pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingsrådet skal her gi en kortfattet oppsummert orientering av FeFos virksomhet i lys av Sametingets vedtatte styringsdokument for FeFo.
Sámediggeráđđi galgá dás čállit oanehaš čoahkkáigeasu FeFo doaimma birra Sámedikki mearridan FeFo stivrendokumeantta ektui.
6. Sametingsrådet skal innkalle Sametingets oppnevnte styremedlemmer til FeFo og de parlamentariske lederne for listene/partiene som har et medlem i Fefo-styret til dialogmøte.
5. Sámediggeráđđi galgá gohččut Sámedikki nammadan FeFo stivralahtuid ja listtaid/bellodagaid parlamentáralaš jođiheddjiid main lea lahttu FeFo stivrras gulahallančoahkkimii.
Møtene skal være en arena for gjensidig informasjon, og kunnskapsdeling.
Čoahkkimat galget leat diehtojuohkima ja máhttojuohkima arenat.
Dialogmøtene kan også være en arena for å drøfte overordnede prinsipielle problemstillinger for oppfølging av Sametingets vedtak.
Gulahallančoahkkimat sáhttet maiddái leat arenan gos guorahallat bajimuš prinsihpalaš áššečuolmmaid Sámedikki mearrádusa
Prinsipielle problemstillinger kan drøftes tilknyttet konkrete saker.
Prinsihpalaš áššečuolmmaid sáhttá guorahallat konkrehta áššiin.
Dersom det oppstår forhold som tilsier behov for å avvike at førstevalgt styremedlem er lederkandidat til FeFostyret (jf. punkt 2) skal dette varsles og tas opp til drøfting i et styringsdialogmøte.
Jos čuožžila dárbu spiehkastit das ahte vuosttaš válljejuvvon stivralahtu lea jođiheaddji evttohas FeFo stivrii (gč. čuoggá 2), de galgá dan birra dieđihuvvot ja guorahallojuvvot stivrengulahallančoahkkimis.
7. Det årlige dialogmøtet med fylkeskommunen og FeFo styrkes og videreutvikles for å sikre at arbeidet for å oppnå formålet med finnmarksloven skjer på en konsentrert og samhandlende måte.
6. Jahkásaš gulahallančoahkkin fylkkagielddain ja FeFoin nannejuvvo ja viidásetovddiduvvo, ja sihkkarastojuvvo ahte bargu finnmárkkulága ollašuhttimiin dáhpáhuvvá čorgadit ja ovttasdoaibmi vuogi mielde.
8. Når det fra Sametinget, FeFo eller fylkeskommunen tas initiativ til å avholde møte på politisk-/styrenivå og/eller administrativt nivå for å drøfte konkrete og krevende saksforhold forutsetter Sametinget at dette reelt imøtekommes av alle parter.
7. Go Sámediggi, FeFo dahje fylkkagielda váldet álgaga doallat čoahkkima politihkalaš-/stivradásis ja/dahje hálddahusa dásis guorahallan dihtii konkrehta ja gáibideaddji áššiid, de vuordá Sámediggi ahte buot bealit dan duohtavuođas dahket.
9. Sametingsrådet skal legge til rette for informasjon og dialog med fylkeskommunen om utarbeiding av Sametinget sak om prioriteringer og oppfatninger for å oppnå formålet med finnmarksloven samt eventuelle andre saker med behov for samordning, og forventer at fylkeskommunen legger til rette for det samme ved egen utarbeidelse av tilsvarende politiske dokumenter eller saker.
8. Sámediggeráđđi galgá láhčit diehtojuohkima ja gulahallama fylkkagielddain Sámedikki ášši ráhkadeamis vuoruhemiid ja áddejumiid birra juksan dihtii finnmárkkulága ulbmila, ja vejolaš eará áššiid ráhkadeamis maid lea dárbu ovttastahttit, ja vuordá ahte fylkkagielda láhčá dili seamma lági mielde go ieš ráhkada vásttolaš politihkalaš dokumeanttaid dahje áššiid.
Sametinget ber regjeringen sammen med Sametinget og fylkeskommunen vurdere behovet for å justere finnmarkslovens bestemmelser om oppnevning av styremedlemmer og varamedlemmer til FeFo.
Sámediggi bivdá ráđđehusa ovttas Sámedikkiin ja fylkkagielddain árvvoštallat leago dárbu justeret finnmárkkulága mearrádusaid stivralahtuid ja várrelahtuid nammadeamis FeFoi.
Sametinget ber Sametingsrådet evaluere og vurdere revisjon av retningslinjene for endret bruk av utmark etter finnmarksloven.
Sámediggi bivdá Sámediggeráđi evalueret ja árvvoštallat njuolggadusaid reviderema rievdan meahccegeavahusa ektui finnmárkkulága mielde.
Nærings- og kulturkomiteen - 005/18
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 005/18
NKK - vedtak: Medlem Jovna Vars Smuk, Norske samers riksforbund/Samefolkets parti, fremmet forslag i saken.
Evttohusat Norgga Sámiid Riikasearvi/Sámeálbmotbellodaga lahttu, Jovna Vars Smuk, ovddidii evttohusa áššis.
Forslag 1 Utsettelseav avgivelse av innstilling I saken 37/18 Finnmarkseiendommen- samstyring fremmer komiteleder en skriftlig søknad til plenumsledelsen umiddelbart om utsettelse av komiteinnstilling i henhold til kjørereglene for arbeidet i fagkomiteene av 01.06.2017 punkt 1, bokstav j).
Evttohus 1 Maŋidit árvalusa buktima Áššis 37/18 Finnmárkkuopmodat – ovttas stivren ovddida lávdegotti jođiheaddji čálalaš ohcama dievasčoahkkinjođihangoddái dakka viđe, ahte maŋidit lávdegottis meannudeami čoahkkinortnega mielde, bargu fágalávdegottiin 01.06.2017 čuoggá 1, bokstáva j) mielde.
Søknaden utformes som følger:Nærings- og kulturkomiteen ber om utsettelse av fristen for å avgi innstilling i sak 37/18 Finnmarkseiendommen – samstyring til neste plenum.
Ohcan hábmejuvvo ná: Ealáhus- ja kulturlávdegoddi bivdá maŋidit áigemeari árvalusa addimis áššis 37/18 Finnmárkkuopmodat – ovttas stivren boahtte dievasčoahkkimii.
Nærings- og kulturkomiteen ser at dette er en viktig sak hvor Sametingets endelige vedtak skal bidra til å styrke samspillet mellom Sametinget, fylket og styret i FeFo.
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi oaidná ahte dát lea deaŧalaš ášši mas Sámedikki loahpalaš mearrádus galgá váikkuhit oktavuođa nannema Sámedikki, fylkka ja FeFo stivrra gaskka.
I den sammenheng er det etter komiteens vurdering mulig å oppnå dette formålet hvis det innvilges mer tid til politisk saksbehandling frem mot neste plenum.
Dán oktavuođas lea lávdegotti árvvoštallama mielde vejolaš juksat dán ulbmila jos addojuvvošii eanet áigi politihkalaš áššemeannudeapmái boahtte dievasčoahkkima rádjai.
Videre har komiteen ett ønske om å innhente flere opplysninger i saken, blant annet interne faglige og juridiske vurderinger hos Sametinget av hvordan de forslag som er lagt frem vil kunne påvirke styremedlemmenes arbeid i Finnmarkseiendommens styre.
