pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette er 1 prosentpoeng lavere enn anslått i Nasjonalbudsjettet 2007 .
Dát lea 1 proseantačuokkis vuollelat go meroštallon 2007 Nationálabušeahtas .
Sterk vekst også internasjonalt Veksten i verdensøkonomien har vært sterk de siste årene .
Nana lassáneapmi maiddái riikkaidgaskasaččat Mailbmeekonomiija lassáneapmi lea leamaš nanus daid maŋimuš jagiid .
Også framover ventes det en solid vekst internasjonalt .
Boahttevuođas ge vurdo nana lassáneapmi riikkaidgaskasaččat .
I Kina og India er den økonomiske veksten fortsatt høy .
Kiinnas ja Indias lea ekonomalaš lassáneapmi ain allat .
Veksten i verdensøkonomien samlet antas å avta fra om lag 5 ½ prosent i fjor til litt under 5 prosent i år .
Máilmmiekonomiija lassáneapmi ollislaččat navdo geahpeduvvot sullii 5 ½ proseanttas diibmá veaháš vuollel 5 prosentii dán jagi .
For Norges handelspartnere legges det til grunn at BNP-veksten avtar fra 3 ž prosent i fjor til 3 ŧ prosent i år .
Norgga gávpeverddiide biddjo vuođđun ahte BNP-lassáneapmi njiedjá 3 ž proseanttas diibmá 3 ŧ prosentii dán jagi .
Fortsatt høy oljepris Den sterke veksten i verdensøkonomien har bidratt til økt etterspørsel etter viktige norske eksportprodukter som metaller og råolje og oppgang i prisene .
Ain alla oljohaddi Máilmmiekonomiija nana lassáneapmi lea dagahan lassáneaddji jearu dehálaš norgalaš eksportabuktagiin nugo metállaid ja luondduoljju ja hattiid goargŋuma .
Prisen på råolje steg fra vel 200 kroner pr. fat som gjennomsnitt for 2003 til rundt 450 kroner pr. fat i fjor sommer , men har deretter falt noe tilbake .
Luondduoljohaddi goargŋui bures 200 kruvnnus lihti nammii gaskamearrin 2003:s sullii 450 kruvdnui lihti nammii diimmá geasi , muhto lea dasto veaháš njiedjan .
I Revidert nasjonalbudsjett 2007 er det lagt til grunn en oljepris på 370 kroner pr. fat for inneværende år , 20 kroner mindre enn i vedtatt budsjett for 2007 .
2007 Ođastuvvon nationálabušeahtas lea vuođđun biddjon 370 kruvnnu lihti nammii oljohaddi dán jahkái , 20 kruvnnu vuollelat go 2007 dohkkehuvvon bušeahtas .
Hovedtall på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond .
Váldologut stáhtabušeahtas ja Stáhta penšunfoanddas .
Mrd. kroner
Mrd. kruvnnuin
Anslag
Merošt .
Totale inntekter
Ollislaš boađut
1 Inntekter fra petroleumsvirksomhet
1 Boađut petroleumdoaimmas
1.1 Skatter og avgifter
1.1 Vearut ja divadat
1.2 Andre petroleumsinntekter
1.2 Eará petroleumboađut
2 Inntekter utenom petroleumsinntekter
2 Boađut eará go petroleumboađuin
2.1 Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge
2.1 Vearut ja divadat Nannán-Norggas
2.2 Andre inntekter
2.2 Eará boađut
1 Utgifter til petroleumsvirksomhet
1 Golut petroleumdoibmii
2 Utgifter utenom petroleumsvirksomhet
2 Golut eará go petroleumdoaimmas
Overskudd på statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond – Utland
Badjebáza stáhtabušeahtas sirdimii Stáhta penšunfondii – Olgoriika
- Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten
- Netto reaidaruhtarávdnji petroleumdoaimmas
= Oljekorrigert overskudd
= Oljodivvojuvvon badjebáza
+ Overført fra Statens pensjonsfond – Utland
+ Sirdon Stáhta penšunfoanddas – Olgoriika
= Overskudd på statsbudsjettet
= Badjebáza stáhtabušeahtas
+ Netto avsatt i Statens pensjonsfond – Utland
+ Netto várrejuvvon Stáhta penšunfoanddas – Olgoriika
+ Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond 1
+ Reanto- ja fitnetboađut jna. . Stáhta penšunfoanddas 1
= Samlet overskudd på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond
= Badjebáza oktiibuot stáhtabušeahtas ja Stáhta penšunfoanddas
Markedsverdien av Statens pensjonsfond – Utland 2
Stáhta penšunfoandda – Olgoriika 2 márkanárvu
Markedsverdien av Statens pensjonsfond 2,3
Stáhta penšunfoandda2 3 , márkanárvu
1 ) Statens pensjonsfond ble opprettet 1. januar 2006 som en overbygning for Statens petroleumsfond og Folketrygdfondet .
1 ) Stáhta penšunfoanda ásahuvvui ođđajagimánu 1. b. 2006 badjelhuksehussan Stáhta petroleumfondii ja Álbmotoadjofondii .
For 2005 viser tabellen kun til det tidligere Statens petroleumsfond .
2005 ovddas čájeha tabealla dušše ovddeš Stáhta petroleumfondii .
3 ) Inkluderer kapitalen i Folketrygdfondet for 2005 ekskl. kontolånene til staten .
3 ) Fátmmasta 2005 Álbmotoadjofoandda kapitála earret kontoloanaid stáhtii .
Kilder : Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet .
Gáldut : Statistisk sentralbyrå ja Finánsadepartemeanta .
Hovedtall for norsk økonomi .
Váldologut norgga ekonomiijas .
Prosentvis endring fra året før .
Proseantamiel nuppástusat jagi ovdal rájes .
Mrd. kroner 2006 1 )
Mrd. kruvnnut 2006
Faste 2004-priser :
Fásta 2004-hattit :
Bruttoinvesteringer i fast kapital
Bruttoinvesteremat fásta kapitálas
Oljeutvinning og rørtransport
Oljobohkan ja bohccefievrrideapmi
Bedrifter i Fastlands-Norge
Fitnodagat Nannán-Norggas
Boliginvesteringer
Viessoinvesteremat
Etterspørsel fra Fastlands-Norge
Jearru Nannán-Norggas
Eksport
Eksporta
Herav : Råolje og naturgass
Dás : Luondduolju ja luonddugássa
Tradisjonelle varer
Árbevirolaš gálvvut
Import
Importa
Herav : Tradisjonelle varer
Dás : Árbevirolaš gálvvut
Bruttonasjonalprodukt
Bruttonationálabuvtta
Herav : Fastlands-Norge
Dás : Nannán-Norga
Fastlands-Norge uten el.
Nannán-Norga el . haga
Andre nøkkeltall :
Eará čoavddalogut :
Sysselsetting , personer
Barggaheapmi , olbmot
Arbeidsledighetsrate , AKU ( nivå )
Bargguhisvuođarate , AKU ( dássi )
4 ž
4 ž
KPI-JAE 2 )
KPI-JAE2 )
Oljepris , kroner pr. fat
Oljohaddi , kruvnnu lihti nammii
Driftsbalansen ( pst. av BNP )
Jođihanbalánsa ( pst. av BNP )
Husholdningenes sparing , pst. av disponibel inntekt
Bearatgottiid seastin , pst. boađus mii lea hálddus
1 ) Foreløpige nasjonalregnskapstall .
1 ) Vuosttain nationálarehketdoallologut .
2006-kroner. 2 ) Konsumprisindeksen justert for avgiftsendringer og utenom energivarer .
2006-kruvnnut. 2 ) Konsumhaddeindeaksa muddejuvvon divatnuppástusaide ja earret energigálvvuid .
