pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingets hovedmål for grunnopplæringen er at den samiske befolkningen har den rette kunnskapen, kompetansen og ferdigheten for å bevare og utvikle det samiske samfunnet.
Sámedikki váldoulbmil vuođđooahpahusain lea ahte sámi álbmogis galget leat rivttes dieđut, gelbbolašvuohta ja máhttu seailluhit ja ovddidit sámi servodaga.
For å nå dette målet har Sametinget blant annet arbeidet for samiske elevers rett til samiskopplæring og skolens innhold og verdigrunnlag.
Dán ulbmila juksan dihtii lea Sámediggi earret eará bargan sámi ohppiid vuoigatvuođain sámegiela oahpahussii ja skuvlla sisdoaluin ja árvovuođuin.
Sametinget gir også informasjon og veiledning til elever, foreldre og skoleeiere som har spørsmål om grunnopplæringen.
Sámediggi addá maid dieđuid ja rávvagiid daidda ohppiide, váhnemiidda ja skuvlaeaiggádiidda geain leat gažaldagat vuođđooahpahusa birra.
Henvendelsene, som øker i omfang, er i hovedsak knyttet til tilbud om samisk opplæring.
Oktavuođaváldimat, mat dađistaga lassánit, leat eanaš sámegieloahpahusa fálaldagaid birra.
Det er stadig mangel på samisklærere og læremidler på nordsamisk, sørsamisk og lulesamisk.
Álo váilot sámegiela oahpaheaddjit ja oahpponeavvut davvisámegillii, lullisámegillii ja julevsámegillii.
Særlig vanskelig har det vært å utvikle lulesamiske læremidler.
Erenoamáš váttis lea ovddidit oahpponeavvuid julevsámegillii.
Dette skyldes stor mangel på forfattere, korrekturlesere og oversettere.
Dan sivva lea girječálliid, korrektuvrra lohkkiid ja jorgaleddjiid stuorra váilevašvuohta.
Sametinget gir informasjon om samiske læremidler gjennom læremiddelsentralen i Sametinget og læremiddelportalen Ovttas/Aktan/Aktesne.
Sámediggi juohká dieđuid sámegiela oahpponeavvuid birra Sámedikki oahpponeavvoguovddáža bokte ja oahpponeavvoportálas ovttas/aktan/aktesne, Sámi allaskuvllas.
I 2019 ble det etablert en ordning der overføringene til Sametinget over statsbudsjettet blir samlet på én felles budsjettpost.
Jagi 2019 ásahuvvui dakkár ortnet mas juolludeamit stáhtabušeahtas Sámediggái čohkkejuvvojit ovtta oktasaš bušeahttapoastan.
Tilskuddet på posten ble derfor fra 2019 overført til kap. 560 Samisk språk, kultur og samfunnsliv, post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv, under Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Danne lea doarjja jagi 2019 bušeahta rájes sirdojuvvon kap. 560 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin, postii 50 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin mii lea Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta bušeahtas.
Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 63 Tilskudd til samisk i grunnopplæringen, kan overføres Tilskuddet skal bidra med finansiering til kommuner, fylkeskommuner og frittstående skoler som tilbyr samiskopplæring i samsvar med § 6-2 og § 6-3 i opplæringsloven.
Kap. 225 Doaibmabijut vuođđooahpahusas, poasta 63 Doarjja sámegillii vuođđooahpahusas, sirdin lea vejolaš Doarjja galgá doarjut ruđalaččat gielddaid, fylkkagielddaid ja priváhta skuvllaid mat fállet sámegieloahpahusa oahpahuslága § 6-2 ja § 6-3 vuođul.
Tilskuddet skal også bidra til at lærere får videreutdanning i samiske språk.
Doarjja galgá maid geavahuvvot veahkkin dasa ahte oahpaheaddjit ožžot joatkkaoahpu sámegielas.
Under posten er det tre tilskuddsordninger: En for samiskopplæring i grunnskolen, en for samiskopplæring i den videregående opplæringen og en ordning for studiepermisjoner for videreutdanning i samisk for lærere i hele grunnopplæringen.
Poasttas leat golbma doarjjaortnega: Okta vuođđoskuvlla sámegieloahpaheapmái, okta sámegieloahpaheapmái joatkkaoahpahusas ja okta ortnet masa gullet sámi lohkanlobit daid oahpaheddjiid joatkkaohppui geat leat miehtá vuođđooahpahusa.
I 2019 ble det bevilget 71 mill. kroner til tilskudd til samisk i grunnopplæringen.
