pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ifølge avtalens del om organisering, oppfølging og rapportering ivaretas den daglige oppfølgingen av Sametinget og OFK.
Šiehtadusa mielde oasis organiserema, čuovvoleami ja raporterema birra, lea Sámedikkis ja OFK:s beaivválaš čuovvoleapmi.
Det skal videre opprettes en arbeidsgruppe med saksbehandlere fra hver institusjon.
Viidáset galgá nammaduvvot bargojoavku mas lea áššemeannudeaddjit goappáge institušuvnnas.
Sametingsrådet skal involveres når det gjelder rapportering, tiltak med økonomiske konsekvenser samt fornyelse av samarbeidsavtalen.
Sámediggeráđđi galgá searvái raporteremiidda, doaibmabijuide main leat ekonomalaš váikkuhusat ja go ovttasbargošiehtadus galgá ođastuvvot.
Avtalen sier også at det skal utarbeides tiltaksplaner med rapportering for hvert år som skal konkretisere innsatsområder samt hvilke økonomiske og administrative ressurser som er nødvendig for gjennomføring.
Šiehtadus muitala maid ahte galget hábmejuvvot doaibmaplánat main lea raporteren juohke njealját jagi, mat konkretiserejit áŋgiruššansurggiid ja makkár ekonomalaš ja hálddahuslaš resurssat dárbbašuvvojit čađaheami oktavuođas.
For 2017 vil Sametinget oppfordre til et arrangement/opplegg i forbindelse med 100-års jubileet Tråante 2017 hvor samiske kulturminner i Oppland synliggjøres.
Jagi 2017 ovddas áigu Sámediggi ávžžuhit čađahit lágideami/ doaimma Tråante 2017- 100-jagi ávvudeami oktavuođas, mas sámi kulturmuittut Opplandas čalmmustahttojuvvot.
Kulturhistoriske landskap
Kulturhistorjjálaš eatnamat
Sametinget har på oppdrag fra Riksantikvaren valgt ut ulike kulturhistoriske landskap i Troms som har nasjonal interesse.
Riikaantikvára lea bivdán Sámedikki válljet iešguđet lágan kulturhistorjjálaš eatnamiid Romssa fylkkas main lea nationála beroštupmi.
Hensikten er at kulturlandskapene skal løftes fram.
Ulbmil lea ahte kultureatnamat bohtet eanet oidnosii.
Dels er det hensikten at arbeidet skal gi bedre vern til landskapene i kommunenes planarbeid.
Muhtin muddui galgá bargu maid buktit buoret suodjaleami eatnamiin suohkaniid plánabargguin.
Prosjektet skal også gi større lokal bevissthet rundt verdiene som landskapene representerer.
Prošeakta galgá maid mielddisbuktit stuorát beroštumi árvvuin maid eatnamat ovddastit.
I Troms er følgende samiske kulturlandskap valgt ut: Spildra/Nøklan/Skorpa i Kvænangen, Markedsplassen i Skibotn i Storfjord, Tromsdalstinden i Tromsø, Skardalen/Svartskogen i Kåfjord, Leinavann i Bardu.
Romssa fylkkas leat dát sámi kultureatnamat válljejuvvon: Spittá/ Lohkkalsuolu/Skárfu Návuonas, Ivgubađa márkanbáiki Omasvuonas. Sálašoaivi Romssas, Skárfvággi/Čáhputvuovdi Gáivuonas, Davit Lenesjávri Beardus.
I tillegg har Troms fyleskommune valgt ut flere kulturlandskap som også innehar mange samiske kulturminner, bla i Gratangen og Skjervøy.
Dasa lassin lea Romssa fylkkasuohkan válljen máŋggaid kultureatnamiid gos maid lea sámi kulturmuittut, earret eará Rivttáin ja Skiervvás.
Skoltebyen - fiskeplassen ved Skoltefossen i Neiden
Sää’msijdd – guollebivdobáiki Geavŋŋis Njávdámis
Sametinget har i 2016 fått ferdigstilt oppgraderingen og den universelle utformingen av adkomsten til fiskeplassen ved Skoltefossen.
Sámediggi lea 2016:s gárvvistan divodeami ja universála hábmema boahtinbáikkis Geavgŋá guollebivdobáikái.
Arbeidet ble påbegynt i 2015, og det er nå etablert ny adkomst som er universelt utformet, ny handicap-WC, ny gangveg med gangbru ut til fiskeplassen og nytt fiskestativ for opphenging av laks.
Bargu álggahuvvui 2015:s, ja dál lea dohko ráhkaduvvon ođđa boahtinbáiki mii lea universálalaččat hábmejuvvon, ođđa doaimmashehttejuvvomiidda hivsset, ođđa vázzingeaidnu mas lea vázzinšaldi gitta bivdobáikái ja ođđa guolleheaŋgunrusttet masa luosaid heŋge.
Det gjenstår noen små justeringer på selve fiskeplassen, dette vil bli gjennomført til fiskesesongen 2017.
Leat vel báhcán veahá heiveheamit bivdobáikkis, ja dat dahkkojit 2017 bivdoáiggi.
Det var i begynnelsen noe lokalt misnøye med arbeidet og fortgangen av dette med bl.a. noen oppslag i media.
Álggos ledje báikkálaš olbmot duhtameahttumat bargguin ja go bargu manai nu njozet, earret eará čálle veahá mediai dan birra.
Men Sametinget fikk løst dette gjennom dialog med entreprenør og Neidenelvens fiskefellesskap, og arbeidet ble sluttført rett i forkant av oppstarten av sommerens Käpälä-fiske i Skoltefossen.
Muhto Sámediggi čovddii dan gulahallama bokte fitnodateaiggádiin ja Njávdáma guolástanovttastusain, ja bargu loahpahuvvui juste ovdal Käpälä-bivdu álggii Geavgŋás.
Sametinget mener at sluttresultatet ble bra, og har gjort forholdene ved Skoltefossen og for Käpälä-fisket mye bedre enn det var tidligere.
Sámedikki mielas loahppaboađus šattai buorre, ja dilli lea arvat buoret Geavgŋás ja Käpälä-bivdui olu buoret go lei ovdal.
Skoltefossen med Käpälä-fisket er en viktig del av kulturmiljøet i Skoltebyen, og Sametinget håper derfor at fiskefellesskapet og andre får nyte godt av denne tilretteleggingen i fremtiden.
Geavŋŋis mas čađahuvvo Käpälä-bivdu lea dehálaš oassi kulturbirrasis Sää’msijddas, ja Sámediggi sávvá danin ahte guolástanovttastus ja earát ožžot boahtteáiggis ávkki dán heiveheamis.
I forvaltning av den samiske kulturarven vektlegges et bærekraftig og langsiktig perspektiv.
Sámi kulturárbbi hálddašeamis deattuhuvvo ceavzilis ja guhkesáiggi perspektiiva.
Bevaringsprogram for automatisk fredete kulturminner (BARK)
Seailluhanprográmma automáhtalaččat ráfáiduhtton kulturmuittuin (BARK)
Sametinget har arbeidet med realiseringen av kultursti på Saltfjellet.
Sámediggi lea bargan duohtandahkamiin kulturbálgá Sáltoduoddarii.
6 store informasjonsskilt og flere mindre skilt skal settes opp.
6 stuora diehtojuohkinšiltta ja eanet unnit šilttat galget ceggejuvvot dohko.
Disse skal stå på Røkland, Storjord, Saltfjellet hotell, Stødi, Polarsirkelsenteret og bomstasjonen ved Stokkabekken.
Dat galget leat Revkas, Stuorgiettis, Sáltoduoddara hoteallas, Stødis, Polarsirkelguovddážis ja bomstašuvnnas Ståkkåhajåhkågáttis.