Kilder : Statistisk sentralbyrå , NAV og Finansdepartementet .
Kilder : Statistisk sentralbyrå , NAV og Finansdepartementet .
Nr. : 45/10
Nr. : 45/10
Norsk-russisk samarbeid ytterligere styrket
Norgga-ruošša ovttasbargu nannejuvvo vel eambbo
– Forholdet mellom Norge og Russland har aldri vært så godt som nå .
– Norgga ja ruošša gaskavuohta ii leat goassege leamaš buoret go dál .
President Medvedjevs besøk er viktig og vil ytterligere styrke det norsk-russiske samarbeidet .
Presideanta Medvedjeva guossástallan lea deaŧalaš ja nanne norgga-ruošša ovttasbarggu vel eambbo .
Møtene har vært preget av en åpen tone og gjensidig vilje til samarbeid , sier statsminister Jens Stoltenberg .
Čoahkkimiin lea leamaš rabasvuohta ja lotnolas dáhttu ovttasbargat , lohká stáhtaministtar .
Statsminister Jens Stoltenberg og utenriksminister Jonas Gahr Støre i møte med Russlands president Dmitrij Medvedjev tirsdag morgen .
Stáhtaministtar Jens Stoltenberg ja olgoriikkaministtar Jonas Gahr Støre čoahkkimis Ruošša presideanttain Dmitrij Medvedjev maŋŋgabargga iđit .
Se flere bilder fra møtene mellom Stoltenberg og Medvedjev .
Geahčá eambbo govaid čoahkkimiin gaskal Stoltenberga ja Medvedjeva
Se pressekonferansen med Stoltenberg og Medvedjev på Nett-TV .
Geahčá preassakonferánssa Stoltenbergain ja Medvedjevain Neahtta-TV:s
Samarbeid i nord , energi , fiskeri og andre bilaterale spørsmål var sentrale temaer under president Medvedjevs to dager lange besøk i Norge .
Guovddáš fáttat presideantta Medvedjeva guovtti beaivvi guossástallamis Norggas ledje ovttasbargu davvin , energiija , guolásteapmi ja eará bilaterála gažaldagat ledje .
I tillegg har internasjonale spørsmål , som europeisk sikkerhet og klima , stått høyt på dagsorden .
Dasa lassin leat riikkaid gaskasaš gažaldagat , nugo eurohpálaš sihkkárvuohta ja dálkkádat , leamaš badjin beaivvi daguin .
– Vi er enige om å arbeide for en snarlig undertegning av avtalen om grenseboerbevis .
– Mii leat ovttaoaivilis bargat oažžut šiehtadusa rádjeássiduođaštusa vuolláičállojuvvot johtilit .
Avtalen vil gjøre det mulig å reise visumfritt for befolkningen i en sone på 30 km på begge sider av grensen , sier Stoltenberg .
Šiehtadus dahká vejolažžan mátkkoštit visuma haga álbmogii 30 km avádagas goappašat bealde ráji , lohká Stoltenberg .
Begge parter var tilfreds med det vellykkede samarbeidet om bekjempelse av ulovlig fiske som går helt tilbake til 1950-tallet .
Goappašat bealálaččat leigga duhtavaččat lihkostuvvan ovttasbargguin hehttet lobihis guolásteami mii manná maŋás gitta 1950-lohkui .
Takket være dette samarbeidet er de viktigste bestandene i Barentshavet og Norskehavet i god forfatning .
Oažžu giitit dán ovttasbarggu go dat deaŧaleamos máddodagat Barentsábis ja Norggaábis buori veajuin .
Det ulovlige fisket har vært på 100 000 tonn i året .
Lobihis guolásteapmi lea leamaš 100 000 tonna jagis .
I fjor ble det ikke registret noe ulovlig fiske .
Diibmá ii registrerejuvvon guđegelágan lobihis guolásteapmi .
På energiområdet ble det undertegnet en avtale om samarbeid om energieffektivisering og fornybar energi .
Energiijasuorggis vuolláičállojuvvui energiijabeaktileabbondahkama- ja ođasmahtti energiija ovttasbargošiehtadus .
Begge land er store olje- og gassprodusenter , og det legges derfor stor vekt på samarbeid i denne sektoren .
Goappašat riikkat leaba stuorra oljo- ja gássabuvttadeaddjit , ja biddjo danne stuorra deaddu ovttasbargui dán suorggis .
Utviklingen av Stockman-feltet vil utløse et stort potensial for næringslivsaktivitet .
Stockman-guovllu ovdáneapmi rahpá stuorra vejolašvuođa ealáhusdoaimmaheapmái .
Det arbeides også med å utvikle felles regelverk for helse , miljø og sikkerhet i petroleumsutvinning i Barentshavet .
Bargojuvvo maiddái ovdánahttit oktasaš dearvvašvuođa- , biras- , ja sihkkárvuođanjuolgadusaid petroleumaviežžama várás Barentsábis .
Det nye samarbeidet om energieffektivisering vil , i tillegg til å øke tilgangen på gass , også styrke miljødimensjonen i dette samarbeidet .
Ođđa ovttasbargu dahkat energiija beaktileabbon , nanne dán ovttasbarggu birasdimenšuvnna , dasa lassin go lassánahttá gássa fitnema ,
På næringslivsseminaret som ble arrangert på besøkets første dag , møttes norske og russiske selskaper for å diskutere mulighetene for økt samarbeid .
Ealáhussemináras mii lágiduvvui galledeami vuosttas beaivvi , deaivvadedje norgga ja ruošša fitnodagat digaštallat vejolašvuođaid ovttasbargat eambbo .
Sentrale tema var olje- og gassutvinning i barske klimaforhold , fiskeri , akvakultur og teknologiutvikling .
Guovddáš fáttat ledje oljo- ja gássabohkan garra dálkkádatdilis , guolásteapmi , akvakultuvra ja teknologiijaovdánahttin .
Statsminister Stoltenberg og president Medvedjev diskuterte også rammevilkår for næringslivet . Stoltenberg understreket betydningen av forutsigbarhet og sikkerhet for investeringer .
Stáhtaministtar Stoltenberg ja presideanta Medvedjev digaštalaiga maiddái ealáhusaid rámmaeavttuid Stoltenberga deattuhiii man mávssolaš háhkamiid vuorddehahttivuohta ja sihkkárvuohta lea .
De to avtalene som ble undertegnet om justissamarbeid er en videreutvikling av det mangeårige samarbeidet mellom norsk og russisk kriminalomsorg .
Dat guokte justisaovttasbargošiehtadusa mat vuolláičálluiga lea norgga ja ruošša máŋggajagáš vearredahkkifuolaheami ovttasbarggu viidáseappot ovdánahttin .
Viktige områder i det videre samarbeidet vil være utviklingen av alternative straffereaksjoner , styrking av friomsorgen og tverrfaglig tilnærming til unge lovbrytere .
Deaŧalaš suorggit ovttasbarggus leat viidáseappot molssaevttolaš ráŋggáštanvugiid ovdánahttin , friddjafuolahusa nannen ja fágaidgaskasaš lahkoneapmi láhkarihkkuide .
Det ble også undertegnet en avtale om samarbeid på meteorologiområdet , som vil forbedre værvarslingen for Barentshavet og tilliggende områder .
Vuolláičállojuvvui maiddái ovttasbargošiehtadus meterologijjasuorggis , mii buorida dálkedieđuid addima barentsábi dáfus ja guovlluin dakko birrasis .
Samarbeidet innebærer utveksling av forskning , eksperter og teknisk informasjon .
Ovttasbargu siskkilda dutkama , ekspearttaid ja teknihkalaš dieđuid lonohallama .