Dasto háliida lávdegoddi viežžat eanet dieđuid áššis, earret eará siskkáldas fágalaš ja juridihkalaš árvvoštallamiid Sámedikkis ahte movt dat evttohusat mat leat ovddiduvvon sáhttet váikkuhit stivralahtuid barggu Finnmárkkuopmodaga stivrras.
Sametingets plenum - 037/18 saken ble utsatt
Sámedikki dievasčoahkkin - 037/18 Ášši maŋiduvvui.
Sametingets plenum - 043/18 Forslag 1 - Representant Anders Somby jr., Flyttsamelista
Sámedikki dievasčoahkkin - 043/18 Evttohus 1 - Áirras Anders Somby jr., Johttisápmelaččaid listu Sámegielat dutkanásahusat
Sametinget har I dag avtaler med forskjellige forskningsinstitusjoner.
Sámedikkis leat odne šiehtadusat iešguđet dutkanásahusaiguin.
Ingen av disse er samiskspråklige.
Ii oktage dain leat sámi dutkanásahus.
Flyttsamelista mener det er viktig at Sametinget forsøker å få til et samarbeid også med samiske forskningsinstitusjoner.
Johttisápmelaččaid listu mielas lea deahálaš ahte Sámediggi geahččala olihit ovttasbarggu sámi dutkanásahusaiguin maiddái.
I dagens samfunn ser vi at det er viktig å inkludere tradisjonell kunnskap I forskninger, og samiske forskningsinstitusjoner har den beste kompetansen på dette feltet.
Otná servvodagas oaidnit mii man deahálaš lea fátmastit árbevirolašmáhtu dutkamušaide, ja dat gelbbolašvuohta lea buoremusat sámi dutkanásahusaiguin.
Forslag 2 - Representant Anders Somby jr., Flyttsamelista Gjengrodd landskap
Evttohus 2 - Áirras Anders somby jr., Johttisápmelaččaid listu Vuovdiluvvan eatnamat
Vi erfarer fra år til år hvordan skogene blir tettere.
Mii vásihit jagis jahkái movt soahkevuovddit suhkot.
Dette går utover bade beitalandskap og også utover samfunnet da trær er avhengig av vann og dette igjen går utover bunnvegetasjonens vekstvilkår.
Dat čuohcá sihke guohtunealáhusaide ja maiddái servvodahkii dainna lágiin ahte soahki gáibidan eambbo čázi ja dat fas hehtte eananšattu.
I dag er det mulig å søke om vedteig, og for dette må man betale.
Odne lea vejolaš ohcat muorrasárgga, ja dan ovddas šaddá máksit.
Det er utfordrende å få tilleggsteig for den som trenger og vil ha det.
Lea hástalus oažžut liige muorrasárgga sutnje gii dan háliida ja dárbbaha.
Flyttsamelista mener dette er en sak som må prioriteres og at noe må gjøres før alt blir gjengrodd.
Johttisápmelaččaid listu oaivvilda dá lea ášši mii ferte vuoruhuvvot ja ahte juoga ferte dahkkot ovdal vuovddit oalát suhkot.
På grunn av klimaendringene er vi redde for at om ca. tjue år er situasjonen enda verre.
Dálkkádatrievdamiid geažil ballát mii ahte moattilot jagi geahčen lea dilli sakka vearránan.
Forslag 3 - Representant Piera Heaika Muotka, Norske samers riskforbund Sametinget burde stadfestes i Norges grunnlov
Evttohus 3 - Áirras Piera Heaika Muotka, NSR Sámediggi galggašii nannejuvvot Norgga vuođđoláhkii
I 2019 feirer vi at det er 30 år siden det første folkevalgte Sametinget trådte sammen til høytidelig åpning ved H.M. Kong Olav V. I løpet av 30 år har Sametinget stadig styrket sin posisjon i både det samiske og det norske samfunnet, og for mange samer i dag oppleves Sametinget som en selvfølgelig del av vårt demokrati.
2019:s ávvudit mii ahte lea 30 jagi áigi dan rájes go vuosttaš álbmotválljejuvvonSámediggi čoahkkanii allaárvosaš rahpamii maid Gonagas Ovllá V rabai. 30 jagis lea Sámediggi ollu buoridan iežas saji sihke sámi ja dáža servodagas, ja ollu sápmelaččaide lea Sámediggi odne diehttelas oassin min demokratiijas.
Som en markering av 30 års-jubileet, ber NSR-NSR/SáBs sametingsgruppe Sametingsrådet gå i dialog med Stortinget om å få Sametinget stadfestet i Norges grunnlov, slik at Sametinget således også blir stadfestet som en del av de grunnleggende demokratiske strukturene i Norge.
30-jagi čalmmustahttima oktavuođas bivdá NSR-NSR/SáB sámediggejoavku Sámediggeráđi gulahallagoahtit Stuoradikkiin dan birra ahte oažžut Sámedikki vuođđuduvvot Norgga vuođđoláhkii, nu ahte Sámediggi maiddái nannejuvvo oassin vuođđodemokráhtalaš struktuvrras Norggas.
Det er dog viktig at en eventuell slik grunnlovsbestemmelse ikke formuleres slik at den innskrenker Sametingets rett til å selv definere sine arbeidsområder eller organisering, eller står til hinder for en framtidig organisering over landegrensene.
Lea dasa lassin dehálaš ahte dákkár vuođđoláhkamearrádus ii hábmejuvvo nu ahte dat gáržžida Sámedikki rievtti defineret iežas bargguid dahje organiserema, dahje goahcat boahtteáiggi organiserema riikarájáid rastá.
Forslag 4 - Representant Arild Pettersen Inga, Arbeiderpartiet I forbindelse med Nærings- og Kulturkomiteens komitereise i august d.å. kom det et ønske fra NordTroms Regionråd om å knytte nærmere forbindelser med Sametinget gjennom en samarbeidsavtale.
Evttohus 4 - Áirras Arild Pettersen Inga, Bargiidbellodat Ealáhus- ja kulturlávdegotti lávdegoddemátkki oktavuođas borgemánu dán jagi, bođii sávaldat DavviRomssa Regionráđis ahte ásahit lagat oktavuođaid Sámedikkiin ovttasbargošiehtadusa bokte.
Nord-Troms regionen består av 6 kommuner hvorav Gaivuotna - Kåfjord kommune er innlemmet i språkforvaltningsområdet.
DavviRomssa regiovnnas leat guhtta suohkana, main Gáivuotna gullá sámegiela hálddašanguvlui.
Regionen er et typisk sjøsamisk område, samt at det er sterkt kvensk innslag (tre stammers møte).
regiovdna lea dábálaš mearrasámi guovlu, gos maid kvenat orrot (golmma- álbmoga-deaivvadeapmi).
Regionrådet sin intensjon med ønske om samarbeidsavtale er å kunne utvikle regionen næringsmessige, språkmessig og kulturelt med et samisk fortegn.
Regionráđi sávaldat dáinna ovttasbargošiehtadusain lea ovddidit regiovnna ealáhuslaččat, gielalaččat ja kultuvrralaččat nu ahte das lea sámi vuođđu.
Nord-Troms regionen inngår i "Virkemiddelområdet for samisk næringsutvikling".
Davvi-Romssa regiovdna gullá sámi ealáhusovddidanguvlui.
I en eventuell samarbeidsavtale mellom Nord-Troms Regionråd og Sametinget vil det være en styrke for begge parter å finne emner som det kan jobbes tettere sammen om.
Vejolaš ovttasbargošiehtadusas gaskkal Davvi-Romssa regionráđi ja Sámedikki lea dušše buorrin goappašiid beliide jus gávdná surggiid main sáhttá eanet ovttasbargat.