I tillegg er det produsert en brosjyre som skal trykkes til turistformål.
Dasa lassin lea ráhkaduvvon gihpa mii galgá deaddiluvvot mátkkošteddjiid várás.
Prosjektet er et samarbeid mellom Sametinget, Nasjonalparkstyret, Nordland nasjonalparksenter, Saltdal kommune og Statens vegvesen.
Prošeakta lea ovttasbargu gaskal Sámedikki, Álbmotmeahccestivrra, Nordlándda álbmotmeahcceguovddáža, Sálat suohkana ja Stáhta geaidnodoaimmahaga.
Det skal tilrettelegges et bredt utvalg av samiske kulturminner; bla. teltboplasser, stallotufter, fangstgroper, barktatte trær, gammer og et offersted.
Muhtin válljejuvvon sámi kulturmuittut galget heivehuvvot, earret eará goahtesajit, stálubáikkit, bivdorokkit, loggojuvvon muorat, goađit ja okta sieidebáiki.
Det er også viktig å vise at området har vært brukt både av lulesamer, pitesamer, nordsamer og sørsamer.
Lea maid dehálaš čájehit ahte guovlu lea geavahuvvon sihke julevsápmelaččain, bihtánsápmelaččain, davvisápmelaččain ja lullisápmelaččain.
Arbeidet med plan for tilrettelegging og skjøtsel av Trollene i Trollholmsund i Porsanger er videreført, dette i samarbeid med Porsanger kommune.
Heiveheami ja seailluheami plánenbargu Stáluin Činavuohpis Porsáŋggus lea viidásetfievrriduvvon. Dát lea dahkkon ovttasbarggus Porsáŋggu gielddain.
Trollene er et populært turformål.
Stálut leat beakkánat mátkkošteddjiide.
Det vakre landskapet rommer mange samiske fortellinger knyttet til de naturdannede dolomittfigurene.
Dán čáppa luonddus leat ollu sámi máidnasat dolomihttafiguvrraid birra maid luondu lea hábmen.
I tillegg til kulturhistorisk skilting skal prosjektet hindre forsøpling og slitasje.
Lassin kulturhistorjjálaš šiltemii galgá prošeakta hehttet nuoskkideami ja gollama.
Sametinget skal søke Riksantikvaren om midler i 2017.
Sámediggi áigu ohcat Riikaantikváras ruđa 2017:s.
Tilrettelegging og sikring på Spildra i Kvænangen er videreført.
Heiveheapmi ja sihkkarastin Spittás Návuonas lea viidásetfievrriduvvon.
Bjørnegravene på Spildra er særskilt verdifulle kulturminner som har vært utsatt for slitasje.
Guovžahávddit Spittás leat earenoamáš divrras kulturmuittut mat leat šaddan gillát gollama.
For å gjøre det mulig at disse fremdeles kan vises fram i lokalbasert turistnæring må gravene sikres.
Jus galgá sáhttit daid ain čájehanvearan báikkálaš mátkkoštanealáhusas, de ferte daid sihkkarastit.
Det har vært krevende å finne gode og estetiske løsninger for sikringen.
Lea leamaš váttis gávdnat buriid ja heivvolaš čovdosiid sihkkarastimii.
Sametinget og Troms fylkeskommune har et nært samarbeid med Spildra grendelag i opparbeidingen av kultursti.
Sámedikkis ja Romssa fylkkasuohkanis lea leamaš lagas ovttasbargu Spittá giliservviin kulturbálgá ásaheamis.
En rekke kulturhistoriske skilt skal guide besøkende gjennom det samiske kulturlandskapet.
Máŋga kulturhistorjjálaš šiltta galget mieđuštit gallededdjiid sámi kultureatnamiid čađa.
Turistnæringen er en viktig binæring for de fastboende.
Mátkkoštanealáhus lea dehálaš lassidienas báikki olbmuide.
Søkerbaserte tilskudd kulturminnevern
Ohcanvuđot doarjagat kulturmuitosuodjaleapmái
Sametingsrådet har fordelt 2,5 millioner kr til prosjekt innen kulturminnevern.
Sámediggeráđđi lea juolludan 2,5 miljon ruvnno kulturmuitosuodjalanprošeavttaide.
Av dette var 1,6 millioner midler til bygningsvern, mens det resterende var andre prosjekter.
Dáin manai 1,6 miljon ruvdno vistesuodjaleapmái, ja reastta manai eará prošeavttaide.
Av tilskuddsmidlene ble det blant annet bevilget 300 000 kr til gjenoppbygging av en gammel samisk boplass i Røyrvik.
Doarjjaruđain juolluduvvui earret eará 300 000 ruvdno ođđasit hukset boares sámi ássanbáikki Raarvihke suohkanis.
Til skilting av samiske kulturminner på Saltfjellet ble det gitt tilsagn på 400 000 kr. Det ble også gitt tilskudd til gjenoppbygging av en gammel vinterboplass i Engerdal kommune.
Sámi kulturmuittuid šiltemii Sáltoduoddaris juolluduvvui 400 000 ruvnno. Lea maiddái juolluduvvon doarjja ođđasit cegget boares dálveorrunbáikki Engerdal suohkanis.
Boplassen blir en viktig formidlingsarena for sørsamisk historie i Engerdal kommune.
Orrunbáiki lea dehálaš gaskkustanarena lullisámi historjjás Engerdal suohkanis.
Sametinget tildelte ytterligere 2 millioner til bygningsvern, dette er midler overført fra Riksantikvaren.
Sámediggi juolludii dasa lassin 2 miljon ruvnno vistesuodjaleapmái, dá leat ruđat maid Riikaantikvára lea juolludan.
Sametingets forvaltningsmyndighet over samiske kulturminner er direkte nedfelt i Kulturminneloven.
Sámedikki hálddašaneiseváldi sámi kulturmuittuin lea vuođđuduvvon njuolga Kulturmuitolágas.
Kulturminneloven og 100-års grensen for automatisk fredning
Kulturmuitoláhka ja 100-jagi rádji automáhtalaččat ráfáiduhttimii
Sametinget har arbeidet med forslag til revisjon av kulturminneloven og dens bestemmelse vedrørende dagens flytende fredningsgrense for samiske kulturminner.
Sámediggi lea bargan kulturmuitolága rievdadeami evttohusain ja dan mearrádusaiguin mat gusket dálá ráfáiduhttirádjái sámi kulturmuittuin.
Alle samiske kulturminner eldre enn 100 år er automatisk fredet.
Buot sámi kulturmuittut mat leat badjel 100 jagi leat automáhtalaččat ráfáiduhtton.
I de kommende tiårene vil det bli en betydelig økning av antallet fredete kulturminner.
Boahtte logiid jagiid bohtet dát lassánit sakka.
Dette vil føre til forvaltningsmessige og samfunnsmessige utfordringer.
Dát boahtá mielddisbuktit hálddašeaddji ja servodatlaš hástalusaid.
Sametinget har avholdt flere interne møter og elektronisk kontakt med Klima- og miljødepartementet og Riksantikvaren.
Sámediggi lea doallan máŋga siskkáldas čoahkkima elektrovnnalaš oktavuođa Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain ja Riikaantikvárain.
En arbeidsgruppe i Sametinget har utarbeidet forslag til et høringsnotat som er godkjent av Sametingsrådet.
Okta bargojoavku Sámedikkis lea hábmen evttohusa gulaskuddannotáhtii maid Sámediggeráđđi lea dohkkehan.
Høringsnotatet skal sendes på lokal høring til relevante institusjoner og organisasjoner.
Gulaskuddannotáhtta galgá sáddejuvvot báikkálaš gulaskuddamii áššáiguoski institušuvnnaide ja organisašuvnnaide.
