pere/sami_parallel huggingface dataset:
Språk vil også ha betydning for vår motoriske, sosiale og emosjonelle utvikling.
Gielas lea maid mearkkašupmi min motorihkalaš, sosiála ja dovdduide guoski ovdáneapmái.
Språk er med andre ord avgjørende for oss mennesker.
Nuppe láhkai daddjojuvvon lea giella mearrideaddjin midjiide olbmuide.
Vi kan lære ett eller flere språk i løpet av livet.
Mii sáhttit oahppat ovtta dahje máŋga giela eallinagisteamet.
Felles for oss alle er at god språkopplæring vil ha betydning for resten av livet.
Midjiide buohkaide lea dat oktasaš ahte buorre giellaoahpahusas lea mearkkašupmi olles eallinahkái.
Samiske språk er viktig for den enkelte språkbruker, for den samiske befolkningen og for utviklingen av det samiske samfunnet.
Sámegielain lea stuorra mearkkašupmi ovttaskas giellageavaheaddjái, sámi álbmogii ja sámi servodaga ovddideapmái.
Samiske språk handler ikke bare om kommunikasjon, men er nært knyttet til samisk identitet, kulturarv og tilhørighet.
Sámegielain ii leat dušše sáhka gulahallamis, muhto dain lea lagas čatnaseapmi sámi identitehtii, kulturárbái ja gullevašvuhtii.
Samiske språk er et symbol på vårt felleskap, vår arv og vårt bånd til våre forfedre.
Sámegielat govvidit min oktavuođa, min árbbi ja čanasteami min máttuide.
Gjennom språket vokser det frem en tilhørighet, uavhengig av hvilket samisk språk man behersker eller hvor lite eller hvor mye man behersker språket.
Giella duddjo gullevašvuođa, beroškeahttá das guđe sámegiela mii máhttit dahje man ollu dahje unnán mii giela máhttit.
Samisk språkpolitikk handler derfor både om å ta tilbake et tapt språk, og utvikling av samiske språk i de områder hvor samisk brukes i dagliglivet.
Danne lea sámi giellapolitihkas sáhka sihke das ahte váidit ruovttoluotta massojuvvon giela ja das ahte ovddidit sámegielaid dain guovlluin gos sámegiella geavahuvvo beaivválaččat.
Til tross for ulike språksituasjoner binder språket oss sammen gjennom et felles ønske om bevaring, utvikling og styrking av samiske språk.
Vaikke vel gielladilit leat iešguđetláganat, de giella čatná min oktii dan oktasaš sávaldaga bokte ahte mii háliidit gáhttet, ovddidit ja nannet sámegiela.
Samisk språkpolitikk handler også om rammebetingelser, lovreguleringer og om hverdagen for språkbrukere.
Sámi giellapolitihkas lea maid sáhka rámmaeavttuin, láhkareguleremiin ja giellageavaheddjiid árgabeaivvis.
Samiske språk berører alle samfunnsområder, og en god språkpolitikk må gjenspeile dette.
Sámegiella guoská buot servodatsurggiide, ja dat ferte buori giellapolitihkas oidnot.
Sametinget ønsker at samiske språk høres, brukes og synes i samfunnet, og Sametingets språkstrategi – Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten legger fokus på synliggjøring, utvikling, rekruttering og kompetanseheving på alle nivå.
Sámediggi háliida ahte sámegielat galget gullot, geavahuvvot ja oidnot servodagas, ja Sámedikki giellastrategiija – Giellalokten čalmmustahttá oainnusmahttima, ovddideami, rekrutterema ja gealboloktema buot dásiin.
Det vil være en særlig satsning på språktilbud for barn og unge.
Erenoamážit áŋgiruššat giellafálaldagaiguin mánáide ja nuoraide.
Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten setter også fokus på samarbeid og samordning mellom institusjoner, organer og organisasjoner som jobber med samiske språk.
Giellalokten čalmmustahttá maiddái ovttasbarggu ja ovttastahttima daid ásahusaid, orgánaid ja organisašuvnnaid gaskka mat barget sámegielaiguin.
I arbeidet med dette dokumentet vektlegges behovene i samfunnet.
Dán dokumeanttas deattuhuvvojit servodaga dárbbut.
Språkutvalget har i VAT 2016:18 Vájmo giella redegjort for situasjonen for de samiske språkene og pekt på en rekke utfordringer språkene står ovenfor.
Giellalávdegoddi lea dokumeanttastis NAČ 2016:18 Váibmogiella, čilgen sámegielaid dili ja čujuhan máŋga hástalusa gielaid ektui.
Rapporten konkluderer med at det er behov for innsats for de samiske språkene på ulike nivåer i samfunnet, og det legges særlig vekt på barn og unges språkrettigheter.
Raportta loahppacealkámuš lea ahte sámegielaiguin ferte áŋgiruššat servodaga iešguđet dásiin, ja erenoamážit deattuhuvvojit mánáid ja nuoraid giellavuoigatvuođat.
Dette dokumentet tar utgangspunkt i språkutvalgets rapport, og vil således ikke omtale språksituasjonen eller dagens utfordringer.
Dán dokumeanttas lea giellalávdegotti raporta vuođđun, ja danne ii válddat gielladili ii ge dálá hástalusaid.
Våre erfaringer fra språkarbeidet, er at språk engasjerer og berører alle.
Min vásáhusat giellabarggus lea ahte giella beroštahttá buohkaid ja guoská buohkaide.
VAT 2016:18 Vájmo giella var ute til bred høring, og det kom inn over 100 høringsuttalelser til rapporten.
NAČ 2016:18 Váibmogiella lei viiddes gulaskuddamis, ja raportii bohte badjel 100 gulaskuddancealkámuša.
Sametinget ser viktigheten av å involvere det samiske samfunnet i arbeidet med samiske språk, og engasjerte deltakere fra ulike samiske miljø har gitt oss råd og innspill til dette dokumentet gjennom åpne innspills møter høsten 2018.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš oažžut sámi servodaga mielde bargui sámegielaiguin, ja iešguđet sámi birrasiid berošteaddjit leat buktán midjiide rávvagiid ja evttohusaid dán dokumentii rabas árvalusčoahkkimiin 2018 čavčča.
Det har også vært mulig å sende inn skriftlige innspill.
Lea maiddái leamaš vejolaš sáddet čálalaš árvalusaid.
I tillegg har Sametingets eldreråd og Sametingets ungdomspolitiske utvalg bidratt med synspunkter, råd og forslag i dette arbeidet.
Dasa lassin lea Sámedikki vuorrasiid ráđđi ja Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi ovddidan oainnuid, rávvagiid ja evttohusaid dán bargui.
Hensikten med denne strategien er å samle alle gode forslag til tiltak fra Vájmo giella, våre egne erfaringer og eksisterende tiltak i en helhetlig språksatsning.
Dán strategiija áigumuš lea čohkket buot Váibmogiela buriid doaibmabidjoevttohusaid, iežamet vásáhusaid ja dálá doaibmabijuid ollislaš giellaáŋgiruššamii.
VAT 2016:18 Vájmo giella inneholder 104 forslag til tiltak.
Dokumeanttas NAČ 2016:18 Váibmogiella leat 104 doaibmabidjoevttohusa.
Noen av disse kan Sametinget følge opp alene, andre tiltak krever nært samarbeid med blant annet nasjonale myndigheter.