Her kan blant annet nevnes saken om «Strategier om næringsutvikling i sjøsamiske områder» som kan være særdeles aktuell å utvikle sammen.
Dás sáhttá namuhit nugo ášši “strategiijat ealáhusovddideapmái mearrasámi guovlluin” mii sáhttá leat earenoamáš áigeguovdil ovddidit fárrolaga.
I tillegg er det ønskelig med fokus på sjøsamisk kultur og kompetansebygging.
Dasa lassin lea sávahahtti bidjat fokusa mearrasámi kultuvrii ja gelbbolašvuođahuksemii.
Regionrådet har som mål å etablere en fleksibel campus-modell for Nord-Troms og gjennom denne styrke samfunns- og næringsutviklingen i regionen.
Regionráđi mihttomearri lea ásahit máškidis Campus-modealla DavviRomsii ja dan bokte nannet servodat- ja ealáhusovddideami regiovnnas.
En pilot- og distriktsmodell for FoUoI i distriktsNorge med overføringsverdi til andre regioner, hvor Sametinget kan være en viktig samarbeidspart, for blant annet å styrke samiskutdanningen.
Pilohta- ja boaittobealbáikemodealla FoUoI boaittobealbáike- Norgga várás mas lea sirdinárvu eará regiovnnaide, mas Sámediggi livččii dehálaš ovttasbargoguoibmi, earret eará nannendihte sámegieloahpahusa.
Forslag til vedtak: Sametingsrådet anmodes til å ta kontakt med Nord-Troms regionråd for å følge opp det muntlige initiativet fra møtet mellom Nærings- og Kulturkomiteen og Nord-Troms regionråd.
Mearrádusárvalus: Sámediggeráđđi bivdojuvvo váldit oktavuođa Davvi-Romssa regionráđiin čuovvulandihte njálmmálaš ávžžuhusa mii bođii čoahkkimis mii lei gaskal Ealáhus- ja Kulturlávdegotti ja Davvi-Romssa regionráđi.
Forslag 5 - Representant Runar Myrnes Balto, Norske samers riksforbund Bedre momsordninger grenseoverskridende samisk handel
Evttohus 5 - Áirras Runar Myrnes Balto, NSR Buoret lassiárvodivatortnegat rájiidrasttildeaddji sámi gávppašemiin
Det er en gammel og viktig samisk tradisjon for duojáre å reise til markeder rundt omkring i det samiske området, helt uavhengig av statsgrensene.
Lea boares ja dehálaš sámi árbevierru duojáriin ahte mátkkoštit márkaniidda miehtá sámi guovlluin, beroškeahttá riikarájiin.
I dag er det egne markedsdager og samiske festivaler som vedlikeholder denne tradisjonen, og for mange duojáre og andre samiske grenseoverskridende næringer er dette en helt sentral del av sitt inntekstgrunnlag.
Dál leat sierra márkanbeaivvit ja sámi festiválat mat bisuhit dán árbevieru, ja ollu duojáriidda ja eará sámi rájiidrasttildeaddji ealáhusaide leat dát dehálaš oassin sisaboađus.
Byråkratiet knyttet til betaling merverdiavgift (mva) er komplisert ved at man må deponere 25 % av verdien på salgsvarene sine ved innførsel av varene til Norge, samtidig som refusjonstiden kan være på 8-10 måneder.
Byrokratiija mii guoská lassiárvodivadii lea váttis, go galgá deponeret 25 % gálvvu árvvus go buktá gálvvu Norgii, seammás go refušuvdnaáigi sáhttá leat 8-10 mánu.
Det kan altså ta inntil 10 måneder før man får tilbakebetaling momsen av varene man ikke har solgt.
Nappo sáhttá šaddat vuordit 8-10 mánu ovdal oažžu ruovttoluotta máksojuvvot lassiárvodivada gálvvuin maid ii leat jođihan.
Hvis man reiser til flere festivaler i løpet av en sommer, kan man ende med å måtte betale moms på samme vare flere ganger.
Jus mátkkošta máŋgga festiválii geasis, de sáhttá geavvat nu ahte šaddá máksit lassiárvodivada máŋgga gearddi seamma gálvvus.
I tillegg til at dette er komplisert, så kan det potensielt skape likviditetsutfordringer for enkeltmannsforetak.
Lassin dasa ahte dat lea váttis, de dat sáhttá maid mielddisbuktit máksinváttisvuođaid ovttaskas fitnodagaide.
Vi viser forøvrig til sak reist av NSRs representant Piera Heaika Muotka i februar 2016 med navn Grenseoverskridende samisk handel, der problemstillingen greies ut behørig.
Mii čujuhit seammás áššái maid NSR áirras Piera Heaika Muotka loktii guovvamánu 2016 mas lei namma rájáidrasttildeaddji sámi gávppašeapmi, mas váttisvuohta veahttaduvvui.
NSRs sametingsgruppe ber nå Sametingsrådet ta tak i arbeidet med å forenkle betalingen av mva. for innførsel av håndverks- og duodjiprodukter til Norge.
NSR sámediggejoavku bivdá dál bargat álkidit lassiárvodivada máksima go buktá duodjegálvvuid Norgii.
Systemet er i dag registrert som et grensehinder i det nordiske grensehinder-registeret, og det bør være mulig å finne enklere løsninger på et problem som spesielt går utover samisk kultur og tradisjonell samisk samhandlingen.
Vuogádat lea dál registrerejuvvon rádjegoazanin davviriikkalaš rádjegoazan-registarii, dat ferte gávdnot álkit čoavddus váttisvuhtii mii earenoamážit čuohcá sámi kultuvrii ja árbevirolaš sámi ovttastallamii.
Dette er en problemstilling som også gjelder innførsel av varer fra Norge til de andre landene, så det bør finnes felles nordiske løsninger.
Dát lea váttisvuohta mii maid guoská go fievrrida gálvvu Norggas dáidda eará riikkaide, nu ahte fertejit gávdnot oktasaš davviriikkalaš čovdosat.
I løpet av september 2018 var det oppmerksomhet rundt denne deponeringsorden i forbindelse med at NSR sammen med flere var ute og kritiserte en ny praksis som Skatteetaten hadde innført der de ikke lenger betalte tilbake refusjon.
Čakčamánu 2018:s lei dát deponerenortnet sáhkavuložin, dan oktavuođas go NSR ovttas earáiguin moite ođđa bargovuogi man Vearroetáhta lei váldán atnui, namalassii ahte eai mávsse šat ruovttoluotta refušuvnna.
Det at det var relativt enkelt for regjeringen å omgjøre denne ordningen, viser at det er en viss bevissthet rundt problemstillingen både politisk og i embetsverket i departementet, og at det bør være mulig for Sametingsrådet å opprette politisk dialog om spørsmålet.
Dat ahte dalle lei álki ráđđehussii nuppástuhttit fas dán njuolggadusa, čájeha ahte lea muhtin muddui dihtomielalašvuohta dán čuolmma birra sihke politihkalaččat ja ámmátlaččat departemeanttas, nu ahte berre leat vejolaš Sámediggeráđđái bisuhit politihkalaš gulahallama dán gažaldaga ektui.
Forslag 6 - Representant Karen Anette Anti, Norske samers riskforbund
Evttohus 6 - Áirras Karen Anette Anti, NSR Láhččojuvvon meahcástallan boazoguohtunguovlluin
Det har blitt svært populært her til lands å gå på tur, uansett årstid.