10.1 Rammebetingelser i primærnæringene.
10.1 Vuođđoealáhusaid rámmaeavttut.
Fiskeri
Guolástus
Sametinget deltok på en workshop i Honningsvåg 07.-08.juni 2016 på oppstart av et utviklingsprosjekt om styrking av fiskerinæringen i kommunene Nordkapp, Lebesby og Måsøy i regi av Nordkappregionen Næringshage.
Sámediggi searvvai workshop:ii Honnesvágis geassemánu 7. - 8. b, 2016, mii guoskkai guolástusealáhusa nannema ovddidanprošektii Davvenjárgga, Davvisiidda ja Muosáid gielddain maid Nordkappregionen Næringshage lágidii.
Hovedmålet for prosjektet er å styrke fiskeflåten gjennom økte kvoterettigheter og fokus på økt rekruttering til næringen.
Prošeavtta váldomihttomearrin lea nannet bivdofatnasiid bivdoearrevuoigatvuođaid daid lasiheami bokte ja fokuseret buoret rekrutterema ealáhussii.
Konferansen var en oppstart til å skape en arena og en arbeidsform som er inkluderende, involverende og deltakerorientert.
Konferánssain álggahuvvui arena ja bargovuogi háhkan mii lea čáhkkilis, searvvaheaddji ja oasseváldiozolaš.
Arenaen er ikke et besluttende forum, men skal sørge for å gi bedre kunnskapsgrunnlag for de aktørene som er daglig involvert i utviklings- og beslutningsprosesser i fiskerinæringen.
Arena ii leat mearrideaddji forum, muhto galggašii buoridit máhttovuođu aktevrraide mat beaivválaččat leat mielde guolástusealáhusa ovddidan- ja mearridanproseassain.
Det etablerte forumet skal skape debatt som kan gi økt innsikt i problemstillinger, dilemmaer og mulige løsninger.
Ásahuvvon forum galgá buvttihit ságastallama movt sáhtášii buoridit áddejumi áššečuolmmain, váttisvuođain ja vejolaš čovdosiin.
Forumet utarbeidet konkrete tiltak på de viktigste mulighetene for å påvirke reguleringsregimet, skape en bedre felles identitetsbygging og se på muligheter for kvotebank/kapitalbank i tilknytning til næringen.
Forum ráhkadii konkrehta doaibmabijuid deaŧaleamos vejolašvuođaide movt váikkuhit regulerenstivrema, buoridit oktasaš identitehtahuksema ja geahčadit bivdoearrebáŋkku/ kapitálabáŋkku vejolašvuođaid ealáhusa oktavuođas.
Disse innspillene skal løftes frem på fiskerikonferansen i Havøysund 20.-21.september 2016.
Dát árvalusat ovddiduvvojit guolástuskonferánsii čakčamánu 20. - 21. b. 2016.
Sametingsrådet har 12.05.16 deltatt på høring i Stortingets næringskomite om endring i reindriftslovens § 60, for å gi Fylkesmannen hjemmel til å fastsette reintall på siidaandelsnivå.
Sámediggeráđđi lea 12.05.16 searvan gulaskuddamii Stuorradikki ealáhuslávdegottis boazodoallolága § 60 rievdadusa ektui, mas lea sáhka addimis lobi Fylkkamánnii mearridit boazologu siidaoassedásis.
Sametingsrådet viste i høringen til at Sametinget etter konsultasjoner med Landbruks- og matdepartementet ikke har gitt sin tilslutning til endringen.
Sámediggeráđđi čujuhii gulaskuddamis ahte Sámediggi maŋŋá konsultašuvnnaid Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain ii leat guorrasan rievdadussii.
Lovendringen representerer et stort inngripen i reindriftens interne forvaltning av et privatrettslig forhold og retten til selvbestemmelse.
Láhkarievdadus seaguha olu boazodoalu priváhta rievttálaš beliid siskkáldas hálddašeapmái ja iešmearridanvuoigatvuhtii.
Sametingsrådet viste til at reinbeitedistriktene jf. reindriftslovens § 60 fjerde ledd har adgang til selv å fastsette et øvre reintall per siidaandel.
Sámediggeráđđi čujuhii ahte boazodoalloorohagain, gč. boazodoallolága § 60 njealját lađđasa, lea alddiineaset vuoigatvuohta mearridit bajimuš boazologu siidaoasi ektui.
Både Sametinget og Norske Reindriftsamers Landsforbund har påpekt at distriktene må gis mer informasjon og veiledning om dette.
Sihke Sámediggi ja Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvi leat čujuhan ahte orohagaide ferte addit eanet dieđuid ja bagadusa dan birra.
Det er også gjort endringer i tilskuddsforskriftet som vil kunne bidra til å stabilisere reintallet.
Maiddái doarjjaláhkaásahus lea rievdaduvvon man olis sáhttá dássidahttit boazologu.
Sametingsrådet framholdt i høringen at disse tiltakene må få anledning til å virke, samtidig som man arbeider med en mer helhetlig gjennomgang og revisjon av reindriftsloven.
Sámediggeráđđi doalahii gulaskuddamis ahte dáid doaibmabijuide ferte addit vejolašvuođa doaibmat, seammás go eanet ollislaččat geahčadit ja ođasmahttit boazodoallolága.
Stortinget har imidlertid vedtatt den foreslåtte endringen i reindriftsloven.
Stuorradiggi lea dattetge mearridan evttohuvvon rievdadusa boazodoallolágas.
Stortinget har varslet at det vil utarbeides en ny stortingsmelding om økologisk bærekraftig reindrift.
Stuorradiggi lea dieđihan ahte ráhkaduvvo ođđa stuorradiggedieđáhus ekologalaččat ceavzilis boazodoalu birra.
Første konsultasjonsmøte ble avholdt 3.6.16.
Vuosttaš konsultašuvdnačoahkkin lei 03.06.16.
Agenda for møtet var drøfting av videre prosess for konsultasjonene og en gjennomgang av posisjonsnotater.
Čoahkkima fáddán lei konsultašuvnnaid viidáseappot proseassa ja posišuvdnanotáhtaid geahčadeapmi.
Sametinget ba om at Sametinget fremover får konsultasjonsnotatet 2 uker i forkant av møtene slik at sametingsrådet kan involveres i arbeidet.
Sámediggi bivddii ahte galgá oažžut konsultašuvdnanotáhta guovtti vahku ovdal čoahkkimiid boahtteáiggis vai Sámediggeráđđi sáhtášii searvat bargui.
Statsråd Dale lovet at departementet fremover sender disse i god tid før møtene.
Stáhtaráđđi Dale lohpidii ahte departemeanta boahtteáiggis sádde daid buori áiggis ovdal čoahkkimiid.
Det andre konsultasjonsmøtet ble holdt 29.08.16.
Nubbi konsultašuvdnačoahkkin dollojuvvui 29.08.16.
Sametingsrådet har hatt informasjonsmøte med Finnmark rein 3.6.16.
Sámediggeráđis lea leamaš konsultašuvdnačoahkkin Finnmark Rein:in 03.06.16.
Hensikten med møtet var å bli bedre kjent med Finnmark Rein, som er den største aktøren i reinkjøttbransjen.
Čoahkkima áigumuššan lei buorebut oahpásmuvvat Finnmark Rein fitnodagain, mii lea stuorámus aktevra bohccobiergosuorggis.
Finnmark Rein presenterte blant annet nøkkeltall og fremtidsvisjoner for firmaet.
Finnmark Rein buktá ovdan earret eará čoavddaloguid ja boahtteáiggi višuvnnaid fitnodaga várás.
Det er avholdt konsultasjonsmøte mellom Sametinget, Klima- og miljødepartementet, og NRL om utkast til ny erstatningsordning for tamrein tapt til rovvilt 21.6.16.
