet lasihit barggolašvuođa .
Festivaler og andre større arrangementer bidrar til å markedsføre stedene både i en reiselivssammenheng og som et attraktivt sted å bo på .
Festiválat ja eará stuorát doalut vuovdalit báikkiid sihke mátkkoštanealáhusa oktavuođas ja geasuheaddji báikin ássamii .
Slike arrangementer har også betydning for stedenes identitet .
Dákkár doaluin lea vel mearkkašupmi báikkiid identitehtii .
Flere samiske institusjoner er opprettet i samiske områder .
Moanat sámi ásahusat leat ceggejuvvon sámi guovlluin .
Disse skaper arbeidsplasser som ville ha vært vanskelig å etablerere uten den samiske tilknytningen disse institusjonene har .
Dáin šaddet bargosajit maid livčče váttis cegget almmá dáid ásahusaid sámi gullevašvuođa haga .
Samisk kultur har i de fleste tilfeller vært avgjørende for etableringen av disse .
Sámi kultuvra lea eanaš háviid leamaš mearrideaddjin dáid ásaheapmái .
Institusjonene gjør det også mulig for unge med utdannelse å jobbe i samiske områder og bruke sin kompetanse der .
Dát ásahusat maiddái dagahit oahppan nuoraide vejolažžan bargat sámi guovlluin ja atnit gealbbuset doppe .
Alternativet hadde vært å flytte til større steder som etterspør slik kompetanse .
Molssaeaktun livččii lean fárret stuorát báikiide gos dákkár gealbbu sáhttá atnit .
Ved å analysere statistikk for befolkningsutvikling og tilstedeværelse av samiske institusjoner er det nærliggende å anta at slike institusjoner har en viss betydning for bosettingen .
Guorahaladettiin statistihka veahkadatovdáneamis ja dan báikki sámi ásahusaid birra , de sáhtášii navdit ahte dákkár ásahusain lea dihto mearkkašupmi ássamii .
Det ser ut til å være en tendens til at kommuner med høy andel offentlige arbeidsplasser og samiske institusjoner motvirker en sterk nedgang i folketallsutviklingen i samiske områder .
Orro nu ahte dat gielddat main leat ollu almmolaš bargosajit ja sámi ásahusat váikkuhit vuostá olmmošlogu njiedjama nu garrasit sámi guovlluin .
Disse arbeidsplassene er ikke så utsatt for konkurranse og økonomiske konjunkturer som de typiske eksportnæringer fiske og reiseliv er .
Dáid bargosajiide eai čuoza nu garrasit gilvu ja ekonomalaš konjunktuvrrat go daid čielga eksportaealáhusaide nugo guolástus ja mátkkoštanealáhus .
Ny næringspolitikk og virkeområde Sametinget kan i mye større grad endre sine prioriteringer innen næringsutvikling enn det andre statlige organer kan .
Ođđa ealáhuspolitihkka ja doaibmaguovlu Sámediggi sáhttá sakka eanet nuppástuhttit vuoruhemiidis ealáhusovddideami hárrái go maid eará stáhta orgánat sáhttet .
Denne fleksibiliteten gjør at både næringspolitikken og virkemiddelbruken kan endres uten å måtte ta hensyn til andre myndigheter .
Dán rievddadanmuni geažil sáhttá nuppástuhttit sihke ealáhuspolitihka ja váikkuhanoapmeatnima almmá deastta anekeahttá eará eiseválddiide .
En slik fleksibilitet gjør ordningene mer treffsikre og mer tilpasset næringslivets behov .
Dákkár rievddadanmunni dahká ortnegiid deaivileabbot ja heiveheabbot ealáhusaid dárbbuide .
Sametinget har hatt som intensjon å være en premissgiver for næringsutvikling i samiske områder .
Sámedikki áigumuššan lea leamaš ahte galgá leat eaktoaddin sámi guovlluid ealáhusovddideapmái .
I enkelte næringer som reindrift og marine næringer har Sametinget benyttet seg av konsultasjonsavtalen fra 2005 , og fått gjennomslag for flere positive tiltak overfor disse to næringene .
Muhtin ealáhusain nugo boazodoalus ja mariidna ealáhusain lea Sámediggi atnán ráđđádallanšiehtadusa 2005 rájes , ja ožžon áigái máŋga buori doaibmabiju dán guovtti ealáhussii .
Sametinget har deltatt i flere forumer og arenaer som har tatt for seg samfunns- og næringsutvikling i samiske områder .
Sámediggi lea oassálastán máŋgga forumis ja arenas gos sámi guovlluid servodat- ja ealáhusovddideapmi lea meannuduvvon .
Effekten av disse er vanskelig å måle siden slikt politisk arbeide har et langsiktig perspektiv .
Dáid beavttu lea váttis mihtidit go dákkár politihkalaš barggus lea guhkesáiggi perspektiiva .
