pere/sami_parallel huggingface dataset:
Gjennom LMDs pressemelding er Sametinget kjent med at aktørene ble enige om at markedsutvalg for reinkjøtt og slakteriene skal styrke samarbeidet for å øke salg av reinkjøtt .
EBD preassadieđáhusa bokte lea Sámediggi ožžon diehtit ahte oassálastit sohpe ahte bohccobierggu márkanlávdegoddi ja njuovahagat galget nannet ovttasbarggu vai bohccobierggu vuovdin lassána .
Det er beklagelig at Sametinget ikke kjente til dette Møtesekretærer : Roy Amundsen
Danne ii dieđe Sámediggi makkár Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Side 64 av 104 møtet .
65 siidu 106 siiddus
Sametinget er fornøyd med at markedsutvalg for reinkjøtt sammen med aktuelle aktører iverksettes kortsiktige tiltak som bidrar til at slakterienes kjøttlagre tømmes og at disse gjøres i stand til å motta reinslakt til høsten / vinteren 2010/2011 .
Sámediggi lea duhtavaš dainna go bohccobierggu márkanlávdegoddi ovttas guoskevaš oassálastiiguin čađaha oanehisáigge doaibmabijuid mat veahkehit njuovahagaid gurret biergorájuid ja ahte dat sáhttet vuostáiváldit bohccuid njuovvamii 2010/2011 čavčča / dálvvi .
Det er nå på tide å vurdere tiltak som bidrar til et forutsigbar og stabilt marked for reinkjøtt .
Dál lea deaŧalaš árvvoštallat doaibmabijuid mat váikkuhit einnostahtti ja dássedis bohccobiergomárkana .
Sametinget mener at det er viktig å ivareta de store slakteriaktørene , men at det også er viktig å ivareta små slakterier .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš veahkehit daid stuorra njuovahagaid , muhto lea maid deaŧalaš fuolahit smávva njuovahagaid .
På den måten ivaretar man en variert slakteristruktur som både produsent , slakteriene og markedet vil være tjent med .
Dainna lágiin fuolaha girjás njuovvanstruktuvrra mii lea gánnáhahtti sihke buvttadeddjiide , njuovahagaide ja márkaniidda .
Sametinget er tilfreds med at det i enkelte områder gjennomføres klassifisering av reinkjøtt som leveres slakteriene .
Sámediggi lea duhtavaš dainna go muhtin sajiin klassifiserejuvvo dat bohccobiergu mii vuvdojuvvo njuovahagaide .
Klassifisering har positiv effekt i forhold til at større andel kjøtt som leveres slakteriene har god kvalitet , og at produsentene motiveres til å sørge for en flokkstruktur som gir god kjøttkvalitet .
Klassifiseremis sáhttá leat dat buorrevuohta ahte lea buorre kvalitehta stuorát oasis dan bierggus mii boahtá njuovahagaide , ja ahte buvttadeaddjit movttiidahttojuvvojit oččodit dakkár eallostruktuvrra mii addá buori biergokvalitehta .
Sametinget tror reinkjøttmarkedet vil være tjent med å stramme inn krav til klassifisering , samt at alle slakteriene praktiserer krav om klassifisering .
Sámediggi jáhkká ahte bohccobierggu vuovdimii livččii buorre jos čavgešii klassifiserengáibádusaid , ja jos buot njuovahagat čuvošedje daid gáibádusaid .
Det er svært viktig at markedsføring av reinkjøtt følges opp slik at varen er tilgjengelig på markedet .
Lea hui deaŧalaš ahte bohccobierggu vuovdaleapmi čuovvoluvvo dainna lágiin ahte gálvu lea fidnemis márkanis .
Dette fordrer mange aktører i verdikjeden , ikke minst produsentene .
Dasa gáibiduvvojit ollu oassálastit márkanis , ja erenoamážit buvttadeaddjit .
I dag kasseres blod , tarmer , skankeskinn og hodene for å nevne noen av produktene .
Dál bálkásit earret eará varra , čoalit , gápmasat ja oaivvit .
Slakteriene bør motiveres til å benytte disse produktene til videreforedling og fremtidige markedsføringstiltak av reinprodukter bør omfatte alle produkter av rein , også duodji .
Njuovahagaid berre movttiidahttit láhčit dáid buktagiid viidáset ráhkadeapmái , ja bohccobuktagiid boahttevaš vuovdalandoaibmabijut berrejit vuovdalit buot bohccobuktagiid , maiddái duddjoma várás .
Samtidig legges det til rette for økt andel kvinnelige arbeidsplasser i reindriften .
Seammás láhččojuvvo dilli dasa ahte nissonbargosajit boazodoalus lassánit .
Dernest er Sametinget bekymret for at de politiske målsetningene for Finnmark om et reintall som harmonerer med resursgrunnlaget blir ytterligere forsinket , med de konsekvensene dette medfører .
Sámediggi lea vuosttažettiin fuolastuvvan buot boazodoallobearrašiid bealis dan eahpesihkkaris njuovvandili geažil go eai dáidde beassat vuovdit bohccuid čakčat ja nu olles doaibmajahkái massit olles buvttadandoarjaga .
LIKESTILLING
DÁSSEÁRVU
Avtalepartene har årlig avsatt 1,0 mill kroner til kvinnerettede tiltak .
Šiehtadallit leat várren 1,0 miljon ruvnnu jahkásaččat doaibmabijuide nissonolbmuid várás .
Formålet er å foreslå konkrete tiltak for kvinner i næringen .
Áigumuššan lea evttohit konkrehta doaibmabijuid ealáhusa nissonolbmuid várás .
Utvalget skal kartlegge NRLs , Reindriftsforvaltningens , Sametingets og LMDs bidrag til likestilling i næringen .
Lávdegoddi galgá kártet mo NBR . , Boazodoallohálddahus , Sámediggi ja EBD fuolahit dásseárvvu ealáhusas .
Dette arbeidet er igangsatt og Sametinget har blant annet rapportert om vårt arbeid for å fremme likestilling i våre innspill til reindriftsavtalene og arbeidet med å revidere gjeldende reindriftslov .
Dát bargu lea álggahuvvon ja Sámediggi lea earret eará raporteren min barggu birra ovddidit dásseárvvu , min árvalusaid boazodoallošiehtadussii ja dálá boazodoallolága ođasmahttinbarggu .
Sametinget deltar ikke i dette arbeidsutvalget .
Sámediggi ii oassálastte dán bargolávdegoddái .
Utvalgets rapport er ventet å foreligge 1. oktober 2010 .
Lávdegotti raporta vurdojuvvo geigejuvvot golggotmánu 1. b. 2010 .
Sametinget er positiv til at avtalepartene arbeider målrettet og helhetlig for å fremme økt kvinnerepresentasjon i reindriften .
Sámedikki mielas lea buorre go šiehtadallit barget ulbmillaččat ja ollislaččat vái nissonolbmuid ovddasteapmi boazodoalus lassána .
Side 65 av 104
66 siidu 106 siiddus
Sametinget er svært opptatt av at flere kvinner skal finne sin arbeidsplass i reindriften .
Sámediggái lea hui deaŧalaš ahte eanet nissonolbmot barget boazodoalus .
Tall fra 2008 viser at kun 24 % av reintallet står oppført med kvinner som eiere .
2008 logut čájehit ahte dušše 24 % bohccuin gullet nissonolbmuide .
Videre ser man at kun 13 % av alle siidaandelslederne er kvinner .
Viidáseappot oaidnit ahte dušše 13 % buot siidaoasseeaiggádat leat nissonolbmot .
