pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mål Økt etableringshyppighet i samiske områder Delmål Høyere kompetanse i næringslivet Flere nyetableringer Økt entreprenørskap Strategier Gi etablereropplæring og oppfølging Oppfordre videregående skoler til å prioritere entreprenørskap i skolen Tilby kompetansehevende tiltak Kompetansehevende tiltak tilpasset samiske kombinasjonsutøvere
Mihttomearri Eanedit álggahemiid sámi guovlluin Oassemihttomearit Buoret gelbbolašvuohta ealáhusain Eanet ođđaálggaheamit Eanet ealáhushutkan Strategiijat Fállat álggahanoahpu ja čuovvoleami Ávžžuhit joatkkaskuvllain vuoruhit ealáhushutkama skuvllas Fállat gealbudandoaibmabijuid Gealbudandoaibmabijut heivehuvvon sámi lotnolasealáhusaide
Regionalutvikling
Regionánaovddideapmi
Dette er et ansvar som Sametinget verken skal , kan eller vil bære alene .
Dán ovddasvástádusa ii galgga Sámediggi okto guoddit , iige sáhte dahje áiggu ge okto guoddit dan ovddasvástádusa .
Mål Hovedmål Et aktivt og målrettet samarbeid med regionale og lokale myndigheter for å styrke og utvikle samisk kultur , språk og samfunnsliv .
Ulbmil Váldomihttomearri Árjjalaš ja ulbmillaš ovttasbarggu bokte regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin nannet ja ovddidit sámi kultuvrra , giela ja servodateallima .
Delmål Skape gode rammevilkår for samisk språk , kultur og samfunnsliv gjennom dialog og samarbeid med regionale og lokale myndigheter samt andre relevante aktører Strategier Optimalisere samarbeidsavtalene med fylkeskommunene Sametinget og Finnmark fylkeskommune hadde møte 31.1.2012 om samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Finnmark fylkeskommune .
Oassemihttomearri Háhkat buriid rámmaeavttuid sámi gillii , kultuvrii ja servodateallimii gulahallama ja ovttasbarggu bokte regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin ja eará relevánta aktevrraiguin . Strategiijat Ovttasbargošiehtadusaid buorideapmi fylkkagielddaiguin Sámedikkis ja Finnmárkku fylkkagielddas lei čoahkkin 31.1.2012 ovttasbargošiehtadusa birra mii lea Sámedikki ja Finnmárkku fylkkagieldda gaskka .
Målet med avtalen er å styrke og synliggjøre samisk kultur , språk og samfunnsliv i Finnmark fylke .
Šiehtadusa ulbmilin lea nannet ja oainnusmahttit sámi kultuvrra , giela ja servodateallima Finnmárkku fylkkas .
Partene skrev under på rapporten for 2011 , og har også blitt enig om ulike områder som partene skal følge opp i 2012 .
Bealit leat čállán vuollái jagi 2011 raportta , ja leat maiddái soahpan beliid gaskka sierra surggiid maid čuovvolit 2012:s .
Sametinget har blant annet sittet i styringsgruppa i det såkalte ‖Barmarkskjøringsprosjektet‖ .
Sámediggi lea earret eará leamaš mielde nu gohčoduvvon “ Bievlavuodjenprošeavtta ” stivrenjoavkkus .
Sametingsrådet har bedt om konsultasjoner med departementene om tiltakene prosjektet foreslår og oppfølgingen av disse .
Sámediggeráđđi lea bivdán konsultašuvnnaid departemeanttaiguin doaibmabijuid birra mat prošeavttas evttohuvvojit ja daid čuovvoleami birra .
Side 37 av 377
37 siidu 379 siiddus
I 2012 vil Sametinget vurdere om en skal delta aktivt i prosessen i utarbeidelsen av regional plan for vindkraft i Finnmark .
2012:s áigu Sámediggi árvvoštallat galggašii go searvat árjjalaččat prosessii regionála bieggafápmoplána ráhkadeapmái Finnmárkku várás .
Finnmarkseiendommen , Sametinget og Finnmark fylkeskommune vil vurdere et tettere samarbeid i forbindelse med spørsmål knyttet til mineralvirksomhet i Finnmark .
Finnmárkkuopmodat , Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda áigot árvvoštallat lávgadeappo ovttasbarggu áššiin mat gusket mineráladoibmii Finnmárkkus .
Begge parter ønsker et tettere samarbeid for å utvikle kulturnæringa og vil jobbe aktivt med å få flere samiske næringsutøvere til å benytte seg av Finnmark Kulturnæringsfond .
Goappašat bealit háliideaba lávgadeappo ovttasbarggu kulturealáhusa ovddideami oktavuođas ja áiguba árjjalaččat bargat ja oččodit eanet sámi ealáhusdolliid geavahit Finnmárkku kulturealáhusfoandda .
Sametinget vil i tillegg jobbe for et utviklingsprogram for samisk kulturnæring .
Dasa lassin áigu Sámediggi bargat dan ala ahte ráhkaduvvošii sámi kulturealáhusaid ovddidanprográmma .
Finnmark fylkeskommune ønsker på sikt å bidra til utviklingen av programmet .
Finnmárkku fylkkagielda háliida áiggi mielde váikkuhit prográmma ovddideami .
Strategidokumentet ― Strategiplan for samisk kompetanse i Finnmark fylkeskommune 2011-2014‖ blir et forpliktende dokument for fylkeskommunen når det gjelder utvikling av samisk språk i fylkeskommunen .
Strategiijadokumeanta “ Strategiplan for samisk kompetanse i Finnmark fylkeskommune 2011-2014 ” lea dokumeanta mii geatnegahttá fylkkagieldda ovddidit sámegiela fylkkagielddas .
I 2012 vil Sametinget og Finnmark fylkeskommune ta opp kravet til sidemålsopplæring i skolen .
2012:s áigot Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda bargat gáibádusa ektui mii guoská oalgegiela oahpahussii skuvllain .
Finnmark fylkeskommune har tidligere søkt om at elever får opplæring i samisk eller finsk som fremmedspråk i stedet for sidemål .
Finnmárkku fylkkagielda lea ovdal ohcan ahte oahppit oččošedje oahpahusa sámegielas dahje suomagielas amasgiellan oalgegiela sajis .
Denne søknaden ble avslått av nasjonale myndigheter .
Dán ohcama biehttaledje nationála eiseválddit .
I det videre arbeidet må det arbeides med felles strategier og politisk forankring .
Viidáseappot barggus ferte ráhkadit oktasaš strategiijaid ja politihkalaš vuođu .
Både Sametinget og Finnmark fylkeskommune ønsker et mer aktivt og målrettet samarbeid mellom partene .
Sihke Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda háliideaba árjjaleappot ja eanet ulbmillaš ovttasbarggu beliid gaskka .
Det skal derfor jobbes for å endre / revidere avtaleteksten fram mot sommeren .
Danne galgá šiehtadusteaksta rievdaduvvot / ođasmahttojuvvot geassái .
Trøndelagsmøtet
Trøndelágačoahkkin
Sametingsrådet deltok på Trøndelagsmøtet 9. – 10.01.12 .
Sámediggeráđđi lei Trøndelágačoahkkimis 09. -10.01.12 .
Dette møtet arrangeres årlig og er den viktigste møteplassen i Trøndelag .
Dát čoahkkin lágiduvvo jahkásaččat ja lea Trøndelága deaŧaleamos deaivvadansadji .
Der samles rikspolitikere og fylkespolitikere , sentrale beslutningstakere i næringslivet og kunnskapsmiljøet og andre offentlige virksomheter i de to fylkene .