Derimot er det enklere å måle effekten av de virkemidler som fordeles til næringslivet .
Datte lea álkibut mihtidit beavttu daid váikkuhanomiin mat ealáhusaide juhkkojit .
Evalueringen fra 2007 konkluderer med at Sametinget gjør Samisk utviklingsfond i stand til å opptre som utviklingsaktør .
2007 árvvoštallan čoahkkáigeassá ahte Sámediggi dagaha ahte Sámi ovddidanfoanda sáhttá doaibmat ovddidandoaimmaheaddjin .
Evalueringen gir imidlertid uttrykk for at dette potensialet ikke er fullt utnyttet .
Árvvoštallan datte muitala ahte dát vejolašvuođat eai leat dievvasit ávkkástallon .
Sametinget må støtte opp om de næringene som har et vekstpotensial og som samfunnet har behov for .
Sámediggi ferte doarjut daid ealáhusaid main leat stuorrunvejolašvuođat ja maid servodat dárbbaša .
Rådet fra Norut er å være i forkant av samfunnsutviklingen og legge grunnlaget for utviklingen av en samisk næringspolitikk .
Norut ` ráva lea ahte galgá leat ovddabealde servodatovdáneami ja bidjat vuođu sámi ealáhuspolitihka ovddideapmái .
I evalueringen går det også fram at Sametinget har ordninger som utfyller andre finansieringsordninger og er i stand til å finansiere og prioritere områder som andre ikke kan .
Árvvoštallamis boahtá vel ovdan ahte Sámedikkis leat ortnegat mat leat lassin eará ruhtadanortnegiid ja sáhttá ruhtadit ja vuoruhit dakkár surggiid maid earát eai sáhte .
Sametinget ønsker å være en motvekt til den negative befolkningsutviklingen og sentraliseringen , og gjennom egen næringspolitikk og egne tilskuddsordninger drive en motkonjunkturpolitikk .
Sámediggi háliidivččii leat vuostedeattan dan heajos veahkadatovdáneapmái ja guovdilastimii , ja ealáhuspolitihkas ja doarjjaortnegiidis bokte jođihit vuostálasti konjunkturpolitihka .
Et eksempel på det er Sametingets prioritering av etableringer av mindre foretak .
Okta ovdamearka dása lea go Sámediggi vuoruha uhcit fitnodagaid ásaheami .
Et annet eksempel er at Sametinget ikke i like stor grad har forlangt
Sámediggi lea vel garrasit deattuhan ásahit doaimmaid maid
Side 127 av 175
129 siidu 177 siiddus
Samisk kultur og språk er sentrale elementer i samisk samfunnsutvikling .
Sámi kultuvra ja giella leat guovddáš oasit sámi servodatovdáneamis .
Sametinget ønsker å vri næringspolitikken til å prioritere næringsutvikling som har en tydeligere basis i samisk kultur .
Sámediggi háliida jorahit ealáhuspolitihka nu ahte vuoruha ealáhusovddideami mii lea čielgasat sámi kultuvrra vuođul .
Ved å gjøre dette vil Sametinget oppnå at prosjekter , forretningsideer og andre næringstiltak aktivt bygger opp konkurransekraften i samisk næringsliv .
Dán barggadettiin juksá Sámediggi dan ahte prošeavttat , gávpejurdagat ja eará ealáhusdoaimmat doaibmilit nannejit sámi ealáhusaid gilvofámu .
På den måten kan de økonomiske virkemidlene Sametinget disponerer bidra til sysselsetting , innovasjoner og nyetableringer i samiske områder .
Dán láhkai sáhttet dat ekonomalaš váikkuhanoamit maid Sámediggi hálddaša veahkehit barggolašvuhtii , innovašuvnnaide ja ođđaásahemiide sámi guovlluin .
Interessen for å søke seg inni virkeområdet er stor .
Lea stuorra beroštupmi ohcat doaibmaguvlui .
Sametinget har søknader fra fem kommuner om å bli innlemmet i virkeområdet .
Sámedikkis leat ohcamat viđa gielddas mat áiggošedje searvat doaibmaguvlui .
Disse er Balsfjord , Karlsøy , Nordreisa , Salangen og Skjervøy kommuner .
Dát leat Báhccavuona , Gálssa , Ráissa , Siellatgieldda ja Skiervvá gielddat .
En utvidelse av virkeområde betinger enten en økning av midlene til næringsutvikling eller nedprioritering av støtte til andre formål .
Doaibmaguovllu viiddideapmi eaktuda juogo ahte ealáhusovddidanruhta lasihuvvo dahje ahte eará doaimmaid doarjja ii vuoruhuvvo .
I kapitlene nedenfor er det definert innsatsområder og strategier for å møte de viktigste utfordringene i næringsutviklingen i samiske områder .