Sámedikki, Dálkkádat- ja birasdepartemeantta ja NBR gaskka lea dollojuvvon konsultašuvdnačoahkkin ođđa buhtadusortnega árvalusa birra bohccuid massima birra boraspiriide 21.06.16.
Hovedelementene i den nye ordningen ble gjennomgått.
Ođđa ortnega váldooasit geahčaduvvojedje.
Sametinget og NRL har gitt innspill.
Sámediggi ja NBR leat buktán árvalusaid.
Klima- og miljødepartementet vil vurdere om det skal gjøres justeringer på grunnlag av disse før høringen.
Dálkkádat- ja birasdepartemeanta árvvoštallá ahte galggašii go heivehallat dáid vuođul ovdal gulaskuddama.
Videre konsultasjoner skjer etter høringen.
Konsultašuvnnat dáhpáhuvvet viidáseappot maŋŋá gulaskuddama.
Sametinget har deltatt i møte i regionalt samarbeidsfora for samisk og reindriftsfaglig medvirkning i forvaltning av reindriften for Troms den 21.06.15 og for Finnmark den 26.08.16.
Sámediggi lea searvan sámi ja boazodoallofágalaš mielváikkuheami regionála ovttasbargofora čoahkkimii boazodoalu hálddašeami birra Romssa ektui 21.06.15 ja Finnmárkku ektui 26.08.16.
På møtet i Finnmark i deltok også Mattilsynet, og blant annet ble problemstillinger knyttet beredskap og sykdom drøftet.
Finnmárkku čoahkkimii searvvai maiddái Biebmobearráigeahčču, ja earret eará guorahallojuvvojedje áššečuolmmat gearggusvuođa ja dávddaid birra.
Rådet har utarbeidet ny sametingsmelding om reindrift.
Ráđđi lea ráhkadan ođđa sámediggedieđáhusa boazodoalu birra.
Meldingen skal tydeliggjøre Sametingets politikk innen reindrift og systematisere og prioritere innsatsområder.
Dieđáhusas čielggasmahttojuvvo Sámedikki boazodoallopolitihkka ja vuogádahkii biddjojuvvojit ja vuoruhuvvojit áŋgiruššansuorggit.
Meldingen er fremmet som egen sak i dette plenumet.
Dieđáhus lea ovddiduvvon sierra áššin dán dievasčoahkkimii.
10.2 Attraktive lokalsamfunn.
10.2 Geasuheaddji báikegottit.
Sametingspresidenten deltok på et orienteringsmøte om etablering av at natursenter i Kautokeino den 01.09.16.
Sámedikki presideanta searvvai luondduguovddáža ásaheami birra čoahkkimii Guovdageainnus 01.09.16.
Ávjovárri naturforbund sto for arrangementet.
Ávjovári luonddusearvi lágidii dan.
Formålet med senteret er blant annet å dokumentere og presentere naturen og vise naturen i Kautokeino.
Guovddáža ulbmilin lea earret eará duođaštit ja čalmmustit luonddu ja čájehit luonddu Guovdageainnus.
Senteret skal bidra til å styrke naturkunnskap, naturbruk, naturglede og naturvern.
Guovddáš galgá nannet luonddumáhtu, luonddu geavaheami, luondduilu ja luonddusuodjaleami.
I planene er det lagt opp til samlokalisering og samarbeid med andre etablerte og ikke-etablerte institusjoner.
Plánaid mielde lea áigumuš oktii lokaliseret ja ovttasbargat eará ásahuvvon ja ásatkeahtes ásahusaiguin.
Presidenten ga uttrykk for at ideen om å etablere et slikt senter kan være god.
Presideanta dovddahii ahte sáhttá leat buorre jurdda ásahit dákkár guovddáža.
Hun presiserte at det er vanskelig å finne midler i Sametingets budsjett til nye institusjoner slik budsjettsituasjonen er nå, men at Sametinget kan bidra med politisk støtte.
Presideanta dárkilasttii ahte lea váttis gávdnat ruđa Sámedikki bušeahtas ođđa ásahusaid várás, muhto ahte Sámediggi sáhttá addit politihkalaš doarjaga dán bargui.
Presidenten informerte om at RiddoDuottar-museet jobber med dokumentasjonssenteret for Alta-Kautokeinovassdraget, i første omgang i form av en utstilling.
Presideanta muitalii ahte RiddoDuottarMuseat bargá Álttá-Guovdageaineanu duođaštanguovddážiin, álggos vuos čájáhusain.
10.3 Kulturnæringer.
10.3 Kulturealáhusat.
Forhandlingene om en næringsavtale startet den 18.08.16.
Ealáhusšiehtadusa birra šiehtadallamat álggahuvvojedje 18.08.16.
Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi presenterte forskjellige krav på henholdsvis 12,45 millioner kr og 12,5 millioner. Begge krevde et eget tilskudd til refusjon av merverdiavgift på 2,25 mill. kr. Begge vil prioritere salgs og markedsarbeid, som er beregnet til 0,5 mill kr. Sámiid duodji vil utvide driftstilskuddsordningen fra 1,6 til 3,0 mill kr. Duojáriid Ealáhussearvi vil prioritere et eget merkevareprosjekt.
Sámiid duodji ja Duojáriid ealáhussearvi ovddidedje sierralágan gáibádusaid 12,45 miljon ru ja 12,5 miljon ru. Goappašagat áiguba vuoruhit vuovdin- ja márkanbarggu, mii lea meroštallojuvvon leat 0,5 miljon ru. Sámiid duodji áigu viiddidit doaibmadoarjjaortnega 1,6 miljon ruvnnus 3,0 miljon ruvdnui.
Forhandlingene skal være avsluttet 01.10.16.
Šiehtadallamat galget leat loahpahuvvon 01.10.16.
Samerådet har foretatt en utredning om hvordan duodjimerke kan fornyes og forbedres.
Sámiráđđi lea dahkan čielggadusa movt duodjemearkka sáhtášii ođasmahttit ja buoridit.
Sametinget finansierte hele utredningsarbeidet.
Sámediggi ruhtadii olles čielggadusbarggu.
Sametingsrådet fikk presentert rapporten den 18.08.16.
Raporta ovddiduvvui Sámediggái 18.08.16.
Merket har eksistert siden 1996, og det er nødvendig å videreutvikle merket og skape en klarere profil i markedet.
Mearka lea leamaš 1996 rájes, ja lea dárbu viidásetovddidit mearkka ja háhkat čielgaseappot profiila márkanis.
Samerådet foreslår en todeling av merkingen – tradisjonelle duodjiprodukter kan få dette merket og i tillegg foreslår Samerådet et annet merke som viser at det er samer som har laget produktet.
Sámiráđđi evttohii guovtteoasat merkema – árbevirolaš duodjebuktagat sáhtte oažžut dán mearkka ja dasa lassin evttohii Sámiráđđi eará mearkka mas oaidná ahte sámit ieža leat duddjon buktaga.
Sametingene i Finland, Sverige og Norge skal komme med en anbefaling til Samerådet innen utgangen av oktober om videre arbeid.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga beale sámedikkit galget addit rávvaga Sámiráđđái golggotmánu lohppii viidáseappot barggu birra.
Sametingsrådet mener at for at merket skal ha effekt må flere duodjiutøvere ta i bruk dette merket.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte jos mearkkas galggaš leat beaktu, de fertejit eanet duojárat geavahišgoahtit dan.
Duojáriid ealáhussearvi har laget en rapport om merkevarebygging for utvalgte duodjivirksomheter i april 2016.
Duojáriid ealáhussearvi lea ráhkadan raportta mearkagálvohuksema birra válljejuvvon duodjedoaimmaid várás cuoŋománus 2016.