Dohko čoahkkanit riikapolitihkkárat ja fylkkapolitihkkárat , guovddáš mearrideaddjit ealáhusain ja máhttobirrasat ja eará almmolaš doaimmat dán guovtti fylkkas .
Møtet arrangeres av Trøndelagsrådet som er et politisk samarbeidsorgan mellom Sør-Trøndelag fylkeskommune , Nord-Trøndelags fylkeskommune , Trondheim kommune og Steinkjer kommune .
Čoahkkima láve lágidit Trøndelágaráđđi mii lea politihkalaš ovttasbargoorgána Mátta-Trøndelága fylkkagieldda , Davvi-Trøndelága fylkkagieldda , Troandima gieldda ja Steinkjer gieldda gaskka .
Tema for årets møte var arbeidskraft og attraktivitet .
Dán jagáš čoahkkima fáddán lei bargofápmu ja geasuheapmi .
De viktigste diskusjonene handlet om hvordan utdanningsinstitusjonene kan matche utviklingen i arbeidsmarkedet ved å utdanne kompetanse til utsatte sektorer som oljeindustrien , bygg og anlegg og fiskeriindustrien .
Deaŧaleamos ságastallamat ledje movt oahpahusásahusat sáhttet heivehit ovdáneapmái bargomárkanis ja addit gelbbolašvuođa áitojuvvon surggiide nugo oljoindustriijai , visttiide ja rusttegiidda ja guolleindustriijai .
Samarbeid mellom politisk sektor , utdanningssektoren og næringslivet for å utvikle stabile gode arbeidsplasser var sentral i denne diskusjonen .
Guovddážis dán ságastallamis ledje ovttasbargu politihkalaš suorggi , oahpposuorggi ja ealáhuseallima gaskka dan ektui ahte ovddidit stabiila ja buriid bargosajiid .
Fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen , Næringsminister Trond Giske , Arbeidsminister Hanne Bjurstrøm og administrerende direktør i NHO . , John G. Bernander , deltok med innlegg på møtet .
Guolástus- ja riddoministtar Lisbeth Berg-Hansen , Ealáhusministtar Trond Giske , Bargoministtar Hanne Bjurstrøm ja Norgga gávpeorganisašuvnna hálddahuslaš direktevra , John G. Bernander serve ja dolle sáhkavuoru čoahkkimis .
Målrettet og prioriterte samarbeidsavtaler En mer aktiv rolle overfor kommunene En helhetlig politikk overfor kommunene Gjennom aktiv virkemiddelbruk styrke samisk språk , kultur og samfunnsliv
Ulbmillaš ja vuoruhuvvon ovttasbargošiehtadusat Árjjaleappo rolla gielddaid ektui Ollislaš politihkka gielddaid ektui Árjjalaš váikkuhangaskaomiid geavaheami bokte nannet sámi giela , kultuvrra ja servodateallima
Samisk samarbeid og internasjonalt arbeid
Sámiid ovttasbargu ja riikkaidgaskasaš bargu
Sametinget forvalter prinsipielle standpunkt og interesser som fremmes og forsvares på den internasjonale arena .
Sámediggi hálddaša prinsihpalaš beliid ja beroštusaid mat ovddiduvvojit ja bealuštuvvojit riikkaidgaskasaš arenain .
Det er viktig at urfolksdimensjonen i nasjonale og internasjonale fora blir ivaretatt , og at saker som har betydning for urfolk blir fremmet både nasjonalt og internasjonalt .
Deaŧalaš lea ahte álgoálbmotdimenšuvdna nationála ja riikkaidgaskasaš forain gozihuvvo , ja ahte áššit main lea mearkkašupmi álgoálbmogiidda ovddiduvvojit sihke nationála dásis ja riikkaidgaskasaččat .
Det grenseoverskridende arbeidet retter seg blant annet mot nasjonale og internasjonale fora og arenaer som angår FN , nordområdepolitikk , Samisk parlamentarisk råd , barentssamarbeidet , nordisk samarbeid , arktisk samarbeid , Interreg og EU .
Rájáid rastá bargu dahkkojuvvo earret eará nationála ja riikkaidgaskasaš foraid ja arenaid ektui mat gusket ON:ii , Davveguovlopolitihkkii , Sámi parlamentáralaš ráđđái , Barentsovttasbargui , Davviriikkalaš ovttasbargui , Árktalaš ovttasbargui , Interreg:ii ja EO:ii .
Hovedmål Urfolk bestemmer over egen utvikling og har mulighet til å ivareta egne interesser internasjonalt .
Ulbmil Váldomihttomearri Álgoálbmogat mearridit iežaset ahtanuššama ja sis lea vejolašvuohta gozihit iežaset beroštusaid riikkaidgaskasaččat .
Side 38 av 377
38 siidu 379 siiddus
Delmål En likeverdig sameksistens og utviklingsmuligheter for alle folkegrupper og for begge kjønn i nordområdene .
Oassemihttomearri Buot álbmotjoavkkuin ja goappašiin sohkabeliin davviguovlluin ovttaárvosaš ovttaseallin ja ovdánanvejolašvuođat .
Strategier Arbeide nordisk og internasjonalt for å styrke samisk selvbestemmelse . Bidra til en nordområdeutvikling som styrker utvikling av samisk og andre urfolks kultur og samfunn .
Viiddis ovttasbargu sámiid gaskka riikarájáid rastá Sámediggi lea iešheanalis aktevra ovttasráđiid eará riikkaidgaskasaš bargguin Riikkaidgaskasaš álgoálbmotriekteovdáneapmi lea buorránan Strategiijat Davviriikkalaš ja riikkaidgaskasaš barggu bokte nannet sámi iešmearrideami .
Styrke samenes situasjon i Russland .
Nannet Ruošša beale sámiid dili .
Gjennom internasjonalt samarbeid skape gode rammevilkår for andre urfolk .
Riikkaidgaskasaš ovttasbarggu bokte háhkat buriid rámmaeavttuid eará álgoálbmogiidda .
FNs verdenskonferanse om urfolks rettigheter
ON máilmmekonferánsa álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra
Sametinget var arrangør for et idédugnadsmøte den 13-14 januar 2012 i København , hvor urfolk fra alle 7 urfolksregionene deltok .
Sámediggi lágidii jurddabargočoahkkima ođđajagimánu 13. – 14. b. 2012 Københámmanis , masa álgoálbmogat buot 7 álgoálbmotguovlluin serve .
Saken som stod på agenda var hvordan verdens urfolk skal jobbe fremover for å forberede seg til FNs verdenskonferanse om urfolksrettigheter 2014 .
Áššelisttas lei movt máilmmi álgoálbmogat galget bargat ovddasguvlui ja ráhkkanit ON álgoálbmogiid vuoigatvuođaid máilmmikonferánsii mii dollojuvvo 2014:s .
Møtedeltakerne vedtok en resolusjonstekst hvor man ber om at presidenten for FNs generalforsamling oppnevner en urfolks medtilrettelegger .
Čoahkkinoasseváldit mearridedje resolušuvdnateavstta mas bivde ahte ON váldočoahkkima presideanta nammadivččii álgoálbmogiid mieldeláhčči .
Urfolkene oppnevnte SPR styrets representant John B. Henriksen som urfolkenes medtilrettelegger .
Álgoálbmogat nammadedje SPR stivrra ovddasteaddji John B. . Henriksena álgoálbmogiid mieldeláhččin .
Møtet fremhevet at verdenskonferansens legitimitet og suksess er avhengig av at verdens urfolk sikres full og effektiv deltakelse på verdenskonferansen i 2014 , og i forberedelsesprosessen .
Čoahkkimis deattuhuvvui ahte máilmmikonferánssa legitimitehta ja lihkostuvvan sorjá das ahte máilmmi álgoálbmogiidda sihkkarastojuvvo ollislaš ja árjjalaš vejolašvuohta searvat 2014 máilmmikonferánsii , ja ráhkkananprosessii .