Jahkái 2019 juolluduvvui 71 milj. ruvnnu doarjjan sámegillii vuođđooahpahusas.
Kunnskapsdepartementet foreslår en bevilgning på 80,1 mill. kroner til ordningen i 2020. Det er anslått en reell økning på 6,6 mill. kroner som følge av at flere elever får opplæring i samisk.
Máhttodepartemeanta evttoha 80,1 milj. ruvdnosaš juolludusa ortnegii jahkái 2020. Meroštallojuvvon lea 6,6 milj. ruvnnu sturrosaš duohta lasáhus dannego leat eanet oahppit geat ožžot oahpahusa sámegielas.
Kap. 225 Tiltak i grunnopplæringen, post 74 Prosjekttilskudd Formålet med ordningen er å stimulere organisasjoner til å sette i verk prosjekter som på ulike måter kan bidra til å nå sektormålene for grunnopplæringen.
Kap. 225 Doaibmabijut vuođđooahpahusas, poasta 74 Prošeaktadoarjja Ortnegiin ulbmil lea movttiidahttit organisašuvnnaid álggahit prošeavttaid mat iešguđet láhkai sáhttet váikkuhit ahte vuođđooahpahusa suorgeulbmilat ollašuvvet.
I statsbudsjettet for 2018 vedtok Stortinget en tildeling på 1 mill. kroner til samiske organisasjoner som arbeider mot mobbing, jf. Innst. 12 S (2017–2018) og Prop. 1 S (2017– 2018).
Jagi 2018 stáhtabušeahtas mearridii Stuorradiggi juolludit 1 milj. ruvnnu sámi organisašuvnnaide mat barget givssideami vuostá, gč. Innst. 12 S (2017–2018) ja Prop. 1 S (2017–2018).
I forbindelse med behandlingen av Revidert nasjonalbudsjett 2019 ble disse midlene overført til Sametinget, som er nærmere organisasjonene og lettere kan oppfylle bevilgningens formål, jf. Innst. 391 S (2018–2019) og Prop. 114 S (2018–2019).
Jagi 2019 Reviderejuvvon nationálabušeahta meannudeami oktavuođas sirdojuvvojedje dát ruđat Sámediggái, mii lea organisašuvnnaid lagabus ja álkibut sáhttet ollašuhttit juolludusa ulbmila, gč. Innst. 391 S (2018–2019) ja Prop. 114 S (2018–2019).
Overføringen blir videreført i 2020, og tilskuddet er overført til kap. 560, post 50 under budsjettet til Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Sirdin jotkojuvvo jagi 2020, ja doarjja lea kapihttala 560 poasttas 50 Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta vuolde stáhtabušeahtas.
Kap. 226 Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen, post 21 Spesielle driftsutgifter, kan overføres I grunnopplæringen skal alle fagene fornyes fra høsten 2020. Med nye læreplaner som følge av fagfornyelsen, er det behov for å fornye læremidlene.
Kap. 226 Kvalitehtaovddideapmi vuođđooahpahusas, poasta 21 Erenoamáš doaibmagolut, sirdin lea vejolaš Vuođđooahpahusas galget buot fágat ođasmahttojuvvot jagi 2020 čavčča rájes. Go šaddet ođđa fágaplánat fágaođasmahttima geažil, de lea dárbu ođasmahttit oahpponeavvuid.
For å få best effekt av midlene som skal brukes til oversetting, tilpassing og utvikling av samiske læremidler i 2020, er det viktig at disse midlene sees i sammenheng med satsingen på læremidler til fagfornyelsen for øvrig og at kompetansen til Utdanningsdirektoratet benyttes.
Vai lea vejolaš geavahit daid ruđaid nu beaktilit go vejolaš mat galget geavahuvvot sámegieloahpponeavvuid jorgaleapmái, heiveheapmái ja ráhkadeapmái jagi 2020, de lea dehálaš ahte dát ruđat gehččojuvvojit oktanaga oahpponeavvoáŋgiruššamiin muđui fágaođasmahttima oktavuođas, ja ahte Oahpahusdirektoráhta gelbbolašvuohta geavahuvvo ávkin.
Kunnskapsdepartementet foreslår i 2020 en bevilgning på 15 mill. kroner til oversetting, tilpassing og utvikling av digitale læremiddel på samisk.
Oahpahusdepartemeanta evttoha jahkái 2020 juolludit 15 milj. ruvnnu sámegielat digitála oahpponeavvuid jorgaleapmái, heiveheapmái ja ráhkadeapmái.