I møtet med president Medvedjev understreket statsministeren betydningen av at det sivile samfunn får arbeide fritt i Russland .
Deaivvadeamis presideanta Medvedjevain deattuhii stáhtaministtar man mávssolaš lea siviila servodahkii beassat bargat friddja Ruoššas .
Mange norske , frivillige organisasjoner har rapportert om problemer med å operere i Russland , både administrative vanskeligheter og visumproblemer .
Ollu norgga , eaktudáhtolaš searvvit leat raporteren váttisvuođaid doaibmat Ruoššas , sihke hálddahuslaš váttisvuođaid ja visumváttisvuođaid .
Norsk arbeidslivsforum
Norgga ealáhuseallima fora
Norsk arbeidslivsforum ble stiftet høsten 1994 .
Norgga bargoealáhusfora vuođđuduvvui 1994 čavčča .
Ifølge vedtektene er formålet " å fremme tverrfaglig utveksling av kunnskap , informasjon og forskning om arbeidslivsspørsmål ved foredrag , diskusjoner o.l. og ved internasjonale kontakter . "
Dan njuolggadusaid mielde lea dan ulbmil ” ovddidit fágaidrastásaš máhtu , dieđuid ja dutkama lonohallama bargoeallimii guoski gažaldagaid birra ovdaságaiguin , digaštallamiin ja dakkáraččaiguin ja riikkaidgaskasaš oktavuođaiguin .
Foreningen treffer ikke vedtak .
Searvi ii daga maidege mearrádusaid .
Forumet bygger på individuelt medlemskap , men virksomheter kan tegne støttemedlemskap .
Individuála lahttovuohta dat addá vuoigatvuođa oassálastit fora doaimmaide .
Norsk Polarinstitutt
Norgga Polarinstituhtta
Norsk Polarinstitutt ( NP ) er den sentrale statsinstitusjon for kartlegging og gjennomføring av praktiske og vitenskapelige undersøkelser i polarområdene , foruten å være faglig og strategisk rådgiver overfor den sentrale forvaltning i polarspørsmål .
Norgga Polarinstituhtta ( NP ) lea guovddáš stádaásahus mii kárte ja čađaha geavatlaš ja dieđalaš iskkademiid polarguovlluin , ja dat lea maid fágalaš ja strategalaš ráđđeaddi guovddáš hálddahussii polarjearaldagain .
Polarinstituttet skal også bistå DN . , SFT .
Polarinstituhtta galgá maid veahkehit SLB:a , SFT .
, RA og Sysselmannen som faglig rådgiver .
, RA ja áššeolmmái fágalaš ráđđeaddin .
NP er myndighetsorgan for oppfølging og gjennomføring av norsk miljølovgiving i Antarktis .
NP lea váldeorgána mii galgá čuovvolit ja čađahit Norgga biraslágaid Antarktis guovllus .
NP skal være en sentral aktør i Polarmiljøsenteret og en aktiv medspiller i utvikling og gjennomføring av forskningssamarbeidet i senteret .
NP galgá leat guovddáš oassálasti Polarbirasguovddážis ja dat galgá leat aktiivvalaš veahkki guovddáža dutkanovdánahtti ovdánahttimis ja čađaheamis .
NP skal delta i internasjonale samarbeidsfora og ivareta faglige oppgaver som selvstendig forskningsinstitusjon ; være et internasjonalt kontaktpunkt i polarsaker og formidle kontakt mellom norske og internasjonale fagmiljøer .
NP galgá oassálastit gaskariikkalaš ovttasbargoforain ja vuhtii váldit fágalaš bargguid iešheanalaš dutkanásahussan ; dat galgá leat okta gaskariikkalaš gulahallanguovddáš polaráššiin ja gaskkustit oktavuođa gaskal norgga ja gaskariikkalaš fágabirrasiid .
Grunnlaget for NPs rolle og funksjon er den samlede kompetansen instituttet har utviklet når det gjelder polar miljøkunnskap , kartlegging og logistikk .
NP rolla ja doaimma vuođđu lea dat čohkkejuvvon gelbbolašvuohta maid instituhtta lea čohkken go lea sáhka polar birasmáhtus , kártemis ja logistihkas .
NPs faglige kunnskapsbasis og aktivitet skal være innefor biologisk mangfold , klima og miljøgifter i nord - og polarområdene .
NP fágalaš diehtovuođđu ja aktivitehta galgá guoskat biologalaš girjáivuhtii ja maid dálkkádaga ja birasmirkkuid oktavuhtii davvi- ja polarguovlluin .
Hovedstrategier for å nå målene er :
Váldostrategiijjat olahan dihte mihtuid leat :
å framskaffe og formidle kunnskap som grunnlag for aktivt og forebyggende miljøvernarbeid i nord - og polarområdene
háhkat ja gaskkustit dieđuid mat leat vuođđun aktiivvalaš ja eastadeaddji birasgáhttenbarggus davvi- ja polarguovlluin
å legge til rette sin polarhistoriske samling og sitt bibliotek , for studier av norsk og internasjonal polarhistorie , bl.a. for eksterne forskere .
bidjat olámuddui iežas polarhistorjjálaš čoakkáldaga ja iežas girjerádjosa , main besset earret eará olggobeale dutkit studeret norgga- ja gaskariikkalaš polarhistorjjá .
topografisk og geologisk kartlegging av Svalbard , Jan Mayen og norske biland i Antarktis , foruten framstilling av kartprodukter gjennom sine logistikkressurser både å legge forholdene til rette for instituttets egen feltvirksomhet og tilby fellestjenester for norske polarforskere .
Svalbarda , Jan Mayena ja Antarktisa Norgga liigeeatnamiid topográfalaš ja geologalaš kárten , ja maid kártabuktagiid ovdanbuktit iežas logistihkkaressursaid bokte nu ahte dainna lágiin láhčá dili instituhta ja iežas olgobargodoibmii , ja maid fállá oktasaš bálvalusaid norgga polardutkiide .
Videre skal NP bidra til at etablering av både nasjonal og internasjonal forskningsaktivitet på Svalbard skjer på en slik måte at nasjonale interesser på øygruppen ivaretas .
Viidáseappot de galgá NP sihke našuvnnalaš ja gaskariikkalaš dutkandoaimmaid ásaheami bokte Svalbardas leat mielde fuolaheame ahte dat dáhpáhuvvá dainna lágiin ahte našuvnnalaš beroštumit dain sulluin váldojit vuhtii .
Ny prost i Alta
Ođđa proavás Áltái
Sokneprest Olav Øygard ( 54 ) ble i statsråd i dag utnevnt til prost i Alta prosti i Nord-Hålogaland bispedømme .
Suohkanbáhppa Olav Øygard ( 54 ) lea stáhtaráđis otne nammaduvvon proavástin Álttá proavásgoddái Davvi-Hålogalándda bismagottis .
Sokneprest Olav Øygard avla teologisk embetseksamen i 1980 og praktisk-teologisk eksamen i 1981 .
Suohkanbáhppa Olav Øygard čađahii teologalaš ámmáteksámena jagi 1980 ja praktihkalaš-teologalaš eksámena 1981:s .
Tidligere har han vært skoleungdomsprest i Finnmark , vikarprest i Kautokeino og sokneprest i Sør-Varanger .
Son lea ovdal doaibman skuvlanuoraidbáhppan Finnmárkkus , sadjásaš báhppan Guovdageainnus ja suohkanbáhppan Mátta-Várjjagis .
Fra 1991 til 2006 var han kapellan i Alta , og fra 2006 har han vært sokneprest i Alta .
1991 rájes jagi 2006 rádjái lei son kapellána Álttás , ja jagi 2006 rájes suohkanbáhppan Álttás .