Lea šaddan hui beakkán min riikkas ahte vázzit tuvrraid, vaikko guđe muttus jagis.
Det tilrettelegges for dette, både i offentlig og privat regi.
Dasa láhččojuvvo dilli, sihke almmolaš ja priváhta áŋgiruššamiin.
Dette medfører at flere og flere folk drar på tur innover marka og til fjells.
Dat mielddisbuktá ahte eanet ja eanet olbmot vázzet mehciin ja váriin.
I områder med reindrift er det ofte store mangler i forhold til informasjon om reindrifta i disse tilrettelagte turområdene.
Guovlluin gos lea boazodoallu, váilu dávjá diehtojuohkin boazodoalu birra dáin heivehuvvon tuvraguovlluin.
Det er satt svært lite fokus på hvilke konsekvenser denne aktiviteten har for reindriftsnæringa.
Lea hui unnán fokus dasa ahte makkár váikkuhusaid dát doaimmat addet boazodollui.
Økt menneskelig ferdsel i beiteområder hvor rein også ferdes, medfører forstyrrelser for reinen.
Eanet olmmošlaš vánddardeapmi gos bohccot maid guhtot, mielddisbuktá muosehuhttima bohccui.
I perioder hvor rein trenger ro, eks. i kalvingstiden, brunsttiden og på vinterbeiting, blir rein uroet unødig og jaget av eksempelvis løse hunder som løper ukontrollert rundt i områder hvor rein beiter og skal ha ro.
Áigodagaid go boazu dárbbaša ráfi, ovdamearkka dihte guottetáigge, ragatáigge ja dálveguohtumiin, muosehuvvet bohccot dárbbašmeahttumit ja maiddái sáhttet luovosbeatnagat oaguhit guovlluin gos boazu guohtu ja gos galggašii oažžut ráfi.
I kalvingstiden er dette spesielt problematisk, da kalv og simle kan komme bort fra hverandre.
Guottetáigge lea dát earenoamáš váttisvuohtan, go dalle sáhttá áldu guođđit miesi, dahje miessi ballát eret álddu luhtte.
I tillegg vil økt ferdsel gi stor slitasje på og rundt områder hvor tilrettelegging skjer.
Lassin eanet mátkkošteapmái de mielddisbuktá dat maid gollama guovlluin gos heiveheapmi tuvrraide ordnejuvvo.
Massiv tilrettelegging for turer i fjellet, med påfølgende stor menneskelig aktivitet i områder hvor rein beiter, innebærer at reindriftas arbeidsoppgaver blir sterkt preget av og må tilpasses denne Ferdselen.
Dákkár viiddis láhččin mátkkiide meahcis, oktan stuora olmmošlaš aktivitehtain guovlluin gos bohccot guhtot, mielddisbuktá ahte dat čuohcá boazobargguide, ja ahte ferte heivehit doaimmaheami dán mátkkoštallama mielde.
Dette er særlig problematisk i forbindelse med samling og flytting av rein.
Dát lea earenoamáš váttisvuohtan go galgá čohkket ja johttit ealuin.
Når slike løyper og traseer planlegges må reindriften involveres allerede da.
Go dákkár lahtut plánejuvvojit, de ferte dalle juo gulahallat boazodoaluin.
På den måten kan unødige uenigheter unngås og at tilretteleggingen da legges i områder hvor påvirkningen blir minst mulig.
Dainna lágiin sáhttá eastadit soabatmeahttunvuođa ja ahte dasto heivehuvvojit tuvrrat guovlluide gos addá unnimus váikkuhusaid.
Dette er et saksområde som det er stort behov å fokusere mer på.
Dát lea áššesuorgi masa lea hui dárbu bidjat eanet fokusa.
Forslag 7 - Representant Ann-Elise Finbog, Samefolketsparti Finansiering av helårsvei til Nervei i Gamvik kommune
Evttohus 7 - Áirras Ann-Elise Finbog, Sámeálbmot Bellodat Birra jagi geainnu ruhtadeapmi Njeareveadjái Gáŋgaviika gielddas
Samefolkets Parti ønsker at Sametinget setter mer fokus på bevaring og utvikling av samiske bygder.
Sámeálbmot bellodat háliida ahte Sámediggi bidjá eanet fokusa seailluhit ja ovddidit sámi gilážiid.
Det er vanskelig for mange samiske bygder å opprettholde og utvikle næringsstruktur, kultur, språk og folketall.
Lea váttis ollu sámi gilážiidda bisuhit ja ovddidit ealáhusstruktuvrra, kultuvrra, giela ja olmmošlogu.
En av bygdene som i dag sliter med å overleve, er Nervei i Gamvik kommune, Finnmark.
Okta gilážiin mii dál rahča ceavzit, lea Njeareveadji Gáŋgaviika gielddas, Finnmárkkus.
Bygdefolket har i årevis lagt ned en enorm innsats for å få vei til bygda.
Giliolbmot leat jahkeviissaid bidjan ollu návccaid oažžut geainnu gillái.
Denne innsatsen har resultert i at bygda i dag har en relativt bra sommervei, men veien kan ikke brukes vinterstid.
Dát áŋgiruššan lea buvttadan ahte gilis dál lea oalle buorre geasseluodda, mohtu geaidnu ii sáhte geavahuvvot dálvet.
For at bygda skal kunne overleve og utvikle næring og kultur, må helårig veitransport sikres.
Jus giláš galgá ceavzit ja ovddidit ealáhusaid ja kultuvrra, de ferte birrajagegeaidnu sihkkarastojuvvot.
Fiskeriene er en av bærebjelkene i bygda og denne næringen må sikres utviklingsmuligheter.
Guolásteapmi lea okta geađgejulggiin gilis, ja dát ealáhus ferte sihkkarastojuvvot ovdánanvejolašvuođaid.
Fra bygdelagets side er det gjort klart at helårig vei er helt nødvendig for en utvikling av fiskeriene.
Gilisearvvi bealis lea čielggasindahkkon ahte birrajagi geaidnu lea áibbas dárbbašlaš jus galgá sáhttit ovdánahttit guolástanealáhusa.
I dag skjer blant annet transport av levende kongekrabber på landevei, men dette kan ikke skje vinterstid på grunn av manglende veistandard.
Odne gal fievrridit ealli gonagasreappáid geaidnoráigge, muhto dat ii leat vejolaš dálveáigge, go geaidnu lea nu heitot.
Bygdelaget opplyser at det mangler 20 mill. kroner til oppgradering av veianlegget til helårsvei.
Gilisearvi muitala ahte váilu 20 miljovnna ruvdno ovdal sáhttá buoridit geainnu birrajagegeaidnun.
SfP/SáB ber Sametingsrådet medvirke aktivt til at finansiering av veiprosjektet kan sikres.
SáB bivdá Sámediggeráđi aktiivvalaččat bargat nu ahte ruhtadeapmi geaidnoprošeavttas sáhttá sihkkarastojuvvot.
Vi ber om at rådet tar initiativ overfor stat, fylke og kommuner med sikte på å sikre finansiering av en helårsvei til Nervei.
Mii bivdit ahte ráđđi vuolggaha ášši stáhta, fylkka ja gielddaid ektui sihkarastit ruhtadeami ráhkadit birrajagigeainnu Njeareveadjái.
Også Sametinget må bidra til å løse finansieringen.
Maiddái Sámediggi ferte leat mielde čoavdime ruhtadeami.
Vi viser til at Sametinget i 2005 og 2008 bidro med finansiering.
Mii čujuhit dasa go Sámediggi lea 2005:s ja 2008:s ruhtadan.