Det er kun 75 kvinnelige siidaandelsledere av totalt 553 siidaandelsledere , og dette er en nedgang fra tidligere år .
Leat duššo 75 nissonolbmo siidaoasseeaiggádat oktiibuot 553 siidaoasseeaiggádis , ja nissonolbmolohku unnu jagis jahkái .
Sametinget avga innspill til Norges 8. rapport til FNs kvinnediskrimineringskomité .
Sámediggi lea ovddidan árvalusa Norgga 8. raportii ONa nissonvealahuslávdegoddái .
I vårt innspill datert 07.04.10 retter vi fokus på kvinner i primærnæringen der det heter : Samiske kvinner er i stort mindretall i de samiske primærnæringene , og også som bedriftseiere i samisk næringsliv .
Min 07.04.10 beaiváduvvon árvalusas mii čalmmustahttit vuođđoealáhusa nissonolbmuid ja das mii čállit ahte : “ Sámi nissonolbmuid oassi sámi vuođđoealáhusain lea hui uhcci , ja maiddái fitnodateaiggádin sámi ealáhuseallimis .
I samisk jordbruk er andelen kvinner ca 25 % av de som eier gårder som er konsesjonspliktig .
Sámi eanadoalus eaiggáduššet nissonolbmot sullii 25 % dain dáluin main lea konsešuvdnageatnegasvuohta .
Kvinner har tradisjonelt hatt svært sentrale og viktige roller i samisk jordbruk og reindrift .
Nissonolbmuin lea árbevirolaččat leamaš hui guovddáš ja deaŧalaš rolla sámi eanadoalus ja boazodoalus .
Det er derfor nærliggende å tro at strukturelle tiltak ( lovgivning , forvaltning og rammeoverføringer ) har ført til at kvinners mulighet til å delta i disse næringene er svekket .
Danne lea jáhkehahtti ahte strukturdoaibmabijut ( láhkaaddin , hálddašeapmi ja rámmajuolludeamit ) leat dagahan ahte nissonolbmuid vejolašvuohta searvat dáidda ealáhusaide lea hedjonan .
Vi ser underrepresentasjon av kvinnelige bedrifts- / konsesjonseiere også i andre næringsgreiner i samiske områder .
Mii oaidnit ahte nissonolbmot fitnodat- / konsešuvdnaeaiggádin leat vádjitovddastuvvon maiddái eará ealáhusain sámi guovlluin .
I primærnæringene er samiske kvinner viktige kunnskapsformidlere av tradisjonell kunnskap .
Vuođđoealáhusain leat sámi nissonolbmot árbedieđu deaŧalaš máhttogaskkusteaddjin .
Kvinner forvalter samisk språk , kulturkunnskap samt kunnskap som er nyttig for å ivareta alle prosesser i næringen .
Nissonolbmot hálddašit sámi giela , kulturmáhttu ja máhtu mii lea ávkkálaš fuolaheamis buot ealáhusa proseassaid .
Primærnæringene danner sentrale kunnskapsarenaer for bevaring , utvikling og formidling av tradisjonell kunnskap .
Vuođđoealáhusat leat deaŧalaš máhttoarenat árbedieđu fuolaheamis , ovddideamis ja gaskkusteamis .
Denne arenaen vil være betydelig svekket dersom kvinner er fraværende .
Dát arena raššu sakka go doppe eai leat nissonolbmot . ”
VIRKEMIDDELORDNINGENE I REINDRIFTEN
BOAZODOALU VÁIKKUHANGASKAOAPMEORTNEGAT
Reindriftsavtalen for gjeldende år , 1. juli 2010- 30. juni 2011 , er på 101,0 mill kroner .
Boazodoallošiehtadus guoskevaš jahkái , suoidnemánu 1. b. 2010 – geassemánu 30. b. 2011 , lea 101,0 miljon ruvnno .
Rammen er den samme som for fjorårets avtale .
Rámma lea seamma go diimmáš šiehtadusas .
Reindriftens utviklingsfond økte fra 29,9 mill kroner i avtalen 20009/2010 til 30,0 mill kroner i avtalen for 2010/2011 .
Boazodoalu ovddidanfoanda lassánii 29,9 miljon ruvnnus 2009/2010 šiehtadusas 30,0 miljon ruvdnui šiehtadusas 2010/2011 .
Rammen for kostnadssenkende og direktetilskudd ble redusert fra 63,1 i fjor , til 61,8 i årets avtale .
Goluid unnideami ja njuolgadoarjagiid rámma unniduvvui 63,1 miljon ruvnnus diimmážis 61,8 miljon ruvdnui dán jagáš šiehtadusas .
Reindriftsavtalens økonomiske rammer har endret seg svært lite de 10 siste årene .
Boazodoalu ekonomalaš rámmat leat rievdan hui unnán maŋimuš 10 jagis .
Det tas ikke tilstrekkelig høyde for verken ordinær prisvekst eller inntjeningsøkning i reindriftsavtalen .
Dábálaš haddengoargŋun dahje dienaslassáneapmi boazodoallošiehtadusas ii váldojuvvo dohkálaččat vuhtii .
Sametinget mener at den økonomiske rammen på reindriftsavtalen bør økes .
Sámediggi oaivvilda ahte ekonomalaš rámma boazodoallošiehtadusas berrešii bajiduvvot .
I alle reindriftsområdene , spesielt i enkelte sørsamiske områder har kravene til produksjonspremie vært en utfordring .
Buot boazodoalloguovlluin , muhto erenoamážit muhtun máttasámi guovlluin leat buvttadanvuoittu gáibádusat leamaš hástalussan .
Etter at kalenderåret ble lagt til grunn for beregning av produksjonstilskudd , kan det skje at enkelte reineiere kommer i den situasjonen at de ikke oppnår produksjonspremie for produksjon som overstiger kr. 400 000,- .
Maŋŋá go kaleanddarjahki biddjojuvvui vuođđun buvttadandoarjaga rehkenastimii , sáhttet muhtun boazoeaiggádat gártat dakkár dillái ahte eai oaččoge buvttadandoarjaga buvttadusa ovddas mii lea badjel 400 000,- ru. .
Dette skjer dersom hoveduttaket av ulike grunner må utføres etter jul og neste hoveduttaket skjer påfølgende høst .
Dát dáhpáhuvvá dalle go váldonjuovvan sierranas sivaid geažil ferte dahkkojuvvot maŋŋá juovllaid ja boahtte váldonjuovvan dahkkojuvvo čuovvovaš čavčča .
Reinen har den beste vekta og er i godt hold før brunst og før flytting til høst og vinterbeite tar til .
Boazu deaddá eanemusat ja lea buori vuoimmis ovdal ragatáiggi ja ovdal go fárren čakča- ja dálveeatnamiidda álgá .
Det er derfor mest tjenlig å slakte brorparten tidlig på høsten .
Danne lea eanemus gánnáhahtti njuovvat stuorámus oasi árračavčča .
Beite- og driftsforhold kan være årsaken til at slaktingen noen ganger må utsettes til etter jul .
Guohton- ja doaibmadilli sáhttá máŋgii leat sivvan go njuovvama muhtumin ferte maŋidit juovllaid maŋábeallái .
Dette er i seg selv negativt for drifta .
Dát iešalddis lea fuotni doibmii .
Når reindriftsutøverne i tillegg mister produksjonspremiegrunnlag på grunn av dette oppleves disse forholdene som svært urimelig .
Go boazodoallit dan lassin masset buvttadandoarjjavuođu dán geažil , de dat lea hui eahpegovttolaš .