Nyhet , 01.10.2010
Ođas , 01.10.2010
Ny rapport om det samiske samfunnet
Ođđa raporta sámi servodaga birra
Samiske medier har hatt en positiv utvikling siden årtusenskiftet .
Sámi mediain lea leamašan positiiva ovdáneapmi duhátjahkemolsuma rájes .
Spesielt TV-sendinger har stor appell , og bruken av samiske internettmedier er i framgang .
Earenoamážiid TV-sáddagat leat geasuhan , ja sámi interneahttamediat geavahuvvojit dávjjibut .
Det har imidlertid vært en nedgang i opplaget til de samiskspråklige avisene .
Dattetge lea sámegielat áviissaid deaddilanlohku njiedjan .
Det viser rapporten Samiske tall forteller – 3 , som ble lagt fram av faglig analysegruppe for samisk statistikk i dag .
Dat ovdanboahtá raporttas Sámi logut muitalit – 3 , man sámi statistihka fágalaš lađastanjoavku odne almmuhii .
Rapporten belyser en rekke temaer og kommer med en del anbefalinger på de ulike områdene .
Raporttas válddahit moanaid fáttáid ja ovddidit rávvagiid iešguđetge surggiide .
Blant annet viser den at Sametingets valgmanntall har økt , spesielt i Tromsø og Alta kommuner .
Earret eará čájeha raporta ahte Sámedikki jienastuslohku lea lassanan , earenoamážiid Tromssa ja Álttá suohkaniin .
Folketallet i Sametingets tilskuddsområde for næringsutvikling har sunket med 16 prosent , utviklingen er tydeligst i Vest-Finnmark .
Sámedikki ealáhusovdáneami doarjjaguovllus lea olmmošlohku njiedjan 16 proseanttain , man čielgasit oaidná Oarje-Finnmárkkus .
Tallet på grunnskoleelever med samisk i fagkretsen har hatt en tilbakegang på 23 prosent siden 2005 , først og fremst blant elever som har samisk som andrespråk .
Vuođđoskuvlla ohppiid lohku geain lea sámegiella fágasuorggis lea njiedjan 23 proseanttain 2005 rájes , vuosttažettiin oahppit geain lea sámegiella nubbingiellan .
Andre temaer som belyses er uføretrygd og sosialhjelp , utdanningsnivå og bosted , og samisk språk i barnehage og skole .
Eará fáttát mat guoskkahuvvojit raporttas leat lámisoadju ja sosiálaveahkki , oahppodássi ja ássanbáiki , ja sámegiella mánáidgárddis ja skuvllas .
Faglig analysegruppe for samisk statistikk er nedsatt av Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet og Sametinget og skal legge frem en årlig rapport med oversikt og analyse av aktuelle utviklingstrekk i det samiske samfunnet .
Sámi statistihka fágalaš lađastanjoavkku man Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanta ja Sámediggi lea nammadan galgá jahkásaččat ovddidit raportta sámi servodaga áigeguovdilis ovdánandovdomearkkaid ja suokkardeami birra .
Arbeidet skal bidra til økt kunnskap som kan brukes av regjeringen og Sametinget i det samepolitiske arbeidet , både i konsultasjoner , budsjettforberedelser og tiltaksutvikling .
Bargu galgá vuolggahit máhtolašvuođa mii sáhttá geavahuvvot sámepolitihkalaš barggus ráđđehusas ja Sámedikkis , sihke ráđđádallamiin , bušeahttaráhkkananbarggus ja doaibmabijuid ovdánahttimis .
Rapporten ble presentert på Sametinget i Karasjok 1. oktober .
Raporta almmuhuvvui Sámedikkis Kárášjogas golggotmánu 1 .
Nr. : 53/12
Nr. : 53/12
Idrettsmeldingen ” Den norske idrettsmodellen ” Ny tippenøkkel vil styrke satsingen på idrettsanlegg
Valáštallandieđáhus » Den norske idrettsmodellen ” ( Norgga valáštallanmodealla )
Endring av tippenøkkelen , satsing på anlegg og tilrettelegging for deltakelse er hovedsaker i den nye idrettsmeldingen .
Juohkinčoavdaga rievdadus , rusttegiid vuoruheapmi ja oassálastin vejolašvuođat leat váldoáššit valáštallandieđáhusas .
- Idrett er folkeeie i Norge .
– Valáštallan lea álbmotoamastus Norggas .
Nesten alle har vært innom den organiserte idretten .
Measta buohkat leat man nu láhkai leamaš mielde organiserejuvvon valáštallamis .
Vi trener mer enn noen gang før .
Mii hárjehallat maid eanet go ovdal .
Og vi opplever at store deler av befolkningen er medeiere når vi har store arrangementer .
Ja mii vásihit ahte stuora oassi álbmogis leat mieleaiggádat go lágidat stuora doaluid .
Den norske idrettsmodellen handler om deltakelse , frivillighet og inkludering , sier kulturminister Anniken Huitfeldt .
Norgga valáštallanmodeallas lea sáhka searvamis , eaktodáhtolašvuođas ja ovttastuhttimis , cealká kulturministtar Anniken Huitfeldt .
I dag legger regjeringen fram en stortingsmelding om idrett Meld . St. 26 ( 2011 – 2012 ) ” Den norske idrettsmodellen ” .
Ráđđehus ovddida otne stuoradiggedieđáhusa valáštallama birra St.dieđ. 26 ( 2011-2012 ) » Den norske idrettsmodellen ” .
Satsing på anlegg og tilrettelegging for at alle som ønsker det kan delta i fysisk aktivitet er viktige mål for meldingen .
Dieđáhusa dehálaš mihttomearrin lea rusttegiid vuoruhit ja fálaldagaid heivehit vai buohkat geat háliidit sáhttet searvat fysalaš doaimmain .
- Men det er et stort gap mellom behovet for idrettsanlegg og tilgjengelige spillemidler .
- Muhto lea stuora gaska min riikka valáštallan rusttegiid huksendárbbus ja spealloruđaid oažžumis .
Særlig gjelder dette innenfor pressområder , befolkningstette områder og storbyer .
Dát guoská erenoamážit olmmošvaljis guovlluide , čoahkkebáikkiide ja stuora gávpogiidda .
Derfor er det behov for å styrke idrettsområdet gjennom å endre tippenøkkelen , sier kulturministeren .
Danne lea dárbu nanusmahttit valáštallansuorggi juohkinčoavdaga rievdadusaid bokte , cealkila kulturministtar .
I meldingen går regjeringen inn for å endre bestemmelsen i pengespilloven som regulerer fordelingen av overskuddet fra Norsk Tipping AS .
Dieđáhusas ráđđehus dáhtu rievdadit ruhtaspealloláhka mearrádusa mii mudde Norsk Tipping AS badjebáhcaga juohkima .
Det foreslås å utvikle en ny tippenøkkel der spilleoverskuddet fordeles med 64 prosent til idrettsformål , 18 prosent til kulturformål og 18 prosent til humanitære og samfunnsnyttige organisasjoner .
Árvaluvvo ovddidit ođđa juohkinčoavdaga dainna áigumušain ahte Norsk Tipping AS badjebáhcaga juohkima oktavuođas juohkit 64 proseantta valáštallandoaimmaide , 18 proseantta kulturdoaimmaide ja 18 proseantta humaniteara ja servodatberošteaddji organisašuvnnaide .
Endringen vil gjennomføres gradvis etter beslutninger i det enkelte budsjettår .
Rievdadusat čađahuvvojit dađistaga jahkásaš bušeahttamearrádusaid bokte .
Den delen av kulturlivet som i dag får direkte støtte av tippemidlene , vil med dette vedtaket få en økning på 50 prosent når innfasingen er gjennomført .