Vulobeale kapihttaliin leat defineren vuoruhansurggiid ja strategiijaid dustet sámi guovlluid ealáhusovddideamis daid deháleamos hástalusaid .
Det vil i denne forbindelse være nødvendig å drøfte hvilke konsekvenser dette vil få for fremtidig håndtering av STN – området .
Dán oktavuođas dárbbašuvvo ságaškuššat mo dát váikkuhivččii dasa mo boahttevuođas galgá meannudit STN-guovllu .
Dette vil bli gjort i en egen sak til Sametingets plenum .
Dát dahkko sierra áššin Sámedikki dievasčoahkkimii .
De fremste utfordringene Det er en rekke utfordringer knyttet til næringsvirksomhet som vanskelig kan løses innenfor sametingssystemet .
Dán ášši oktavuođas áiggošii Sámediggi geahčadit dievvasit guoskevaš ohcamiid beassat ohcanvuđot doarjagiid geográfalaš doaibmaguvlui .
Det dreier seg om forhold som andre har myndighet over og generelle trender innen samfunnsutviklingen som har med eksterne forhold å gjøre .
Vuosttimuš hástalusat Ealáhu oavdit sámediggevuogádagas . Dát leat dakkár bealit maid eará eiseválddit mearridit ja oppalaš sojut servodatovdáneamis mat gusket olggobeali diliide .
Sysselsetting er sjelden det eneste argumentet for å bli boende på en plass .
Barggolašvuohta lea hárve áidna ággan dasa ahte ásaiduvvá muhtin baikái .
Negativ befolkningsutvikling og sentralisering Som vist under foregående kapittel er det mange som flytter fra tradisjonelle samiske områder til større tettsteder .
Negatiivva veahkadatovdáneapmi ja guovdilastin Nugo čájehuvvon ovddit kápihttalis , de ollugat fárrejit árbevirolaš sámi guovlluin stuorát čoahkkebáikkiide .
Vi opplever en relativ sterk sentralisering til byer som Tromsø , Alta , Oslo m.fl. .
Dakkár gávpogiidda go Romsii , Áltái , Osloi ja eará gávpogiidda lea viehka nana guovdilastin .
Samtidig blir befolkningen i samiske områder eldre som igjen fører til færre i produktiv alder og at fødselsunderskuddet etter hvert vil øke og fraflytting vil vedvare .
Seammás boarásmuvvet olbmot sámi guovlluin mii fas mielddisbuktá ahte uhcit olbmot leat buvttadeaddji agis ja ahte riegádusvuollebáza lassána dađistaga ja eretfárren bistá .
Samtidig har det vært en prosentvis stor økning i nye næringer som forretningsmessig tjenesteyting , forlag , media og kultur og privat tjenesteyting .
Seammás lea leamaš proseantavuđot stuorát lassáneapmi eará ealáhusain nugo gávppálaš bálvalusain , lágádusain , mediain ja kultuvrras ja priváhta bálvalusain .
De tradisjonelle næringene i de samiske områdene utfordres av nye næringer .
Ođđa ealáhusat leat hástalussan árbevirolaš ealáhusaide sámi guovlluin .
Marginalt næringsliv Telemarksforskning peker på at det er mange næringsfattige kommuner i det samiske området , målt i antall arbeidsplasser i privat næringsliv som prosent av antall innbyggere .
Birzzehis ealáhusat Telemarksforskning čujuha dasa ahte sámi guovlluin leat máŋga gieldda main leat uhccán ealáhusat , go mihtida priváhta ealáhusaid bargosadjelogu proseantan olmmošlogus .
18 av 22 kommuner har mindre næringstetthet enn middels for kommuner i landet .
18 gielddas 22 gieldda gaskkas lea uhcit ealáhusnákkisvuohta go gaskamearri gielddaide riikkas .
Ressursgrunnlaget setter som regel også grenser for utvidelse av produksjonen .
Dat mearkkaša ahte eavttuin álggahit ja Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
I tillegg er det som oftest lang vei til markedet og i mange samiske områder der det er mangel på investeringskapital .
130 siidu 177 siiddus jođihit ealáhusaid árbevirolaš sámi guovlluin , leat eará hástalusat go stuorát čoahkkebáikkiin .
Disse forholdene virker ofte begrensende når virksomheter skal utvide sin produksjon .
Dasa lassin lea dávjá guhkes gaska márkaniidda ja máŋgga sámi guovlluin váilo investerenkapitála .
Særlig gjelder det innenfor marine næringer , reindrift og jordbruk .
Dát bealit leat dávjá gáržžidussan go doaimmat áigot viiddidit buvttadeamiset .
Lav etableringshyppighet og behov for nyskaping Utfordringene med endringer i næringsstrukturen og et marginalt næringsliv skaper en utfordring med å fornye næringslivet og legge til rette for flere nyetableringer .