Kap. 227 Tilskudd til særskilte skoler, post 63 Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner Tilskudd til de kommunale sameskolene i Snåsa og Målselv Målet med tilskuddsordningen er å bidra til å opprettholde og utvikle samisk identitet, språk og kultur.
Kap. 227 Doarjja sierra skuvllaide, poasta 63 Doarjja gielddaide ja fylkkagielddaide Doarjja ruhtadit Snoase ja Málatvuomi gielddalaš sámeskuvllaid Doarjjaortnegiin ulbmil lea váikkuhit sámi identitehta, giela ja kultuvrra bisuheapmái ja ovddideapmái.
Tilskuddet finansierer drift av de kommunale sameskolene i Snåsa, som gir opplæring på sørsamisk, og i Målselv, som gir opplæring på nordsamisk, med tilhørende internat.
Doarjja ruhtada jođihit gielddalaš sámeskuvllaid Snoases, mii addá oahpahusa lullisámegillii, ja Málatvuomis, mii fállá oahpahusa davvisámegillii, ja daidda gulli internáhtaid doaimma.
Skolene har hele landet som opptaksområde.
Dáidda skuvllaide sáhttet oahppit miehtá riikka beassat.
I 2019 er det bevilget 25,7 mill. kroner til de kommunale sameskolene.
Jahkái 2019 lei juolludus 25,7 milj. ruvnnu gielddalaš sámeskuvllaide.
For 2020 foreslår Kunnskapsdepartementet en bevilgning på 26,5 mill. kroner.
Jahkái 2020 evttoha Máhttodepartemeanta 26,5 milj. ruvnnu sturrosaš juolludusa.
Kap 254 Tilskudd til voksenopplæring, post 70 Tilskudd til studieforbund Tilskuddet bidrar til at godkjente studieforbund kan tilby fleksibel og brukertilpasset opplæring for voksne.
Kap. 254 Doarjja rávesolbmuid oahpahussii, poasta 70 Doarjja oahppolihtuide Doarjja lea veahkkin addimin dohkkehuvvon oahppolihtuide vejolašvuođa fállat rávesolbmuide heivehahtti ja heivehuvvon oahpahusa.
Deler av tilskuddet går til samiske studieforbund.
Doarjaga osiid ožžot sámi oahppolihtut.
En mindre del går til refusjon av kostnader knyttet til opplæring av voksne i samisk språk på grunnskolenivå gjennomført av godkjente studieforbund.
Juolludusa unnit oassi galgá geavahuvvot goluid buhtadeapmái rávesolbmuid vuođđoskuvladási sámegieloahpahusas maid dohkkehuvvon oahppolihtut čađahit.
Størrelsen på disse tilskuddene beregnes ut fra aktiviteten foregående år.
Daid doarjagiid sturrodat meroštallojuvvo ovddit jagi doaimma vuođul.
Kunnskapsdepartementet foreslår at den samlede bevilgningen over kap. 254, post 70 i 2020 blir 209,6 mill. kroner.
Máhttodepartemeanta evttoha ahte buohkanas juolludeapmi kapihttala 254 poasttas 70 jahkái 2020 šaddá 209,6 milj. ruvnnu.
Kap. 260 Universiteter og høyskoler, post 50 Statlige universiteter og høyskoler For universiteter og høyskoler som får bevilgning fra Kunnskapsdepartementet over kap. 260 gjelder følgende mål: - høy kvalitet i utdanning og forskning - forskning og utdanning for velferd, verdiskaping og omstilling - god tilgang til utdanning - effektiv, mangfoldig og solid høyere utdanningssektor og forskningssystem.
Kap. 260 Universitehtat ja allaskuvllat, poasta 50 Stáhtalaš universitehtat ja allaskuvllat Universitehtaide ja allaskuvllaide mat ožžot juolludusa Máhttodepartemeanttas kapihttalis 260, gustojit čuovvovaš ulbmilat: - alla kvalitehta oahpus ja dutkamis - dutkan ja oahppu buorredilálašvuođa, árvoháhkama ja nuppástuhttima várás - buorre olámuddu ohppui, beaktilis, máŋggabealat ja nana alitoahpposuorgi ja dutkanvuogádat.
I 2018 ble Samisk høgskole tildelt 90,7 mill. kroner.
Jahkái 2018 oaččui Sámi allaskuvla 90,7 milj. ruvnnu.
Høgskolen hadde totalt 270 registrerte studenter i 2018, det samme som året før.