Dat suorgi kultureallimis mii otne oažžu njuolgga spealloruđaid , oažžu dán mearrádusa mielde 50 proseantta eanet doarjaga go rievdadusat leat ollásit čađahuvvon .
Den kulturelle skolesekken og kulturtiltak for barn og unge finansieres over spillemidlene .
Kultuvrralaš skuvlalávka ja mánáid ja nuoraid kulturdoaimmat ruhtaduvvojit spealloruđaiguin .
Regjeringen vil øke satsingen på bygging og rehabilitering av idrettsanlegg som følge av endringer i befolkningssammensetningen og bosettingsmønstre .
Álbmotčoahkkádusa ja ássanminstara rievdadusaid geažil áigu Ráđđehus bidjat eanet návccaid hukset ja divodit valáštallanrusttegiid .
Regjeringen vil prioritere idrettsanlegg som har høyt brukspotensial , gode muligheter for flerbruk , høy dekningsgrad og mangfold .
Ráđđehus háliida vuoruhit valáštallanrusttegiid mat dávjá geavahuvvojit , maid sáhttá geavahit máŋggalágan doaimmaide ja main lea alla gokčandássi ja girjáivuohta .
I tillegg vil interkommunale idrettsanlegg få økt støtte .
Lassin ožžot vel gielddaidgaskasaš valáštallanrusttegat eanet doarjaga .
Storbyer og pressområder vil få økt prioritet .
Stuora gávpogat ja olmmošvaljis guovllut vuoruhuvvojit .
- Anleggssatsingen er det viktigste tiltaket for å stimulere til aktivitet i befolkningen , sier kulturminister Huitfeldt .
- Rusttetáŋgiruššan lea deháleamos doaibmabidju movttiidahttit álbmoga eanet lihkadit rumašlaččat , dadjá kulturministtar Huitfeldt .
- Barn og ungdom er hovedmålgruppe for idrettspolitikken og vi vil satse spesielt på å utvikle aktivitetstilbudet til ungdom .
– Mánát ja nuorat leat valáštallanpolitihka váldoulbmiljoavku , ja mii áigut erenoamážit nuoraide vuoruhit rumašlaš aktivitehtaid .
Vi skal også opprettholde et omfattende og godt aktivitetstilbud for barn , og styrke satsingen på idrett for personer med nedsatt funksjonsevne , både innenfor topp- og breddeidretten .
Mii áigut maiddai bisuhit viiddis ja buriid lihkadanfálaldagaid mánáid várás , ja nannet valáštallandoaimmaid olbmuide geain leat vuoliduvvon doaibmannávccat , sihke váldovaláštallamis ja álbmotvaláštallamis .
I tillegg er inaktive en viktig , ny målgruppe , sier kulturministeren .
Lassin leat sii geat eai lihkat nu olu , dehálaš ulbmiljoavku , lohká kulturministtar .
Tilskuddet til Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité blir opprettholdt på et høyt nivå for å sikre idretten gode rammebetingelser og et omfattende aktivitetstilbud .
Norgga valáštallanlihttu ja olympia ja paralympia komitea ruhtadoarjja bisuhuvvo alla dásis sihkkarastit dán valáštallamii buriid rámmaeavttuid ja viiddis valáštallanfálaldagaid .
Forutsatt en endring av tippenøkkelen vil regjeringen :
Dainna eavttuin ahte juohkinčoavdda rievdaduvvo háliida ráđđehus :
Bygge flere idrettsanlegg , særlig innenfor pressområder , befolkningstette områder og storbyer
Hukset eanet valáštallanrusttegiid erenoamážit olmmošvaljis guovlluide , čoahkkebáikkiide ja stuora gávpogiidda
Styrke satsingen på lokale lag og foreninger gjennom at inntil 12,5 prosent av overskuddet fra Norsk Tipping AS til idrettsformål anvendes til tilskuddsordningen
Nannet báikkálaš servviid ja joavkkuid áŋgiruššamiid dainna lágiin ahte gitta 12,5 proseantta Norsk Tipping AS valáštallandoaimmaid vástesaš badjebáhcagis geavahuvvo doarjjaortnegiidda .
Styrke tilskuddet til barneidrett for å opprettholde et omfattende og kvalitativt godt aktivitetstilbud for denne målgruppen
Vuoruhit nuoraide valáštallanfálaldagaid maid lea álki fidnet ja eaige leat gilvalanvuđot fálaldagat , ja lágidit ovddidanguvllot nuoraidvaláštallamiid
Nr. : 54/12
Nr. : 54/12
Ny tippenøkkel
Ođđa juohkinčoavdda
- Regjeringen vil at idretten skal få en større andel av Norsk Tippings overskudd , sa kulturminister Anniken Huitfeldt da hun i dag presenterte Meld . St. 26 ( 2011 – 2012 ) Den norske idrettsmodellen .
- Ráđđehus háliida ahte valáštallan galgá oažžut stuorit oasi Norsk Tipping badjebáhcagis , celkkii kulturministtar Anniken Huitfeldt go son otne ovddidii St.dieđ. 26 ( 2011-2012 ) Den norske idrettsmodellen ( Norgga valáštallanmodealla ) .
- Økt ressursgrunnlag er nødvendig for å sikre god måloppnåelse innenfor den statlige idrettspolitikken .
- Resursalassáneapmái lea dárbu sihkkarastit buriid bohtosiid stáhta valáštallanpolitihka oktavuođas .
Særlig gjelder dette i forhold til idrettsanlegg , sa kulturministeren .
Dát guoská erenoamážit valáštallanrusttegiidda , dajai kulturministtar .
Den delen av kulturlivet som i dag får direkte støtte av tippemidlene , vil med dette vedtaket få en økning på 50 prosent når innfasingen er gjennomført .
Dat suorgi kultureallimis mii otne oažžu njuolgga spealloruđaid , oažžu dán mearrádusa mielde 50 proseantta eanet doarjaga go rievdadeamit leat ollásit čađahuvvon .
Nr. : 101/10
Nr. : 101/10
Skolestart 2010 : Ny GIV mot frafall
Skuvlaálgin 2010 : Ođđa JOAČ ( Ny GIV ) hehttet skuvlaheaitima
Kampen mot frafall i videregående opplæring var hovedtema da statsminister Jens Stoltenberg og kunnskapsminister Kristin Halvorsen i dag markerte skolestart sammen med elever ved Fyrstikkalleen skole i Oslo .
Rahčamušat hehttet skuvlaheaitima joatkkaskuvllas leai váldotemá go stáhtaministtar Jens Stoltenberg ja máhttoministtar Kristin Halvorsen otne álggaheigga ođđa skuvlajagi ovttas Fyrstikken skuvlla ohppiiguin Oslos .
Der ble satsningen for å få flere til å fullføre , ” Ny GIV . ”
Doppe almmuhuvvui áŋgiruššandoaibma » Ođđa JOAČ ” ( Joatkkaoahpahusa čađaheapmi ) .
- Vi vet at de som ikke fullfører videregående opplæring i større grad enn andre ungdommer sliter med å skaffe seg jobb .
- Mii diehtit ahte sii geat eai čađat joatkkaoahpahusa rahčet eanet go eará nuorat oažžumis bargguid .
Det er få jobber igjen som ikke krever at du kan bruke et dataprogram , forstår engelsk eller kan regne .
Gávdnojit uhcán barggut mat eai gáibit máhtu geavahit dihtorprográmmaid , máhttit eŋgelasgiela dahje rehkenastit .
Derfor er kampen mot frafall så viktig , sier statsminister Jens Stoltenberg .
Danne lea dehálaš doaimmaide hehtten dihtii skuvlaheaitima , dadjá stáhtaministtar Jens Stoltenberg .