Dain sáhttá Sámediggi okto čuovvulit muhtuma, eará doaibmabijut gáibidit lagas ovttasbarggu earet eará nationála eiseválddiiguin.
Rapporten inneholder også en rekke forslag til lovendringer.
Raporttas leat maiddái máŋga láhkarievdadusevttohusa.
Regjeringen er i gang med oppfølging av rapporten og har startet utarbeidelse av lovproposisjon med tilhørende meldingsdel.
Ráđđehus lea dál čuovvuleamen raportta ja lea hábmegoahtán láhkaevttohusa oktan gullevaš dieđáhusosiin.
Sametinget vil i dialog med berørte departement arbeide videre med forslagene til lovendringer gjennom konsultasjonsprosesser.
Sámediggi áigu guladettiin guoskevaš departemeanttaiguin bargat viidáseappot láhkarievdadusevttohusaiguin konsultašuvdnaproseassaid bokte.
Forslag til lovendringer vil derfor ikke omtales i dette dokumentet.
Danne eat válddat láhkarievdadusevttohusaid dán dokumeanttas.
Sametingets språkstrategi- Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten vil berøre ulike nivå innenfor flere samfunnsområder.
Sámedikki giellastrategiija - Giellalokten guoskkaha iešguđet dásiid máŋgga servodatsuorggis.
Et helhetlig språkløft innebærer at Sametinget er avhengig av bistand fra hele samfunnet for å lykkes med dette arbeidet, og vi vil ta kontakt og inngå samarbeid med både offentlige og private aktører, næringsliv, kunnskapsinstitusjoner, kommunal og offentlig forvaltning, Sametingene i Sverige og Finland og ulike departementer.
Ollislaš giellalokten mearkkaša ahte Sámediggi dárbbaša veahki olles servodagas jus galggaš lihkostuvvat dáinna bargguin, ja mii áigut váldit oktavuođa ja ovttasbargat sihke almmolaš ja priváhta oassálastiiguin, ealáhuseallimiin, máhttoásahusaiguin, gielddalaš ja almmolaš hálddašemiiguin, Ruoŧa ja Suoma bealde sámedikkiiguin ja iešguđet departemeanttaiguin.
I denne strategien har vi 3 hovedinnsatsområder, som igjen er inndelt i ulike satsninger.
Dán strategiijas mis leat 3 váldoáŋgiruššansuorggi, main fas leat iešguđet áŋgiruššamat.
For hver satsning har vi en rekke konkrete tiltak.
Juohke áŋgiruššamii gullet máŋga konkrehta doaibmabiju.
De tiltak og ordninger Sametinget ikke kan gjennomføre alene, eller ikke har myndighet over, er samlet i innsatsområde 2. Dette gjelder blant annet samisk språkområde, som Sametingets plenum behandlet i september 2018.
Daid doaibmabijuid ja ortnegiid maid Sámediggi okto ii sáhte čađahit, dahje ii leat hálddašanváldi daid ektui, leat čohkkejuvvon áŋgiruššansuorgái 2. Dat guoská earret eará sámi giellaguovlluide, maid Sámedikki dievasčoahkkin meannudii 2018 čavčča.
Sametingets plenumsvedtak vil ligge til grunn for de videre konsultasjoner med regjeringen.
Sámedikki dievasčoahkkinmearrádus galgá leat vuođđun viidásat konsultašuvnnaide Ráđđehusain.
Sametingets språkstrategi – Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten har til hensikt å skape et solid løft for de samiske språkene i hele samfunnet.
Sámedikki giellastrategiija – Giellaloktema áigumuš lea váikkuhit nana loktema sámegielaid várás olles servodagas.
Vårt grunnsyn er at samisk og norsk skal være likestilte og likeverdige språk.
Min vuođđooaidnu lea ahte sámegiella ja dárogiella galget leat ovttadássásaš ja ovttaárvosaš gielat.
For å nå et slikt mål vil det være behov for en solid språksatsning på alle samfunnsområder.
Juksan dihtii dakkár mihttomeari dárbbašuvvo nana áŋgiruššan buot servodatsurggiin.
Denne strategien skal vise en tydelig retning for språkpolitikken, og har som mål å gi en varig endring i samfunnet.
Dát strategiija galgá čájehit čielgasit guđe guvlui giellapolitihkka galgá ovddiduvvot, ja ulbmilin lea rievdadit servodaga bistevaččat.
Vår visjon
Min višuvdna
Samiske språk er naturlige, samfunnsbærende og levende språk
Sámegielat leat lunddolaš, servodatguoddi ja ealli gielat
Vår visjon er at samiske språk skal være en naturlig del av samfunnet, og at alle skal gis mulighet til å høre, se og bruke samiske språk på alle samfunnsområder.
Min višuvdna lea ahte sámegielat galget lunddolaččat gullat servodahkii, ja ahte buohkain galgá leat vejolašvuohta gullat, oaidnit ja geavahit sámegielaid buot servodatsurggiin.
Samiske språk skal være en naturlig del av hverdagen for både samisk -og norsktalende.
Sámegielat galget lunddolaččat gullat sihke sáme- ja dárogielagiid juohkebeaivválaš dillái.
Vår viktigste oppgave i dette arbeidet vil være å skape rom for samiske språk.
Min deaŧaleamos doaibma dán barggus lea láhčit saji sámegielaide.
Det innebærer at vi må legge til rette for opplæring i samisk, bruk av samisk på alle arenaer i samfunnet, vi må ha gode rammebetingelser og et lovverk som sikrer rett til bruk av samiske språk.
Dat mearkkaša ahte mii fertet saji láhčit sámegieloahpahussii ja sámegiela geavaheapmái buot servodaga arenain, mis fertejit leat buorit rámmaeavttut ja dakkár lágat mat sihkkarastet vuoigatvuođa geavahit sámegielaid.
Vi vil skape rom for samiske språk gjennom ulike satsninger, som vil kreve både menneskelige og økonomiske ressurser, språkfaglig utvikling og endring av dagens rammeverk.
Mii áigut láhčit saji sámegielaide iešguđet áŋgiruššamiid bokte, mat gáibidit sihke olmmošlaš ja ekonomalaš resurssaid, giellafágalaš ovddideami ja dálá rámmaid rievdadeami.
Vi vil at alle samiske språk skal ha gode utviklingsmuligheter, og at vår språkpolitikk skal bidra til vekst og utvikling av de samiske språkene med utgangspunkt i språksituasjonen i de ulike språkområdene.
Mii háliidit buohkat ahte buot sámegielain galget leat buorit ovdánanvejolašvuođat, ja ahte min politihkka galgá váikkuhit dasa ahte sámegielat ahtanuššet ja ovddiduvvojit iešguđet giellaguovlluid gielladili vuođul.
Vi vet at situasjonen for de samiske språkene er forskjellig i de ulike språkområdene, og det er avgjørende at den fremtidige språkpolitikken har dette som utgangspunkt.
Mii diehtit ahte sámegielaid dilli lea iešguđetlágan iešguđet giellaguovlluin, ja mearrideaddjin lea ahte dat lea vuođđun boahttevaš giellapolitihkkii.
Samiske språk er mangfoldige, og både geografisk utbredelse, antall språkbrukere og mulighet for bruk av samiske språk er forskjellige.
Sámegielat leat máŋggabealagat, ja sihke geográfalaš lávdan, giellageavaheddjiid lohku ja vejolašvuohta geavahit giela lea iešguđet láhkai.