Reindriftas driftsmønster er underlagt naturgitte forhold året rundt , dette bør avtalen ta høyde for og sikre at grensen på kr 400 000 ikke gjøres gjeldene dersom produksjonen for to driftsår faller på et kalenderår .
Boazodoalu doaibmaminsttar birra jagi lea gitta luonddu eavttuin ja dan ferte vuhtii váldit šiehtadusas ja sihkkarastit ahte 400 000 ruvdnosaš rádji ii gustošii dalle go guovtti doaibmajagi buvttadus gártá seamma kaleanddarjahkái .
Alternativet er å beregne gjennomsnittsomsetning over to år .
Molssaeaktun lea rehkenastit man ollu lea vuovdán dán guovtti jagis .
På den måten unngår man slike uheldige utslag .
Dieinna lágiin sáhtášii garvit dán lágan eahpeoiddolaš diliid .
Ved forrige reindriftsforhandlinger besluttet partene å ikke gi tidligslaktetilskudd på kr 5 per kg til rein under et år , samt øke kalvetilskuddsatsen med 50 kroner til 250 kroner .
Ovddit boazodoallošiehtadallamiin mearridedje oasálaččat ahte ii addojuvvo árranjuovvandoarjja 5 ru kilo nammii bohccuid ovddas mat leat vuollel jagi boarrásat , ja ahte miessedoarjjamearri bajiduvvo 50 ruvnnus 250 ruvdnui .
Økt kalvetilskudd kompenserer ikke for redusering av tidligslaktetilskudd .
Bajiduvvon miessedoarjja ii buhtat árranjuovvandoarjaga unnideami .
Med denne nye ordningen taper reineiere 3040 kroner per kalv .
ortnega geažil masset boazodoallit 30-40 ru miesi nammii .
Kalvetilskudd på kr 5 per kg for en kalv på 18 kg utgjør kr 90 , kontra økning på Møtesekretærer : Roy Amundsen
Miessedoarjja 5 ru kilo ovddas miesis mii deaddá 18 kilo šaddá leat 90 ru , árranjuovvandoarjjameari ektui mii gártá leat 50 ru. .
Dette betyr et stort tap for reineiere da de fleste slakter mest kalv .
Dán geažil masset boazodoallit ollu danne go eatnašat njuvvet eanaš misiid .
Den gjennomsnittelige inntekten i reindriften er lav og Sametinget er derfor kritisk til at de direkte tilskuddene reduseres .
Gaskamearálaš dienas boazodoalus lea unni ja danne cuiggoda Sámediggi dan go njuolgadoarjagat unniduvvojit .
Sametinget vil anbefale partene å gå tilbake til den gamle ordningen .
Sámediggi rávve oasálaččaid váldit atnui fas dan boares ortnega .
For to år siden ble partene enige om å etablere en egen ordning for tilskudd til siidaandeler i VestFinnmark .
Guokte jagi dassážii ledje oasálaččat ovttaoaivilis ahte ásahuvvo sierra doarjjaortnet siidaosiid várás Oarje-Finnmárkkus .
Sametinget synes det er veldig positivt at partene på denne måten søker å løse de utfordringene Vest-Finnmark har i forhold til å motivere til høyere slakteuttak , og på den måten oppnå en bedre resursbalanse .
Sámedikki mielas lea hui buorre go oasálaččat dáinna lágiin geahččalit čoavdit daid hástalusaid mat Oarje-Finnmárkkus leat dan ektui ahte movttiidahttit eanet njuovvat , ja dieinna lágiin juksat buoret resursabalánssa .
Sametinget har tidligere etterlyst en mer differensiert virkemiddelbruk som tar hensyn til regionale utfordringer .
Sámediggi lea ovdal váillahan eanet heivehuvvon váikkuhangaskaomiid regionála hástalusaid čoavdima várás .
Partene bør være åpen for å vurdere positive særtiltak innenfor reindriftsavtalens rammer , også for andre områder enn Vest-Finnmark .
Oasálaččat berrejit leat rahpasat árvvoštallat positiivvalaš sierradoaibmabijuid boazodoallošiehtadusa rámma siskkobealde , maiddái eará guovlluid várás go Oarje-Finnmárkui .
Virkemiddelordningene i reindriftsavtalen stimulerer til økt kalveslakt for å redusere belastningen på vinterbeiteområdene , bidra til økt produksjon og redusere kalvetapene .
Boazodoallošiehtadusa váikkuhangaskaoapmeortnegat giktalit eanet njuovvat misiid seastin dihte dálveguohtoneatnamiid , lasihit njuovvama ja unnidit miessevahágiid .
Dette fokuset på avtalen er svært problematisk for områder med store rovvilttap , da kalver er mest utsatt for rovvilt .
Dát lea hui váttis daid guovlluid ektui gos masset ollu bohccuid boraspiriide , danne go boraspiret uhkidit eanemusat misiid .
De senere årene har Sametinget fått tilbakemeldinger fra blant annet Nordland og Trøndelag om at flokkene har svært få kalver grunnet rovvilt .
Maŋimuš jagiin lea Sámediggi ožžon dieđuid earret eará Nordlánddas ja Trøndelágas ahte ealuin leat hui unnán miesit boraspiriid geažil .
Dette får naturligvis store konsekvenser både for produksjonsbasert inntekt og for tap av tilskudd .
Dát dieđusge čuohcá hui ollu buvttadanvuđot dietnasii ja dasa go masset doarjaga .
Beregningen av produksjonspremien slår fortsatt svært urettferdig ut for de reineierne som årlig har store tap av rein grunnet påkjøring av tog , / kjøretøy naturskade , store tap på grunn av rovvilt og andre tapsårsaker .
Buvttadandoarjaga rehkenastin čuohcá ain hui eahpevuoiggalaččat daid boazoeaiggádiidda geat jahkásaččat masset ollu bohccuid dan geažil go dat vuddjojit ruovdemáđijaid / geainnuid alde , luondduvahágiid geažil , ollu boraspiriid geažil ja eará sivaid geažil .
Nåværende ordning svekker reindriftsavtalens inntektsutjevnende effekt og medfører reduserte inntekter for reineiere i områder med høye tapstall .
Dáláš ortnet geahnohuhttá boazodoallošiehtadusa dienasjevden beavttu ja fuonida boazoeaiggádiid dietnasa guovlluin gos masset ollu bohccuid .
Sametinget vil foreslå at det partene vurderer egne ordninger som ivaretar forutsigbarhet og sikkerhet i økonomien .
Sámediggi evttoha ahte bealálaččat árvvoštallet sierra ortnegiid mat sihkkarastet boahtteáiggi ja ekonomiija .
Reindriftsloven har en bestemmelse som åpner for å etablere en sideordnet rekrutteringsandel i tilknytning til den ordinære siida- / sijteandelen .
Boazodoalloláhka addá vejolašvuođa ásahit buohtalas siidaoasi dábálaš siidaoasi oktavuhtii . Dán mearrádusa ulbmilin lea ásahit dávgasis buolvamolsunortnega .
Hensikten med en slik bestemmelse er å etablere en smidig generasjonsovergangsordning .
Rekruterenoasi oamasteaddjis leat seammalágan vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat go siidaoasi oamasteaddjis .
Innehaver av rekrutteringsandelen har de samme rettigheter og plikter som lederen i siida- / sijteandelen .
Sámediggi áigu deattastit man deaŧalaš livččii ásahit sierra ortnegiid boazodoallošiehtadusas rekruterenoasi várás .
Sametinget vil presisere viktigheten av at det bør etableres egne ordninger over reindriftsavtalen til rekrutteringsandelen .
Sámediggi oaivvilda maiddái ahte ásahuvvojit dávgasis buolvamolsunortnegat boazodoalus nu ahte eanet nuorain livččii vejolaš bargat boazodoalus .