Den nye satsningen for å få flere til å fullføre , ” Ny GIV . ” ( Gjennomføring i videregående opplæring ) , ble presentert for elevene :
Ođđa áŋgiruššandoaibma ahte oažžut eanet ohppiid čađahit joatkkaoahpahusa , » Ođđa JOAČ ” ( joatkkaoahpahusa čađaheapmi ) , ovdanbuktojuvvui ohppiide :
- Nå går startskuddet for en nasjonal dugnad for å øke gjennomføringen .
- Našuvnnalaš dásis biddjo dát bargu johtui gos álbmogassii ferte ráhčat vai eanebut čađahit joatkkaoahpu .
Vi er allerede i gang med samarbeid med fylkene , og vi vil også ha systematisk samarbeid med politisk ansvarlige i alle fylker .
Mis lea juo ovttasbargu fylkkaiguin , ja mis galgá maid systemáhtalaš ovttasbargu buot fylkkaid politihkalaš ovddasvástideddjiiguin .
Alle gode krefter lokalt og nasjonalt må nå dra i samme retning , sier kunnskapsminister Kristin Halvorsen .
Buorit fámut mat gávdnojit báikkálaččat ja riikkadásis fertejit dál bargat ovtta guvlui , cealká máhttoministtar Kristin Halvorsen .
Regjeringen har allerede satt i verk en rekke tiltak for bedre gjennomføring , og vil i løpet av det neste året legge fram flere nye tiltak .
Ráđđehus lea juo bidjan johtui arvat doaimmaid buoridit čađaheami , ja áigu boahtte jagi mielde bidjat johtui olu ođđa doaimmaid .
I 2010 ble det blant annet satt av 225 millioner kroner til styrking av lærlingtilskuddet og oppfølging av svake elever i Vg 1. Satsningen Ny GIV vil pågå fram til 2013 .
Jagi 2010is lea ee. várrejuvvon 225 miljovnna nannet oahpahallidoarjaga ja čuovvolit Jo ohppiid geat rahčet fágalaččat . » Ođđa JOAČ ” doaimmat joatkašuvvet jagi 2013 rádjái .
Våren 2011 legger kunnskapsministeren frem en stortingsmelding om ungdomstrinnet , som blant annet vil ta for seg hvordan ungdomstrinnet kan bli mer praktisk og virkelighetsnær og gi mestring og trivsel for elevene .
Giđđat 2011 almmuha máhttoministtar stuoradiggedieđáhusa nuoraidskuvlla birra , mii ee. meannuda movt nuoraidceahki dahkat eanet praktihkalažžan ja árgabeaivválažžan , ja movt buoridit ohppiid máhtu ja loaktima .
- Vi vet at overganger kan være kritiske øyeblikk i opplæringen .
- Mii diehtit ahte nuoraidskuvllas boahtit joatkkaskuvlii sáhttá garrasit čuohcat oahppamii .
Bedre samarbeid mellom ungdomsskole og videregående opplæring er noe av det vi vil jobbe med framover , sier kunnskapsminister Kristin Halvorsen .
Ovddasguvlui mii bidjat návccaid buoridit ovttasbargu nuoraidskuvlla ja joatkkaskuvlla gaskka , dadjá máhttoministtar Kristin Halvorsen .
Nr. : 71/2010
Nr. : 71/2010
Nye budsjettall for 2010
Jagi 2010 bušeahta ođđa logut
Finansdepartementet har i dag lagt fram proposisjonen om ny saldering av statsbudsjettet for 2010 .
Finánsadepartemeanta lea odne buktán ovdan proposišuvnna jagi 2010 stáhtabušeahta ođđa sáldema birra .
Det strukturelle , oljekorrigerte underskotet i 2010 er no berekna til 119,6 milliardar kroner . Dette er ein reduksjon på 5,2 milliardar kroner samanlikna med berekninga i Nasjonalbudsjettet 2011 .
Struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáza jagi 2010 meroštallojuvvo dál 119,6 miljárdda ruvdnun , mii lea 5,2 miljárdda ruvnnu unnit go meroštallan lei Jagi 2011 nationálabušehttii .
Samstundes er det oljekorrigerte underskotet redusert med drygt 12 milliardar kroner , til 109,4 milliardar kroner .
Seammás lea oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáza njeidojuvvon eanebuš go 12 miljárdda ruvnnuin , 109,4 miljárdda ruvdnun .
I fjor haust vedtok Stortinget eit budsjett for 2010 som la opp til ein bruk av oljeinntekter , målt ved det strukturelle , oljekorrigerte budsjettunderskotet , på 148,5 milliardar kroner .
Diimmá čavčča mearridii Stuorradiggi jahkái 2010 dakkár bušeahta masa oljoboađut galge geavahuvvot , mihtiduvvon struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš bušeahttavuollebáhcagiin , mii lei 148,5 miljárdda ruvnnu .
Målt ved endringa i det strukturelle underskotet som del av verdiskapinga i fastlandsøkonomien , innebar det foreslegne budsjettet ein ekspansiv etterspurnadsimpuls berekna til 0,6 prosentpoeng .
Mihtiduvvon struktuvrralaš vuollebáhcaga nuppástuvvamis nannánekonomiija árvobuvttadeami oassin , mielddisbuvttii evttohuvvon bušeahtta viidáneaddji jearroduvdosa mii meroštallojuvvui 0,6 proseantan .
Avstanden til 4-prosentbana vart berekna til knapt 45 milliardar kroner .
Gaska 4-proseantadássái meroštallojuvvui leat 45 miljárdda ruvnnu vuolibužžan .
Endringar i samband med med Revidert nasjonalbudsjett 2010 minska berekninga for det strukturelle , oljekorrigerte budsjettunderskotet med 17 milliardar kroner , til 131,5 milliardar kroner .
Nuppástusat Jagi 2010 reviderejuvvon nationálabušeahta oktavuođas geahpedii struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš meroštallama 17 miljárdda ruvnnuin , 131,5 miljárdda ruvdnun .
Berekninga for strukturelle skattar vart justert opp med 10 milliardar kroner , i hovudsak som følgje av at innbetalte skattar og avgifter vart høgare enn venta i 2009 og inn i 2010 .
Struktuvrralaš vearuid meroštallan lassánii 10 miljárdda ruvnnuin , eanaš dan geažil go sisamáksojuvvon vearut ja divadat ledje eanet go vurdojuvvon jagi 2009 ja jagi 2010 álgui .
Berekninga av inntekter utanom skattar og avgifter vart oppjustert med 4 milliardar kroner , i hovudsak knytt til aukte utbytteinntekter .
Sisaboađuid meroštallan earret vearro- ja divatsisaboađuid lassánedje 4 miljárdda ruvnnuin , eanaš lassánan vuoitoboađuid geažil .
I tillegg vart utgiftene sett ned med 3 milliardar kroner .
Dan lassin vuoliduvvojedje golut 3 miljárdda ruvnnuin .
I Nasjonalbudsjettet 2011 vart berekninga for det strukturelle , oljekorrigerte underskotet i 2010 sett ytterligare ned , med 6,7 milliardar kroner , til 124,8 milliardar kroner .
Jagi 2011 nationálabušeahtas vuoliduvvui struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáhcaga meroštallan vel 6,7 miljárdda ruvnnuin , 124,8 miljárdda ruvdnun .
Aukte strukturelle skattar for om lag 3 milliardar kroner av dette , særleg knytt til høge innbetalingar av tilleggsforskot frå føretak i mai .
Dás dahke struktuvrralaš vearut sullii 3 miljárdda ruvnnu , erenoamážit dat mat čatnasedje fitnodagaid lasseovdaruđaid alla sisamáksimiidda miessemánus .