Om bygda får en fullgod vei, ligger alt til rette for å skape enda større verdier i bygdesamfunnet.
Jus gilli oažžu dohkálaš geainnu, de leat buot vejolašvuođat háhkat vel eanet árvvuid giliservodagas.
Saken påbegynt 25.09.18 kl. 15.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 25.09.18 dii.15.00
Votering Av 39 representanter var 33 tilstede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 33 čoahkis
· Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt
· Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus
Innlegg Replikk 1 Anders Somby jr. Jørn Are Gaski Anders Somby jr. 2 Anders Somby jr. Arild Pettersen Inga Per Mathis Oskal Anders Somby jr. 3 Piera Heaika Muotka Synnøve Søndergaard Jørn Are Gaski Piera Heaika Muotka 4 Arild Pettersen Inga 5 Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen 6 Ann Karin Kvernmo Nils Ante Oskal Eira Arild Pettersen Inga John Kappfjell 7 Ann-Elise Finbog Synnøve Søndergaard Anders Somby jr. Ann-Elise Finbog
Sáhkavuorru Replihkka 1 Anders Somby jr. Jørn Are Gaski Anders Somby jr. 2 Anders Somby jr. Arild Pettersen Inga Per Mathis Oskal Anders Somby jr. 3 Piera Heaika Muotka Synnøve Søndergaard Jørn Are Gaski Piera Heaika Muotka 4 Arild Pettersen Inga 5 Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen 6 Ann Karin Kvernmo Nils Ante Oskal Eira Arild Pettersen Inga John Kappfjell 7 Ann-Elise Finbog Synnøve Søndergaard Anders Somby jr. Ann-Elise Finbog
SP - vedtak: Nye saker 1 - 7 sendes til sametingsrådet for behandling.
DC - Mearrádus: Ođđa áššit 1 - 7 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
Saken avsluttet 25.09.18 kl.15.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 25.09.18 dii. 15.50
Ášši/Sak 044/18
Ášši 044/18
Sametingets plenum Dato: 25.09.2018-28.09.2018
Sámedikki dievasčoahkkin 25.09.2018-28.09.2018
Arkivsaknr. 18/4233
Áššenr. 18/4218
Spørsmål 1 - Representant Per Mathis Oskal, Arbeiderpartiet I mai 2017 vedtok Sametingets plenum i sak om strategier for rovviltpolitikken: "Sametinget mener at det er behov for at Riksrevisjonen undersøker rovviltforvaltninga.
Sámedikki dievasčoahkkin - 044/18 Gažaldat 1 - Áirras Per Mathis Oskal, Bargiidbellodat Miessemánu 2017 mearridii Sámedikki dievasčoahkkin áššis boraspirepolitihka strategiijat: “Sámedikki mielas lea dárbu ahte Riikarevišuvdna guorahallá boraspirehálddašeami.
I en slik revisjon bør man undersøke om Stortingets vedtak om bestandsmålene følges opp og om rovviltforliket er i henhold til de konvensjoner som Norge har anerkjent, blant annet ILO-konvensjon nr 169 og FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter."
Dákkár revišuvnnas berre guorahallat čuovvuluvvojit go Stuoradikki mearrádusat earremihttomeriid ektui ja lea go boraspiresoahpamuš konvenšuvnnaid mielde maid Norga lea dohkkehan, earret eará ILOkonvenšuvnna ja ON konvenšuvnna mielde siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid várás.
Hva har Sametingsrådet gjort for å følge opp dette?
” Maid lea Sámediggi bargan dán ášši čuovvolemiin?
Spørsmål 2 - Representant Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet I 2016 leverte Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM) en temarapport «Sjøsamenes rett til sjøfiske».
Gažaldat 2 - Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat 2016:s geigii Norgga nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahus fáddáraportta (NIM) “Mearrasámiid rivttiid birra mearrabivdui”.
Hva har Sametingsrådet gjort for å følge opp NIM`s anbefalinger?
Movt lea Sámediggeráđđi čuovvulan NIM rávvagiid?
Spørsmål 3 - Representant Runar Myrnes Balto, Norske samers riksforbund
Gažaldat 3 - Áirras Runar Myrnes Balto, NSR Eai dáhto leat dahkamušas sámi gealbobirrasiiguin
Reinbeitedistrikter opplever i møte med utbyggere, for eksempel vindkraftverksprodusenter, at de ikke har innvirkning på hvilken ekstern aktør som skal gjennomføre utredninger om reindriftsfaglige konsekvenser av utbygginger.
Orohagat vásihit go leat čoahkkimiin huksejeddjiiguin, ovdamearkka dihte bieggafápmobuvttadeddjiiguin, ahte eai beasa leat mielde váikkuheamen makkár olggobeali aktevra galgá čielggadit boazodoallofágalaš váikkuhusaid huksemis.
Et konkret eksempel er Jillen-Njaarke rbd.
Konkrehta ovdamearkan dasa lea JillenNjaarke orohat.
Der har Eolus Vind Ab. fått konsesjon for Øyfjellet vindpark i beitelandet til distriktet, med den forutsetning at det må foreligge en avtale mellom utbygger og distriktet.
Doppe lea Eolus Vind Ab ožžon konsešuvnna Øyfjellet bieggapárkka ovddas orohaga guohtoneatnamiin, dainna eavttuin ahte galgá vuos šiehtadus dahkkojuvvot huksejeaddji ja orohaga gaskka.
Jillen-Njaarke har fått gehør for at det må gjennomføres en utredning om konsekvensene for reindrifta før det kan forhandles om en avtale.
Jillen-Njaarke lea ožžon doarjaga dasa ahte ferte čielggadit váikkuhusaid boazodollui ovdal go sáhttá ráđđádallat šiehtadusa birra.
De ønsker at Protect Sápmi skal utføre denne pga. deres spesielle reindriftsfaglige kompetanse, men får beskjed om at det er uaktuelt fordi utbygger anser dem som for reindriftsvennlige.
Sii háliidedje ahte Protect Sápmi galggai čielggadeami dahkat danne go das lea earenoamáš boazodoallofágalaš gelbbolašvuohta, muhto sidjiide dieđihuvvui ahte dan eai háliit geavahit go huksejeaddji atná Protect Sámi menddo ustitlažžan boazodollui.
Dette er forstyrrende, fordi denne praksisen indikerer en underliggende holdning om at de samiske kompetansemiljøene er inhabile og ikke kan levere faglig objektive utredninger og vurderinger.
Dat muosehuhttá danne go dákkár geavat geažida dakkár vuođđooainnu ahte sámi gealbobirrasat leat bealálaččat ja eai sáhte ráhkadit čielggademiid ja árvvoštallamiid mat fágalaččat leat objektiiva.
Hva tenker Sametingsrådet om denne praksisen med svartelisting av samiske kompetansemiljøer?
Maid oaivvilda Sámediggeráđđi dakkár geavada birra mas eai dáhto leat dahkamušas sámi gealbobirrasiiguin?
Hva kan Sametinget gjøre for at reinbeidedistriktene får brukt de kompetansemiljøene som har reindriftsfaglig kompetanse når det skal gjennomføres utredninger?
Maid sáhttá Sámediggi dahkat vai orohagat beasašedje geavahit gealbobirrasiid main lea boazodoallofágalaš gelbbolašvuohta go čielggadeamit galget dahkkojuvvot?
Spørsmål 4 - Representant Sandra Márjá West, Norske samers riksforbund Nye oppgaver i regionreformen
Gažaldat 4 - Áirras Sándra Márjá West, NSR Regionreforbma ođđa doaimmat
Flertallet i Stortinget, Høyre, FrP, Venstre og KRF, gjorde på mandag 24.september vedtak om at Troms og Finnmark fylker tvinges slått sammen.