Dagens økonomiske ordninger gjelder for de som har overtatt siida- / sijteandel med tilhørende aldersbegrensning .
Otná ekonomalaš ortnegat gusket sidjiide geat leat badjelasas váldán siida- / sijteoasi oktan ahkemeriin .
Utfordringene med rekrutteringen av unge til reindrifta er at det ikke finnes tilstrekkelige økonomiske rammevilkår for etablerings- og for avviklingsfasen .
Hástalusat nuoraid rekruterema oktavuođas boazodollui lea dat go eai gávdno doarvái buorit ekonomalaš rámmaeavttut ásaheami ja heaittiheami várás .
Sametinget er sterkt kritisk til at avtalepartene har vurdert å fase ut fagbrevordningen fra reindriftsavtalen .
Sámediggi cuiggoda hui sakka dan go šiehtadusoasálaččat leat árvvoštallan váldit eret fágareivveortnega boazodoallošiehtadusas .
Denne ordningen fungerer godt og er et av få rekrutteringstiltak i avtalen .
Dát ortnet doaibmá bures ja lea okta dan moatti rekrutterendoaibmabiju gaskkas šiehtadusas .
Sametinget anbefaler partene om å beholde ansvaret for finansiering av fagbrevordningen inntil videre .
Sámediggi rávve oasálaččaid bisuhit ruhtadanovddasvástádusa fágareiveortnegis doaisttážii .
På sikt vil det være naturlig at fylkeskommunene påtar seg ansvaret for fagbrevordningen for reindrift .
Áiggi mielde lea lunddolaš ahte fylkkagielddat váldet badjelasaset ovddasvástádusa boazodoalu fágareivveortnegis .
Reindriftsavtalen avsetter årlig 2,0 mill kroner til Sametingets budsjett .
Boazodoallošiehtadusas várrejuvvo jahkásaččat 2,0 miljon ruvnnu Sámedikki bušehttii .
Avtalepartene har bedt Sametinget bruke disse midlene til å støtte tilleggsnæringer i reindriften .
Šiehtadusoasálaččat leat bivdán Sámedikki geavahit dáid ruđaid doarjjan lassiealáhusaide boazodoalus .
Som følge av dette avsetter Sametinget en stor del av disse midlene til å støtte duodji som tilleggsnæring i tilknytning til reindrift .
Dán geažil láve Sámediggi várret stuorra oasi dáin ruđain doarjjan duodjái lassiealáhussan boazodoalu oktavuođas .
Sametinget mener at det er uheldig at avtalepartene har bestemt føringer på bruken av disse midlene .
Sámediggi oaivvilda ahte lea eahpeoiddolaš go šiehtadusoasálaččat leat bidjan čanastagaid dáid ruđaid geavaheapmái .
Sametinget må gis mulighet til å yte tilskudd til reindriften ut fra sine egne politiske målsetninger .
Sámediggái ferte addojuvvot vejolašvuohta addit doarjaga boazodollui iežas politihkalaš ulbmiliid vuođul .
Vi vil vise til at jordbruksavtalen også årlig avsetter 2,0 mill kroner til Sametingets budsjett , uten at det følger føringer på Sametingets bruk av disse midlene .
Mii čujuhit ahte maiddái eanadoallošiehtadusas várrejuvvo jahkásaččat 2,0 miljon ruvnnu Sámedikki bušehttii , almmá ahte čuvvot čanastagat movt Sámediggi galgá dáid ruđaid geavahit .
Sametinget vil foreslå at partene opphever føringen på avsetningen til Sametinget .
Sámediggi evttoha ahte oasálaččat heaittihit čanastaga várrejumis Sámediggái .
Side 67 av 104
68 siidu 106 siiddus
OPPNEVNING AV STYRINGSGRUPPEN FOR VERDISKAPINGSPROGRAMMET FOR REIN
STIVRENJOAVKKU NAMMADEAPMI BOAZOÁRVOHÁHKANPROGRÁMMII
Sametinget foreslår en av fem representanter i styringsgruppen for VSP - rein som administreres av Innovasjon Norge , Troms .
Sámediggi evttoha ovtta lahtu boazoárvoháhkanprográmma stivrenjovkui mas leat vihtta lahtu , ja maid Innovašuvdna Norga Romssas hálddaša .
Sametingsrådets mandat bør være å oppnevne et medlem til styret .
Sámediggeráđi mandáhtan berrešii leat ahte nammada ovtta lahtu stivrii .
Sametinget vil be partene etterkomme Sametingets krav om å få oppnevningsmyndighet til styret for VSP- rein , og at dette forankres i programmet .
Sámediggi bivdá oasálaččaid váldit vuhtii Sámedikki gáibádusa ahte oažžut nammadanválddi boazoárvoháhkanprográmma stivrii , ja ahte dat áŋkorastojuvvo prográmmas .
Den største utfordringen i reindriften i dag er arbeidet med å beholde tilstrekkelige arealer for fortsatt opprettholdelse og utvikling av reindrift .
AREÁLADILLI Boazodoalu stuorámus hástalussan odne leat bargu bisuhit doarvái areálaid boazodoalus vai dat ain bisuhuvvošii ja ovdánivččii .
Arealsituasjonen har vært tilspisset i mange tiår .
Areáladilli lea leamaš váttis máŋga logijagi .
Det er derfor nødvendig å drøfte dette særskilt på de årlige forhandlingene .
Danne lea dárbu guorahallat dan erenoamážit jahkásaš šiehtadallamiin .
I arealforvaltningssammenheng er det viktig at reindriftens rettigheter gjenspeiles i lover og forskrifter .
Areálaid hálddašeami oktavuođas lea deaŧalaš ahte boazodoalu vuoigatvuođat bohtet ovdan lágain ja láhkaásahusain .
Sametinget anser det som viktig at kommuner og utbyggingsaktører utarbeider samlede planer hvor det fremkommer signaliserte nye , og tidligere utbyggingsaktivitet i de enkelte reinbeitedistrikt som blir berørt .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte gielddat ja huksenaktevrrat ráhkadit oktasaš plánaid main oidnojit dovddahuvvon ođđa , ja ovddeš huksendoaimmat ovttaskas orohagain maidda dat gusket .
Sametinget er svært opptatt av at arealgrunnlaget for reindriften ivaretas og sikres gode rammevilkår .
Sámediggái lea hui deaŧalaš ahte boazodoalu areálavuođđu suodjaluvvošii ja dasa sihkkarastojuvvošedje buorit rámmaeavttut .
Sametinget har utarbeidet en planveileder til Plan- og bygningsloven nettopp for å legge til rette for at planprosesser sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur , næringsutøvelse og samfunnsliv .
Sámediggi lea dahkan plánaveahki Plána- ja huksenlága várás juste láhčin dihte diliid nu ahte plánaproseassain sihkkarastojuvvošii sámi kultuvrra , ealáhusaid ja servodateallima luondduvuođus .
AVGIFTER I REINDRIFTEN
DIVADAT BOAZODOALUS
Sametinget har tidligere tatt opp likebehandling i avgiftssaka .
Sámediggi lea ovdal váldán ovdan ášši mii guoská divadiid dássásaš meannudeapmái .
Fiske , landbruk og transportnæringen har egne avgiftsordninger på driftsmidler og avgifter på drivstoff .
Guolástusa , eanadoalu ja fievrridanealáhusa oktavuođas leat sierra divatortnegat doaibmareaidduide ja boaldámušgoluide .
Sametinget anser det som selvfølgelig at reindriften får tilsvarende avgiftsordninger .