I tillegg vart utgiftene sett ned med 3,7 milliardar kroner , i stor grad som følgje av lågare utgifter under folketrygda .
Dan lassin vuoliduvvojedje golut 3,7 miljárdda ruvnnuin , eanaš álbmotodjui guoski vuolit goluid geažil .
Endringar i samband med nysaldert budsjett inneber ein ytterligare nedgong i berekninga for det strukturelle , oljekorrigerte underskotet på 5,2 milliardar kroner .
Nuppástusat ođđasit sáldejuvvon bušeahta oktavuođas dagahit vel eanet njiedjama struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáhcaga meroštallamii mii lea 5,2 miljárdda ruvnnu .
Berekninga for strukturelle skattar har vorte auka med 5,4 milliardar kroner .
Struktuvrralaš vearuid meroštallan lea lassánan 5,4 miljárdda ruvnnuin .
Denne oppjusteringa må sjåast i lys av skatteoppgjeret for inntektsåret 2009 , som vart lagt fram av skattestyresmaktene den 20. oktober .
Bajásmuddema ferte geahččat dienasjagi 2009 vearrorehketdoalu ektui maid vearroeiseválddit almmuhedje golggotmánu 20. beaivvi .
Likninga for etterskotspliktige skattytarar syner at skattane for 2009 frå føretak og andre etterskotspliktige skatteytarar , som bokførast i budsjettet for 2010 , har heldt seg på et høgare nivå enn det som vert lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2011 .
Maŋŋegeatnegas vearromáksiid livnnet čájeha ahte jagi 2009 vearut fitnodagain ja eará maŋŋegeatnegas vearromáksiin , mat girjejuvvojit jagi 2010 bušehttii , leat bisson alit dásis go dat mii lei biddjojuvvon vuođđun Nationálabušehttii jagi 2011 várás .
Utanom auka strukturelle skatteinntekter , bidreg endringar i statsbudsjettet sine utgiftar og øvrige inntekter til å auke det strukturelle , oljekorrigerte underskotet med 0,2 milliardar kroner .
Earret lassánan struktuvrralaš vearroboađuid stáhtabušeahta goluid ja muđuid boađuid nuppástusat lassánahttet struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáhcaga 0,2 miljárdda ruvnnuin .
Det vert foreslått at berekninga for staten sine utbytteinntekter i 2010 vert sett ned med 4,2 milliardar kroner samanlikna med berekninga i Nasjonalbudsjettet 2011 .
Stáhta jagi 2010 vuoitosisaboađuid meroštallan evttohuvvo vuoliduvvot 4,2 miljárdda ruvnnuin meroštallama ektui mii lei Jagi 2011 nationálabušeahtas .
Dette gjeld attendeføring av utbetalt utbytte frå Statkraft i 2010 .
Dát guoská dan máksojuvvon jagi 2010 vuoittu máhcaheapmái mii bođii Statkraftas .
Medrekna framlegget om ein kapitaltilførsel på 9,8 milliardar kroner , inneber det at eigenkapitalen i selskapet kan aukast med 14 milliardar kroner .
Jus olmmoš rehkenastá mielde 9,8 miljárdda ruvdnosaš evttohuvvon kapitálalassáneami , de mearkkaša dat ahte fitnodaga ieškapitála sáhttá lasihuvvot 14 miljárdda ruvnnuin .
Øvrige endringar bidreg til å minske det strukturelle , oljekorrigerte underskotet i 2010 med 4,0 milliardar kroner jamført med berekninga i Nasjonalbudsjettet 2011 .
Nuppástusat muđuid váikkuhit dasa ahte struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáza jagi 2010 geahppána 4,0 miljárdda ruvnnuin go buohtastahttá meroštallamiin mii lea Jagi 2011 nationálabušeahtas .
Framlegget om å auke rammetilskotet til kommunane med 1 mrd. kroner i 2010 for å utvikle ei mer verdig eldreomsorg , er da medrekna .
Evttohus lasihit gielddaid rápmajuolludusa ovttain miljárdda ruvnnuin jagi 2010 vai gielddat sáhttet fuolahit boarrásiid gelbboleappot , lea dalle rehkenastojuvvon mielde .
Etter dette kan det strukturelle , oljekorrigerte underskotet i 2010 bereknast til 119,6 milliardar kroner .
Struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáza jagi 2010 sáhttá dan maŋŋá meroštallojuvvot 119,6 miljárdda ruvdnun .
Den berekna bruken av oljeinntekter i 2010 ligg om lag 14 milliardar kroner over forventa realavkasting av kapitalen i Statens pensjonsfond utland ved inngangen til året .
Oljoruđaid meroštallojuvvon geavaheapmi jagi 2010 lea sullii 14 miljárdda ruvnnu eambbo go vurdojuvvon reálavuoitu dan kapitálas mii lei Stáhta penšuvdnafoanddas olgoriikkas jagi álggus .
Målt som andel av verdiskapinga i fastlandsøkonomien , bereknast det strukturelle , oljekorrigerte underskotet å auke med 0,4 prosentpoeng frå 2009 til 2010 .
Mihtiduvvon nannánkapitála árvoháhkama oassin meroštallojuvvo struktuvrralaš , oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáza lassánit 0,4 proseanttain jagis 2009 jahkái 2010 .
Sidan Stortinget vedtok budsjettet i fjor haust , er berekninga for det oljekorrigerte underskotet på statsbudsjettet redusert med 44,4 milliardar kroner .
Maŋŋágo Stuorradiggi mearridii bušeahta diimmá čavčča , de lea oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáhcaga meroštallan stáhtabušeahtas unnon 44,4 miljárdda ruvnnuin .
Det oljekorrigerte underskotet vert no berekna til 109,4 milliardar kroner .
Oljorehketdoalu maŋŋásaš vuollebáza meroštallojuvvo dál 109,4 miljárdda ruvdnun .
Dette underskotet dekkjast av ei motsvarande overføring frå Statens pensjonsfond utland .
Dát vuollebáza gokčojuvvo seammasturrosaš ruhtasupmiin Stáhta penšuvdnafoanddas olgoriikkas .
Berekninga for statens netto kontantstrøm frå petroleumsverksemda i 2010 er oppjustert med 51,4 milliardar kroner , frå 220,4 milliardar kroner i saldert budsjett til 271,7 milliardar kroner .
Netto ruhtaboahtin petroleadoaimmain stáhtii jagi 2010 leat meroštallojuvvon lassánit 51,4 miljárdda ruvnnuin , 220,4 miljárdda ruvnnu rájes sáldejuvvon bušeahtas 271,7 miljárdda ruvnno rádjai .
Oppjusteringa av kontantstraumen kjem i hovudsak av at det no vert berekna høgare petroleumsprisar i 2010 enn det som vart lagt til grunn i saldert budsjett .
Ruhtaboahtin meroštallojuvvo lassánit eanaš dannego petroleahattit jagi 2010 dál leat alibut go dat mat biddjojuvvojedje vuođđun sáldejuvvon bušehttii .
Den reelle , underliggjande utgiftsveksten på statsbudsjettet for 2010 , vert no berekna til 1 ½ prosent målt i forhold til rekneskap for 2009 .
Duohta , vuollálas gollolassáneapmi jagi 2010 stáhtabušeahtas meroštallojuvvo dál 1 ½ proseantan mihtiduvvon jagi 2009 rehketdoalu ektui .
Den nominelle , underliggjande utgiftsveksten er 4,8 prosent .
Nominála , vuollálas gollolassáneapmi lea 4,8 proseantta .
I Nasjonalbudsjettet 2010 , som vart fremja hausten 2009 , vart den reelle , underliggjande utgiftsveksten berekna til 1 ¾ prosent .