Allaskuvllas ledje oktiibuot 270 logahallojuvvon studeantta jagi 2018, seamma ollu go jagi ovdal.
Høgskolen tilbyr blant annet fag som journalistikk, lærerutdanning, samisk språk og litteratur, duodji, reindrift og urfolkskunnskap.
Allaskuvla fállá earret eará dakkár fágaid go journalistihka, oahpaheaddjioahpuid, sámegiela ja sámi girjjálašvuođa, duoji, boazodoalu ja álgoálbmotoahpu.
Felles for alle fagene er at de er basert på samisk kultur og tradisjonskunnskap.
Buot fágaid vuođus lea sámi kultuvra ja sámi árbediehtu ja -máhttu.
I 2019 ble Samisk høgskole tildelt 94,3 mill. kroner.
Jahkái 2019 oaččui Sámi allaskuvla 94,3 milj. ruvnnu.
Det ble også tildelt 0,7 mill. kroner til Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet (UiT) til 25 nye deltidsstudieplasser i samisk sykepleieutdanning.
Juolluduvvui maiddái 0,7 milj. ruvnnu Romssa universitehtii – Norgga árktalaš universitehtii (UiT:i) 25 ođđa oasseáiggi oahpposadjái sámi buohccidikšui.
Utdanningen skal tilbys i samarbeid mellom UiT og Samisk høgskole, som skal gi emnene i samisk språk og kulturkunnskap.
Oahpu galget fállat ovttasráđiid UiT ja Sámi allaskuvla mii galgá fállat fáttáid sámegiela ja kulturoahpu.
I tillegg ble det tildelt 1 mill. kroner i utviklingsmidler til Samisk høgskole for å utvikle og etablere utdanningen.
Dasa lassin oaččui Sámi allaskuvla 1 milj. ruvnnu oahpu ovddideapmái ja ásaheapmái.
I 2020 foreslår Kunnskapsdepartementet en tildeling på 97,1 mill. kroner til Samisk høgskole.
Jahkái 2020 evttoha Máhttodepartemeanta 97,1 milj. ruvdnosaš juolludusa Sámi allaskuvlii.
I tillegg foreslår Kunnskapsdepartementet å øke tildelingen til Nord universitet med 5 mill. kroner, som skal gå til langsiktig rekruttering og faglig oppbygning av
Dasa lassin evttoha Máhttodepartemeanta lasihit juolludusa Davvi universitehtii 5 milj. ruvnnuin, mii galgá geavahuvvot guhkesáigásaš studeanttaid ja oahpaheddjiid háhkamii ja fágalaš bajáshuksemii lulli- ja julevsámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu várás, mii ásahuvvui jagi 2019.
Kap. 275 Tiltak for høyere utdanning og forskning, post 70 Tilskudd Ansvaret for fagstrategisk organ for samisk høyere utdanning og forskning er en varig oppgave som ble lagt til Universitets- og høgskolerådet i 2016. Det ble da tildelt 0,5 mill. kroner til formålet.
Kap. 275 Doaibmabijut alit ohppui ja dutkamii, poasta 70 Doarjja Ovddasvástádus sámi alit oahpu ja dutkama fágastrategalaš orgánas lea bissovaš bargamuš mii biddjojuvvui Universitehta- ja allaskuvlaráđđái jagi 2016. Dalle juolluduvvui 0,5 milj. ruvnnu dán ulbmilii.
Disse midlene videreføres også i 2020. Midlene til Universitets- og høgskolerådet er foreslått flyttet til kap. 275, post 70 i 2020. De lå tidligere på kap. 281, post 78.
Lea evttohuvvon ahte ruđat Universitehta- ja allaskuvlaráđđái sirdojuvvojit kapihttala 275 postii 70 jagi 2020. Ovdal dat ledje kapihttala 281 poasttas 78.
Kap. 285 Norges forskningsråd, post 52 Langsiktig grunnleggende forskning Midler til samisk forskning over kap. 285, post 52 går i hovedsak til Program for samisk forskning III (SAMISK III).
Kap. 285 Norgga dutkanráđđi, poasta 52 Guhkesáigásaš vuođđodutkan Dat ruđat mat juolluduvvojit sámi dutkamii kapihttala 285 poasttas 52, geavahuvvojit eanaš Sámi dutkama prográmmii III (SÁMI III).
Det omfatter grunnforskning om samiske problemstillinger innenfor humaniora og samfunnsvitenskap, samt naturvitenskapelig forskning innenfor klima og miljø med direkte tilknytning til humaniora og samfunnsvitenskap.