Sámedikki mielas lea iešalddis čielggas ahte boazodoallu boađášii dán sullasaš divatortnega vuollásažžan .
/ Sfp Gunn-Britt Retter fremmet følgende merknad i saken Arealsituasjonen Sametinget har merket seg at arealsituasjonen for reindrifta er i endring bla . som følge av verneprosesser , vindkraft og annen kraftutbygging , kraftlinjer , mineralvirksomhet , hyttebygging , motorferdsel osv. .
/ Sámiálbmotbellodat ( SáB ) lahtu Gunn-Britt Retter ovddidii čuovvovaš mearkkašumi áššái Areáladilli Sámediggi oaidná ahte boazodoalu areáladilli lea rievdamin earret eará suodjalanproseassaid , bieggafápmo- ja eará fápmohuksemiid , el-fápmolinjáid , mineráladoaimmaid , bartahuksemiid ja mohtorjohtalusa geažil .
Det viktig å se på hvordan arealene brukes av andre næringer og hvordan høsting av naturressursene foregår .
Lea deaŧalaš geahččat mo eará ealáhusat geavahit areálaid ja mo meahcceresursaávkkástallan dáhpáhuvvá .
Komiteen ber om at sametingsrådet fremmer en sak om arealsituasjonen for reindrifta .
Lávdegoddi bivdá sámediggeráđi ovddidit ášši boazodoalu areáladili birra .
Side 68 av 104
69 siidu 106 siiddus
Endres til : Tidligslaktetilskudd på kr 5 per kg for en kalv på 18 kg utgjør kr 90 , kontra økning på kalvetilskuddssatsen som utgjør kr 50 .
Rievdaduvvo dánin : Árranjuovvandoarjja 5 ru kilo ovddas miesis mii deaddá 18 kilo šaddá 90 ru , miessedoarjjameari ektui mii gártá leat 50 ru. .
Side 69 av 104
70 siidu 106 siiddus
Kap. " Slakterisituasjonen høsten 2010 " , tillegg / endring til avsnitt ( endringer i kursiv ) : Sametinget mener at det er viktig å ivareta de store slakteriaktørene , men at det også er viktig å ivareta små slakterier .
Kap. " Njuovvandilli 2010 čavčča " , lasáhus / rievdadus teakstaoassái ( rievdadusat finjučállagiin ) : Sámedikki mielas lea deaŧalaš veahkehit daid stuorra njuovahagaid , muhto lea maid deaŧalaš fuolahit smávva njuovahagaid .
Sametinget mener at det bør det åpnes for at siidaandelene kan slakte inntil 100 dyr uten veterinærgodkjenning mot dagens 10 .
Sámediggi oaivvilda ahte siidaoasit berrejit beassat njuovvat nu ollu og 100 bohcco almmá šibitdoaktára dohkkeheami haga dan ektui go dálá 10 .
Side 70 av 104
71 siidu 106 siiddus
Merknad , NSR .
Mearkkašupmi , NSR .
JSL , v / representant Mathis Nilsen Eira Arealsituasjonen
, / NSR-SÁB / JSL áirras Mathis Nilsen Eira Areáladilli
Komiteen har merket seg at arealsituasjonen for reindrifta er i endring bla . som følge av verneprosesser , vindkraft og annen kraftutbygging , kraftlinjer , mineralvirksomhet , hyttebygging , motorferdsel osv. .
Lávdegoddi oaidná ahte boazodoalu areáladilli lea rievdamin earret eará suodjalanproseassaid , bieggafápmo- ja eará fápmohuksemiid , el-fápmolinjáid , mineráladoaimmaid , bartahuksemiid ja mohtorjohtalusa geažil .
Det er viktig å se på hvordan bruk og høsting av naturressursene foregår .
Lea deaŧalaš geahččat mo luondduresurssaiguin ávkkástallan ja daid geavaheapmi dáhpáhuvvá .
Sametinget ber om at sametingsrådet fremmer en egen sak om arealsituasjonen for reindrifta .
Sámediggi bivdá sámediggeráđi ovddidit boazodoalu areáladili sierra áššin .
Forslag 6 , representant Mathis Nilsen Eira , NSR .
Evttohus 6 , áirras Mathis Nilsen Eira , NSR .
, NSR .
, NSR .
, / SÁB .
, / SÁB .
JSL Til avsnittet SLAKTERISITUSJONEN HØSTEN 2010
JSL Teakstaoassái NJUOVVANDILLI 2010 ČAVČČA
Tillegg til avsnitt 7 : Sametinget mener at det er viktig å ivareta de store slakteriaktørene , men at det også er viktig å ivareta små slakterier .
Lasáhus 7. teakstaoassái : Sámedikki mielas lea deaŧalaš veahkehit daid stuorra njuovahagaid , muhto lea maid deaŧalaš fuolahit smávva njuovahagaid .
Sametinget ber partene vurdere om at reineier kan slakte flere en dagens 10 dyr til privat omsetning , og at dette inngår som grunnlag for produksjonspremien .
Sámediggi bivdá beliid árvvoštallat sáhttet go boazoeaiggádat njuovvat eanet go 10 bohcco priváhta vuovdimii , ja ahte dát lea vuođđun buvttadanbálkkašupmái .
Dette kan bidra til å lette noe på den vanskelige slakterisituasjonen .
Dát sáhtášii buoridit veaháš dán váttes njuovvandili .
Avsnitt 9 – siste setning endres til følgende : Det er svært viktig at markedsføring av reinkjøtt følges opp slik at varen er tilgjengelig på markedet .
9. teakstaoassi – maŋimus cealkka rievdaduvvo dánin : Lea hui deaŧalaš ahte bohccobierggu vuovdaleapmi čuovvoluvvo dainna lágiin ahte gálvu lea fidnemis márkanis .
Dette er en utfordring for alle aktørene i verdikjeden .
Dakkár doaibmabijut dárbbašuvvojit mat sihkkarastet bohccobierggu márkanii .
Sametinget er av den oppfatning at slakteriene må ta et betydelig større ansvar for markedsføringen av reinkjøttet , enn det som er tilfellet i dag .
Dát lea hástalus buohkaide árvoráiddus . Sámediggi oaivvilda ahte njuovahagat fertejit váldit badjelasaset mealgat stuorát ovddasvástádusa bohccobierggu vuovdaleamis go dál .
Det bør igangsettes felles prosjekter for å bedre markedsarbeidet gjennom markedsutvalget for reinkjøtt hvor slakterier og reineiere inngår .
Berre álggahit oktasaš prošeavttaid buoridan dihtii vuovdaleami bohccobierggu márkanlávdegotti bokte mas njuovahagat ja boazoeaiggádat leat mielde .
Videre er Sametinget bekymret for at de politiske målsetningene for Finnmark om et reintall som harmonerer med resursgrunnlaget blir ytterligere forsinket , med de konsekvensene dette medfører .
Viidáseappot lea Sámediggi fuolastuvvan go politihkalaš mihttomearit Finnmárkku boazolohkui ahte dat galgá heivehuvvot guohtumiidda , ain maŋŋonit , ja dan váikkuhusa geažil .
Etter Sametingets vurdering vil ikke dagens vinterbeiter kunne bære de store reinflokkene som inkluderer mesteparten av produksjonsdyrene .
Sámedikki árvvoštallama vuođul eai gierdda dálá dávleguohtumat stuorra ealuid mas eanaš ealihanbohccot leat mielde .
Dette vil kunne medføre større beitebelastning på vår / sommer og høstbeitene og økt konfliktnivå .
Dát sáhttá loaktit giđđa- / geasse- ja čakčaguohtumiid ge , ja lasihit riidduid boazodoalus ja earáid ektui .