Dát guoská erenoamážit mariidna ealáhusaide , boazodollui ja eanadollui . Uhccán álggaheamit ja dárbu hutkkálašvuhtii Go ealáhusstruktuvra rievdá ja ealáhusat lea birzasat , de šaddet hástalusat ođasmahttit ealáhusaid ja láhčit dilálašvuođaid eanet ođđaálggahemiide .
Tall fra Telemarksforskning viser at etableringsfrekvensen i kommunene i det samiske området er lavere enn de tre nordligste fylkene og landet som helhet .
Telemarksforskninga logut čájehit ahte álggahandávjodat sámi guovlluid gielddain lea uhcit go golmma davimus fylkkain ja riikkas oppalaččat .
Nettotilvekst av nyetableringer viser at det samiske området er nærmest null , det vil si at det legges ned like mange bedrifter som det etableres nye .
Ođđaálggahemiid netto lassáneapmi čájeha ahte sámi guovlluin dadjat jo ii leat oktage , namalassii ahte seamma ollu fitnodagat heaittihuvvojit go mat álggahuvvojit .
Utvikle attraktive lokalsamfunn / bosteder som tiltrekker seg ungdom og personer med høy kompetanse . En av hovedutfordringene i det samiske området er at mange kommuner er lite attraktive som bosted .
Ovddidit geasuheaddji báikegottiid / ássanbáikkiid mat geasuhit nuoraid ja olbmuid geain lea alla gealbu Sámi guovlluid okta váldohástalussan lea ahte máŋga gieldda eai leat olus geasuheaddjin ássanbáikin .
Attraktivitetsbarometeret fra Telemarksforskning viser at mange flytter ut av de samiske kommunene , selv om arbeidsplassutviklingen er som ellers i landet .
Telemarksforskninga geasuhanbaromehter čájeha ahte ollugat fárrejit eret sámi gielddain , vaikke vel bargosadjeovdáneapmi lea ge nu mo riikkas muđui .
Dermed får mange kommuner en sterk nedgang i folketallet selv med middels eller god næringsutvikling .
Nappo njiedjá ge olmmošlohku garrasit máŋgga gielddas vaikke vel dain lea ge gaskamearálaš dahje buorre ealáhusovddideapmi .
Nedgangen i folketallet bidrar negativt til næringsutviklingen i framtiden .
Olmmošlogu njiedjamis lea negatiivva váikkuhus ealáhusovddideapmái boahtteáiggis .
Noen få av kommunene i det samiske området har bostedsattraktivitet over middels , som Sørreisa og Lavangen .
Dušše muhtin gielddain sámi guovlluin lea ássanbáikegeasuheapmi badjel gaskameari , nu go Ráisavuonas ja Loabágis .
Steder kan ha flere innbyggere enn det er næringsgrunnlag for , dersom de er attraktive som bosted .
Báikkiin sáhttet leat eanet ássit go dan maid ealáhusvuođđu attášii , jus dat livčče geasuheaddjin ássanbáikin .
Attraktive bosteder vil på sikt bidra positivt til næringsutvikling ved at lokale næringer øker sitt markedsgrunnlag og deretter besøksnæringer som aktiviteter , handel og servering .
Geasuheaddji ássanbáikkit váikkuhit buori guvlui ealáhusovddideapmái guhkit áigái , go báikkálaš ealáhusat bajidit márkanvuođuset ja dasto guosseealáhusaid nugo doaimmaid , gávppašeami ja dárjjodusa .
Å utvikle attraktive bosteder krever en sektorovergripende politikk som styrker faktorer som skoler , barnehager , eldreomsorg , aktivitetstilbud , kulturtilbud og identitetsbyggende tiltak .
Geasuheaddji ássanbáikkiid ovddideapmi gáibida dakkár politihka mii fátmmasta buot surggiid ja nanne skuvllaid , mánáidgárddiid , boarrásiidfuolahusa , doaibmafálaldagaid , kulturfálaldagaid ja identitehta nannejeaddji doaibmabijuid .
Det vil igjen kreve en helhetlig politikk fra Sametinget og et tett samarbeid med kommunene .
Dat fas gáibida ollislaš politihka Sámedikki bealis ja lagaš ovttasbarggu gielddaiguin .
Overordna mål for næringsutvikling Ut fra foreliggende undersøkelser er det ulike faktorer som påvirker om folk blir boende i en region eller ikke .
Ealáhusovddideapmái bajit mihttomearri Daid guorahallamiid vuođul mat leat , de máŋggalágan dahkkit váikkuhit dasa ahte ásaiduvvet go olbmot dihto regiovdnii vai eai .
En virksomhet som ikke gir noen inntjening vil ikke kunne eksistere .