Og at dette baseres på internasjonale standarder for urfolks rettigheter , herunder FNs erklæring om urfolks rettigheter .
Ja ahte dát vuođđuduvvo riikkaidgaskasaš álgoálbmotriektestandárddaide , maiddái ON álgoálbmogiid riektejulggaštussii .
På idédugnadsmøtet var det enighet om å etablere en global koordineringsgruppe bestående av representanter fra de 7 urfolksregionene .
Jurddabargočoahkkimis sohppojuvvui ahte ásahuvvo máilmmiviidosaš oktiiordnenjoavku mas leat ovddasteaddjit dan čieža álgoálbmotguovllus .
I tillegg vil det oppnevnes representanter for ungdom og for kvinner .
Dasa lassin nammaduvvojit ovddasteaddjit nuoraid ja nissonolbmuid várás .
Fra den Arktiske regionen ble Hjalmar Dahl fra Inuit Circumpolar Council ( ICC ) oppnevnt som den faste representanten .
Árktalaš guovllus nammaduvvui Hjalmar Dahl Inuit Circumpolar Council ( ICC ) nammasaš guovllus fásta ovddasteaddjin .
Sametingsrådets oppfølging av nye saker kunngjort på plenumsmøtet sak 042/11 .
Mo Sámediggeráđđi lea čuovvolan daid ođđa áššiid , mat almmuhuvvojedje dievasčoahkkima áššis 042/11 .
Forslag 1 : Elgjakt i Finnmark
Evttohus 1 : Ealgabivdu Finnmárkkus
Det er ikke riktig at Finnmarkseiendommen har en regel om at hele jaktlaget skal være fra Finnmark .
Ii leat nu ahte Finnmárkkuopmodagas lea dakkár njuolggadusain ahte olles bivdosearvi galgá leat Finnmárkkus eret .
Følgende formulering står skrevet i Finnmarkseiendommens retningslinjer for storviltjakt under punkt 2 : Jegere utenfra Finnmark kan delta på lokale jaktlag så lenge jaktleder og flertallet av medlemmer på jaktlaget er bosatt i Finnmark .
Ná čuožžu Finnmárkkuopmodaga njuolggadusain mat gusket fuođđobivdui 2. čuoggás : Bivdit olggobealde Finnmárkku sáhttet searvat báikkálaš bivdojoavkkuide nu guhká go bivdojođiheaddji ja eanetlohku bivdojoavkku miellahtuin ásset Finnmárkkus .
Jaktlag utenfra fylket gis kun adgang til å jakte elg på finnmarkseiendommen dersom det etter reservetildeling fortsatt er ledige felter igjen .
Bivdojoavkkuide olggobealde fylkka addo dušše lohpi bivdit ealgga Finnmárkkuopmodagas jus leat báhcán guorus guovllut vel liigejuolludeami maŋŋil .
Side 39 av 377
39 siidu 379 siiddus
Forslag 2 : Gjør 2012 til Sametingets år for samisk språk
Evttohus 2 : Jahki 2012 Sámedikki sámegiela jahki
Sametingsrådet er enig i at det er viktig å fremme samisk språk og at utviklingsarbeidet med samisk språk skal være sentral i Sametinget .
Sámediggeráđđi lea ovttaoaivilis ahte lea dehálaš ovddidit sámegiela ja ahte sámegiela ovdánahttinbargu galgá leat hui guovddážis Sámedikkis .
Sametingsrådet kan ikke se at det er mulig å sette i gang et så stort prosjekt på så kort tid .
Sámediggeráđi mielas goitge ii leat vejolaš álggahit nie stuorra prošeavtta ná oanehis áiggis .
Sametingsrådet mener at om man skal gjennomføre et slikt år beregnet på å fremme og utvikle samisk språk , må dette planlegges i god tid slik at vi klarer å gjennomføre dette godt nok .
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte jus galgá dákkár sámegiela jagi lágidit , de dasa ferte álgit buori áiggis ráhkkanit vai mii duođaid nagodit bures lágidit diekkár stuora lágideami .
Av den grunn har Sametingsrådet foreslått at Sametinget gjennomfører en språkkampanje som har holdninger til samisk språk og oppmuntring til bruk av samisk språk i sentrum .
Dan dihte leage Sámediggeráđđi evttohan ahte Sámediggi galgá lágidit giellakampánja mas guovddážis leat miellaguottut sámegiela ektui ja giela geavaheami movttiidahttin .
Sametinget har også gått med på dette ved behandling av sak 46/ 11 ‖Sametingets budsjettbehov 2013‖ .
Dán evttohussii lea Sámediggi maid miehtan go meannudedje ášši 46/11 “ Sámedikki 2013 bušeahttadárbu ” .
Forslag 3 : Effektivisering med bruk av ny teknologi
Evttohus 3 : Beavttálmahttin ođđa teknologiija geavahemiin
Saken tilhører plenumsledelsens ansvarsområde , og er oversendt dit for videre behandling .
Ášši gullá dievasčoahkkinjođihangotti ovddasvástádussuorgái , ja dat lea dohko sáddejuvvon viidáset meannudeapmái .
Forslag 4 : Opprettelse av et partistøtteregister
Evttohus 4 : Bellodatdoarjjaregistara ásaheapmi
Forslag 5 : Opprettelse av register med oversikt over representantenes styreverv , forretningsmessige tilknytninger mv. .
Evttohus 5 : Ráhkadit registara mii čájeha áirasiid stivradoaimmaid , fitnodatoktavuođaid j.e. .
Forslag 6 : Nye modeller for samisk språkforvaltningsområder
Evttohus 6 : Ođđa mállet sámi giellahálddašanguvlui
Sametingsrådet har i politisk møte mellom sametingspresidenten og statsråd Rigmor Aasrud 13.12.2011 tatt opp saken om utfordringer og muligheter i forhold til forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggeráđđi lea sámediggepresideantta ja stáhtaráđi Rigmor Aasrud gaskasaš politihkalaš čoahkkimis 13.12.2011 váldán ovdan ášši hástalusaid ja vejolašvuođaid birra sámegiela hálddašanguovllu oktavuođas .
Sametinget har hatt kontakt med kommuner som ønsker å få informasjon om hva det innebærer å være en del av forvaltningsområdet .
Sámedikkis lea leamaš oktavuohta daid gielddaiguin mat háliidit dieđuid dan birra maid dat mielddisbuktá leat oassin hálddašanguovllus .
Ved fastsetjing av rekkjefølgja skal ein ta omsyn til språkbruken på staden .
Vuoru mearridettiin galgá vuhtiiváldit giellageavaheami báikkis .
I forvaltningsområdet for samisk språk skal rekkjefølgja vere samisk , norsk , kvensk .
Sámegiela hálddašanguovllus galgá vuorru leat sámegiella , dárogiella , kvenagiella .
Sametingsrådet er åpne for å se på andre løsninger , endre regelverket for forvaltningsområdet med sikte på bedre tilpasning til mer urbane områder .
Sámediggeráđđi lea gearggus geahčadit eará čovdosiid , rievdadit hálddašanguovllu njuolggadusaid dainna ulbmiliin ahte oažžut buoret heiveheami urbána guovlluide .
I tillegg ser sametingsrådet at det er nødvendig å gjennomgå bestemmelsene i Samelovens språkregler for å se om der er ting som bør revideres .
Dasa lassin oaidná sámediggeráđđi dárbbašlažžan guorahallat Sámelága giellanjuolggadusaid mearrádusaid árvvoštallan dihtii lea go juoga maid berre rievdadit .