Mens samiske språk i noen områder er i en vitaliserings – og utviklingssituasjon, er språkene i andre områder majoritetsspråk og brukes som naturlig kommunikasjonsspråk i dagliglivet.
Muhtun guovlluin leat sámegielat ealáskahttin- ja ovdánandilis, go fas eará sajiin leat eanetlohkodilis ja geavahuvvojit lunddolaš gulahallangiellan beaivválaččat.
Vår oppgave er å legge til rette for at alle samiske språk, uavhengig av hvilken språksituasjon språket er i, styrkes og utvikles.
Min bargun lea láhčit saji buot sámegielaid nannemii ja ovddideapmái, beroškeahttá makkár gielladilis dat leat.
Dette gjør vi best i nært samarbeid med de ulike språkmiljøene.
Dan mii dahkat buoremusat lagas ovttasbargguin iešguđet giellabirrasiiguin.
Vår språkpolitikk skal legge grunnlag for synlige og levende samiske språk.
Min giellapolitihkka galgá ráhkadit vuođu oidnosis ja ealli sámegielaide.
Styrking og utvikling av samiske språk er grenseoverskridende arbeid, og samarbeid over landegrenser og med andre aktører står sentralt i dette arbeidet.
Sámegielaid nannen ja ovddideapmi lea rádjarasttideaddji bargu, ja ovttasbargu riikarájáid rastá ja eará aktevrraiguin lea guovddážis dán barggus.
Språkpolitikk er også samepolitikk som omfatter kultur, helse, opplæring, tradisjonelle næringer, justis og barn og unge.
Giellapolitihkka lea maid sámepolitihkka masa gullet kultuvra, dearvvašvuohta, oahpahus, árbevirolaš ealáhusat, juridihkka ja mánát ja nuorat.
Språk omfatter alle områder i samfunnet, og vil derfor være et felles ansvar på tvers av sektorer.
Giella guoská buot servodatsurggiide, ja danne dat lea buot surggiid oktasaš ovddasvástádus.
For å sikre samiske språk som fullverdige og samfunnsbærende språk på norsk side av Sápmi er språkpolitikken sektorovergripende.
Sihkkarastimis sámegielaid ollesárvosaš ja servodatguoddi giellan Norgga beale Sámis galgá giellapolitihkka guoskat buot surggiide.
Det vil si at alle med ansvar for politikkutvikling og myndighetsutøvelse må ta språkpolitiske hensyn når de utformer og gjennomfører egen sektorpolitikk.
Dat mearkkaša ahte buohkat geain lea ovddasvástádus politihka ovddideamis ja válddi geavaheamis, fertejit vuhtiiváldit giellapolitihkalaš beroštumiid go hábmejit ja čađahit iežaset suorggi politihka.
Med en helhetlig og samstemt språkpolitikk der nasjonale, regionale og kommunale myndigheter og andre aktører spiller på lag, skal vi legge til rette for at de samiske språkene blir naturlige og levende språk i samfunnet.
Ollislaš ja ovttamielalaš giellapolitihkain mas nationála, regionála ja gielddalaš eiseválddit ja eará aktevrrat barget ovttas, mii áigut sámegielaide láhčit saji lunddolaš ja ealli giellan servodagas.
Vi skal skape vekst, arbeidsplasser, synlige samiske språk og solide språkmiljø.
Mii áigut buktit ovdánahttima, bargosajiid, sámegielaid mat oidnojit ja nana giellabirrasiid.
Oppbygging av robuste språkmiljø gir gode opplæringsmuligheter og skaper rom for utvikling av samiske språk, som igjen er med på å sikre fremtidige språkbrukere.
Nana giellabirrasiid huksen buktá buriid oahpahusvejolašvuođaid ja láhčá saji sámegielaid ovddideapmái, mii fas lea mielde sihkkarastimin boahttevaš giellageavaheddjiid.
Våre veivalg for fremtidig utvikling av samiske språk skal legge til rette for økt språkaktivitet gjennom involvering av aktører i hele samfunnet.
Sámegielaid boahtteáiggi ovddideamis galget min válljemat saji láhčit eanet gielladoaimmaide olles servodaga aktevrraid involveremiin.
For vi har tro på at samiske og norsk språk skal kunne være likestilte og likeverdige språk i samfunnet, og at språkene kan styrkes og utvikles side om side.
Mii han jáhkkit ahte sámegielat ja dárogiella galget sáhttit leat ovttadássásaš ja dásseárvosaš gielat servodagas, ja ahte gielat sáhttet nanusmuvvat ja ovdánit bálddalagaid.
Vi har over lang tid bygget opp kunnskap og erfaring som gjør oss rustet til å ta en ledende rolle i arbeidet for styrking og utvikling av samiske språk.
Mii leat guhkit áiggi háhkan máhtu ja vásáhusaid mat dahket min gearggusin njunnošis bargat sámegielaid nannemiin ja ovddidemiin.
Vi vet veien, og vil trenge din og samfunnets selskap på ferden.
Mii diehtit gosa áigut, ja mii dárbbašit duinna ja servodagain fárrolagaid mátkkoštit.
Alle de samiske språkene på norsk side av Sápmi defineres som truede eller særlig truede språk i UNESCOs liste over truede språk.
Buot sámegielat Norgga beale Sámis definerejuvvojit áitojuvvon dahje erenoamážit áitojuvvon giellan UNESCO áitojuvvon gielaid listtus.
I Finnmark er det to kommuner hvor samisk er majoritetsspråket, mens i de resterende kommunene i landet er de samiske språkene i en minoritetssituasjon.
Finnmárkkus leat guokte gieldda gos sámegiella lea eanetlohkogiella, ja buot eará gielddain riikkas leat sámegielat unnitlohkodilis.
Samisk språkutvalg konkluderer i sin utredning at “dersom alle de samiske språkene skal kunne overleve, og Norge skal kunne overholde sine internasjonale forpliktelser, kreves en kraftinnsats fra staten og alle involverte offentlige- og private aktører”.
Sámi giellalávdegotti čielggadusa loahppacealkámuš lea ahte jus buot sámegielat galget ceavzit, ja Norga galgá sáhttit ollašuhttit iežas riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid, de dárbbašuvvo nana áŋgiruššan stáhta ja buot guoskevaš almmolaš ja priváhta aktevrrain.
Utredningen viser at det er et stort behov for innsats for de samiske språkene på ulike nivåer i samfunnet og at det legges særlig vekt på barn og unges språkrettigheter.
Čielggadus čájeha ahte lea stuorra dárbu áŋgiruššamii sámegielaid beali servodaga iešguđet dásiin ja erenoamážit deattuhuvvojit mánáid ja nuoraid giellavuoigatvuođat.
Sentrale aktører i en helhetlig språkpolitikk
Dievaslaš giellapolitihka guovddáš aktevrrat
Sametinget vil styrke og utvikle samiske språk gjennom en helhetlig språksatsning hvor innsats rettes mot alle nivåer innenfor alle samfunnsområder.
Sámediggi áigu nannet ja ovddidit sámegielaid ollislaš giellaáŋgiruššama bokte mas áŋgiruššat buot dásiid ektui buot servodatsurggiin.
For at vi skal lykkes i dette arbeidet må all språkinnsats ses i sammenheng og bygge på hverandre.