Ealáhusovddideami dáfus lea gánnáheapmi dávjá mearrideaddjin bargosajiid bisuheapmái .
En overordnet målsetting for Sametingets politikk innenfor næringsutvikling må ta utgangspunkt i hvilke område Sametinget har mulighet til å utrette og påvirke .
Dakkár doaibma mas ii leat olus boahtu , ii sáhte ceavzit . Bajit mihttomearrin Sámedikki politihkkii ealáhusovddideami dáfus ferte leat dan vuođul guđe surggiid Sámediggi sáhttá čađahit ja váikkuhit .
Sametinget har lagt vekt på bærekraftighet og hensynet til samisk kultur i næringsutviklingsarbeidet .
Sámediggi lea ealáhusovddidanbarggus deattuhan ceavzilvuođa ja sámi kultuvrra deastta .
De samiske tradisjonelle næringene ; fiske , jordbruk , reindrift og duodji er næringer som har stått sterkt .
Sámi árbevirolaš ealáhusat ; guolástus , eanadoallu , boazodoallu ja duodji leat ealáhusat mat bures leat birgen .
Nye næringer som kulturnæringer vil i større og større grad gjøre seg gjeldende også i samisk næringsliv .
Ođđa ealáhusat nugo kulturealáhusat bohtet eanet ahte ` eanet sámi ealáhusaid gaskii .
Flere kommuner har sett hvilke fordeler det er å være innenfor det geografiske området for næringsutvikling , og disse vil søke seg inn i området .
Máŋga gieldda leat oaidnán makkár ovdamunit leat gullat ealáhusovddideami geográfalaš guovllu siskkobeallai , ja dat ohcet beassat dán guvlui .
Dette presset må føre til at Sametinget må prioritere både virkemiddelbruken og politikkutviklingen på en annen måte .
Dát dagaha ahte Sámediggi ferte earaláhkai vuoruhit sihke váikkuhanoapmeatnima ja politihkkaovddideami .
Dette må også gjenspeile seg i målformuleringene for næringsutvikling .
Dát ferte govviduvvot ealáhusovddideami mihttomearrehábmemis ge .
Om Sametinget vil ha bosetting i de tradisjonelle områdene så må det skje politiske prioriteringer av disse .
Jus Sámedikki dáhttu olbmuid galgat ássat árbevirolaš guovlluin , de fertejit dát politihkalaččat vuoruhuvvot .
Samiske næringer og samisk kulturnæringer må prioriteres i den framtidige næringspolitikken .
Sámi ealáhusat ja sámi kulturealáhusat fertejit vuoruhuvvot boahttevaš ealáhuspolitihkas .
Det forholdet at fraflyttingen er svært ulik i de samiske områdene må føre til at man i en periode må prioritere næringsutviklingen og bedriftsetableringen til de områdene som har størst fraflytting for gjennom dette å motvirke fraflyttingen .
Sámedikki ealáhusovddidanbarggu váldomihttomearrin lea ásahit nana ja máŋggabealat ealáhusaid ealáhusaid mat leat sámi kultuvrra , luonddu ja birrasa vuođul ja mat daid váldet vuhtii ealáhusaid mat bidjet vuođu ceavzilis báikegottiide gos olbmot háliidit ássat
Side 129 av 175
131 siidu 177 siiddus
En vesentlig del av rammebetingelsene for næringslivet settes av sentrale og regionale fagmyndigheter .
Vaikke Sámediggi áigu ge leat eaktoaddin sámi guovlluid ealáhusovddidanbarggus , de lea ovttasdoaibma eará doaimmaheaddjiiguin dehálaš .
Disse har Sametinget i liten grad mulighet til å påvirke i dag .
Guovddáš ja regionála fágaeiseválddit dat bidjet stuorra oasi rámmaeavttuid ealáhusaide .
Det gjelder for eksempel lovverk , skatte- og avgiftsforhold , reguleringer av ulike slag , tollbestemmelser , infrastrukturtiltak etc. .
Dát guoská ovdamearkka dihtii lágaide , vearro- ja divatáššiide , máŋggalágan muddemiidda , tuollomearrádusaide , infrastrukturdoaibmabijuide jna. .
For at det skal være attraktivt å bo i samiske områder vil Sametinget i større grad engasjere seg på andre samfunnsområder i forbindelse næringsutviklingsarbeidet .
Vai galgá leat geasuheaddjin ássat sámi guovlluin , de áigu Sámediggi eanet bargagoahtit eará servodatsurggiin ealáhusovddidanbarggu oktavuođas .
Utfordringen er å få offentlige myndigheter til å utforme sin politikk på en måte som styrker samisk samfunnsutvikling .
Hástalussan šaddá oažžut almmolaš eiseválddiid hábmet politihkaset nu ahte dat nannešii sámi servodatovdáneami .