Arbeidet ses i sammenheng med gjennomgangen av språkreglene som allerede er påbegynt .
Dat dahkkojuvvo dan oktavuođas go giellanjuolggadusat dál guorahallojuvvojit .
Side 40 av 377
40 siidu 379 siiddus
Forslag 7 : Gamle reingjerder
Evttohus 7 : Boares boazoáiddit
Bestemmelser om reindriftsgjerder er hjemlet i Lov om reindrift § 24 .
Boazodoalloáiddiid mearrádusaid láhkavuođđu boahtá ovdan Boazodoallolága pragráfas 24 .
Reindriftsloven forvaltes av Statens reindriftsforvaltning og reindriftens styringsorganer .
Stáhta boazodoallohálddahus ja boazodoalu stivrenorgánat hálddašit boazodoallolága .
Dersom Sametinget har synspunkter om reindriften av forvaltningsmessig karakter , kan disse behandles i Sametingets årlige innspill til reindriftsavtalen , og fremmes overfor Landbruks- og matdepartementet som har det overordnede ansvaret for forvaltning av reindrift .
Jus Sámedikkis leat oainnut boazodoalu hálddašeapmái , de daid sáhttá meannudit Sámedikki jahkásaš evttohusain boazodoallošiehtadussii , ja ovddidit daid Eanandoallo- ja biebmodepartementii mas lea bajimus ovddasvástádus boazodoalu hálddašeamis .
Forslag 8 : Barmarkskjøring i Norge
Evttohus 8 : Bievlavuodjin Norggas
Rapporten som ble lagt fram på miniseminaret var resultatet av et samarbeid mellom de ovenfor nevnte instansene .
Raporta mii ovddiduvvui minisemináras lei bajábealde namuhuvvon ásahusaid ovttasbarggu boađus . Eanaš ruhtadeapmi prošektii bođii BD:s .
Gjennomføringen av prosjektet har gitt sametingsrådet et godt utgangspunkt for videre diskusjoner når det gjelder hvordan den samiske bruken av utmarka best kan ivaretas .
Prošeavtta čađaheapmi lea addán Sámediggái buori vuolggasaji viidáset digaštallamiidda dan birra mii guoská mo buoremusat fuolahit sámi meahccegeavaheami .
Rådet mener at et bærekraftig bruk av motorkjøretøy i utmarka som tar hensyn til samisk bruk av natur- og kulturmiljø er viktig .
Ráđđi oaivvilda ahte mohtorfievrruid guoddevaš geavaheapmi meahcis mii vuhtiiváldá sámi luonddu- ja kulturbirrasa geavaheami lea deaŧalaš .
Det er også viktig at samisk utmarkshøsting og selvråderetten til kommunene i denne saken ikke innskrenkes .
Lea maiddái deaŧalaš ahte sámi meahcceávkkástallama ja gielddaid iešráđđenvuoigatvuođa dán áššis ii sáhte gáržžidit .
Sametingsrådet skal videre i konsultasjon med MD om de foreslåtte tiltakene i rapporten fra prosjektet barmarkskjøring i Finnmark .
Sámediggeráđđi galgá viidáseappot konsulteret BD:in daid doaibmabijuid birra mat evttohuvvojedje prošeavtta bievlavuodjima birra Finnmárkkus .
Sametingsrådet vil ta initiativ til et tilsvarende barmarkskjøringsprosjekt i områder sør for Finnmark i konsultasjonsprosessen med Miljøverndepartementet .
Sámediggeráđđi áiggu konsultašuvdnaproseassas Birasgáhttendepartemeanttain váikkuhit dasa ahte čađahuvvo sullasaš bievlavuodjinprošeakta guovlluin máttabealde Finnmárkku .
Forslag 9 : Behov for samarbeidsavtale mellom Alta kommune og Sametinget
Evttohus 9 : Dárbu ovttasbargošiehtadussii gaskal Álttá suohkana ja Sámedikki
Sametinget har derfor vært i kontakt med Alta kommune og planlegger et møte med dem for å se på mulige samarbeidsområder , og hvordan kommunen og Sametinget sammen kan forbedre situasjonen for den samiske befolkningen i Alta .
Sámediggi lea dan dihte gulahallan ja plánemin čoahkkima Álttá suohkaniin gos áigut geahččat vejolaš ovttasbargosurggiid ja movt suohkan ja Sámediggi sáhttiba ovttasbargat buoridan dihte dili Álttá suohkana sámi ássiide .
Forslag 10 : Sametingets holdning , rolle og ansvar i forhold til forvaltning , forskning og rettigheter når det gjelder menneskelig biologisk materiale og bioteknologi
Evttohus 10 : Sámedikki jurddašanvuohki , rolla ja ovddasvástádus hálddašeami , dutkama ja rivttiid ektui go guoská olbmo biologalaš ávdnasiidda ja bioteknologiijai
Regjeringens satsing på bioteknologi medfører mange endringer i ulike regelverk og praksis når det gjelder utvikling av helseregistre og biobanker .
Ráđđehusa áŋgiruššan bioteknologiijain mielddisbuktá stuorra rievdadusaid iešguđet njuolggadusaide ja geavadii go guoská dearvvašvuođaregistariid ja biobáŋkkuid ovddideapmái .
Man ønsker seg økt tilgjengelighet og flere bruksområder til datamateriale i nasjonale registre og biobanker .
Háliiduvvo buoret beasatlašvuohta ja eanet geavahanvejolašvuođaid nationála registariid ja biobáŋkkui dieđuide .
Dette vil bety at millioner av blodprøver , genetiske prøver og annet biologisk materiale som er samlet inn gjennom en årrekke , skal samles i Biobank Norge .
Dat mearkkaša ahte miljovnnaid varraiskosat , genetihkalaš iskosat ja eará biologalaš ávdnasat mat lea jagiid mielde čohkkejuvvon , galget čohkkejuvvot Biobank Norge:i .
Biobank Norge er planlagt å være en nasjonal forskninginfrastruktur .
Plána mielde galgá Biobank Norge leat nationála dutkaninfrastruktuvra .
Nye databaseløsniner og informasjonssystemer vil gjøre det lettere å koble helsedata til biobankmaterialet .
Ođđa diehtovuođđočovdosat ja diehtojuohkinvuogádagat dahket álkibun čatnat dearvvašvuođadieđuid biobáŋkoávdnasiidda .
Opprettelsen av Biobank Norge vil kunne legge til rette for forskning som kan gi en bedre pasientbehandling i fremtiden .
Biobank Norge ásaheapmi sáhttá láhčit dilálašvuođaid dakkár dutkamii mii sáhttá buoridit buhcciiddivššu boahtteáiggis .
Samtidig reiser det seg en rekke spørsmål av personvernmessig karakter og spørsmål om etnisitet og råderett over genetiske ressurser som tilhører den samiske befolkning .
Seammás čuožžilit máŋga gažaldaga persovdnasuddjema oktavuođas ja gažaldagat čearddalašvuođa birra ja eaiggáduššama birra dakkár genetihkalaš resurssaide , mat gullet sámi álbmogii .
Videre planlegges det en mulig revidering av bioteknologiloven og andre lover , samt gjennomgang av ulike forskrifter som har betydning for den videre utvikling på det bioteknologiske område
Viidáseappot plánejuvvo vejolaš bioteknologiijalága ja eará lágaid ođasmahttin , ja iešguđet láhkaásahusaid guorahallan , main lea mearkkašupmi bioteknologiija suorggi viidáset ovddideapmái .
Side 41 av 377
41 siidu 379 siiddus
Vi vet at mange av de samiske samfunn er så små , at den enkelte pasients genetiske materiale lett kan knyttes til en samisk etnisitet .