Jus mii galgat lihkostuvvat dáinna bargguin, de ferte buot giellaáŋgiruššamiid ovttas árvvoštallat ja oktii čatnat.
Språkpolitikken må dra i samme retning, enten det skjer i de samiske språkmiljø eller institusjoner lokalt, regionalt, nasjonalt eller internasjonalt.
Giellapolitihkka ferte doalvut seamma guvlui, leš dal sámi giellabirrasiin dahje báikkálaš, regionála, nationála dahje riikkaidgaskasaš ásahusain.
Det grenseoverskridende samarbeidet skal sikre at de samiske språkene utvikles og styrkes i samme retning.
Rádjarasttideaddji ovttasbargu galgá sihkkarastit ahte sámegielat ovddiduvvojit ja nannejuvvojit seamma guvlui.
Vi ønsker ikke en utvikling hvor skriftspråk eller terminologiutvikling går i ulike retninger.
Mii eat háliit dakkár ovdáneami mas čállingiella ja terminologiija ovddiduvvojit iešguđet guvlui.
Samarbeid over landegrenser vil også styrke språktilbud for befolkningen.
Ovttasbargu riikarájáid rastá nanne maiddái giellafálaldagaid álbmogii.
Opplæringstilbud, medietilbud, litteratur og terminologiutvikling er områder hvor det må tilrettelegges for økt samarbeid.
Oahpahusfálaldagat, mediafálaldagat, girjjálašvuohta ja terminologiijaovddideapmi leat dakkár suorggit gos ovttasbarggu ferte buorebut láhččit.
Nasjonalt må innsatsen for samiske språk på områder som synliggjøring, kompetanseheving og rekruttering bidra til målene i Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten.
Sisriikkalaččat galgá áŋgiruššan sámegielaiguin dakkár surggiin go oainnusmahttin, gealbolokten ja rekrutteren leat mielde ollašuhttimin Giellaoktema mihttomeriid.
Det er behov for koordinering mellom sektorer og aktører som berører samiske språk.
Koordineren dárbbašuvvo dakkár surggiid ja aktevrraid gaskka mat gusket sámegielaide.
Staten har gjennom ulike departementer, statlige virksomheter, etater og institusjoner, inkludert fylkesmannen ansvar for at sektorer bidrar til styrking og utvikling av samiske språk.
Stáhtas lea iešguđet departemeanttaid, stáhtalaš doaimmahagaid, etáhtaid ja ásahusaid bokte, oktan fylkkamánniin, ovddasvástádus das ahte suorggit leat mielde nannemin ja ovddideamen sámegielaid.
Regjeringen er en viktig samarbeidspartner i språkpolitikken, og har på linje med Sametinget et ansvar for styrking og utvikling av samiske språk.
Ráđđehus lea deaŧalaš ovttasbargobealli giellapolitihkas, ja das lea seamma láhkai go Sámedikkis ovddasvástádus sámegielaid nannemis ja ovddideamis.
Gjennom Grunnloven er staten forpliktet til å sikre den enkeltes rett til bruk av samiske språk.
Vuođđolága bokte lea stáhta geatnegahttojuvvon sihkkarastit juohkehačča vuoigatvuođa geavahit sámegiela.
Rollefordeling mellom Sametinget og regjeringen har i noen tilfeller vært uklar.
Rollajuohkin Sámedikki ja Ráđđehusa gaskka lea muhtumin leamaš eahpečielggas.
Samtidig som Sametinget har det overordnede ansvaret for styrking og utvikling av samiske språk, spiller regjeringen en viktig rolle i utøvelsen av dette ansvaret.
Seammás go Sámedikkis lea bajimus ovddasvástádus sámegielaid nannemis ja ovddideamis, lea Ráđđehusas deaŧalaš rolla ovddasvástádusa doaimmaheamis.
Sametinget har ingen formell myndighet til å pålegge andre institusjoner å utarbeide tiltak som styrker og utvikler samiske språk.
Sámedikkis ii leat makkárge formálalaš váldi geatnegahttit eará ásahusaid ráhkadit doaibmabijuid mat nannejit ja ovddidit sámegielaid.
Sametinget alene kan heller ikke foreta lovendringer uten nær dialog og oppfølging av regjeringen gjennom stortingsproposisjoner.
Sámediggi ii okto sáhte rievdadit lágaid ge almmá lagas gulahallama ja čuovvuleami haga Ráđđehusain stuorradiggeproposišuvnnaiguin.
Fylkeskommunene er gitt en bred samfunnsutvikler- og planleggingsrolle som innebærer ansvar for koordinering og utvikling i egen region.
Fylkkagielddat leat ožžon viiddes servodatovddidan- ja plánenrolla mii mielddisbuktá ovddasvástádusa koordineremis ja ovddideamis iežaset regiovnnas.
Gjennom sitt ansvar for videregående opplæring, fagskoler, regionale forskingsfond, kompetanse- og næringsutvikling har fylkeskommunene oppgaver med stor betydning for utvikling av samiske språk.
Ovddasvástádusas bokte joatkkaoahpahusas, fágaskuvllain, regionála dutkanfoanddain, gealbo- ja ealáhusovddideamis leat fylkkagielddain dakkár barggut main lea stuorra mearkkašupmi sámegielaid ovddideapmái.
Sametinget og fylkeskommunene har inngått samarbeidsavtaler om styrking og utvikling av samiske språk, kultur og samfunnsliv.
Sámediggi ja fylkkagielddat leat dahkan ovttasbargošiehtadusaid nannen ja ovddidan dihtii sámegielaid, sámi kultuvrra ja sámi servodateallima.
Disse er viktige redskap i det videre arbeidet for å styrke samiske språk i regionen.
Dat leat deaŧalaš reaiddut regiovnna boahttevaš barggus sámegielaid nannemis.
Kommunene er gitt en sentral rolle for lokal planlegging og samfunnsutvikling.
Gielddat leat ožžon deaŧalaš rolla báikkálaš plánemis ja servodatovddideamis.
Kommunene har ansvaret for lokal næringsutvikling, barnehagetilbud, helsetjenester, grunnskoleopplæring, kulturtilbud og andre tilbud for barn og unge.
Gielddain lea ovddasvástádus báikkálaš ealáhusovddideamis, mánáidgárdefálaldagain, dearvvašvuođabálvalusain, vuođđoskuvlaoahpahusas, kulturfálaldagain ja eará fálaldagain mánáide ja nuoraide.
Kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk har i tillegg en rekke forpliktelser gjennom sameloven til å sikre befolkningens rett til opplæring og bruk av samiske språk.
Sámegiela hálddašanguovllu gielddain leat dasa lassin máŋga geatnegasvuođa sámelága bokte sihkkarastit álbmogii vuoigatvuođa sámegiela oahppat ja geavahit.
Gjennom samarbeidsavtaler mellom kommunen og Sametinget forplikter kommunen seg til aktivt bidra til styrking og utvikling av samiske språk lokalt.
Gieldda ja Sámedikki gaskasaš ovttasbargošiehtadusa bokte lea gielda geatnegahttojuvvon árjjalaččat leat mielde nannemin ja ovddideamen sámegielaid báikkálaččat.
Gjennom Sametingets tilskuddsordning for tospråklighetstilskudd utarbeider kommunene 3-årige aktivitetsplaner.