Stuorradikki eanetlohku, Høyre, FrP, Venstre ja KRF, mearridii vuossárgga čakčamánu 24. b. ahte Romssa ja Finnmárkku filkkat galget bákkuin ovttastahttut.
Samtidig vedtok flertallet på Stortinget om hvilke oppgaver som blir flyttet over til nye regioner.
Seammás mearridii Stuorradikki eanetlohku guđe doaimmat galget sirdojuvvot ođđa regiovnnaide.
Hva mener Sametingsrådet om disse oppgavene som flertallet på Stortinget vil flytte til de nye regionene?
Maid oaivvilda Sámediggeráđđi daid doaimmaid birra maid Stuorradikki eanetlohku áigu sirdit ođđa regiovnnaide?
Kommer disse til gode for den samiske befolkningen?
Bohtetgo dát doaimmat buorrin sámi álbmogii?
Ser Sametingsrådet muligheten til påvirkning gjennom konsultasjoner, om hvilke oppgaver som flyttes, slik som Sametinget har satt som vilkår i sitt vedtak?
Oaidnágo Sámediggeráđđi vejolašvuođa konsultašuvnnaid bokte váikkuhit guđe doaimmat sirdojuvvojit, nugo Sámediggi lea eaktudan iežas mearrádusain?
Merknad - NSR, v/representant Márjá-Liissá Partapuoli, Flyttsamelista v/representant Anders Somby jr., partipolitisk uavhengig v/representant Kåre Olli Samisk fellesskap Sametinget ser viktigheten i at man i Sápmi kan kommunisere på samisk, også mellom de ulike samiske språkene.
Sámedikki dievasčoahkkin - 046/18 Mearkkašupmi - NSR, áirras Márjá-Liissá Partapuoli, Johttisápmelaččaid listu, áirras Anders Somby jr. ja Kåre Olli, belloda sorjjasmeahttun áirras Sámegielat searvevuohta Sámediggi oaidná dehálažžan ahte Sámis sáhttit gulahallat sámegillii, maiddái iešguđet sámegielaid gaskkas.
Dermed kan man i fremtiden kommunisere som et folk, med vårt morsmål, uten å ta hensyn til riksgrensene og majoritetsspråkene.
Dalle sáhttit boahtteáiggis gulahallat oktan álbmogin, iežamet eatnigielain, beroškeahttá stáhtarájiid ja eanetlogugielaid.
Derfor bør særegenskapene i de samiske språkene være en del av samiskundervisningen.
Danne galggašii buot sámegielaid iešvuođat oassin sámegielfágaiin.
Man kan høre på opptakene som er på de andre samiske språk og lese tekster på andre samiske språk.
Sáhtášii guldalit eará sámegielaid báddemiid ja lohkat eará sámegielaid teavsttaid.
Det er mulig å kommunisere mer på samisk dersom man lærer og blir vant til å forstå vårt hjertespråk uten at man trenger å støtte seg til fremmedspråk, som eksempelvis norsk.
Lea vejolaš eanet gulahallat sámegillii go oahppá ja hárjána áddet min gollegielaid go de ii dárbbaš dorvvastit vieris gielaide nu mo dárogillii.
Alle skoler er forpliktet til å tilby samisk undervisning til samiske elever.
Buot skuvllain lea geatnegasvuohta fállát sámegiela sámi ohppiide.
Alle skoler burde også vært forpliktet til aktivt å motivere elever og å tilby alle elever mulighet å velge andre samiske språk som valgfag.
Galggalii maiddái geatnegasvuohta buot skuvllain aktiivválaččat movttidahtit ja fállat buot ohpiide vejolašvuođa lohkat eará sámegielaid válljenfágan.
Da kunne for eksempel nordsamisktalende velge skolte-, lule- eller sørsamisk som valgfag.
Dalle sáhttá ovdamearkkadihte davvisámegielat válljenfágan lohkat nuortalaš-, julev- dahje åarjesámegiela.
I dagens skolesystem er det mulig å velge blant annet tysk, fransk eller spansk.
Dálá skuvlladilis lea vejolašvuohta válljet earret eará duiska-, franska- dahje spanskagiela.
Dette er emner som skoler ofte bruker ressurser for å motivere elever til å lese.
Dá leat fáttát maidda skuvlla dávjá biddjá searaid movttidahtit oahppi lohkat.
Det virker unaturlig at vi skal bruke mere ressurser for å lære våre elever og ungdommer fremmedspråk istedenfor våre egne samiske språk.
Orru eahpelunddolaš ahte mii galgat biddjat eambo searaid dáid vieris gielaid oahpahit min mánáide ja nuoraide go iežamet sámegielaid.
Bruken av minoritetsspråk er helt nødvendig, hvis det skal overleve.
Minoritehtagielaid birgejupmi lea geavaheami duohken.
Styrking av bruken er ikke bare avhengig av aktive brukere, men også knyttet til det at man ikke skal behøve å oversette til andre språk som alle forstår.
Geavaheami nannen ii leat dušše aktiivválaš geavahedjiid duohken, muhto máiddái čatnon dasa ahte ii galgga dárbbašit jorgalit eará gillii maid buohkkat hálddašit.
Problemet I dag er at majoritetsspråkene vinner når vårt folk treffes.
Váttisvuohta odná dilis lea ahte eanetloguálbmogiid gielat vuitet go min álbmot deaivvada.
I fremtidens Sápmi forstår vi flere samiske språk slik at man kan kommunisere på samisk uansett hvor i Sápmi du reiser.
Boahtteáiggis Sámis hálddašit mii eanet sámegielaid nu ahte sámegillii sáhttá gulahallat beroškeahttá gos Sámis johtá.
Saken åpnet 25.09.18 kl. 17.20, debatten fortsatte 28.09.18 kl. 09.05
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 25.09.18 dii. 17.20
SP - vedtak: Saken avsluttet 28.09.18 kl. 10.05
DC - Mearrádus: Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 28.09.18 dii. 10.05
Ášši/Sak 047/18
Ášši 047/18
Ášši/Sak 008/18
Ášši 008/18
Plan og finanskomiteen Dato: 11.09.2018-15.09.2018
Plána ja finansalávdegoddi 11.09.2018-14.09.2018
Sametingets rapportering til ILO 2018
Sámedikki ILO 2018 raporteren
Arkivsaknr. 18/368
Áššenr. 18/368
Sametingets rapportering om ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater.
Sámedikki raporteren ILO-konvenšuvnna nr. 169 ektui álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji stáhtain.
Sametinget viser til rapporten fra staten Norge om ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater (ILO-169) for perioden 1. juni 2013 til og med 31. mai 2018.
Sámediggi čujuha raportii maid Norgga stáhta lea dahkan ILO-konvenšuvnna nr 169 birra álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji stáhtain (ILO-169) áigodahkii 01.06.2013 – 31.05.2018.
Sametinget forventer at staten legger til rette for statlige økonomiske og juridiske rammer slik at Sametinget skal kunne drive samisk samfunnsutvikling.
Sámediggi vuordá ahte stáhta láhčá stáhtalaš ekonomalaš ja juridihkalaš rámmaid nu ahte Sámediggi galgá sáhttit doaimmahit sámi servodatovddideami.
Det samiske folk lever tett på og i det norske samfunnet og er i de fleste tilfeller avhengig av at staten Norge tar hensyn til at lover, tiltak, ordninger og norske offentlige tjenester er tilpasset samene.