Til avsnittet VIRKEMIDDELORDNINGER I REINDRIFTEN
Teakstaoassái BOAZODOALU VÁIKKUHANGASKAOAMIT
I avsnitt 3 strykes følgende i første setning : ” . .
3. teakstaoasis sihkkojuvvo vuosttaš cealkagis čuovvovaš : ” . .
spesielt i enkelte sørsamiske områder ” . .
erenoamážit muhtun máttasámi guovlluin ” . .
Side 71 av 104
72 siidu 106 siiddus
Avsnitt 4 : Strykes i sin helhet .
4. teakstaoassi : Sihkkojuvvo ollásit .
Avsnitt 6 , 3. setning strykes : Strykes fra og med ” De senere årene … . . ” .
6. teakstaoassi , 3. cealkka sihkkojuvvo : Sihkkojuvvo ” Maŋimuš jagiin … . . ”
Avsnitt 10 – 3. setning : Strykes fra og med 3. setning som begynner med : ” Sametinget mener at det er uheldig … ” Til avsnittet om AREALSITUASJONEN :
10. teakstaoassi – 3. cealkka : Sihkkojuvvo 3. cealkaga rájes mii álgá ná : ” Sámediggi oaivvilda ahte lea eahpeoiddolaš … ” Teakstaoassái AREÁLADILI birra :
Hele avsnittet strykes og erstattes med følgende : Komiteen har merket seg at arealsituasjonen for reindrifta er i endring bla . som følge av verneprosesser , vindkraft og annen kraftutbygging , kraftlinjer , mineralvirksomhet , hyttebygging , motorferdsel osv. .
Olles teakstaoassi sihkkojuvvo ja dan sadjá boahtá čuovvovaš : Lávdegoddi oaidná ahte boazodoalu areáladilli lea rievdamin earret eará suodjalanproseassaid , bieggafápmo- ja eará fápmohuksemiid , el-fápmolinjáid , mineráladoaimmaid , bartahuksemiid ja mohtorjohtalusa geažil .
Ny siste setning AVGIFTER I REINDRIFTEN :
Ođđa maŋimus cealkka teakstaoassái DIVADAT BOAZODOALUS :
Sametinget vil beklage at sametingsrådet ikke har lykkes i å løse saken om avgiftsordninger på driftsmidler og avgifter på drivstoff i reindrifta .
Sámediggi šálloša go sámediggeráđđi ii leat nákcen čoavdit dan ášši mii gullá divadiidda boazodoalu doallobiergasiin ja boaldámušain .
III Votering Av 39 representanter var 32 til stede .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 32 čoahkis .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 4 ble trukket .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 4 gessojuvvui .
1 stemte for Forslag 6 ble forkastet med 18 stemmer .
1 jienasti beali Evttohus 6 , hilgojuvvui 18 jienain .
14 stemte for Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 31 stemmer mot 1 stemmer .
14 jienastedje beali Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 31 jienain . 1 jietna vuostá
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg 1 Inga-Lill Sundset , saksordfører Inga-Lill Sundset 2 Mathis Nilsen Eira Randi A. Skum , til forretningsorden
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru 1 Inga-Lill Sundset , áššejođiheaddji Inga-Lill Sundset 2 Mathis Nilsen Eira Randi A. Skum , čoahkkinortnegii
Replikk Randi A. Skum Willy Ørnebakk Mariann Wollmann Magga Trond Are Anti
Replihkka Randi A. Skum Willy Ørnebakk Mariann Wollmann Magga Trond Are Anti
Mathis Nilsen Eira 3 Mariann Wollmann Magga
3 Mathis Nilsen Eira Mariann Wollmann Magga
Geir Tommy Pedersen Per Andersen Bæhr Side 72 av 104
Geir Tommy Pedersen 73 siidu 106 siiddus
Trond Are Anti Mariann Wollmann Magga 4 Marit Kirsten Anti Gaup 5 Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen 6 John Kappfjell 7 Per Andersen Bæhr
Per Andersen Bæhr Trond Are Anti 4 5 Mariann Wollmann Magga Marit Kirsten Anti Gaup Geir Tommy Pedersen
Mathis Nilsen Eira Anders Somby jr. .
Mathis Nilsen Eira Anders Somby jr. .
Geir Tommy Pedersen Trond Are Anti Willy Ørnebakk Skjalg Asbjørn Jensen John Kappfjell
Geir Tommy Pedersen Trond Are Anti Willy Ørnebakk Skjalg Asbjørn Jensen John Kappfjell
Per Andersen Bæhr Hans J. Eriksen Randi A. Skum Jarle Jonassen Egil Olli Heidi Persdatter Greiner Haaker Geir Tommy Pedersen Leif Aksel Renfjell Olaf Eliassen Inga-Lill Sundset Willy Ørnebakk , til forretningsorden Geir Tommy Pedersen , til forretningsorden Geir Tommy Pedersen , til forretningsorden
Per Andersen Bæhr Hans J. Eriksen Randi A. Skum Jarle Jonassen Egil Olli Heidi Persdatter Greiner Haaker Geir Tommy Pedersen Leif Aksel Renfjell Olaf Eliassen Inga-Lill Sundset , áššejođiheaddji Willy Ørnebakk čoahkkinortnegii Geir Tommy Pedersen čoahkkinortnegii Geir Tommy Pedersen čoahkkinortnegii
VI Sametingets vedtak Hovedavtalen for reindriften § 4 gir Sametinget anledning til å uttale seg om reindriftsavtalen før denne behandles i Stortingen i mai 2011 .
VI Sámedikki mearrádus Boazodoalu váldošiehtadusa § 4 addá Sámediggái vejolašvuođa ovddidit cealkámuša boazodoallošiehtadussii ovdalgo dat meannuduvvo Stuorradikkis miessemánus 2011 .
Sametinget vil komme med innspill få følgende områder : · Konsultasjoner om statens tilbud til reindriftsnæringa · Slaktesituasjonen · Likestilling · Virkemiddelordningene i avtalen · Verdiskapingsprogrammet for rein · Arealsituasjonen · Rovvilt · Avgifter i reindriften KONSULTASJONER OM STATENS TILBUD TIL REINDRIFTSNÆRINGEN
Sámediggi áigu ovddidit árvalusaid čuovvovaš surggiide : · Konsultašuvnnat stáhta fálaldagaid birra boazodoalloealáhussii · Njuovvandilli · Dásseárvu · Šiehtadusa váikkuhangaskaoamit · Boazodoalu árvoháhkanprográmma · Areáladilli · Boraspiret · Divadat boazodoalus Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
I sametingsrådet melding om samisk reindrift , fremmes kravet om at departementet bør konsultere Sametinget om Statens tilbud til reindriften : Møtesekretærer : Roy Amundsen
Sámediggeráđi dieđáhusas sámi boazodoalu birra gáibiduvvo ahte departemeanta berre konsulteret Sámedikki Stáhta fálaldaga birra boazodollui : “ Sámediggeráđđi háliida eanet válddi váikkuhit departemeantta boazodoallofálaldahkii .
Det er beklagelig at Sametinget ikke kjente til dette møtet .
Lea moaittehahtti go Sámediggi ii diehtán dán čoahkkima birra .
Sametinget har dermed ikke tilgjengelig informasjon om hvilke innspill de aktuelle aktørene på dette møtet anså som nødvendig , samt deres syn på de utfordringene markedet står overfor .
Danne ii dieđe Sámediggi makkár doaibmabijuid dán čoahkkima oassálastit atne dárbbašlažžan , ja sin oainnuid daidda hástalusaide mat márkanis leat .