Sámedikki guovttegielatvuođa doarjjaortnegiin gielddat ráhkadit 3-jahkásaš doaibmaplánaid.
Disse planene er viktige redskaper i arbeidet for lokalt språkaktivitet.
Dát plánat leat deaŧalaš reaiddut báikkálaš barggus gielladoaimmaiguin.
De samiske språksentrene og andre lokale aktører som arbeider for styrking og utvikling av samiske språk er Sametingets viktigste samarbeidspartnere lokalt.
Sámi giellaguovddážat ja eará báikkálaš aktevrrat mat barget sámegielaid nannemin ja ovddidemiin, leat Sámedikki deaŧaleamos báikkálaš ovttasbargoguoimmit.
Språksentrenes arbeid for å skape gode språkarenaer og opplæringstilbud spiller en viktig rolle i arbeidet med å skape robuste språkmiljø.
Giellaguovddážiid bargu buriid giellaarenaid ja oahpahusfálaldagaid láhčimiin lea deaŧalaš nana giellabirrasiid ráhkadeamis.
Gjennom 3-årige aktivitetsplaner setter språksentrene seg langsiktige mål for språkarbeidet, og disse er gode redskaper i arbeidet for å utvikle samiske språk i virkeområdet.
3jahkásaš doaibmaplánaiguin giellaguovddážat bidjet alcceseaset guhkesáiggi mihttomeriid giellabargui, ja dat leat buorit reaiddut sámegielaid ovddideapmái doaibmaguovllus.
Andre samiske institusjoner, organisasjoner og aktører spiller en viktig samfunnsrolle, og er med på å forme det samiske samfunnet.
Eará sámi ásahusain, organisašuvnnain ja aktevrrain lea deaŧalaš rolla servodagas, ja sii leat mielde hábmemin sámi servodaga.
Det vil være viktig for Sametinget at disse institusjonene, organisasjonene og aktørene aktivt tar del i arbeidet for å styrke og utvikle samiske språk lokalt, regionalt og nasjonalt.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte dát ásahusat, organisašuvnnat ja aktevrrat árjjalaččat servet sámegielaid nannemii ja ovddideapmái báikkálaččat, regionálalaččat ja nationálalaččat.
Disse er også viktige samarbeidspartene, og Sametinget har gode erfaringer med samarbeidstiltak med ulike institusjoner.
Dat leat maid deaŧalaš ovttasbargoguoimmit, ja Sámedikkis leat buorit vásáhusat ovttasbargodoaibmabijuid ektui iešguđet ásahusaiguin.
Sámi allaskuvla, UiT Norges arktiske universitet, Nord Universitet, Nasjonalt senter for samisk i opplæringa, de samiske videregående skolene med flere er viktig samarbeidspartnere.
Sámi allaskuvla, UiT Norgga árktalaš universitehta, Davvi universitehta, Sámi lohkanguovddáš, sámi joatkkaskuvllat ja earát leat deaŧalaš ovttasbargoguoimmit.
Målene i Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten
Giellaloktema mihttomearit
Sametingets språkpolitikk bygger på et langsiktig arbeid og på oppfølgingen av VAT 2016:18 Vájmo giella.
Sámedikki giellabargu lea vuođđuduvvon guhkesáiggi bargui ja čuovvula NAČ 2016:18 Váibmogiella.
Våre strategier for samiske språk vil være Sametingets styringsdokument i det videre arbeidet for oppfølging av Vájmo giella.
Min strategiijat sámegielaid várás galgá leat Sámedikki stivrendokumeanta Váibmogiela viidásat čuovvuleapmái.
De overordnede målene for Sametingets språkstrategi – Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten er: · Likestilte og likeverdige språk · Synlige og samfunnsbærende språk
Bajimus mihttomearit Sámedikki giellastrategiijii – Giellaloktemii leat: · Ovttadássásaš ja ovttaárvosaš gielat · Oidnosis ja servodatguoddi gielat
I denne strategien legges det vekt på overordnede 3 innsatsområder: · Språktilbud for barn og unge · Synliggjøring og samarbeid · Rekruttering og kompetanseheving
Dán strategiijas deattuhuvvojit 3 bajimus áŋgiruššansuorggi: · Giellafálaldagat mánáide ja nuoraide · Oainnusmahttin ja ovttasbargu · Rekrutteren ja gealbolokten
1. Innsatsområde: Språktilbud for barn og unge
Áŋgiruššansuorgi: Giellafálaldagat mánáide ja nuoraide
Mål: Barn og unge har tilgang til samiske språk i sin hverdag
Mihttomearri: Mánáide ja nuoraide leat sámegielat olámuttus juohkebeaivválaš dilis
Språk er lek, kommunikasjon, utforskning og forståelse.
Giella lea stoahkan, gulahallan, guorahallan ja áddejupmi.
Språk er å uttrykke seg, delta i samfunnet og forteller hvem du er.
Gielain sáhttá ovdanbuktit jurdagiid, searvat servodahkii ja muitalit gii don leat.
Språk er minner og noe som samler oss. Språk er mestring, gir trøst og mot, og åpner for livslang læring.
Giella lea muittut ja juoga mii čohkke min. Giella lea hálddašeapmi, dat jeđđe ja jálosmáhttá, ja rahpá vejolašvuođa eallinahkeoahppamii.
Å gi barn og unge tilgang til språk er derfor en av våre viktigste oppgaver.
Danne lea okta min deaŧaleamos bargguin dahkat giela olámuddui mánáide ja nuoraide.
Barn lærer språk fra de blir født, og foreldre og familie er barns nærmeste samarbeidspartnere i språkinnlæringen.
Mánát ohppet giela dan rájes go riegádit, ja váhnemat ja bearaš leat máná lagamus ovttasbargoguoimmit giellaoahppamis.
Det språklige fundamentet legges i barneårene, der gode og trygge støttespillere og voksenrelasjoner er viktig for barnas språkopplæring.
Gielalaš vuođđu ráhkaduvvo mánnán, ja buorit ja oadjebas doarjagat ja gaskavuođat rávesolbmuide leat deaŧalaččat máná giellaoahpahussii.
Det er derfor en forutsetning at barn hører og bruker samiske språk i barnehage, skole og ellers i hverdagen.
Danne lea eaktun ahte mánát gullet ja geavahit sámegielaid mánáidgárddis, skuvllas ja muđui árgabeaivvis.
Språkteorier vektlegger viktigheten av utviklingen av barns begrepsforståelse, ordforråd, setningsoppbygging og språkbruk fra de er små.
Giellateoriijat deattuhit man deaŧalaš dat lea ahte máná doabaáddejupmi, sátnerádju, cealkkaráhkadeapmi ja giellageavaheapmi ovddiduvvo dan rájes juo go sii leat smávvát.
Barns språkinnlæring legger grunnlaget for hele livet, og et godt språkmiljø spiller på denne måten en avgjørende rolle for språkinnlæringa.
Mánáid giellaoahppan bidjá vuođu olles eallimii, ja buorre giellabiras lea danne áibbas deaŧalaš giellaoahppamii.
Vår hovedoppgave vil være å bygge robuste og gode språkmiljø, som skaper mulighet for opplæring og bruk av språket i lokalmiljøet.
Min váldobargun lea hukset nana ja buriid giellabirrasiid, mat dahket vejolažžan giela oahppat ja geavahit báikkálaš birrasis.