Mii diehtit ahte sámi servodagat leat smávvát , ja ahte ovttaskas buohcci genetihkalaš ávdnasiid álkit sáhttá čatnat sámi čearddalašvuhtii .
Samiske helseforskere har også etterlyst en slik debatt , og ønsker å være med å bidra i debatten .
Sámi dearvvašvuođadutkit leat maid jearahan dakkár digaštallama , ja háliidit leat mielde digaštallamis .
Sametingsrådet løftet derfor temaet til debatt på sameparlemantarikerkonferansen i Kirkenes hvor vi fikk en uttalelse i sluttdokumentet : " Den bioteknologiske utvikling stiller det samiske folk ovenfor nye utfordringer .
Danne loktii Sámediggeráđđi dán fáttá sámeparlamentarihkkáriid konferánsii Girkonjárggas gos bođii cealkámuš loahppadokumentii : “ Bioteknologalaš ovdáneapmi buktá sámi álbmogii ođđa hástalusaid .
Konferansen understreker at det samiske folk selv må forvalte og eie kunnskapen om eget arvestoff ( DNA ) , og at det samiske folk fortløpende må være i dialog med statlige myndigheter og forskningsmiljø for å følge og påvirke denne utviklingen . "
Konferánsa deattuha ahte sámi álbmot ferte ieš hálddašit ja eaiggáduššat dieđuid iežas genaid ( DNA ) birra , ja ahte sámi álbmot dađistaga galgá gulahallat stáhtalaš eiseválddiiguin ja dutkanbirrasiiguin vai sáhttá čuovvut dán ovdáneami ja váikkuhit dasa . ”
Sametinget vil videre arrangere et seminar for politikere og fagfolk med tema : Hvilke konsekvenser har den bioteknologiske utvikling for det samiske folk?‖ .
Sámediggi áigu maiddái lágidit seminára politihkkáriidda ja fágaolbmuide fáttáin : “ Guđe váikkuhusat leat bioteknologalaš ovdáneamis sámi álbmogii ? ”
Forslag 11 : Organisering av Samisk hus i Oslo
Evttohus 11 : Sámi viesu organiseren Oslos
Sametingsrådet viser til at for at de samiske institusjonene skal kunne videreutvikles og oppfylle sitt formål med en bred og inkluderende aktivitet , er det nødvendig å vurdere en styrings- og organisasjonsform .
Sámediggeráđđi čujuha dasa ahte vai sámi ásahusat galget sáhttit viidáseappot ovddidit ja ollašhuhttit iežaset mihttomeari govda ja čáhkkilis doaimmain , de ferte árvvoštallat stivren- ja organisašuvdnamálle .
, men aksjeselskapsformen kan i visse tilfeller også være mulig løsning , jfr. Nordlige Folk Senter .
Vuođđudusmálle lea ulbmilleamos , dannego dat earret eará : -
Stiftelsesformen er den mest hensiktmessige .
Addá oadjebasvuođa das ahte ásahusa árvvut bissot čoahkis .
Gir trygghet for at verdiene i institusjonen blir holdt samlet .
Sihkkarastá ahte mearridanváldi lea ásahusa iežas orgánain .
Sikrer at beslutningsmyndigheten vil ligge i institusjonenes egne organer .
Váldá buoremusat vuhtii dan ahte berre leat hui lahka doarjjaaddiid ja hálddašandásiid .
Ivaretar institusjonenes faglige integritet . .
Fuolaha ásahusaid fágalaš integritehta .
Virker til selvstendighet og fokus på faglige oppgaver .
Váikkuha iehčanasvuhtii ja čalmmustahttá fágalaš bargamušaid .
Selv om sametingsrådet har stilt seg positivt til at Sametinget kan være en av opprettere av Stiftelsen Samisk Hus i Oslo , noe som er i tråd med sametingsrådets melding om samisk institusjonsutvikling , mener sametingsrådet at andre organisasjonsformer kan vurderes .
Vaikke vel Sámediggeráđđi lea leamaš mielas dasa ahte Sámediggi sáhttá leat okta ásaheddjiin Vuođđudussii Sámi Viessu Oslos , juoga mii guorrasa Sámediggeráđi dieđáhussii sámi ásahusovddideami birra , de oaivvilda Sámediggeráđđi ahte sáhttá árvvoštallat eará organisašuvdnamálliid .
Aksjeselskapsformen kan i visse tilfeller også være en mulig løsning , jfr. Nordlige Folk Senter .
Oasussearvemálle sáhttá muhtumin leat vejolaš čoavddus , geahča Davvi Álbmogiid Guovddáža .
Det kan orienteres om at sametingsrådet innvilget i sak RS 107/11 et tilskudd på kr. 100 000,- til omorganiseringsprosess .
Sáhttit muitalit áhte Sámediggeráđđi juolludii áššis RS 107/11 100 000 ruvdnosaš doarjaga ođđasisorganiserenprosessii .
Det er sametingsrådets vurdering at Foreningen Samisk hus gjennomfører organiseringsprosesser som gir en organisasjonsform tilpasset den offentlige rollen .
Sámediggeráđđi árvvoštallá dan láhkai ahte Searvi Sámi viessu čađaha dakkár organiserenproseassa mii addá organisašuvdnamálle mii lea heivehuvvon almmolaš rollii .
Sametingsrådet er av den oppfatning at styret selv er det rette organ i dette arbeidet .
Sámediggeráđi oaidnu lea ahte stivra ieš lea rivttes orgána dán bargui .
Sametingsrådet har avholdt møter med styret , hvor tema har vært både organisering og økonomi .
Sámediggeráđđi lea doallan čoahkkima stivrrain , mas fáddán lea leamaš sihke organiseren ja ekonomiija .
Siste møte var 13. desember 2011 i Oslo .
Maŋimus čoahkkin lei juovlamánu 13. b. 2011 Oslos .
Videre er det avtalt møte mellom sametingsrådet og Oslo kommune hvor situasjonen for Samisk hus blir tatt opp .
Viidáseappot lea šiehtaduvvon čoahkkin gaskal Sámediggeráđi ja Oslo gieldda mas Sámi viesu dilli váldojuvvo ovdan .
Forslag 12 : By- og tettstedsplan for samer
Evttohus 12 : Gávpot ja čoahkkebáikeplána sámiide
Sametingsrådet er kjent med de utfordringer som samer bosatt i byene møter , for eksempel gjennom oppvekstvilkår , velferdstilbud , bevaring og utvikling av samisk språk , helse og skolegang .
Sámediggeráđđi diehtá guđe hástalusat leat dain sápmelaččain geat ásset gávpogiin , ovdamearkka dihtii bajásšaddaneavttuid , čálgofálaldagaid , sámegiela gáhttema ja ovddideami , dearvvašvuođa ja oahpu ektui .
Sametingsrådet viser i denne forbindelse til Redegjørelse om regionalt og lokalt samarbeid 2011 , vedtatt på Sametingets plenum i 2011 .
Sámediggeráđđi čujuha dán oktavuođas čilgehussii regionála ja báikkálaš ovttasbarggu birra 2011:s , maid Sámedikki dievasčoahkkin dohkkehii 2011:s .
Side 42 av 377
42 siidu 379 siiddus
Målet til regionalpolitisk redegjørelse er et aktivt og målrettet samarbeid med regionale og lokale myndigheter for å styrke og utvikle samisk kultur , språk og samfunnsliv .
Regionála politihkalaš mihttomearrin lea árjjalaš ja ulbmillaš ovttasbargu regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin nannen ja ovddidan dihtii sámi kultuvrra , giela ja servodateallima .
Kommunikasjon og samhandling med fylkeskommunene er sentralt i dette arbeidet , og målet er å få et handlingsrettet og fleksibelt samarbeid .