Utfordringen er å koordinere arbeidet med et duodjimerke og merkevarebygging.
Hástalussan lea oktii ortnet barggu duodjemearkkain ja mearkagálvohuksemiin.
Sametinget deltok på et diskusjonsmøte som kulturministeren hadde innkalt til den 24. august.
Sámediggi searvvai ságastallančoahkkimii masa kulturministtar lei bovden 24.08.16.
Sametinget orienterte om sin satsning på samiske kulturnæringer.
Sámediggi čilgii sámi kulturealáhusaid áŋgiruššama birra.
I tillegg deltok tre samiske kulturnæringsvirksomheter fra Troms.
Dasa lassin serve golbma sámi kulturealáhusdoaimma Romssas.
10.4 Verdiskapning og nyetableringer
10.4 Árvoháhkan ja ođđaásaheamit
Sametinget deltok på en innovasjonscamp den 31.08.16 i Karasjok.
Sámediggi searvvai innovašuvdnacampii 31.08.16 Kárášjogas.
Campen ble holdt på samisk og er i så måte en historisk hendelse.
Campa dollojuvvui sámegillii ja lea dieinna lágiin historjjálaš dáhpáhus.
Målgruppen for campen var samisktalende ungdomsskoleelever i Indre-Finnmark.
Camppa olahusjoavkun ledje Sis-Finnmárkku sámegielat nuoraidskuvlaoahppit.
Temaet var hvilken Sápmi ønsker vi i fremtiden.
Fáddán lei makkár Sámi mii háliidat boahtteáiggis.
Ungt entreprenørskap sto for arrangementet.
Nuorra fitnodathutkan lei lágideaddjin.
Sametinget holdt innlegg og deltok i juryen som kåret beste ide.
Sámediggi doalai sáhkavuoru ja searvvai árvvoštallanlávdegoddái mii gávnnahii buoremus jurdaga.
Både FeFo og Sametinget hadde sponset arrangementet.
Sihke FeFo ja Sámediggi ruhtadedje lágideami.
Sametinget har inngått en rammeavtale om bedriftsutvikling i samiske områder.
Sámediggi lea dahkan rámmašiehtadusa fitnodatovddideamis sámi guovlluin.
13 bedrifter har deltatt på tre samlinger der tema har vært regnskap, økonomistyring, markedskunnskap, markedsanalyse, eksport og internasjonalisering.
13 fitnodaga leat searvan golmma čoagganeapmái main fáddán ledje rehketdoallu, ekonomiijastivren, márkanmáhttu, márkananalysa, doalvun ja internašonaliseren.
Etablerte bedrifter fra Tana, Porsanger, Karasjok og Kautokeino deltar.
Ásahuvvon fitnodagat Deanus, Porsáŋggus, Kárášjogas ja Guovdageainnu serve.
Bedriftene har fått utviklet sine virksomheter gjennom disse samlingene.
Fitnodagat leat ovddidan iežaset doaimmaid dáid čoagganemiid bokte.
12 Lokalt og regionalt samarbeid
12 Báikkálaš ja regionála ovttasbargu
Oppfølging av regionmeldinga - Meld. St. 22 (2015-2016)
Regiovdnadieđáhusa čuovvoleapmi - Meld. St. 22 (2015-2016)
Sametinget har 15.06.2016 hatt møte med Kommunal- og moderniseringsdepartementet om oppfølginga av regionmeldinga.
Sámedikkis lei geassemánu 15.b.2016 čoahkkin Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttain regiovdnadieđáhusa čuovvoleami birra.
Departementet vil i løpet av høsten ta initiativ til et felles møte med de nordligste fylkeskommunene og Sametinget om hvordan en kan videreutvikle de regionale planprosessene for å ivareta samiske interesser i planleggingen.
Departemeanta áigu čavčča mielde bivdit oktasaš čoahkkimii davimus fylkkasuohkaniiguin ja Sámedikkiin, ahte movt sáhttit viidásetfievrridit regionála plánaproseassaid áimmahuššandihte sámi beroštumiid plánemis.
Sametinget deltok 23.08.2016 på møte som fylkesrådsleder i Troms inviterte til for å få innspill til det regionale arbeidet med oppfølgingen av regionmeldinga.
Sámediggi searvvai borgemánu 23.b.2016 čoahkkimii masa Romssa fylkkaráđđejođiheaddji lei bovden oažžundihte mearkkašumiid regionála bargui čuovvolit regiovdnadieđáhusa.
På møtet deltok fylkestingets gruppeledere, UiT, Helse Nord, NHO, LO og regionrådene.
Čoahkkimii serve fylkkadikki joavkojođiheaddjit, UiT, Davvi dearvvašvuohta, NHO, LO ja regiovdnaráđit.
Sametinget la fram et ønske om styrkede regioner hvor gode samarbeidsmodeller med Sametinget kan sikrer og gjøre utvikling av samisk kultur og samfunn mulig.
Sámediggi ovddidii sávaldaga nannejuvvon regiovnnain mat buriin ovttasbargomodeallain Sámedikkiin sihkkarastet ja dahket vejolažžan ovddidit sámi kultuvrra ja servodaga.
12.2 Lokalt samarbeid
12.2 Báikkálaš ovttasbargu
Samarbeidsavtalen med Tromsø kommune
Ovttasbargošiehtadus Romssa suohkaniin
Sametingsrådet arrangerte folkemøte 16. juni på Ardna i Tromsø i forkant av samarbeidsmøte med Tromsø kommune.
Sámediggeráđđi lágidii álbmotčoahkkima geassemánu 16.b. Árdná-báikkis Romssas ovdal ovttasbargočoahkkima Romssa suohkaniin.
Det kom bl a innspill om barnehagesituasjonen, samiskundervisningen, skiltning, behov for koordinator i Tromsø kommune i forhold til samiske spørsmål og forslag om en revidering av avtalen.
Doppe oaččuimet dieđuid earret eará mánáidgárdedili birra, sámegieloahpahusa birra, šiltema birra, dárbbu birra ovtta koordináhtorii Romssa suohkanis gii bargá sámi gažaldagaiguin ja árvalusa šiehtadusa revideremii.
Sametingsrådet og ordfører i Tromsø gjennomførte samarbeidsmøte 17. juni der samarbeidsavtalepunktene ble evaluert og innspillene fra folkemøtet ble drøftet.
Sámediggeráđđi ja Romssa sátnejođiheaddji čađahedje ovttasbargočoahkkima geassemánu 17.b. gos ovttasbargošiehtadusčuoggát evaluerejuvvo ja álbmotčoahkkima mearkkašumit digaštallojuvvo.
Det er igangsatt en prosess om revidering av avtalen.
Proseassa lea álggahuvvon šiehtadusa reviderema oktavuođas.
Samarbeidsavtalen med Bodø kommune
Ovttasbargošiehtadus Bådåddjo suohkaniin
Samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Bodø kommune har virket i ett år og partene er enige om at de samiske sakene i Bodø har fått større synlighet med denne avtalen.
Sámedikki ja Bådåddjo gaskasaš ovttasbargošiehtadusa lea doaibman jagi ja bealit lea ovttaoaivilis das ahte sámi áššit Bådådjos leat boahtán eanet oidnosii dáinna šiehtadusain.
Sametingsrådet er opptatt avtalen skal ha god forankring i det samiske folket i Bodø.
Sámediggeráđi mielas lea deaŧalaš ahte šiehtadusas galgá leat nana čatnaseapmi Bådåddjo sámi álbmogii.
Med bakgrunn i dette, og i forkant av sametingsrådets møte med kommunen, inviterte sametingsrådet til et folkemøte i Bodø i august 2016.