Sametinget har allerede samarbeidsavtaler med Innovasjon Norge og fylkeskommunene i nord .
Sámedikkis leat jo ovttasbargošiehtadusat Innovasjon Norgiin ja davvi fylkkagielddaiguin .
Sametinget har også en konsultasjonsavtale med staten som kan være et viktig hjelpemiddel .
Sámedikkis lea vel stáhtain ráđđádallanšiehtadus , mii sáhttá leat dehálaš veahkkeneavvun .
Innsatsområder Innsatsområde 1 Rammebetingelser i primærnæringene Utfordringer
Vuoruhansuorggit 1. vuoruhansuorgi Rámmaeavttut vuođđoealáhusain Hástalusat
Innenfor fiske og jordbruk har rammebetingelsene endret seg betraktelig de siste årene med færre og større enheter .
Guolástusas ja eanadoalus leat rámmaeavttut nuppástuvvon sakka daid maŋimuš jagiid nu ahte eai leat nu galle muhto stuorát ovttadagat .
I enkelte områder har utviklingen gått så langt at både jordbruket og fiskeriene nærmest er forsvunnet .
Muhtin guovlluin lea ovdánahtton nu guhkás ahte sihke eanadoallu ja guolástusat leat measta jo jávkan .
Den markante nedgangen er en av de største utfordringene for disse næringene i samiske områder .
Dat čielga njiedjan lea okta daid stuorámus hástalusain dáid ealáhusaide sámi guovlluin .
Aldersutviklingen blant bønder og fiskere gjør at vi står overfor et omfattende generasjonsskifte .
Boanddaid ja guolásteddjiid gaskkas lea dál stuorra buolvamolsun agi geažil .
Innen jordbruket er det utfordringer med å få unge til å ville overta bruk , mens utfordringene innen fisket er å kjøpe rettigheter ( kvoter ) .
Eanadoalus lea hástalussan oažžut nuoraid badjelasaset váldit doaluid , ja guolástusas lea hástalussan oastit vuoigatvuođaid ( eriid ) .
De unge som ønsker seg inn i disse næringene må kunne starte og drive brukene uten å bli for gjeldstynget .
Nuorat guđet áiggošedje dáid ealáhusaide , fertejit sáhttit álggahit ja jođihit doaluid almmá vealgáduvvama haga .
Fiske og jordbruk spiller en meget viktig rolle for utviklingen av levende bygder og samisk kultur .
Guolástus ja eanadoallu leat hirbmat dehálaččat ealli giliid ja sámi kultuvrra ovddideapmái .
Levende bygder er den beste garanti for sikring og utvikling av samisk kultur og språk .
Ealli gilit leat buoremus dáhkádussan sihkarastit ja ovddidit sámi kultuvrra ja giela .
I sluttbehandlingen av Kystfiskeutvalgets innstilling ( NOU .
Riddoguolástanlávdegotti árvalusa ( NOU .
2008:5 ) er Sametinget og Fiskeri- og kystdepartementet ( FKD ) blitt enige om å bedre rammebetingelsene for fisket i samiske områder .
2008:5 ) loahppameannudeamis lea Sámediggi ja Guolástus- ja riddodepartemeanta ( FKD ) soahpan buoridit rámmaeavttuid guolástussii sámi guovlluin .
I tillegg er Sametinget og FKD blitt enige om at det skal avsettes en årlig tilleggskvote for å følge opp den lovbestemte rettigheten .
Dasa lassin leat Sámediggi ja FKD soahpan ahte galgá várrejuvvot jahkásaš lassiearri čuovvolan dihtii dan láhkamearriduvvon vuoigatvuođa .
Samisk reindrift er sentral i bevaring og utvikling av samisk språk og kultur .
Sámi boazodoallu lea guovddážis seailluheamen ja ovddideamen sámi giela ja kultuvrra .
For mange samiske miljøer utgjør reindriften selve forutsetningen for at disse verdiene skal bestå og videreføres .
Máŋgga sámi birrasiidda lea boazodilli eaktočorgin vai dát árvvut galget bissut ja jotkkojuvvot .
Råvarer fra reindriften danner grunnlag for mye av duodjiproduksjonen .
Vuođđoávdnasat boazodoalus leat vuođđun olu duddjomii .
Den største eksterne trusselen for reindriftens utvikling og eksistens er nedbyggingen av utmarksområdene , og tapene reindriften har blant annet grunnet fredet rovvilt .
Stuorámus olggobeale áittan boazodoalu ovddideapmái ja birgejupmái lea meahcceguovlluid gáržžideapmi , ja massimat mat boazodoalus leat earret eará ráfáiduhtton boraspiriid geažil .
En annen utfordring er at det i noen områder i Finnmark er et for høyt reintall i forhold til tilgjengelige arealresurser .