1. Opplæringstilbud for barn og unge
Oahpahusfálaldagat mánáide ja nuoraide
Opplæring i samiske språk må oppleves som interessant, motiverende og lærerik for barnet, og opplæringen må være av høy kvalitet.
Sámegielaid oahppan ferte vásihuvvot miellagiddevažžan, movttiidahttin ja dan vearan mánnái, ja oahpahusas ferte leat buorre kvalitehta.
Rekruttering, kompetanseheving og kunnskap om sterke opplæringsmodeller vil være sentralt i dette arbeidet.
Rekrutteren, gealbolokten ja máhttu nana oahpahusmodeallaid birra lea hui deaŧalaš dán bárggus.
Dette omtales mer under innsatsområde 3 – kompetanseheving og rekruttering.
Dan birra válddahuvvo eanet áŋgiruššansuorggis 3 - gealbolokten ja rekrutteren.
Gjennom innspillmøter i forbindelse med arbeidet med denne strategiplanen, fikk Sametinget en rekke konkrete innspill fra samisk ungdom.
Árvalusčoahkkimiin dán strategiijaplána ráhkadettiin oaččui Sámediggi máŋga konkrehta árvalusa sámi nuorain.
De vektlegger støtte, motivasjon og inspirerende læremetoder som viktig i opplæringa.
Sii deattuhit ahte doarjja, movttiidahttin ja oahpahusvuogit mat inspirerejit leat deaŧalaččat oahpus.
De etterlyser mulighet til opplæring i flere samiske språk, forbedring av fjernundervisning og språksamlinger for alle elever som får opplæring i samiske språk.
Sii jearahit vejolašvuođa beassat oahppat máŋga sámegiela, buoret gáiddusoahpahusa ja giellačoahkkanemiid buot ohppiide geat ožžot sámegieloahpahusa.
Sametinget ser viktigheten av kvalitet i opplæringa, og at opplæringa i samiske språk skal oppleves som nyttig, verdifull og interessant.
Sámedikki mielas lea kvalitehta oahpahusas deaŧalaš, ja lea deaŧalaš ahte sámegieloahpahus galgá vásihuvvot ávkkálažžan, árvvolažžan ja miellagiddevažžan.
Vi vil derfor ha et større fokus på språk, lesing og skriving i barnehage, grunnskole og videregående opplæring.
Danne galgá mis leat eanet deaddu gillii ja lohkamii ja čállimii mánáidgárddis, vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas.
Strategi for språk, lesing og skriving - språkløyper
Strategiija giela, lohkama ja čállima várás - giellaláhtut
Barn som har samisk som morsmål, og barn som får opplæring i samiske språk, er fremtidens språkbærere.
Mánát geain lea sámegiella ruovttugiellan, ja mánát geat ožžot sámegieloahpahusa, leat boahtteáiggi giellaguoddit.
For å sikre språkenes fremtid er det derfor nødvendig å sikre at flere barn får opplæring i samiske språk.
Danne ferte sihkkarastin dihtti gielaid boahtteáiggi, sihkkarastit ahte eanet mánát ožžot sámegieloahpahusa.
Det er også viktig at alle elever opplever en reell utvikling i språket. Gode språklige ferdigheter er avgjørende for barns lek og læring i barnehagen, for elevers lesing, skriving og læring i skolealder, og for den enkeltes muligheter til å nå sine mål og utvikle sitt potensiale.
Buorit giellagálggat leat hui deaŧalaččat mánáid stoahkamii ja oahppamii mánáidgárddis, ohppiid lohkamii, čállimii ja oahppamii skuvlaagis, ja juohkehačča vejolašvuođaide juksit iežas mihttomeriid ja ovddidit iežas potensiála.
Sametinget vil at alle samiske barn skal få mulighet til å utvikle gode språk, lese og skriveferdigheter, slik at de lykkes i utdanning, arbeids- og samfunnsliv.
Sámediggi háliida ahte buot sámi mánát ožžot vejolašvuođa ovddidit buori giela, lohkan- ja čállingálggaid, vai sii lihkostuvvet oahpus, barggus ja servodagas.
Regjeringen har utarbeidet og gjennomført nasjonal strategi for lesing og skriving - språkløyper 20162019.
Ráđđehus lea ráhkadan ja čađahan nationála strategiija lohkama ja čállima várás - giellaláhtut 20162019.
Målet med strategien var å styrke barnehagens språkmiljø, sammenhengen mellom barnehagen og skolens språkarbeid, styrke lærernes kompetanse innenfor språk, lesing og skriving, raskere identifisering av språkvansker, redusere antall elever med svake lese- og skriveferdigheter og øke antall elever med svært gode lese- og skriveferdigheter.
Strategiija mihttomearri lea nannet mánáidgárddi giellabirrasa, mánáidgárddi ja skuvlla giellabarggu gaskavuođa, nannet oahpaheddjiid gelbbolašvuođa gielas, lohkamis ja čállimis, johtileappot identifiseret giellaváttisvuođaid, geahpedit daid ohppiid logu geain leat heajos lohkan- ja čállingálggat ja eanedit daid ohppiid logu geain leat buorit lohkan- ja čállingálggat.
Det unike med denne strategien er at det for første gang satses systematisk og helhetlig på språk, lesing og skriving i både barnehage og skole, og at det utvikles praksisnære og kunnskapsbaserte digitale kompetansepakker som barnehager og skoler kan ta direkte i bruk i det lokale utviklingsarbeidet.
Dat mii lea erenoamáš dáinna strategiijain, lea ahte vuosttaš geardde áŋgiruššojuvvo systemáhtalaččat ja ollislaččat gielan, lohkamiin ja čállimiin sihke mánáidgárddis ja skuvllas, ja ahte ráhkaduvvojit geavatlaš ja máhttovuđot digitála gealboloktenpáhkat maid mánáidgárddit ja skuvllat sáhttet geavahit njuolgga báikkálaš ovddidanbarggus.
Strategien omfatter introduksjonssamlinger for barnehager og skoler, gratis nettbaserte kompetansepakker og støtte til lokalt utviklingsarbeid i kommunene.
Strategiijii gullet oahpásmahttinčoahkkaneamit mánáidgárddiid ja skuvllaid várás, nuvttá neahttavuđot gealboloktenpáhkat ja doarjja báikkálaš ovddidanbargguide gielddain.
Kompetanseutviklingspakkene er utarbeidet av Lesesenteret, og de har opprettet et nettsted hvor alt av materiell til barnehager, skoler og videregående skoler er samlet.
Gealboloktenpáhkaid lea Lohkanguovddáš ráhkadan, ja lea ásahan dakkár neahttabáikki gosa buot ávdnasat mánáidgárddiide, skuvllaide ja joatkkaskuvllaide leat čohkkejuvvon.
Kompetanseutviklingspakkene fokuserer på sentrale temaområder som barnehager og skoler kan bruke i sitt lokale utviklings – og kompetansehevingsarbeid.
Gealboloktenpáhkat deattuhit guovddáš fáddásurggiid maid mánáidgárddit ja skuvllat sáhttet geavahit iežaset báikkálaš ovddidan- ja gealboloktenbarggus.
Nettstedet inneholder informasjon om arbeidet med språkløyper, ulike typer kompetansepakker, blogg, veilednings- og inspirasjonsfilmer og annet materiale til bruk i arbeidet med språk, lesing og skriving.