Danne, ja ovdal sámediggeráđi čoahkkima suohkaniin, bovdii sámediggeráđđi álbmotčoahkkimii Bådådjos borgemánus 2016.
Folkemøtet samlet om lag 25 deltakere.
Álbmotčoahkkimii bohte 25 olbmo.
På folkemøtet ble det fremmet et ønske om inkludering og dialog mellom samiske organisasjoner og Sametinget i prosessen med etablering av samisk språksenter i Bådåddjo.
Álbmotčoahkkimis bođii sávaldat beassat fárrui prosessii ja gulahallamii gaskal sámi organisašuvnnaid ja Sámedikki sámi giellaguovddáža ásaheami oktavuođas Bådåddjoi.
Deltakere var også opptatt av å styrke samiskopplæringen i Bådåddjo.
Oassálastiide lei maid dehálaš nannet sámegieloahpahusa Bådådjos.
Foresatte/foreldre la fram et ønske en egen barnehageavdeling for samiske barn i Bådåddjo.
Ovddasteaddjit/ váhnemat ovdanbukte sávaldaga ásahit sierra mánáidgárdeossodaga sámi mánáid várás Bådådjos.
En egen samisk barnehageavdeling var det blitt enighet om på møtet i forkant av folkemøtet mellom sametingsrådet og ordføreren.
Sierra sámi mánáidgárdeossodaga ledje juo soahpan čoahkkimis ovdal álbmotčoahkkima gaskal sámediggeráđi ja sátnejođiheaddji.
I etterkant av folkemøtet hadde sametingsrådet møte med Bodø kommune.
Maŋŋá álbmotčoahkkima lei sámediggeráđis čoahkkin Bådåddjo suohkaniin.
På dette møtet ble partene enig om at reindriftens beitebruksplan er et tema som også bør inkluderes i avtalen.
Dán čoahkkimis sohpe bealit ahte boazodoalu guohtungeavahanplána galgá maid leat fáddán šiehtadusas.
De viktigste oppfølgningssakene i 2017 vil imidlertid være opprettelsen av samisk språksenter i Bådåddjo og etableringen av egen samisk barnehageavdeling.
Jagi 2017 deaŧaleamos čuovvolanáššit galget dattetge leat sámi giellaguovddáža ásaheapmi Bådåddjoi ja sierra sámi mánáidgárdeossodaga ásaheapmi.
Andre saker som ble drøftet på møtet var samisk språkopplæring, samisk foreldrenettverk og samiske stedsnavn.
Eará áššit mat gieđahallojuvvojedje čoahkkimis ledje sámegiellaoahpahus, sámi váhnenfierpmádat ja sámi báikenamat.
Samarbeidsavtalen med Nordland fylkeskommune
Ovttasbargošiehtadus Nordlándda fylkkasuohkaniin
Sametingspresidenten og rådsmedlem Ann-Mari Thomassen hadde møte med fylkesrådsleder for Nordland Tomas Norvoll og fylkesråd for kultur, miljø og folkehelse Ingelin Norsjø den 3. juni i Bodø Tema på møtet var blant annet informasjon om utredningen «Kommunereform og samisk interesser» og om evaluering av tospråklighetstilskudd til kommuner og fylkeskommuner, fagtstyre til språksentre som eies av kommunen, sammenslåing av samarbeidsavtaler med Sametinget, og regionale samarbeidsavtaler – prosessen videre for revidering av innhold.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo ja ráđđelahttu Ann-Mari Thomassen deaivvadeigga Nordlándda fylkkaráđđejođiheddjiin Tomas Norvollain ja fylkkaráđiin kultuvrra-, birrasa- ja álbmotdearvvašvuođaáššiin Ingelin Norsjø geassemánu 3.b. Bådådjos. Čoahkkima fáddát ledje earret eará dieđut “Gielddareforbma ja sámi beroštumit” čielggadeamis ja guovttegielatdoarjaga evalueren suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda, giellaguovddážiid fágastivra maid suohkan oamasta, ovttasbargošiehtadusaid ovttastupmi Sámedikkiin, ja regionála ovttasbargošiehtadusat – proseassat viidáseappot sisdoalu revideremiin.
Partene er enige om behovet for en evaluering og justering av avtalen, samt forenkling ved en sammenslåing av torspråklighetsavtalen og den regionale avtalen.
Áššebealit leat ovttaoaivilis ahte lea dárbu evalueret ja divodit šiehtadusa, ja álkibun dahkat go ovttasta guovttegielatdoarjjašiehtadusa ja regionálašiehtadusa.
I den forbindelse gjennomføres en innspillskonferanse 12. september der samiske brukere av avtalen inviteres til å kommen med innspill.
Dan oktavuođas čađahuvvo oaivilbuktinkonferánsa čakčamánu 12.b. mas šiehtadusa sámi geavaheaddjit bovdejuvvojit buktit cealkámušaid.
Sametingsrådet har bevilget søkerbaserte midler over samarbeidsavtalen til: Driftsstøtte til Nuoraj TV, Forprosjekt for utbygging av Aran, Skulptur av Elsa Renberg og Markasamisk hårds og slektshistorie.
Sámediggeráđđi lea juolludan ohcanvuđot doarjaga ovttasbargošiehtadusa vuođul ná: Doaibmadoarjja Nuoraj-TV:i, Árrana huksema ovdaprošektii, Elsa Renberg skulptuvrii ja Márkosámi siida- ja sohkahistorjái.
Tidligere er det gitt midler til bl a bygging av kirkegamme på Drag, bygging av gamme i Muskenfjellene, Raggo Nord-Salten gründerforum.
Ovdal lea maid juolluduvvon ruhta earret eará hukset girkogoađi Ájluktii, goahtehuksemii Máskevárrái, Raggo Nord-Salten gründerforum.
Politiske møter med kommuner med forskjellig tematikk
Politihkalaš čoahkkimat suohkaniiguin iešguđet lágan fáttáid dihte
9.6 møtte Sametingsrådet representanter fra Gamvik kommune i Karasjok.
Geassemánu 9.b. deaivvadii Sámediggeráđđi Gáŋgaviika gieldda ovddasteddjiid Kárášjogas.
Tema for dette møtet var næringsutvikling og behovet for en vei til Nervei blant annet med tanke på næringsutvikling.
Fáddán dán čoahkkimis lei ealáhusovddideapmi ja luddii dárbu Njeareveadjái, earret eará ealáhusovddideami dihte.
Sametingsrådet møtte Lyngen kommune representert blant annet med ordfører Dan-Håvard Johnsen 1.9 på Lyngseidet.
Sámediggeráđđi deaivvadii Ivgu suohkaniin, mii lei ovddastuvvon earret eará sátnejođiheddjiin Dan-Håvard Johnsen čakčamánu 1.b. Ivgumuotkkis.
Tema for møtet var næringsutvikling, barnehage, grunnopplæring og forebygging av næringskonflikter.
Čoahkkima fáttát ledje ealáhusovddideapmi, mánáidgárddit, vuođđooahpahus ja ealáhusriidduid easttadeapmi.
12.3 Kommunereformen Sametinget har deltatt og holdt foredrag om kommunereformen og samiske interesser.
12.3 Suohkan reforbma Sámediggi lea oassálastán ja doallan logaldallama suohkanreforpma ja sámi beroštumiid birra.
Alle kommunene har nå gjort vedtak angående sammenslåinger.
Buot Romssa suohkanat leat dál dahkan mearrádusa ovttastumi ektui.
Innen 1. oktober skal Fylkesmennene legge fram sine anbefalinger angående kommunestrukturen for regjeringen.
Ovdal golggotmánu 1.beaivvi galget fylkkamánnit buktit iežaset ávžžuhusaid ráđđehussii suohkanstruktuvrra birra.