Ealáhus rahčá muhtin guovlluin siskkáldasat oažžut bargiid , alla gaskamearreagiin ja vuollelis nissonolbmoosiin .
Det er særlig to forhold som vanskeliggjør arbeidet med å tilpasse reintallet til arealene .
Eará hástalus lea ahte muhtin guovlluin Finnmárkkus leat menddo olu bohccot areálavaljiid ektui .
Det ene er at reindriftens rettsikkerhet ikke er ivaretatt i forhold til arealsituasjonen .
Nubbi lea ahte boazodoalu riektesihkarvuohta ii fuolahuvvo areáladili ektui .
De organene vi har i dag , som jordskifteretten , har ikke kapasitet til å ivareta reindriftens arealrettigheter på en tilstrekkelig måte .
Daid orgánain mat dál leat , nugo eanajuohkinriekti , eai leat návccat fuolahit boazodili areálavuoigatvuođaid doarvái bures .
Dette har ført til at mange distrikts- og siidagrenser ennå ikke er avklart .
Máŋggas leat válljen vuoruhit lotnolasaid eará ealáhusaiguin lasihan dihtii bearašboađuid .
Det andre er at markeds- og salgssituasjonen av reinkjøtt ikke har vært optimalt de senere årene .
Hástalussan lea láhčit dili buriid rámmaeavttuide vai sáhttá lotnolasat jođihit máŋggalágan ealáhusaid .
Side 130 av 175
132 siidu 177 siiddus
Flere har valgt å satse på kombinasjoner med andre næringer for å øke familieinntektene .
Meahccebuktagiid márkanhaddi ii datte leat áktánas , nu ahte eai šatta olus boađut .
Det kan dreie seg om primærnæringer som drives i kombinasjon med duodji , reiseliv , utmarksnæringer og videreforedling av mat .
Hástalussan šaddá ásahit ovttasbarggu gaskal doaimmaheddjiid nu ahte sáhttá vuolidit goluid viežžat riggodagaid , daid reidet ja vuovdit .
Utfordringen er å legge til rette for gode rammebetingelser for å kombinere ulike næringer .
Sihke vuodjima gáržžideamit ja guhkesáigeráhkkaneapmi riggodagaid hálddašeamis vádduda plánet dákkár doaimmaid .
Potensialet for å utnytte utmarksressursene i samiske områder er stort .
Dálkkádatrievdamat čuhcet vuođđoealáhusaide erenoamážit go dát leat oalle muddui luondduriggodagaid olis .
Markedsprisen for utmarksprodukter er imidlertid lav noe som gir lave inntekter .
Dál jo orro vuhttomin ahte dálvvit otnot ja šaddet bivvalat ja muohta suddá árabut giđasdálvvis .
I tillegg er det store kostnader forbundet med blant annet høsting av ressursene .
Jieŋat čatnet maŋŋelat čakčat ja dat lea aseheabbot dálvit ja jieŋat mannet árabut .
Utfordringen er å danne et samarbeid mellom utøverne slik at kostnadene med å innhente ressursene , foredle og selge kan reduseres .
Uhcit girsi eatnamis ja njuoskkadat eana dagaha hástalusaid fievrrideapmái sihke eanadollui , boazodillái ja meahcásteddjiide .
Rammebetingelsene for å drive utmarksnæring er ikke lagt til rette for kommersiell virksomhet .
Go jámma molsašuvvo gaskal liegga ja galbma dálkkiid šaddet stuorra hástalusat eanadoalu gieddešattuide birget dálvvi badjel ja boazoguohtumat jikŋot .
Både begrensninger i kjøring og langsiktighet i forvaltningen av ressursene gjør det vanskelig å planlegge slik virksomhet .
Oanehisáiggi positiivva váikkuhusat leat ahte šaddoáigodat baicce guhkku , mii fas lea buot guohtunealáhusaide buorrin .
Klimaendringer berører primærnæringene spesielt siden disse i stor grad er avhengig av naturressursene .
Seailluhit ja ovddidit mariidna ealáhusaid , boazodoalu ja eanadoalu dehálaš kulturguoddin ja barggaheaddjin sámi guovlluin .
Det er allerede nå tendenser til at vintrene er kortere og mildere og sneen tiner tidligere på vårvinteren .
Dát lea áinnas mearrideaddjin go galgá fuolahit ahte nuorra nissoniid mielas leat dát servodagat geasuheaddji ássan- ja bargobáikin .
Isen legger seg senere på høsten og den er tynnere om vinteren og isgangen er tidligere .
Geasuheaddji ássan- ja bargofálaldagat leat mearrideaddjin oažžun dihtii nuoraid máhccat sámi guovlluide .
Vi registrerer oftere kraftigere vinder og større variasjon i nedbør .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna 133 siidu 177 siiddus
Stadige skiftninger mellom kulde- og varmeperioder fører til store utfordringer for overvintring av engvekster i jordbruket og isdannelse på reinbeitene .