Neahttabáikkis leat dieđut giellaláhttobarggu, iešguđetlágan gelbbolašvuođapáhkaid, bloggaid, oaivadus- ja inspirašuvdnafilmmaid ja eará ávdnasiid birra maid sáhttá geavahit giella-, lohkan- ja čállinbarggus.
Evalueringsrapporten viser at strategien har vært vellykket, og over 200 kommuner har søkt og vært språkkommune under prosjektperioden.
Evaluerenraporta čájeha ahte strategiija lea lihkostuvvan, ja badjel 200 gieldda leat ohcan ja leamaš giellagieldan prošeaktaáigodagas.
Ingen kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk har deltatt i arbeidet med språkløyper.
Ii oktage sámegiela hálddašanguovllu gielddain leat leamaš mielde giellaláhttobarggus.
Evalueringsrapporten viser at strategien var lite tilpasset samiske språk og at det var utviklet få kompetansepakker på samisk.
Evaluerenraporta čájeha ahte strategiija lei uhccán heivehuvvon sámegielaide ja ahte uhccán gelbbolašvuođapáhkat ledje ráhkaduvvon sámegillii.
Nasjonal strategi for språk, lesing og skriving - Språkløyper bør utvikles og tilpasses de samiske språkene.
Nationála strategiija giela, lohkama ja čállima várás - Giellaláhtuid berre ráhkadit ja heivehit sámegielaide.
Sametinget vil ta kontakt med kunnskapsdepartementet og utdanningsdirektoratet for en videreutvikling av strategien til samiske språk.
Sámediggi áigu váldit oktavuođa máhttodepartemeanttain ja oahpahusdirektoráhtain oažžun dihtii strategiija ovddiduvvot viidáseappot sámegillii.
Det vil være naturlig å samarbeide med Sámi allaskuvla og Nasjonalt senter for samisk i opplæringa i det videre arbeidet.
Lunddolaš lea bargat ovttas Sámi allaskuvllain ja Nationála sámi lohkanguovddážiin viidásat barggus.
Grenseoverskridende barnehage- og skolesamarbeid
Rádjarasttideaddji mánáidgárde- ja skuvlaovttasbargu
De samiske språkene er grenseoverskridende, og en effektiv språkpolitikk betyr et godt og konstruktivt samarbeid over landegrensene.
Sámegielat lea rádjarasttideaddjit, ja beaktilis giellapolitihkka mearkkaša buori ja huksejeaddji ovttasbarggu rastá riikkarájáid.
Den samiske befolkninga bor spredt, og i mange områder er det hensiktsmessig å søke samarbeid for å sikre gode opplæringsmuligheter i barnehage, grunnskole og videregående opplæring.
Sámi álbmot ássá lávda, ja ollu guovlluin lea ávkkálaš bargat ovttas sihkkarastin dihtii buriid oahpahusvejolašvuođaid mánáidgárddis, vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas.
Flere steder er det naturlig å søke samarbeid over landegrensene, dette av både geografiske og språkmessige årsaker.
Ollu báikkiin lea lunddolaš bargat ovttas rastá riikkarájáid, sihke geográfalaš ja gielalaš sivaid geažil.
Dagens prosjekter og samhandling over landegrensene bør videreutvikles.
Dálá rádjarasttideaddji prošeavttaid ja ovttasdoaibmama berre ovddidit viidáseappot.
Sametinget ser behov for et nordisk samarbeid gjennom Samisk parlamentarisk råd (SPR) og de nordiske sameministrene.
Sámedikki mielas dárbbašuvvo davviriikkalaš ovttasbargu Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) ja davviriikkalaš sámeministariid bokte.
Det vil eksempelvis være behov for samarbeid når det gjelder barnehage, opplæring, læremiddelutvikling, terminologiutvikling og medietilbud.
Ovdamearkka dihtii dárbbašuvvo ovttasbargu mánáidgárddi, oahpahusa, oahpponeavvoráhkadeami, terminologiijaovddideami ja mediafálaldagaid oktavuođas.
SPR behandler saker av felles interesser for samer over landegrensene, og det vil være naturlig å legge en del av arbeidsoppgavene dit.
SPR meannuda áššiid main lea oktasaš mearkkašupmi sámiide rastá riikkarájáid, ja lunddolaš lea bidjat muhtun bargguid dohko.
Det finnes barnehager og skoler som samarbeider over landegrensene.
Dál ovttasbarget muhtun mánáidgárddit ja skuvllat rastá riikkarájáid.
Det er behov for å styrke slike samarbeid, og også samarbeide om utvikling av pedagogisk materiell på de samiske språkene.
Dakkár ovttasbarggu lea dárbu nannet, ja maiddái bargat ovttas pedagogalaš ávdnasiid ovddideamis sámegielaide.
Gjennom fellessamlinger og språkbad kan det samarbeides om personell, kompetanse og materiell.
Oktasaš čoahkkanemiid ja giellalávgumiid bokte sáhttá ovttasbargat bargiid, gelbbolašvuođa ja ávdnasiid oktavuođas.
Det bør også opprettes et samarbeid om en nordisk utdanning av lærere.
Ovttasbarggu berre maid ásahit davviriikkalaš oahpaheaddjioahpu oktavuođas.
Det bør opprettes samiskspråklige opplæringstilbud for elever på tvers av landegrensene.
Ásahit berre maid sámegiel oahpahusfálaldaga ohppiid várás rastá riikkarájáid.
Dette innebærer både samarbeid om felles lærerutdanning, utvikling av læremidler og gode løsninger med tanke på ulike skolesystem og læreplaner.
Dat mearkkaša ovttasbarggu sihke oktasaš oahpaheaddjidoahppuin, oahpponeavvoráhkademiin ja buriid čovdosiiguin go diehtit ahte skuvlavuogádagat ja oahppoplánat leat iešguđetláganat.
Selv om skolesystemet i de forskjellige landene er ulike, og ulike læreplaner skaper utfordringer vil det være viktig å legge til rette for samarbeid av ressurser, materiell og felles aktiviteter.
Vaikke vel skuvlavuogádagat iešguđet riikkain leat iešguđetláganat, ja iešguđetlágan oahppoplánat buktet hástalusaid, de lea deaŧalaš láhčit saji ovttasbargui resurssaid, ávdnasiid ja oktasaš doaimmaid oktavuođas.
Sametinget vil: · Ta initiativ til at Språkløyper utvikles og tilpasses de samiske språkene · Arbeide for at flere elever får tilbud om samiske språksamlinger · Arbeide for at elever får tilbud om opplæring i flere samiske språk · Arbeide for et utstrakt og bedre samarbeid på barnehage- og skolefeltet · Arbeide for at det opprettes en nordisk utdanning av lærere · Arbeide for at sørsamiske barn på norsk og svensk side av Sápmi kan benytte et sørsamiskspråklig barnehagetilbud, uavhengig av bosted · Ta initiativ til opprettelse av en felles digital læremiddeltjeneste for koordinering av læremiddelproduksjon og læreplanarbeid · Arbeide for et samarbeid om lærerutdanning · Arbeide for bruk av fjernundervisning over landegrensene · Arbeide for at nasjonalstatene må ta ansvar for de nasjonale formalitetene som må på plass for etablering av to- eller flerstatlige skoler og barnehager
· Vuolggahit barggu Giellaláhtuid ráhkadit ja heivehit sámegielaide · Bargat dal ala ahte eanet oahppit besset sámi giellačoahkkanemiide · Bargat dal ala ahte oahppit besset oahppat eanet sámegielain · Bargat dal ala ahte ovttasbargui mánáidgárde- ja skuvlasuorggis lassána ja buorrána · Bargat dal ala ahte ásahuvvo davviriikkalaš oahpaheddjiidoahppu · Bargat dal ala ahte lullisámi mánát Norgga ja Ruoŧa beale Sámis sáhttet geavahit lullisámegiel mánáidgárdefálaldaga, beroškeahttá ássanbáikkis · Vuolggahit barggu ásahit oktasaš digitála oahpponeavvobálvalusa oahpponeavvoráhkadeami ja oahppoplánabarggu koordineremii · Bargat dal ala ahte ásahit ovttasbargu oahpaheddjiidoahpu birra · Bargat dan ala ahte gáiddusoahpahus geavahuvvo rastá riikkarájáid · Bargat dan ala ahte nationála stáhtat váldet ovddasvástádusa nationála formalitehtain mat fertejit sadjái guovtti dahje mángastáhtaid gaskasaš skuvllaid ja mánáidgárddiid ásaheamis.