Dán barggus lea gulahallan ja ovttasdoaibman fylkkagielddaiguin guovddážis , ja mihttomearrin lea háhkat doaibmavuđot ja dávgasis ovttasbarggu .
På grunn av begrensede ressurser , kan ikke sametingsrådet på nåværende tidspunket igangsette arbeidet med en egen samisk by- og tettstedsplan .
Ráddjejuvvon resurssaid geažil ii sáhte sámediggeráđđi dál álggahit barggu sierra sámi gávpot- ja čoahkkebáikeplánain .
Forslag 13 : Europarådet
Evttohus 13 : Eurohparáđđi
Dette er et forslag som sametingsrådet kan videreformidle til Samisk parlamentarisk råd .
Dát lea dakkár evttohus maid sámediggeráđđi sáhttá gaskkustit viidáseappot Sámi parlamentáralaš ráđđái .
Samisk parlamentarisk råd har vedtatt en handlingsplan der blant annet spørsmål knyttet til EU berøres .
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea mearridan doaibmaplána mas earret eará gieđahallojuvvojit gažaldagat mat čatnasit EO:i .
Sametingsrådet ser betydningen av å delta i viktige internasjonale prosesser og vurderer dette opp mot hvilke organ som slik vil representere det samiske og hvilke ressurser et slikt engasjement vil måtte utløse .
Sámediggeráđđi mielas lea mávssolaš oassálastit deaŧalaš riikkaidgaskasaš proseassaide ja árvvoštallá dan ektui ahte guđe orgánat dalle galget ovddastit sámivuođa ja man ollu resurssaid dakkár áŋgiruššan gáibidivččii .
Styret i Samisk parlamentarisk råd vil på sitt møte 27.- 28. februar startet arbeidet med å realisere handlingsplanen som ble vedtatt Samisk parlamentarisk råd i Kirkenes av .
Sámi parlamentáralaš ráđđi áigu čoahkkimis guovvamánu 27.-28. b. bargagoahtit dainna ahte duohtan dahkat dan doaibmaplána mii mearriduvvui Sámi parlamentáralaš ráđis Girkonjárggas .
Samisk parlamentarisk råds virksomhet og realisering av handlingsplanen avhenger av ressurssituasjonen til sametingene .
Sámi parlamentáralaš ráđi doaibma ja doaibmaplána duohtan dahkan sorjá sámedikkiid resursadilis .
Replikk Ann-Mari Thomassen Miriam Paulsen Olaf Eliassen Jørn Are Gaski Marianne Balto Aili Keskitalo Marianne Balto Ann-Mari Thomassen Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Marianne Balto Egil Olli Jørn Are Gaski Aili Keskitalo Marianne Balto Geir Tommy Pedersen Trond Are Anti Aili Keskitalo
Replihkka Ann-Mari Thomassen Miriam Paulsen Gunn-Britt Retter Olaf Eliassen Jørn Are Gaski Marianne Balto Aili Keskitalo Marianne Balto Ann-Mari Thomassen Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Marianne Balto Egil Olli Jørn Are Gaski Aili Keskitalo Marianne Balto Geir Tommy Pedersen Trond Are Anti
Side 43 av 377
43 siidu 379 siiddus
Ellinor Marita Jåma Olaf Eliassen 8 Per Andersen Bæhr Per Andersen Bæhr 9 Anders Somby jr. .
Aili Keskitalo Ellinor Marita Jåma Olaf Eliassen 8 Per Andersen Bæhr Per Andersen Bæhr 9 Anders Somby jr. .
Ellinor Marita Jåma Aili Keskitalo Marit Kirsten Anti Gaup Jørn Are Gaski Láilá Susanne Vars Rolf Johansen Geir Tommy Pedersen Silje Karine Muotka Geir Tommy Pedersen Silje Karine Muotka Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Geir Tommy Pedersen Mariann Wollmann Magga
Ellinor Marita Jåma Aili Keskitalo Marit Kirsten Anti Gaup Jørn Are Gaski Láilá Susanne Vars Rolf Johansen Geir Tommy Pedersen Silje Karine Muotka Geir Tommy Pedersen Silje Karine Muotka Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Geir Tommy Pedersen Mariann Wollmann Magga
VI Sametingets vedtak Sametinget tar Sametingsrådets beretning om virksomheten i perioden 12. november 2011 til 7. februar til orientering .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi váldá Sámediggeráđi doaibmadieđáhusa áigodagas 12.11.11 - 07.02.12 diehtun .
Behandlingen av saken ble avsluttet 22.02.12 kl. 12.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 22.02.12 dii. 12.15 .
Side 44 av 377
44 siidu 379 siiddus
Spørsmål til Sametingsrådet Arkiv SF-
Gažaldagat Sámediggeráđđái Arkiiva SF-
Arkivsaksnr. 12/50
Arkiiváššenr . 12/54
Saken påbegynt 22.02.12 kl. 15.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 22.02.12 dii.15 .
Oppfølging av Kystfiskeutvalget
Riddoguolástuslávdegotti čuovvoleapmi
Representant Gunn-Britt Retter , NSRs sametingsgruppe Representant Aili Keskitalo , NSRs sametingsgruppe Representant Silje Karine Muotka , NSRs sametingsgruppe Representant Ann-Mari Thomassen , NSRs sametingsgruppe Representant Randi A. Skum , NSRs sametingsgruppe Representant Randi A. Skum , NSRs sametingsgruppe Representant Aud Marthinsen , Fremskrittspartiet Representant Trond Are Anti , NSR .
Áirras Gunn-Britt Retter , NSRs sámediggejoavku Áirras Aili Keskitalo , NSRs sámediggejoavku Áirras Silje Karine Muotka , NSRs sámediggejoavku Áirras Ann-Mari Thomassen , NSRs sámediggejoavku Áirras Randi A. Skum , NSRs sámediggejoavku Áirras Randi A. Skum , NSRs sámediggejoavku Áirras Aud Marthinsen , Ovddádusbellodat Áirras Trond Are Anti , NSR .
/ SáB Representant Trond Are Anti , NSR .
Áirras Trond Are Anti , NSR . / SáB
/ SáB Representant Trond Are Anti , NSR .
15.02.12 Áirras Trond Are Anti , NSR .
II Spørsmål og svar Spørsmål 1 , representant Gunn-Britt Retter , NSRs sametingsgruppe Oppfølging av Kystfiskeutvalget
II Gažaldagat ja vástádusat Gažaldat 1 , Áirras Gunn-Britt Retter , NSRs sámediggejoavku Riddoguolástuslávdegotti čuovvoleapmi
Da Sametinget behandlet saken om kystfiskeavtalen mellom Sametinget og regjeringen i sak 27/11 Retten til fiske i sjøsamiske områder , fastslo Sametingsrådet både i Sametingets plenumsmøte og gjennom media at saken ikke skal stoppes men skal følges opp gjennom konsultasjoner om fiskeretten med regjeringen .
Go Sámediggi gieđahalai Sámediggeráđi ja Ráđđehusa šiehtadusa riddoguolásteami birra áššis 27/11 Guolástanriekti mearrasámi guovlluin , nannii Sámediggeráđđi sihke Sámedikki dievasčoahkkimii ja media bokte ahte ášši ii noga dása , muhto áigot joatkit konsulterema ráđđehusain guolástanriekti birra .
Hva konkret har skjedd med kystfiskesaken siden november i fjor ?
Mii lea konkrehta dáhpáhuvvan riddoguolástusášši čuovvolemiin skábmamánu rájes ?
Hvilke skritt er tatt når det gjelder anerkjennelse av fiskerettigheter siden november i fjor ?