Sámi álbmot eallá lávgalagaid norgalaš servodagain ja lea eanaš háviid sorjavaš das ahte Norgga stáhta váldá vuhtii sámiid ja heiveha lágaid, doaibmabijuid, ortnegiid ja norgalaš almmolaš bálvalusaid sámiide.
Sametinget understreker ønsket om i større grad å få forskriftsmyndighet og forvaltningsansvar over samfunnsområder som hovedsakelig berører det samiske folk.
Sámediggi deattuha sávaldaga ahte oažžut stuorát láhkaásahusválddi ja hálddašanovddasvástádusa servodatsurggiin mat váldoáššis gusket sámi álbmogii.
Sametinget mener det er et viktig prinsipp at lovene i Norge vedtas av Norges lovgivende forsamling, Stortinget.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš prinsihppa ahte lágaid Norggas mearrida Norgga láhkaaddiváldi, Stuorradiggi.
Sametinget skal likevel ikke kunne instrueres av staten Norge og det må derfor fremgå tydelig i lov hvilke ansvarsområder og myndighet Sametinget har.
Stáhta ii dattetge sáhte mearrádallat Sámedikki badjel, ja ferte danne čielgasit boahtit ovdan lágas makkár ovddasvástádussurggiin lea Sámedikkis váldi.
Sametinget vil på dette grunnlag oversende rapporten fra Sametinget i Norge om ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater (ILO-169) for perioden 1. juni 2013 til og med 31. mai 2018 til ILOs ekspertkomité.
Sámediggi áigu dán vuođul sáddet raportta Norgga beale Sámedikki beales ILO-konvenšuvnna nr 169 birra álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji stáhtain (ILO-169) áigodahkii 01.06.2013 – 31.05.2018 ILO áššedovdikomiteai.
PFK - vedtak:
PFL - Mearrádus: Álgu:
Sametingets plan og finanskomite har behandlet sak 47/18 - Sametingets rapportering til ILO.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea gieđahallan ášši 47/18 Sámedikki ILO 2018 raporteren.
Forslag
Evttohus:
Tom Sottinen og Klemet Erland Hætta, Ap/NSR, fremmet følgende forslag:
Tom Sottinen, Bargiidbellodat(BB) ja Klemet Erland Hætta, Norgga Sámiid Riikasearvi (NSR), ovddidedje čuovvovaš evttohusa:
Forslaget støttes av Norske samers riksforbund (NSR) Runar Myrnes Balto, Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Thomas Åhren og Klemet Erland Hætta og Senterpartiet Cecilie Hansen og Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen og Sylvi Pedersen Vatne
Evttohusa dorjot NSR Runar Myrnes Balto, Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Thomas Åhren ja Klemet Erland Hætta ja Guovddášbellodaga Cecilie Hansen ja Bargiidbellodat Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen ja Sylvi Pedersen Vatne
Tilføyelse til punkt 2.1.5 Tanaavtalen (nytt avsnitt mellom 67 og 68)
Lasáhus čuoggái 2.1.5 Deanosoahpamuš (ođđa teakstaoassi 67 ja 68 gaskka)
Den europeiske menneskerettsdomstolen har i sak Taivalo mot Finland 2006 slått fast at finske hytteeiere ikke har fiskerett på lik linje med lokalbefolkningen.
Eurohpalaš olmmošvuoigatvuođaduopmostuollu lea áššis Taivalo Suoma vuostá 2006:s mearridan ahte suopmelaš bartaeaiggádiin ii leat guolástanvuoigatvuohta seamma dásis go guovllu álbmogis.
Likevel valgte norske og finske myndigheter å gi rettigheter til hytteeierne gjennom forhandlingene om ny avtale, slik at det ble etablert en ny gruppe med rettighetshavere i Tanavassdraget.
Liikká válljejedje Norgga ja Suoma eiseválddit bartaeaiggádiidda addit vuoigatvuođaid ođđa soahpamuša šiehtadallamiin, nu ahte ásahuvvui ođđa joavku vuoigatvuođaiguin Deanočázádagas.
Det vises også til Aslak Holmberg sin Mastergradsoppgave av 18. mai 2018, «Bivdit Luosa – To ask for salmon.
Čujuhit maid Aslak Holmberg 2018 miessemánu Masterbargui «Bivdit Luosa – To ask for salmon.
Saami traditional knowledge on salmon and the river Deatnu: in research and decision-making.»
Saami traditional knowledge on salmon and the river Deatnu: in research and decision-making.»
Tilføyelse til punkt 1.5.2 Høyesterettsdommer (nytt avsnitt mellom 56 og 57, ny 57)
Lasáhus čuoggái 1.5.2 Alimusriekteduomut (ođđa teakstaoassi 56 ja 57 gaskka, ođđa 57)
Sametinget viser til Femundsaken, HR-2018-872-A, hvor Høyesterett i sin vurdering tar særlig hensyn til vernet av samisk kultur, jf. ILO art. 4, 5 og 6. Dommen uttaler at lovforarbeidene til reindriftsloven gir et klart preg av å være skrevet i en tid hvor synet på samenes rettigheter var et annet enn i dag (art. 8 og 9).
Sámediggi čujuha Femund-áššái, HR-2018-872-A, gos Alimusriekti iežas árvvoštallamis earenoamážit vuhtii váldá sámi kultuvrra suodjaleami, vrd. ILO art. 4, 5 ja 6. Duopmu dadjá ahte boazodoallolága láhkaovdabargguin čielgasit oidno ahte leat čállojuvvon dakkár áiggis go oaidnu sápmelaččaid vuoigatvuođaide lei eará go otne (art. 8 og 9).
Endring og tilføyelse til punkt 2.1.7, følgende erstatter første setning (blir forskjøvet til avsnitt 73 i endelig rapport) «Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM) leverte i 2016 en rapport om sjøsamenes rett til sjøfiske der det påpekes at fiske er en helt sentral del av den sjøsamiske kulturen, og derfor medfører vidtgående reguleringer en stor utfordring for overlevelsen til sjøsamisk kultur.
Rievdadus ja lasáhus čuoggái 2.1.7, čuovvovaš biddjojuvvo vuosttaš cealkaga sadjái (hoigaduvvo loahpalaš raportta teakstaoassái 73) «Norgga našuvnnalaš olmmošvuoigatvuohtaásahus NOÁ buvttii 2016:s raportta mearrasápmelaččaid vuoigatvuođaid birra mearraguolásteapmái, gos čujuhuvvo ahte guolásteapmi lea hui guovddáš oassi mearrasámi kultuvrras, ja danne dagahit viiddis reguleremat stuorra hástalusa mearrasámi kultuvrra seailluheapmái.
NIM anbefaler videre at sjøsamenes rett til fiske som del av deres kulturutøvelse og basert på deres historiske fiske, blir lovfestet.
NOÁ rávve maid lágas nannet mearrasápmelaččaid guolástanvuoigatvuođa oassin sin kultureallimii ja historjjálaš guolásteami vuođul.
Sametinget registrerer at NIM i årsmeldingen for 2017 har konkludert med at gjeldende regelverk ikke er tilstrekkelig for å ivareta sjøsamenes menneskerettigheter.
Sámediggi registrere ahte NOÁ 2017 jahkedieđáhusas konkludere ahte gustovaš njuolggadusat eai doarvái bures gozit mearrasápmelaččaid olmmošvuoigatvuođaid.
Anbefalingene er imidlertid ikke fulgt opp av regjeringen.»