1. Språkarenaer og språklig støtte i nærmiljøet
Giellaarenat ja gielalaš doarjja lagasbirrasis
For tospråklige eller flerspråklige barn og unge er språklig støtte i nærmiljøet og språkbad helt avgjørende for god språkutvikling.
Guovttegielalaš dahje máŋggagielalaš mánáide ja nuoraide lea gielladoarjja lagasbirrasis ja giellalávgun hui deaŧalaš buori giellaovdáneapmái.
En viktig forutsetning for at samiske språk skal kunne bevares og videreutvikles er at det finnes språkarenaer hvor språkene faktisk er i bruk.
Deaŧalaš eaktun dasa ahte sámegielat galget seailut ja viidáseappot ovddiduvvot, lea ahte gávdnojit giellaarenat gos gielat duohtavuođas geavahuvvojit.
Intensjonen om at samiske språk skal være dagligspråk kan vanskelig nås så lenge det ikke er mulig å bruke språkene i det daglige liv, i møte med det offentlige eller i kommunikasjon med omverdenen.
Dan áigumuša ahte sámegielat galget leat beaivválaš gielat, sáhttá leat váttis ollašuhttit nu guhká go ii leat vejolaš geavahit gielaid beaivválaš eallimis, oktavuođas almmolaš ásahusain dahje gulahallamis olgomáilmmiin.
Mange steder er ikke samiske språk en naturlig del av dagliglivet, fordi det finnes få arenaer hvor samiske språk høres og brukes.
Ollu báikkiin eai leat sámegielat lunddolaš oassin beaivválaš eallimis, go leat uhccán arenat gos sámegielat gullojit ja oidnojit.
Særlig viktig er dette i områder hvor samisk ikke er majoritetsspråk.
Erenoamáš deaŧalaš dat lea dain guovlluin gos sámegiella ii leat eanetlohkogiellan.
Det må legges til rette for reell bruk av samisk i samfunnet i form av arenaer og møteplasser for barn, unge og foresatte.
Ferte láhččit saji servodagas sámegiela duohta geavaheapmái arenaiguin ja deaivvadansajiiguin mánáid, nuoraid ja fuolaheddjiid várás.
De samiske språksentrene vil være veldig viktig i dette arbeidet.
Sámi giellaguovddážiin lea hui deaŧalaš rolla dán barggus.
Spesielt foreldre uten morsmålskompetanse som velger opplæring i samiske språk for sine barn, behøver ekstra støtte for å sikre at barna får god språkprogresjon.
Erenoamážit dat váhnemat geat eai máhte sámegiela ja válljejit sámegieloahpahusa iežaset mánáide, dárbbašit liigedoarjaga sihkkarastin dihtii ahte mánáid giella ovdána bures.
For at samiske språk skal brukes og utvikles, er vi helt avhengig av at samisk beherskes og brukes også på hjemmebane.
Vai sámegielat galget geavahuvvot ja ovdánit, de lea dárbu ahte sámegiella hálddašuvvo ja geavahuvvo ruovttus.
Foreldre og foresatte må derfor få språkstøtte for å kunne følge opp sine tospråklige eller flerspråklige barn og deres samiskundervisning.
Danne fertejit váhnemat ja fuolaheaddjit oažžut gielladoarjaga vai sii sáhttet veahkehit iežaset guovttegielalaš dahje máŋggagielalaš mánáid ja čuovvulit sin sámegieloahpahusa.
Dette kan skje ved leksehjelp, språkdusj, samiskkurs med mer.
Dat sáhttá dahkkojuvvot leaksoveahki, giellarišu, sámegielkurssaid ja eará dakkáriid bokte.
Ved oppstart av nytt barnehage- og skoleår bør det tilbys samiskkurs til foreldre og foresatte som har barn som får samiskundervisning.
Ođđa mánáidgárde- ja skuvlajagi álggus berre fállat sámegielkurssa daidda váhnemiidda ja fuolaheddjiide geaid mánát ožžot sámegieloahpahusa.
Språkleir
Giellaleairrat
Samiske språkleir har blitt en viktig del av språkopplæringen til barn og unge i grunn- og videregåendeskole.
Sámi giellaleairrat leat šaddan deaŧalaš oasit giellaoahpahusas vuođđo- ja joatkkaskuvlaohppiide.
Språkopplæringen tas ut av klasserommet, og det skapes en sikker sone hvor samisk er kommunikasjonsspråket flere dager i strekk.
Giellaoahpahus váldojuvvo eret luohkkálanjas ja oadjebas avádat ráhkaduvvo gos sámegiella lea gulahallangiellan máŋga beaivvi maŋŋálaga.
Sametinget ønsker at alle elever med samisk på skolen skal ha mulighet til å delta på språkleir, og det bør minimum arrangeres to språkleirer i løpet av et skoleår.
Sámediggi háliida ahte buot ohppiin geain lea sámegiella skuvllas, galgá leat vejolašvuohta searvat giellaleirii, ja uhcimusat guokte giellaleairra berrejit lágiduvvot juohke skuvlajagis.
Tilbudet bør være lokalt, med fokus på lokal dialekt og tradisjoner.
Fálaldat berre leat báikkálaš, ja deaddu biddjojuvvot báikkálaš suopmanii ja árbevieruide.
Språkleir er ekstra viktig for elever med fjernundervisning, og i områder hvor samisk ikke er dagligspråk.
Giellaleaira lea erenoamáš deaŧalaš ohppiide geain lea gáiddusoahpahus, ja guovlluin gos sámegiella ii geavahuvvo beaivválaččat.
Nye språkarenaer Sametinget vil at det skal opprettes nye språkarenaer for barn og unge, også arenaer som er utenfor barnehage og skole.
Sámediggi háliida ahte galget ásahuvvot giellaarenat mánáid ja nuoraid várás, maiddái arenat olggobealde mánáidgárddi ja skuvlla.
Slike arenaer er med på å støtte opp om språkbruk, og det vil også gi samisk høyere status.
Dakkár arenat leat mielde doarjumin giellageavaheami ja attášedje sámegillii maiddái stuorát árvvu.
Både lokale, nasjonale, digitale og allsamiske arenaer er viktige.
Sihke báikkálaš, nationála, digitála ja oppasámi arenat leat deaŧalaččat.