Jagi 2010 nationálabušeahtas , mii ovddiduvvui čakčat 2009 , meroštallojuvvui duohta , vuollálas gollolassáneapmi 1 ¾ proseantan .
I proposisjonen med framlegg om ny saldering av statsbudsjettet for 2010 , fremjast det og framlegg om lovendringar knytta til avviklinga av Statens petroleumsforsikringsfond , som vart varsla i Nasjonalbudsjettet 2011 .
Proposišuvnnas mas evttohuvvo jagi 2010 stáhtabušeahta ođđa sálden , árvaluvvojit maiddái láhkanuppástuhttimat mat čatnasit Stáhta petroleadáhkádusfoandda heaittiheapmái , mii dieđihuvvui Jagi 2011 nationálabušeahtas .
47 LS ( 2010-2011 ) .
Eambbo ollisteaddji dieđut leat gávdnamis dás : Prop. 47 LS ( 2010-2011 ) .
Nr. : 37/09
Nr. : 37/09
Nye byggesteiner i nord
Ođđa huksengeađggit davvin
Regjeringen la 12. mars fram videreutviklingen av nordområdestrategien , ” Nye byggesteiner i nord ” .
Ráđđehus bidjá odne ovdan davviguovllustrategiija viidásetovddideami , ” Ođđa huksengeađggit davvin ” .
Den innebærer en kraftig satsing på næringsutvikling til lands og til havs og en opptrapping på investeringer til samferdsel , farleder og havner i nord .
Dat mearkkaša nana áŋgiruššama ealáhusovddidemiin sihke eatnama ja meara alde ja eanet investeremiid eanajohtolahkii , mearrajohtolagaide ja hámmaniidda davvin .
Se presentasjonen på Nett-TV .
Geahča ovdanbuktima Neahtta-TVas .
Regjeringen legger i dag fram planer for arbeidet med nordområdene de neste 10-15 årene .
Ráđđehus bidjá odne ovdan plánaid dan bargui mii galgá dahkkojuvvot davviguovlluin boahtte 10-15 jagis .
– I Soria Moria-erklæringen slo regjeringen fast at nordområdene er Norges viktigste strategiske satsingsområde .
– Soria Moria-julggaštusas deattastii ráđđehus ahte davviguovllut leat Norgga deháleamos strategalaš áŋgiruššanguovllut .
I desember 2006 la vi fram vår nordområdestrategi hvor vi pekte ut 22 tiltakspunkter som allerede er gjennomført eller i ferd med å bli gjennomført .
Juovlamánus 2006 bijaimet ovdan davviguovllustrategiijamet mas mii čujuheimmet 22 doaibmabiju mat leat juo čađahuvvon dahje mat leat čađahuvvomin .
Nå er det tid for nye byggesteiner i nordområde-satsingen .
Dál lea áigi geavahišgoahtit ođđa huksengeđgiid davviguovlluáŋgiruššamis .
Vi trekker opp linjene for en sterk satsing på næringsutvikling .
Mii čujuhit man nannosit ja mo mii áigut áŋgiruššat ealáhusovddidemiin .
For neste ti-års periode vil vi ha et vesentlig høyere investeringsnivå for å oppgradere transportnett og havner i nord , sier statsminister Jens Stoltenberg .
Boahtte logijagi áigodagas galgá mis leat mealgat stuorát investerendássi buoridan dihtii jotholatfierpmi ja hámmaniid davvin , dadjá stáhtaministtar Jens Stoltenberg .
– Det er riktig at utfordringene i nord er spesielt store , og nå går vi i gang med å ta igjen etterslepet .
– Duohta lea ahte hástalusat davvin leat earenoamáš stuorrát , ja dál mii áigut oanedit maŋášvuođa .
Vi tar et krafttak for vegene .
Mii ražastit geainnuid várás .
Jeg vil også understreke den veldig positive distriktspolitiske effekten totalt sett , sier samferdselsminister Liv Signe Navarsete .
Deattuhan maiddái dan buori guovlopolitihkalaš beavttu maid dat buktá oppalohkái , dadjá johtolatministtar Liv Signe Navarsete .
Regjeringen vil arbeide videre med utviklingen av et mer helhetlig overvåkings- og varslingssystem for de nordlige havområder .
Ráđđehus áigu joatkit ovddidemiin ollislaš gozihan- ja dieđihanvuogádaga davit mearraguovlluid várás .
Regjeringen tar også grep for å videreutvikle kunnskapsmiljøene i Tromsø til et internasjonalt ledende senter for forskning på klima og miljø .
Ráđđehus čađaha maiddái doaimmaid vai máhttobirrasat Romssas ovddiduvvojit riikkaidgaskasaš njunušguovddážin dálkkádat- ja birasdutkamis .
Regjeringen har startet arbeidet med å forberede beslutningsgrunnlaget for å kunne anskaffe et nytt isgående forskningsfartøy .
Ráđđehus lea ráhkkanišgoahtán mearridanvuođu vai sáhttá háhkat ođđa dutkanfatnasa mii sáhttá johtit jiekŋamearas .
Forutsatt at kvalitetssikringen er tilfredsstillende tar regjeringen sikte på å anskaffe et nytt isgående forskningsfartøy med hjemmehavn i Tromsø i løpet av de nærmeste årene .
Dainna eavttuin ahte kvalitehtasihkkarastin lea dohkálaš , de áigu ráđđehus lagamus jagiin háhkat ođđa jiekŋameara johtti dutkanfatnasa mas lea ruovttuhámman Romssas .
– For infrastruktur og sjøsikkerhet langs kysten , og for utvikling av framtidens marine næringer inneholder neste trinnet i nordområdestrategien helt sentrale byggesteiner .
– Davviguovllustrategiija boahtte ceahkis leat hui guovddáš huksengeađggit vuođđostruktuvrra ja mearrasihkarvuođa várás miehtá rittu , ja boahttevaš mariidna ealáhusaid ovddideami várás .
Dette er en god dag for befolkninga i nord og for Norge , sier fiskeri- og kystminister Helga Pedersen .
Otná beaivi lea buorre beaivi davviguovllu álbmogii ja Norgii , dadjá guolástus- ja riddoministtar Helga Pedersen .
Regjeringen vil legge til rette for en nasjonal satsing på oppdrett av torsk .
Ráđđehus áigu láhčit dilášvuođaid nationála áŋgiruššamii dorskebiebmamis .
Regjeringen vil også etablere en nasjonal satsing på marin bioprospektering for å videreutvikle en av våre viktigste næringer og utnytte våre marine ressurser på en ny måte .
Ráđđehus áigu maiddái ásahit nationála áŋgiruššama mariidna bioprospektemiin ovddidan dihtii ovtta min deháleamos ealáhusain ja ávkkástallan dihtii min mariidna resurssaiguin ođđa vuogi mielde .
– Nordområdepolitikken dreier seg om å konsentrere innsatsen om tunge prosjekter på strategiske satsingsområder der Norge har naturlige fortrinn , historisk , geografisk og kompetansemessig , for å etablere fremtidsrettet virksomhet i nord , og samtidig styrke både landsdelen og Norges posisjon internasjonalt , sier utenriksminister Jonas Gahr Støre .
– Davviguovlopolitihkas lea sáhka das ahte čohkket áŋgiruššama lossa prošeavttaide dakkár strategalaš áŋgiruššansurgiin main Norggas lea lunddolaš ovdu , historjjálaččat , geográfalaččat ja gelbbolašvuođa dáfus , vai sáhttit ásahit bohtteáiggiguvllot doaimmaid davvin , ja seammás nannet sihke riikkaoasi ja Norgga sajádaga riikkaidgaskasaččat , dadjá olgoriikaministtar Jonas Gahr Støre .
Nr. : 79
Nr. : 79