Sametinget anser det som avgjørende at markedsarbeidet med reinkjøtt og biprodukter lykkes i form av volumsøkning for å opprettholde en pris til reineier som kan bedre næringas lønnsomhet .
Sámediggái lea hui deaŧalaš ahte bohccobierggu ja lassebuktagiid vuovdaleapmi lihkostuvvá dainna lágiin ahte hivvodat lassána vai bisuhuvvo dakkár haddi boazoeaiggádii , mii sáhttá buoridit ealáhusa gánnáhahttivuođa .
Markedsarbeidet må rettes mot hele aktørkjeden fra reineier til sluttbruker . Konkrete tiltak som kan igangsettes er · · · ·
Konkrehta doaibmabijut mat sáhttet álggahuvvot , leat · Gealbudanprográmma vuovdaleamis Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Kompetansehevingsprogram på markedsarbeid Produktutvikling Langsiktige leveringskontrakter mellom primærprodusent og slakteri Felles prosjekt for markedsarbeid i et lengre perspektiv sammen med Markedsutvalg for reinkjøtt , slakterier og reineiere
Buvttaovddideapmi Guhkeáigešiehtadusat gaskal vuođđobuvttadeaddji ja njuovahaga Oktasaš prošeavttat vuovdaleamis guhkitáiggi perspektiivvas ovttas bohccobierggu , njuovahagaid ja boazoeaiggádiid márkanlávdegottiin ( Markedsutvalg for reinkjøtt , slakterier og reineiere )
Beite- og driftsforhold kan være årsaken til at slaktingen noen ganger må Møtesekretærer : Roy Amundsen
Guohton- ja doaibmadilli sáhttá máŋgii leat sivvan go njuovvama muhtumin ferte maŋidit juovllaid maŋábeallái .
Med denne nye ordningen taper reineiere 3040 kroner per kalv .
Dán ođđa ortnega geažil masset boazodoallit 30-40 ru miesi nammii .
Tidligslaktetilskudd på kr 5 per kg for en kalv på 18 kg utgjør kr 90 , kontra økning på kalvetilskuddssatsen som utgjør kr 50 .
Árranjuovvandoarjja 5 ru kilo ovddas miesis mii deaddá 18 kilo šaddá leat 90 ru , miessedoarjja ektui mii gártá leat 50 ru. .
Fagbrevordningen i reindrifta fungerer godt og er et av få rekrutteringstiltak i avtalen .
Fágareiveortnet doaibmá bures ja lea okta dan moatti rekrutterendoaibmabiju gaskkas šiehtadusas .
Ut fra de positive signalene Sametinget har fått fra ulike departementer forventes det en snarlig løsning .
Daid positiiva signálaid vuođul maid Sámediggi lea ožžon iešguđet departemeanttain , vurdojuvvo ahte ášši čovdojuvvo fargga .
Behandlingen av saken ble avsluttet 29.09.10 kl. 14:55 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 29.09.10 dii. 14:55 .
Side 78 av 104
79 siidu 106 siiddus
Ášši / Sak NKK 010/10 Ášši / Sak SP 032/10
Ášši / Sak EKL Ášši / Sak DC 010/10 032/10
Sametingets møteplan 2011 og 2012 - endringer Arkivsaknr .
Sámedikki čoahkkinplána 2011 ja 2012 – rievdadusat Arkiivaáššenr . .
Behandlinger Politisk nivå Plenumsledelsen Nærings- og kulturkomiteen Sametingets plenum
Meannudeamit Politihkalaš dássi Čoahkkinjođihangoddi Ealáhus ja kulturlávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
Møtedato 01.09.10 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Beaivi 01.09.10 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Saksnr. PLE 07/10 NKK 010/10 SP 32/10
Áššenr. . DCJ 07/10 EKL 010/10 DC 32/10
Saken påbegynt onsdag 29. september 2010 kl. 15:20 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku čakčamánu 29. b. 2010 dii. 15:20 .
Plenumsledelsen
Čoahkkinjođihangotti
Sak PLE 07/10 Kalender 2011 og 2012
Ášši DCJ 07/10 Kaleandar 2011 ja 2012
II Forslag og merknader Plenumsledelsens forslag til innstilling :
II Evttohusat ja mearkkašumit Dievasčoahkinjođihangotti mearrádusárvalus :
Sametinget vedtar følgende endringer i møteplanen for 2011 og 2012 . År 2011
Sámediggi mearrida čuovvovaš rievdadusaid Sámedikki čoahkkinplánas 2011 ja 2012 : 2011
Uke 8 Komiteuke Uke 10 Plenum
vahku 8 vahku 10
Uke 23 Komiteuke Uke 25 Plenum
vahku 23 vahku 25
Uke 46 Komiteuke Uke 48 Plenum
vahku 46 vahku 48
Uke 46 Komiteuke Uke 48 Plenum
80 siidu 106 siiddus vahku 46 vahku 48
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat .
Forslag 2 , representant Skjalg Jensen , Arja , Nordkalottfolket , Samer Bosatt i sør , Åarjel Saemiej Gielh og AP
Evttohus2 , áirras Skjalg Jensen , Arjas , Nordkalottfolket:s , Samer Bosatt i sør:s , Åarjel Saemiej Gielh:s ja BB:s
Forslaget fra plenumsledelsen må være de politiske gruppene , og Sametingsrådet i hende senest fredag 15. oktober
Dievasčoahkkinjođihangotti evttohus galgá leat boahtán politihkalaš joavkkuide , ja Sámediggeráđđái maŋimusat golggotmánu 15. b. .
III Votering Av 39 representanter var 34 til stede .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 34 čoahkis .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : · · ·
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : · · ·
Forslag 1 ble enstemmig vedtatt Forslag 2 ble vedtatt med 18 mot 16 stemmer Nærings- og kulturkomiteens tilrådning , enstemmig vedtatt
Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat Evttohus 2 mearriduvvui 18 jienain . 16 jienstedje vuostá Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienaláččat
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
IV Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus . V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 1 2
Replikk Gunn-Britt Retter Aili Keskitalo Geir Tommy Pedersen
Skjalg Asbjørn Jensen Aili Keskitalo , čoahkkinortnegii Aili Keskitalo , Čoahkkinortnegii Anders Somby jr. .
Skjalg Asbjørn Jensen Randi A. Skum
Skjalg Asbjørn Jensen Randi A. Skum
Willy Ørnebakk Jarle Jonassen Toril Bakken Kåven Gunn-Britt Retter , saksordfører
Willy Ørnebakk Jarle Jonassen Toril Bakken Kåven Gunn-Britt Retter , áššejođiheaddji
VI Sametingets vedtak Sametinget ser behovet for å få utredet flere alternativer for organisering av Sametingets plenumssamlinger .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi oaidná dárbbu oažžut čielggaduvvot eanet vejolašvuođaid mo organiseret Sámedikki dievasčoahkkimiid .
Forslaget fra plenumsledelsen må være de politiske gruppene , og Sametingsrådet i hende senest fredag 15. oktober Behandlingen av saken ble avsluttet 29.09.10 kl. 16:05 .
Dievasčoahkkinjođihangotti evttohus galgá leat boahtán politihkalaš joavkkuide , ja Sámediggeráđđái maŋimusat golggotmánu 15. b. . Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 29.09.10 dii. 16:05 .
Side 81 av 104
82 siidu 106 siiddus
Ášši / Sak PFK Ášši / Sak SP
Ášši / Sak PFL Ášši / Sak DC
Verneprosesser i samiske områder Arkivsaknr .
Suodjalanproseassat sámi guovlluin Arkiivaáššenr . .