Ráđđehus ii leat dattege čuovvulan rávvagiid».
Klemet Erland Hætta, NSR, fremmet følgende forslag:
Klemet Erland Hætta, NSR, ovddidii čuovvovaš evttohusa:
Forslaget støttes av Norske samers riksforbund (NSR) Runar Myrnes Balto, Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Thomas Åhren og Klemet Erland Hætta og Senterpartiet Cecilie Hansen
Evttohusa dorjot Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) Runar Myrnes Balto, Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Thomas Åhren ja Klemet Erland Hætta ja Guovddášbellodaga Cecilie Hansen
Forslag 2 Sametinget vedtar Sametingsrådets innstilling til vedtak, men ber om at følgende endringer innarbeides i Sametingets rapport til ILO:
Evttohus 2 Sámediggi mearrida Sámediggeráđi mearrádusárvalusa, muhto dáhttu čuovvovaš rievdadusaid biddjojuvvojit Sámedikki ILO raportii:
Nytt avsnitt 79:
Ođđa teakstaoassi 79:
«3.1.2 Utmarkbruk og utmarksnæringer
«3.1.2 Meahcci ja meahcceealáhusat
Samers utmarksbruk i forbindelse med høsting og ferdsel i tradisjonelle områder er avgjørende for deres næring, kulturutøvelse, økonomiske selvberging og utvikling.
Sápmelaččaid meahccegeavaheapmi luondduriggodagaid viežžan ja árbevirolaš guovllus johtima oktavuođas lea vealtameahttun sin ealáhussii, kultureallimii, ekonomalaš iešbirgejupmái ja ovddideapmái.
Dette gjelder særlig for lokale fastboende samers utmarksbruk i kombinasjonsnæringer der jakt, fiske og høsting av naturen står sentralt.
Dat guoská earenoamážit báikegottiid dáloniid meahccegeavaheapmái lotnolasealáhusain main bivdu, guolásteapmi ja luondduriggodagaid viežžan leat guovddážis.
Den tradisjonelle bruken av områdene skjer i dag også i moderne former, som for eksempel med motoriserte kjøretøy.
Guovlluid árbevirolaš geavaheapmi dáhpáhuvvá otne maiddái ođđaáiggi vugiiguin, nugo ovdamearkka dihte mohtorfievrruiguin.
Samer opplever imidlertid at regelverket som regulerer motorferdsel som begrensende med hensyn til ferdsel og høsting av naturressursene i områder samene tradisjonelt oppholder seg.
Sápmelaččat dattege vásihit ahte njuolggadusat mat galggašedje mohtorjohtalusa reguleret, gáržžidit sin johtima ja luondduriggodagaid viežžama guovlluin gos sápmelaččat árbevirolaččat eat orron.
Sametinget mener samer i større grad må sikres mulighet til å utvikle sin kultur også ved å ta i bruk moderne kjøretøy (art. 23 jf. 14(1) og 15(1)).»
Sámediggi oaivvilda ahte sápmelaččaide galggašii buorebut sihkkarastit vejolašvuođa ovddidit kultuvrraset, maiddái mohtorfievrruid geavahemiin (art. 23 vrd. 14(1) ja 15(1)).»
Tom Sottinen, AP, fremmet følgende forslag:
Tom Sottinen, BB, evttohii čuovvovaš evttohusa:
Forslaget støttes av Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen og Sylvi Pedersen Vatne
Evttohusa dorjot Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (BB) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen ja Sylvi Pedersen Vatne.
Endring av punkt 1.5.2 Høyesterettsdommer
Rievdadus čuoggás 1.5.2 Alimusriekteduomut
Stryke følgende setning i avsnitt 55:
Sihkkut čuovvovaš cealkaga teakstaoasis 55:
«Sametinget mener Høyesterett legger for dagen en underliggende holdning som vi kjenner igjen fra tiden der fornorskningspolitikken ble brukt som et aktivt redskap for å undertrykke samisk kultur, språk og samfunnsliv.»
«Sámediggi oaivvilda ahte Alimusrievttis vuhtto čielga miellaguoddu maid dovdat áiggi rájes go dáruiduhttinpolitihka geavahuvvui aktiivvalaš reaidun badjelgeahččat sámi kultuvrra, giela ja servodateallima».
Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket, fremmet følgende forslag:
Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket, ovddidii čuovvovaš evttohusa:
Forslaget erstatter rådets forslag i sin helhet.
Evttohus galgá ollásit biddjojuvvot ráđi evttohusa sadjái.
Samer lever i Norge i dag i tett sameksistens med resten av den norske befolkning, og er avhengig av at staten tar hensyn til samisk samfunnsliv, næring og kultur gjennom lover, forvaltning og sitt tjenestetilbud.
Sápmelaččat ellet otne lahkalagaid eará Norgga álbmogiin, ja lea gitta das man muddui stáhta vuhtii váldá sámi servodateallima, ealáhusaid ja kultuvrra lágaid, hálddašeami ja bálvalusfálaldagaid bokte.
Sametinget er avhengig av gode økonomiske og juridiske rammebetingelser for å kunne ivareta de samiske interessene.
Sámediggi lea gitta buriid ekonomalaš ja juridihkalaš rámmaeavttuin jos galgá nagodit gozihit sámi beroštumiid.
Norge er et rikt land, hvor grunnleggende velferdsgoder fungerer for store deler av befolkningen.
Norga lea rikkis riika gos deaŧalaš čálgobuorit doibmet stuorra oassái álbmogis.
Det er likevel flere elementer som berører den samiske befolkning, hvor det fortsatt er behov for likeverdige tjenester og muligheter for å utøve sin kultur, språk, næring og samfunnsliv.
Dattege leat máŋga beali mat gusket sámi álbmogii gokko ain lea dárbu ovttaárvosaš bálvalusaide ja vejolašvuhtii doaimmahit kultuvrra, giela, ealáhusaid ja servodateallima.
Noen av disse temaene er av en slik karakter at de bør prioriteres, før viktige samiske næringer og kultur går tapt.
Muhtun dáin fáttáin leat dakkárat maid galggašii vuoruhit ovdal go deaŧalaš sámi ealáhusat ja kultuvra láhppo.
· Samisk utmarksbruk og næring har lange tradisjoner i nordområdene, og naturbruken er sterkt knyttet til samisk kultur og kunnskapsgrunnlaget for kulturen.
· Sámi meahcásteamis ja ealáhusain leat guhkes árbevierut davveguovlluin, ja luonddugeavaheapmi lea nannosit čadnojuvvon sámi kultuvrii ja kultuvrra máhttovuđđui.
Gjennom ulikt regelverk legges det urimelige begrensninger på utmarks- og naturbruken.
Iešguđel njuolggadusat bidjet eahpegovttolaš ráddjejumiid meahcce- ja luonddugeavaheapmái.
Dette har stor negativ effekt på samisk kultur og natur- og kulturkunnskap.
Dat buktá hui heajos váikkuhusaid sámi kultuvrii ja luonddu- ja kulturmáhttui.
Skal samekulturen overleve, er det behov for at staten tar utmarkshøsting og utmarksbruk, både som enkeltpersoners behov for høsting, og utmarksnæringsutøvernes behov for ferdsel og bruk av naturen.
Jus sámekultuvra galggašii seailut, de lea deaŧalaš ahte stáhta atná meahcceriggodagaid viežžama ja meahccegeavaheami, sihke ovttaskas olbmo dárbun meahcis viežžat ja meahcceealáhusdolliid dárbun johtit meahcis ja meahci geavahit.