Sametingsrådet inviterte alle de fire nordligste fylkesmennene til møte i slutten av august, hvor vi diskutere hvordan man kan styrke og forbedre samenes situasjon og rettigheter i den nye kommunestrukturen.
Sámediggeráđđi bovdii buot njeallje davimus fylkkamánni čoahkkimii borgemánu loahpageahčen, gos digaštalle movt sáhttá nannet ja buoridit sápmelaččaid dili ja vuoigatvuođaid ođđa suohkanstruktuvrras.
Diskusjonene på møtet var konstruktive, og alle fylkesmennene lovet å ta med i sine anbefalinger også om samiske interesser til regjeringenFolkeaksjonen
Digaštallamat čoahkkimis ledje ávkkálaččat, ja fylkkamánnit lohpidedje maiddái sámiid beroštumiid váldit mielde iežaset ávžžuhusain ráđđehussii.
“ETS” inviterte sametingsrådet til møte der de la fram hvordan en sammenslåing av kommunene Skånland, Evenskjer og Tjeldsund vil forbedre situasjonen for samisk språk og kultur.
“Álbmotakšuvdna EDS” bovdii sámediggeráđi čoahkkimii gos sii ovdanbukte movt ovttasteapmi suohkaniin Skánit, Evenášši ja Dielddanuorri buorida dili sámi gielas ja kultuvrras.
Sametingsrådet deltok i debatt i Karasjok om kommunereformen og regionreformen i regi av Samfunnsviterne i Finnmark.
Sámediggeráđđi searvvai digaštallamis Kárášjogas gielddaođastusa ja regiovdnaođastusa birra maid servodatdiehttit Finnmárkkus lágidedje.
FNs permanente forum for urfolkssaker
ON álgoálbmotáššiid bistevaš forum
Sametingspresidenten deltok ved årets FNs permanente forum for urfolkssaker.
Sámediggepresideanta oassálasttii dán jagi ON álgoálbmotáššiid bistevaš forumii.
Spesielt aktuelt var deltakelse dialogen om oppfølgingen av sluttdokumentet til FNs verdenskonferanse om urfolk 2014 (WCIP 2014).
Earenoamáš áigeguovdil lei gulahallan ON máilmmikonferánssa loahppadokumeantta álgoálbmogiid birra 2014 čuovvoleami oktavuođas (WCIP 2014).
Nettverksbygging med andre urfolk var sentralt, og inuitter og samer møttes daglig for informasjonsutveksling.
Fierpmádathuksen eará álgoálbmogiiguin lei guovddáš ášši, ja inuihtat ja sápmelaččat deaivvadedje beaivválaččat lonohallat diehtojuohkimiid.
Det foregikk parallelle sesjoner til forumet, om oppfølgingen av WCIP 2014, og sidearrangementer hvor Sametinget deltok.
Doppe čađahuvvo parallealla sešuvnnat, WCIP 2014 čuovvoleami birra, ja lassilágideamit gos Sámediggi oassálasttii.
FNs ekspertmekanisme for urfolksrettigheter
ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanisma
Ved årets FNs ekspertmekanisme for urfolksrettigheter (EMRIP) deltok sametingspresidenten.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo searvvai dán jagá ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanismii (EMRIP).
Sentrale emner var blant annet oppfølgingen av sluttdokumentet til FNs verdenskonferanse om urfolk 2014 (WCIP 2014), samt gode eksempler og praksiser for implementeringen av FNs erklæring om urfolksrettigheter.
Guovddáš áššit ledje earret eará ON álgoálbmogiid máilmmikonferánssa loahppadokumeantta čuovvoleapmi (WCIP 2014), ja maiddái ovdamearkkat ja praksisat movt sáhttá ON álgoálbmotjulggaštusa sajustit.
Møter om Menneskerettighetsrådets sesjon og forhandlingene om urfolksresolusjon ble gjennomført samtidig med EMRIP-sesjonen og i sidearrangementer.
Čoahkkimat Olmmošvuoigatvuođaráđi sešuvnna birra ja álgoálbmotresolušuvnna šiehtadallamat čađahuvvo oktanaga EMRIP-sešuvnnain ja lassilágidemiin.
Arctic Circle Greenland Forum
Arctic Circle Greenland Forum
President Aili Keskitalo holdt innlegg under Arctic Circle forumkonferansen på Grønland den 17. mai om økonomisk utvikling for folkene i Arktisk.
Presideanta Aili Keskitalos lei sáhkavuorru Arctic Circle forumkonferánssas Ruonáeatnamis miessemánu 17.b. Árktalaš guovllu olbmuid ekonomalaš ovdáneami birra.
Naalakkersuisut, regjeringen på Grønland, var medarrangør for konferansen som samlet over 350 deltakere fra 20 land.
Naalakkersuisut, Ruonáeatnama ráđđehus, lei miellágideaddji konferánssas mii čohkkii badjel 350 oasseváldi 20 riikkas.
Forumets innledere adressert spørsmål om den menneskelige dimensjon ved industrielle prosjekter, om myndiggjøring og representasjon av urfolk.
Sii geat álggahedje foruma, ovdanbukte gažaldaga olmmošlaš dimenšuvnna birra industriija-prošeavttain, ja álgoálbmogiid ovddasteami ja váldedahkama birra.
Det ble også trukket fram eksempler på forretningsplaner for vellykkede bedrifter.
Doppe ovdanbuktojuvvo maid ovdamearkkat fitnodatplánain lihkostuvvan fitnodagain.
En fremtid med psykisk velvære i Arktis ble også drøftet.
Boahtteáigi Árktalaš guovllus gos lea buorre psyhkalaš dilli, digaštallui maid.
Både turisme, skipsfart, luftfart, naturressurser og fiskerier var tema for egne sesjoner under konferansen som foregikk 17-19 mai.
Sihke mátkeealáhus, fanasjohtin, áibmojohtin, luondduresurssat ja guolásteamit ledje fáddán sierra sešuvnnain konferánssas mii čađahuvvui miessemánu 17.-19.b.
Menneskerettigheter og urfolk i Russland
Olmmošvuoigatvuođat ja álgoálbmogat Ruoššas
President Aili Keskitalo deltok på et møte den 13. juni i København som drøftet den vanskelige menneskerettighetssituasjonen for urfolk i Russland.
Københámmanis geassemánu 13.b.2016 searvvai presideanta Aili Keskitalo čoahkkimii mas digaštalle dan váttis olmmošvuoigatvuođadili mii álgoálbmogiin lea Ruoššas.
Arrangør var den internasjonale arbeidsgruppen for urfolk, IWGIA, som er en uavhengig internasjonal organisasjon som arbeider med urfolks rettigheter.
Lágideaddji lei riikkaidgaskasaš bargojoavku álgoálbmogiid várás, IWGIA, mii lea iešheanalaš riikkaidgaskasaš organisašuvdna mii bargá álgoálbmotvuoigatvuođaiguin.
Sametinget støttet arrangementet økonomisk.
Sámediggi doarjjui lágideami ekonomalaččat.
Møtet var en oppfølging av besøket til Sametingets plenum i mars 2016 som Arctic Consult koordinerte på vegne av representanter for urfolk i Russland.
Čoahkkin lei čuovvoleapmi galledeapmái Sámedikki dievasčoahkkimii njukčamánu 2016 man Arctic Consult oktiiheivehii Ruošša álgoálbmogiid ovddasteddjiid ovddas.
På møtet presenterte representantene for russiske urfolk problemstillinger knyttet til urfolks rettigheter.
Čoahkkimis ovdanbukte Ruošša álgoálbmogiid ovddasteaddjit váttisvuođaid álgoálbmogiid vuoigatvuođain.
Paraplyorganisasjonen, RAIPON, som organiserer urfolk i Russland, er i stor grad nå overtatt av russiske myndigheter.