Behandlinger Politisk nivå Sametingsrådet Plan- og finanskomiteen Sametingets plenum
Meannudeamit Politihkalaš dássi Sámediggeráđđi Plána- ja finánsalávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
Møtedato 26.10.05 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Beaivi 28.08.10 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Saksnr. SR 132/10 PFK 011/10 SP 033/10
Áššenr. R 132/10 PFL 011/10 DC 033/10
Saken påbegynt onsdag 29. september 2010 kl. 16:05 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku čakčamánu 29. b. 2010 dii. 16:05 .
Sametingsrådet Sametingets plenum
Sámediggerađi Sámedikki dievasčoahkkin
Sametingets plenum Sametingets plenum
Sámedikki dievasčoahkkin Sámedikki dievasčoahkkin
SR 132/10 Verneprosesser i samiske områder Sak 12/03 Opprettelse og utvidelse av nasjonalparker og landskapsvernområder Sak 07/07 Retningslinjer for verneplanarbeid etter naturvernloven i samiske områder Sak 44/08 Naturmangfoldloven Sak 23/09 Sametingsrådets miljø- og arealmelding
Ášši R 132/10 Ášši 12/03 Álbmotmehciid ja eatnadatsuodjalanguovlluid ásaheapmi ja viiddideapmi Ášši 07/07 Njuolggadusat suodjalanplánabargui luonddusuodjalanlága mielde sámi guovlluin Ášši 44/08 Luonddušláddjivuođaláhka Ášši 23/09 Sámediggeráđi biras- ja areáladieđáhus
Sametinget mener at i tråd med urfolkserklæringen og ILO-konvensjonen om urfolk skal samene selv definere sine egne ønsker for samfunnsutviklingen og legge premissene for bruken av sine egne områder .
Sámediggi oaivvilda ahte álgoálbmotjulggaštusa ja ILO-soahpamuša mielde álgoálbmogiid birra , galget sámit ieža defineret iežaset sávaldagaid servodatovdáneami birra ja bidjat eavttuid iežaset guovlluid geavaheapmái .
Dette vil også omfatte spørsmål om områder skal vernes .
Dat guoská maiddái guovlluid suodjalangažaldahkii .
Samisk bruk av områder har tradisjonelt ikke forringet naturverdiene .
Sámiid eanangeavaheapmi ii leat árbevirolaččat billistan luondduriggodagaid .
Bruken har medført at områder i dag anses som verneverdige , ved at de fremstår som naturskjønne og med lite eller ingen tekniske inngrep .
Geavaheapmi lea mielddisbuktán ahte dál dát guovllut adnojuvvojit suodjalanárvosažžan , danne go leat čáppa luondduguovllut main leat unnán dahje eai oba leat ge teknihkalaš billisteamit .
Sametinget vil arbeide for at lokalbefolkningens bruk av sine ressursområder skal kunne videreføres til nye generasjoner .
Sámediggi áigu geahččalit bargat dan guvlui ahte báikkálašolbmot galget beassat doalvvuhit iežaset resursaguovlluid geavaheami viidásit boahtte buolvvaide .
Møtesekretærer : Roy Amundsen Side 82 av 104
Dat lea sámeálbmoga kultuvrralaš birgenlági vuođđu .
Sametinget skal delta i beslutninger om hvordan områder og ressurser skal forvaltes og brukes i fremtiden .
Dát mielddisbuktá ahte Sámediggi áigu leat mielde mearrideame movt guovlluid ja resurssaid Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Dette gjelder også områder som av staten anses som verneverdige .
Ja dat guoská maiddái guovlluide maid stáhta oaivvilda suodjalanárvosažžan .
Alle verneplaner er initert av statlige myndigheter .
Buot suodjalanplánat leat čuoččaldahtton stáhta eiseválddiin .
Sametinget har konsultasjonsrett i verneplansaker , i tråd med urfolksretten .
Sámedikkis lea konsultašuvdnariekti suodjalanplánaáššiin , álgoálbmotrievtti vuođul .
Sametinget er ikke bare en konsultasjonspartner , men også en myndighet i arealspørsmål .
Sámediggi ii leat dušše konsultašuvdnabeallásaš , muhto Sámedikkis lea maiddái mearridanváldi areálaáššiin .
Sametinget vil være med å prioritere hva et område skal anvendes til og hvilken bruk som skal være tillatt .
Sámediggi áigu mielde vuoruhit masa guovllut galget geavahuvvot ja makkár geavahus galgá leat lobálaš .
Sametinget erkjenner at områdevern ikke medfører irreversible markinngrep i naturen og at vern kan sikre at naturen bevares for de kommende generasjonene .
Sámediggi mieđiha ahte guovllusuodjalus ii mielddisbuvtte dakkár billistemiid lundui maid ii sáhte šat njulget , ja ahte suodjalus sáhttá sihkkarastit ahte luondu seailluhuvvo boahttevaš buolvvaide .
Sametinget vil sikre rettsvernet for samisk utmarksbruk , meahcásteapmi , slik at tradisjonell bruk og høsting av naturressursene kan videreføres til nye generasjoner samer .
Sámediggi háliida sihkkarastit sámi meahcásteami riektesuodjalusa , vai árbevirolaš geavaheapmi ja luondduriggodagaid čoaggin fievrriduvvo boahttevaš buolvva sápmelaččaide .
Sametinget vil framheve nødvendigheten av at tradisjonell samisk bruk skal videreføres ved eventuelt områdevern .
Sámediggi háliida vejolaš guovllusuodjalusa oktavuođas deattuhit man dehálaš lea ahte árbevirolaš sámi geavaheapmi jotkojuvvo .
Det forutsettes at vern ikke endrer den samiske bruken av utmarka og at virkningene av områdevern ikke har negative konsekvenser for samisk kultur , reindrift , utmarksbruk , næringsutøvelse og samfunnsliv .
Dat eaktuda ahte suodjalus ii rievdat sámi luonddugeavaheami ja ahte guovllusuodjalusas eai leat heajos váikkuhusat sámi kultuvrii , boazodollui , meahcásteapmái , ealáhusaide ja servodateallimii .
Sametinget vil ha løsninger som sikrer at kulturbasert høsting også er mulig ved bruk av moderne hjelpemidler .
Sámediggi háliida gávdnat dakkár čovdosiid mat sihkkarastet ahte kultuvrralaš resursaávkašuvvan maiddái lea vejolaš ođđaáigásaš veahkkeneavvuiguin .
Sametinget mener at tidspresset i gjennomføringen av nasjonalparkplanen har medført at prosessen er på grensen av det forsvarlige .
Sámediggi oaivvilda ahte álbmotmeahciplána čađaheami gáržžes áigi lea dagahan ahte proseassa lea jur dan alde ahte lea dohkálaš .
Sametinget vil på tross av dette med de beste hensikter og i god tro konsultere med statlige myndigheter med målsetning om å oppnå enighet om gjenstående planer om nasjonalparker , landskapsvern og andre større verneområder i de samiske områdene .
Goitge áigu Sámediggi buriin áigumušain ja jáhkuin konsulteret stáhta eiseválddiiguin , ja mihttomearri lea soabadit plánaid birra mat dál leat vel báhcán álbmotmehciid , suodjemehciid ja eará stuora suodjalanguovlluid birra sámi guovlluin .
Det samme gjelder for forvaltningsmodeller og forvaltningsplaner som knytter seg til eksisterende områdevern og prosessen med marint vern .
Seamma guoská hálddašanmodeallaide ja hálddašanplánaide mat gullet dálá guovllusuodjalussii ja mariidnasuodjalusproseassaide .