Boaittobáikkiin leat moanat bargosaji mat gáibidit alit oahpu . Hástalussan lea cegget gealbobargosajiid mat geasuhit nuoraid earret dan ahte guovlu iešalddes geasuha .
De kortsiktige positive konsekvensene er at vekstsesongen blir faktisk lengre , som kommer alle beitenæringene til gode .
Informašun- ja kommunikašunteknologiija ovddideami geažil sáhttá ásahit dákkár bargosajiid sorjákeahttá stuorát gávpogiin .
Bevare og utvikle marine næringer , reindrift og jordbruk som viktige kulturbærere og sysselsettere i samiske områder .
Dat heive nuoraide guđet leat álggahandásis , ja sáhttá viiddiduvvot eará guovlluide gos maiddái leat hástalusat fidnet alla oahppan nuoraid .
Delmål Tilfredsstillende juridiske og økonomiske rammebetingelser Bedre lønnsomheten i primærnæringene God rekruttering Bedre kjønnsbalanse Rovviltpolitikk som tar hensyn til samiske næringer Strategier
Geasuheaddji ja ceavzilis sámi báikegottit Oassemihttomearit Máŋggalágan ealáhusat geasuheaddji bargosajiiguin goappašiid sohkabeliide sámi guovlluin Lassi fárren sámi guovlluide mii mielddisbuktá ceavzilis báikegottiid Eanet gealbobargosajit nuoraide Strategiijat
I særlig grad er det avgjørende å sørge for at unge kvinner finner disse samfunnene som attraktive bo- og arbeidsplasser .
Sámediggi lea jahkeviissaid juolludan ruđa buhtes sámi kulturdoaimmaide . 2011:s lea várrejuvvon 87 miljon kruvnno máŋggalágan kulturdoaimmaide .
Møtesekretærer : Ellen Aina Eira Side 131 av 175
Dát gártá goalmmádas visot váikkuhanomiin mat Sámedikkis leat .
Attraktive bo- og arbeidstilbud er avgjørende for å få ungdom tilbake til samiske strøk .
Dás lea ruhta earret eará dáiddašiehtadussii , festiválaide , valáštallamii , teáhteriidda , sámi kulturviesuide ja kulturgaskkustanásahusaide , johtti girjerájusbálvalusaide ja museaide .
Videre kan et samfunns åpenhet til innflyttere og til fremmede generelt være av avgjørende betydning for bosetting og nyetablering .
Seamma go eará ealáhusain , de lea dehálaš ahte lea čehppodat entreprenordoaimmas ja bagadallo mo galgá ásahit ođđa doaimmaid .
Den enkelte kommune har i stor grad ansvar for å skape gode rammevilkår for bosetting og næringsliv .
Vai galgá atnit ávkki guhtet guoimmiset vásáhusain ja gealbbus , de lea ovttasbargu ja fierpmádat dehálaš .
Sametinget kan gjennom sin næringspolitikk , styrke satsingen på arbeidsplasser og på etablering av sosiale møteplasser .
Dás ii leat sáhka dušše fierpmádagas gaskal kulturealáhusdoalliid , muhto maiddái gaskal eará ásaheaddjiid ja ealáhusaiguin muđui .
Likens kan Sametingets språk- og opplæringspolitikk medvirke til mer attraktive lokalsamfunn .
Sámediggi lea váldán badjelasas ovddasvástádusa ovddidit duodjeealáhusa .
Det finnes mange arbeidsplasser som krever høyere utdannelse i distriktene .
Sámediggái lea dehálaš oažžut nu buori beavttu go vejolaš dan ruđas mii juolluduvvo duodjedoaimmaide .
Utfordringen er å skape kompetansearbeidsplasser som virker tiltrekkende for unge ved siden av at området i seg sjøl er attraktivt .
Duodjái dárbbašuvvo ovddidit ođđa buktagiid ja gávdnat ođđa márkaniid earret eará jus duojis galggaš lasihit gánnáheami .
Utviklingen innen informasjons- og kommunikasjonsteknologien har gjort det mulig å etablere slike arbeidsplasser uavhengig av større byer .
Duodjeealáhusas leat beroštussearvvit ja ovddidanguovddážat , ja dáin lea erenoamáš ovddasvástádus sihkarastit ahte duodjeealáhus šaddá ceavzilis sámi ealáhussan .
Sametinget har i en årrekke bevilget midler til rene samiske kulturformål .
Dehálaš oassi dáid doaimmain leat vuođđoealáhusaide Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
I 2011 er det satt av 87 millioner kroner til ulike kulturformål .
Lihkostuvvon mátkkoštanealáhusdoaibma lea hui dehálaš sámi kulturealáhusaid vuoruhemiid oktavuođas .