Paraplyaorganisašuvdna, RAIPON, mii organisere álgoálbmogiid Ruoššas, lea dál mihá muddui váldojuvvon Ruošša eiseválddiin.
Det var også en presentasjon med eksempel fra Shor folket, et lokalsamfunn i Kazas i Kemerovo regionen.
Doppe lei maid ovdanbuktin ovdamearkkain Shor-álbmogis, okta báikegoddi Kazas Kemerovoguovllus.
På grunn av ekspanderende gruvedrift i området bryter russiske myndigheter menneskerettighetene til Shor folket som i praksis har blitt utsatt for tvangsflytting.
Lassánaddi ruvkedoaimmaid dihte rihkkot Ruošša eiseválddit Shor-álbmoga olmmošvuoigatvuođaid mat duohtavuođas leat bággejuvvon eretfárret.
Menneskerettighetsorganisasjonen Amnesty International jobber nå med saken.
Olmmošvuoigatvuođaorganisašuvdna Amnesty International bargá dál áššiin.
Til stedet på møtet var også Samerådet, Arbeidsgruppen for urfolk i Barents samarbeidet, og Inuit Cirumpolar Council, ICC.
Sámeráđđi searvvai maid čoahkkimii, Barents-ovttasbarggu bargojoavku álgoálbmogiid várás, ja Inuit Cirumpolar Council, ICC.
På den åpne delen av møtet var Grønlands selvstyremyndighet, Danmark, Canada og Nordisk ministerråd representert.
Rabas oasis čoahkkimis ledje Ruonáeatnama iešráđđeneiseválddit, Dánmárku, Canada ja Davviguovllu ministtarráđđi ovddastuvvon.
Møtet konkluderte med at det er viktig å informere samarbeidspartnere om den nåværende situasjonen for urfolk i Russland.
Čoahkkin konkluderii ahte lea dehálaš dieđihit ovttasbargoguimmiide dálá dili birra Ruošša álgoálbmogiin.
Samt at det bør utarbeides et konsept for overvåking av brudd på menneskerettighetene til urfolk i Russland.
Ferte maid hábmejuvvot konseapta movt bearráigeahččat álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođa rihkkumiid Ruoššas.
Det skal også utarbeides en møteplass innenfor EU der urfolks rettigheter drøftes og konsulteres.
Ferte maid hábmejuvvot deaivvadansadji EO siskkobealde gos digaštallet ja konsulterejit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid.
Det legges også opp til at det blir liknende møter i fremtiden.
Galgá maid láhččojuvvot vejolašvuohta lágidit sullasaš čoahkkimis boahtteáiggis.
Nordisk samekonvensjon SPR-S behandlet forhandlingene med nordisk samekonvensjon i møte 27.06.2016.
Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna SPR-S meannudii šiehtadallamiid davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain čoahkkimis geassemánu 27.b.2016.
SPR-S fattet vedtak der det ble understreket at forslag og fastsetting av en nordisk samekonvensjon forutsetter en enighet med sametingene og at formålet med en slik konvensjon må være å bekrefte og styrke det samiske folks rettigheter.
SPR-S dagai mearrádusa mas deattuhuvvo ahte evttohusat ja mearrádusat davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas eaktuda ovttamielalašvuođa sámedikkiiguin ja ahte ulbmil dákkár konvenšuvnnain ferte leat duođaštit ja nannet sámi álbmoga vuoigatvuođaid.
Videre konstaterer SPR-S i sitt vedtak hvilke grunnelementer må sikres i et forslag til en nordisk samekonvensjon.
Viidáset deattuha SPR-S iežas mearrádusas makkár vuođđoelemeanttat fertejit sihkkarastojuvvot árvalusas davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii.
SPR-S ber om at sametingenes delegater i forhandlingene arbeider konstruktivt og tydelig for å at grunnelementene ivaretas i en nordisk samekonvensjon.
SPR-S bivdá ahte sámedikkiid sáttaolbmot šiehtadallamiin barget árjjalaččat ja čielgasit dan nammii ahte vuođđoelemeanttat vuhtiiváldojit davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas.
De neste to forhandlingsmøte er 20.-21. september og 21.-22. november. Målsettingen er fremdeles å ha et ferdigforhandlet forslag i løpet av 2016.
Boahtte guokte šiehtadallančoahkkima leat čakčamánu 20.-21.b. ja skábmamánu 21.-22.b. Mihttun lea ain oažžut válmmasin šiehtadallojuvvon árvalusa jagis 2016.
Vertskap og solidaritet
Lágideaddji ja solidaritehta
Sametingspresidenten har tatt imot internasjonale gjester der man har utvekslet informasjons og blitt oppfordret til å bistå solidarisk i konfliktsaker, som for eksempel Pilmaiken elva i Chile som berører Mapuchefolket.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo lea vuostáiváldán riikkaidgaskasaš gussiid goas lonohalle dieđuid ja gos hástaluvvui veahkehit solidáralaččat gižžoáššiin, nu go omd. Pilmaiken-joga áššis Chiles gosa Mapucheálbmot gullá.
Sametinget har engasjert seg i saken, og vil fortsette å følge med på Statkraft sin aktivitet i Pilmaiken-elva.
Sámediggi lea bargagoahtán áššiin, ja áigu čuovvut mielde maid Statkraft bargá Pilmaikenjogain.
Det er positivt at urfolksrepresentanter og andre internasjonale aktører besøker Sametinget, og er en viktig del i vår nettverksbygging og kunnskapsoppbygging om hverandre.
Lea buorre go álgoálbmotovddasteaddjit ja eará riikkaidgaskasaktevrrat galledit Sámedikki, ja leat dehálaš oassin min fierpmádathuksemis ja máhttoháhkamis guhtet guoibmámet birra.
14 Andre tiltak
14 Eará doaimmat
Budsjettering til Sametinget
Bušeteren Sámediggái
Sametingsrådet har hatt flere møter med partier på Stortinget om ordningene for budsjettering til Sametinget og andre samiske formål.
Sámediggeráđis leat leamaš máŋga čoahkkima Stuorradikki bellodagaiguin bušeterenortnega birra Sámediggái ja eará sámi ulbmiliidda.
I innstilling til revidert nasjonalbudsjett (Innst. 400 S, 2015– 2016) ble det fra AP, SP og SV fremmet forslag om at: «Stortinget ber regjeringen legge fram forslag til endringer av budsjettering og tildeling av midler til Sametinget i forbindelse med statsbudsjettet 2017.
Reviderejuvvon nationálabušeahttaárvalusas (Innst. 400 S, 2015– 2016) evttohedje Bargiidbellodat, Guovddášbellodat ja Sosialisttalaš gurutbellodat: “Stuorradiggi bivdá ráđđehusa 2017 stáhtabušeahta oktavuođas evttohit mo galggašii rievdadit bušeterema ja ruhtajuolludeami Sámediggái.
Hensikten er å få utformet løsninger som er forenklende, skaper forutsigbarhet og som bygger på de samme premisser som for andre folkevalgte nivå.
Áigumuššan lea ovddidit čovdosiid mat álkidahttet, dahket vejolažžan plánet boahtteáiggi ja leat huksejuvvon seamma prinsihpaide go eará álbmotválljen dásiin.
Stortinget legger til grunn at regjeringen konsulterer Sametinget om forslaget.
Stuorradiggi bidjá eaktun ahte ráđđehus konsultere Sámedikki evttohusa birra.
» Sametingsrådet fortsetter arbeidet med sikte på at det etableres flertall for å utvikle budsjettprosessene med Sametinget.
” Sámediggeráđđi joatká barggus oččodit eanetlogu mii doarju bušeahttaproseassa ovddideami Sámedikkiin.