Mákkár lávkkit leat váldon guolástusvuoigatvuođaid dohkkeheami hárrái skábmamánu rájes ?
Side 45 av 377
45 siidu 379 siiddus
Svar på spørsmål 1
Sámediggeráđi vástádus 1 .
Sametingsrådet har vært i løpende dialog med Fiskeri- og Kystdepartementet for å sluttføre proposisjonsteksten slik vi ble enige om på det siste politiske konsultasjonsmøtet og i henhold til plenumsvedtaket i sak 27/11. .
Sámediggeráđđi lea dađistaga gulahallan Guolástus- ja Riddodepartemeanttain dan ektui ahte gearggahit proposišuvdnateavstta nugo leimmet soahpan maŋimuš politihkalaš konsultašuvdnačoahkkimis ja mii lea dievasčoahkkinmearrádusa mielde áššis 27/11 .
Vi er nå helt i sluttfasen av dette arbeidet .
Mii leat dál loahpahallamin dán barggu .
Sametingsrådet regner med at saken snarlig vil oversendes Stortinget fra Regjeringen og vil følge den videre behandling av saken .
Sámediggeráđđi rehkenastá ahte ášši farggamusat sáddejuvvo Stuorradiggái Ráđđehusas ja áigu čuovvut ášši viidáseappot meannueami .
Spørsmål 2 , representant Aili Keskitalo , NSRs sametingsgruppe Styremedlemmer i regionale og underliggende helseforetak
Gažaldat 2 , Áirras Aili Keskitalo , NSRs sámediggejoavku Stivralahtuid nammadeapmi regionála ja vuollásaš dearvvašvuođadoaimmahagaide
Sametinget har i flere år hatt anledning til å foreslå styremedlemmer til de regionale helseforetakene .
Sámedikkis lea máŋga jagi leamaš vejolašvuohta evttohit stivralahtuid regionála dearvvašvuođadoaimmahagaide .
Departementet foretar den endelige oppnevningen .
Departemeanta nammada loahpalaččat .
I forbindelse med nylig oppnevning av styre til Helse Nord har det i følge media oppstått noen ‖misforståelser‖ .
Dan oktavuođas go gieskat nammaduvvui stivra Dearvvašvuohta Davvin doaimmahahkii leat media dieđuid mielde šaddan veaháš “ boasttuáddejumit ” .
Hvem ble foreslått til styret for Helse Nord av Sametinget ?
Gean lea Sámediggi evttohan Dearvvašvuohta Davvin stivrii ?
Kan representantene få dokumentasjon på forslaget ?
Sáhttet go áirasat oažžut dan duođaštuvvot ?
Hvem ble oppnevnt til styret for Helse Nord av departementet ?
Gean lea Departemeanta nammadan Dearvvašvuohta Davvin stivrii ?
Fikk Sametingsrådet gjennomslag for sitt forslag ?
Dohkkehuvvui go Sámediggeráđi evttohus ?
Hva var departementets begrunnelse hvis Sametingsrådet ikke fikk gjennomslag ?
Jos ii dohkkehuvvon , de makkár ákkaiguin departemeanta ii dan dohkkehan ?
Hva skjedde forrige gang styret for Helse Nord ble oppnevnt ?
Mii dáhpáhuvai ovddit háve go Dearvvašvuohta Davvin stivra nammaduvvui ?
Hvem var Sametingsrådets forslag ?
Gean lei Sámediggeráđđi evttohan ?
Kan representantene få dokumentasjon på dette ?
Sáhttet go áirasat oažžut dan duođaštuvvot ?
Fikk Sametingsrådet gjennomslag for sitt forslag ved forrige styreoppnevning ?
Dohkkehuvvui go Sámediggeráđi evttohus ovddit stivranammadeamis ?
Hvis ikke , hva var departementets begrunnelse for det ?
Jos ii dohkkehuvvon , de makkár ákkaiguin departemeanta ii dan dohkkehan ?
Er Sametingsrådet fornøyd med sin gjennomslagskraft når det gjelder samiske styrerepresentanter ?
Lea go Sámediggeráđđi duhtavaš sámi stivralahtuid nammademiiguin ?
Hvordan fungerer den interne dialogen i Sametingsrådet når det gjelder forslag og oppfølging av forslag ?
Movt doaibmá siskkáldas gulahallan Sámediggeráđis go guoská evttohusaide ja daid čuovvoleapmái ?
Svar på spørsmål 2 Styremedlemmer i regionale og underliggende helseforetak
Leat go Sámediggeráđis gulahallan- ja oktiiordnenváttisvuođat ? Sámediggeráđi vástádus 2 .
Fra Sametingets administrasjon gikk det ut e-post datert 15.12.2011 til Helse- og omsorgsdepartementet med følgende forslag : Silje Karine Muotka ( fast ) Hilde Anita Nyvoll ( vara ) For styret i Helse Nord ble Inger Jørstad oppnevnt som styremedlem .
Stivralahtut regionála ja vuollásaš dearvvašvuođaásahusain Sámedikki hálddahus sáddii e-poastta juovlamánu 15. b. 2011 Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartementii čuovvovaš evttohusaiguin : - Silje Karine Muotka ( fásta ) - Hilde Anita Nyvoll ( várrelahttu ) Davvi Dearvvašvuođa stivrii nammaduvvui Inger Jørstad stivralahttun .
Sametinget mottar ingen begrunnelse for valget av styremedlemmer , verken til regionale eller underliggende helseforetak .
Sámediggi ii leat ožžon makkárge ákkastallama stivralahtuid válljemii , ii regionála- ii ge vuollásaš dearvvašvuođaásahusaide .
Ved forrige valg til Helse Nords styre var Sametingsrådets forslag Jørn Are Gaski , vara Amund Peder Teigmo jf. brev fra Sametinget til HOD datert 18.12.2009(websak 09/4900-5 ) .
Davvi Dearvvašvuođa ovddit válggas lei Sámediggeráđi evttohus Jørn Are Gaski , várrelahttun Amund Peder Teigmo . gč. reivve Sámedikkis DFD:i beaiváduvvon juovlamánu 18. b. 2009 .
Inger Jørstad ble lansert som ny kandidat og ble innvalgt i styret .
Dalle válljejuvvui Inger Jørstad stivralahttun .
Sametingsrådet har ikke vært fornøyd med gjennomslagskraften når det gjelder oppnevning av representanter , hverken til regionale eller til underliggende foretak .
Sámediggi ii ožžon makkárge ákkastallama válgii . Sámediggeráđđi ii leat leamaš duhtavaš váikkuhanfámuin go geahččá áirasiid nammadeapmái , ii regionála ii ge vuollásaš ásahusaide .
Side 46 av 377
46 siidu 379 siiddus
Departementet avslo anmodning om konsultasjoner på oppnevning av styrerepresentanter til regionale helseforetak .
Departemeanta hilggui konsultašuvdnagáibádusa stivralahtuid nammadeami áššis regionála dearvvašvuođaásahusaide .
De begrunner dette med at saken ikke gir grunnlag for konsultasjonsprosess da oppnevning av styrerepresentanter til regionale helseforetak ( RHF ) verken er lovgivning eller tiltak som regjeringen overveier .
Sin ákkastallan lei ahte ášši ii buvtte vuođu konsulterenprosessii go stivralahtuid nammadeapmi regionála dearvvašvuođaásahusaide ( RDÁ ) ii leat láhkabargu ii ge doaibmabidju maid ráđđehus veardádallá .
Departementet påpeker at oppnevning av styrerepresentanter faller etter deres vurdering utenfor konsultasjonsprosedyrenes virkeområder , og at departementet ikke konsulterer om personalkabaler .
Departemeanta deattuha ahte stivralahtuid nammadeapmi gahččá olggobeallái konsulterenbargovugiid doaibmaguovllu , ja ahte departemeanta ii konsultere bargiidkabála birra .
Helse- og omsorgsdepartementet mener at de gir statlige styringssignaler på kvaliteten på samiske helsetjenester gjennom oppdragsdokumentene til RHF-ene , og ikke gjennom styrerepresentasjon .
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta árvvoštallá ahte sii addet stáhtalaš stivrendovddahemiid sámi dearvvašvuođabálvalusaid kvalitehtii RDÁ:id bargodokumeanttaid bokte , eai ge stivraovddastemiid čađa .
Sametingsrådet har gitt departementet tilbakemelding på at sametingsrådet ikke er enig i departementets vurdering . .
Sámediggeráđđi lea vástidan departementii ahte ii leat ovttaoaivilis departemeanta árvvoštallamis .
Den interne dialogen i Sametingsrådet er tilfredsstillende , det vil imidlertid være forskjellige oppfatninger innad i rådet , spesielt til forslag av kandidater til diverse råd , utvalg og styrer Spørsmål 3 , representant Silje Karine Muotka , NSRs sametingsgruppe Senter for samisk i opplæringen
Siskkáldas gulahallan Sámediggeráđis lea hui buorre , muhto sáhttet goitge leat sierranas ipmárdusat ráđđelahtuid gaskkas , earenoamážit evttohasaid oktavuođas iešguđetlágan ráđiide , lávdegottiide ja stivrraide Gažaldat 3 , Áirras Silje Karine Muotka , NSRs sámediggejoavku Sámi lohkanguovddáš
Senter for samisk i opplæringen ( Lohkanguovddáš ) har vært delfinansiert over Sametingets budsjett i en årrekke .
Sámi lohkanguovddáš lea ožžon oasseruhtadeami Sámedikki bušeahtas máŋga jagi .
I budsjett for 2012 er bevilgningen nullet ut .
Jagi 2012 bušeahtas ii leat dasa biddjojuvvon ruhta .
Hva er status for utviklingen av nasjonale prøver i de samiske språkene ?
Manne , ja makkár váikkuhusat das leat guovddáža doibmii ?
Har Sametinget bidratt til å sikre finansiering av dette utviklingsarbeidet på linje med det som avsettes til andre fag ?
Movt lea nationála iskosiid stáhtus sámegielain ovdánan ? Lea go Sámediggi searvan dán ovddidanbarggu ruhtadeapmái seamma dásis go várrejuvvo ruhta eará fágaide ?
Svar på spørsmål 3
Sámediggeráđi vástádus 3 .
Senter for samisk i opplæringen ( Lohkanguovddáš ) har vært delfinansiert over Sametingets budsjett i en årrekke .
Oassi sámi lohkanguovddážis lea leamaš ruhtaduvvon Sámedikki bušeahtas olu jagiid badjel .
I budsjett for 2012 er bevilgningen nullet ut .
2012 bušeahtas lea dat juolludus sihkkojuvvon .
Hva er årsaken til dette , og hvilke konsekvenser har det for virksomheten som drives ved senteret ?
Mii lea das sivvan , ja makkár váikkuhusaid dat dagaha guovddáža doibmii ?
Senter for samisk i opplæringen ( Lohkanguovddáš ) har mottatt støtte fra Sametinget kr. 500 000,- de siste årene , med tanke på at det skal bli permanent senter over statsbudsjettet .
Sámi lohkanguovddáš lea maŋemus jagiid ožžon 500 000 ru doarjaga Sámedikkis , ja jurdda lea leamaš ahte dat galggai šaddat bistevaš guovddážin stáhtabušeahtas .
Sametingsrådet har ikke satt av midler på budsjettet , fordi senteret var i ferd med å få permanent status , og da burde departementet også dekke kostnadene .
Sámediggeráđđi ii leat várren ruđa bušeahtas , danne go guovddáš galggai oažžut bistevaš stáhtusa , ja dalle galggašii departemeanta gokčat goluid maiddái .
Sametinget ser det uheldige som har oppstått i denne overgangsfasen .
Sámediggi oaidná dan vahága mii lea geavvan dan gaskadilis .
Nasjonale prøver i lesing på nordsamisk skal være ferdig til høsten 2012 for 5. årstrinn og 8. årstrinn .
Našunála geahččaleamit lohkamis davvisámegillii galget gárvánit 2012 čakčii 5. jahkeceahkkái ja 8. jahkeceahkkái .
Elever i 9.årstrinn tar samme nasjonalprøve som elever i 8.årstrinn .
Oahppit 9. jahkeceahkis váldet seamma geahččaleami go 8. ceahki oahppit .
I mars / april skal elever i noen skoler teste prøvene .
Njukčamánus / cuoŋománus galget oahppit muhtin skuvllain geahččaladdat geahččalemiid .
Nasjonale prøver i lesing på lulesamisk og på sørsamisk skal være ferdig til høsten 2013 .
Našunála geahččaleamit lohkamis julev- ja lullisámegillii galget gárvánit 2013 čakčii .
Det er Kunnskapsdepartementet som har ansvar for alle nasjonale prøver , og det er de som finansierer arbeidet .
Lea Máhttodepartemeanta mas lea ovddasvástádus buot našunála geahččalemiin , ja leat sii geat ruhtadit barggu .
Spørsmål 4 , representant Ann-Mari Thomassen , NSRs sametingsgruppe Nedlegging av Vátnjavári / Boltås skole i Skånland og Billevuotna skole i Porsanger
Gažaldat 4 , Áirras Ann-Mari Thomassen , NSRs sámediggejoavku Vatnjavári skuvlla , Skániin ja Billávuona skuvlla , Porsáŋggus heaittiheapmi
Iinná ja biras sámiid searvi – NSR har sendt høringsuttalelse med kopi til bl.a sametingsrådet den prosessen som Skånland har satt i gang med innsparing i kommunebudsjettet ved sammenslåinger av skoler og dermed nedlegging av Vátnjavári / Boltås skole i Skånland .
Iinna ja biras sámiid searvi – NSR lea sádden gulaskuddancealkámuša kopiijain ee. Sámediggeráđđái dán proseassas , mii Skániin lea biddjon johtui ja mas galgá sestojuvvot suohkanbušeahttas dainna lágiin ahte časkit skuvllaid oktii ja nu heaittihit Vatnjavári skuvlla Skániin .
Fokuset i høringsuttalelsen retter seg mot de samfunnsmessige konsekvenser en nedlegging vil medføre .
Gulaskuddancealkámušas cuigejuvvo daidda servodatlaš váikkuhusaide maid heaittiheapmi mielddisbuvttášii .
Side 47 av 377
47 siidu 379 siiddus
Hva ble i såfall resultatet mht. Vátnjavári skole og Billevuotna skole ?
Mii de šattai boađusin Vatnjavári skuvlla ja Billávuona skuvlla áššis ?
Svar på spørsmål 4
Sámediggeráđi vástádus 4 .
Visepresidenten har i følge media sendt nedlegging av både Vátnjavári skole og Billefjord skole inn for FNs systemet .
Várrepresideanta lea , nu go medias muitaluvvo , dieđihan sihke Vátnjavári skuvlla ja Billávuona skuvlla heaittihemiid ON vuogádahkii .
I følge sosiale medier skulle visepresidenten også ta opp nedlegging av skolene på møtet med statssekretær Elisabeth Dahle onsdag 15. febr .
Sosiála mediaid bokte diehtit ahte várrepresideanta áiggui maiddái čoahkkimis stáhtačálliin Elisabeth Dahliin gaskavahku guovvamánu 15. b. dán jagi ovddidit skuvlla heaittihanáššiid .