Dasa gullá vuođđodutkan sámi čuolbmačilgehusaid birra humanioras ja servodatdiehtagis, ja dasto vel luonddudieđalaš dutkan dálkkádat- ja birassuorggis mii njuolgga čatnasa humaniorai ja servodatdiehtagii.
Formålet er å bidra til å ivareta Norges ansvar for å utvikle ny, forskningsbasert kunnskap for å sikre og utvikle samiske språk, kultur og samfunnsliv.
Ulbmil lea veahkkin fuolahit Norgga erenoamáš ovddasvástádusa ovddidit ođđa, dutkanvuđot dieđuid ja máhtuid nu ahte sámi álbmotjoavkkus lea vejolašvuohta sihkkarastit ja ovddidit iežas giela, kultuvrra ja servodateallima.
Det er vedtatt en programplan for perioden 2017–2027. Programmets budsjett i 2019 er på 14,015 mill. kroner, hvorav 10,6 mill. kroner fra Kunnskapsdepartementet og 3,415 mill. kroner fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Prográmma lea mearriduvvon áigodahkii 2017–2027. Prográmma bušeahtta jagi 2019 lea 14,015 milj. ruvnnu, mas 10,6 milj. ruvnnu boahtá Máhttodepartemeanttas ja 3,415 milj. ruvnnu Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttas.
Våren 2019 lyste SAMISK III ut 22 mill. kroner til forskerprosjekter.
Giđđat 2019 almmuhii SÁMI III 22 milj. ruvnnu ovdaprošeavttaide.
I den forbindelse laget Forskningsrådet en informasjonsvideo for å informere om nye søknadsprosedyrer og heve kvaliteten på søknadene til programmet.
Dan oktavuođas ráhkadahtii Dutkanráđđi diehtojuohkinvideo ođđa ohcanprosedyraid birra ja buoridan dihtii ohcamiid prográmmii.
Resultatene fra utlysningen vil foreligge i november/desember 2019.
Almmuhusa bohtosat ilbmet skábmamánus dahje juovlamánus 2019.
Våren 2018 ble det lyst ut 22 mill. kroner til forskerprosjekter, og åtte av i alt 27 søknader fikk tilslag – fire forskerprosjekter og fire arrangementsstøtte-prosjekter.
Giđđat 2018 almmuhuvvui 22 milj. ruvnnu dutkanprošeavttaide, ja 8 oktiibuot 27 ohccis ožžo doarjaga – njeallje dutkanprošeavtta ja njeallje lágidandoarjja-prošeavtta.
Forskerprosjektene mottok 5,7 mill. kroner hver og omhandler temaer som språk, tradisjonskunnskap og helse/samfunnsmedisin.
Dutkanprošeavttat ožžo 5,7 milj. ruvnnu guhtege ja daid fáttát leat giella, árbediehtu ja dearvvašvuohta/servodatmedisiidna.
Det ene prosjektet ser på hvordan fem–syvåringer med nordsamisk som førstespråk foretar fortolkninger og vurderinger av etiske dilemmaer i samtaler med voksne og hvordan dette kommer til uttrykk i deres språkbruk.
Okta prošeakta geahčada mo viđa-čiežajahkásaččat geain lea davvisámegiella vuosttašgiellan dulkojit ja árvvoštallet etihkalaš bahkadasválljemiid háleštettiineaset rávesolbmuiguin ja mo dat boahtá ovdan sin giellageavaheamis.
Det andre prosjektet ser på hvordan beslutningstakere kan respektere og inkludere urfolks kunnskapssystemer i landbaserte og marine planleggingsprosesser, samt i beslutninger om miljø.
Nubbi prošeakta geahčada mo mearrádusdahkkit sáhttet árvvusatnit ja siskkildahttit álgoálbmogiid máhttovuogádagaid eananvuđot ja mariinna plánenproseassain, ja dasto vel birrasii guoski mearrádusain.
Det tredje prosjektet ser på høstingspraksiser i lule- og nordsamiske kystområder og hvordan kunnskapen om dette blir uttrykt gjennom samiske språk, fortellinger og stedsnavn, og det fjerde prosjektet fokuserer på aldring, hverdagsliv og hjemmebasert omsorg blant samer i Norge og hos Atayal-folket i Taiwan.
Goalmmát prošeakta geahčada luondduriggodagaid geavahanvugiid julevsámi ja davvisámi riddoguovlluin ja mo máhttu dan birra boahtá oidnosii sámi gielain, muitalusain ja báikenamain, ja njealját prošeakta čalmmustahttá boarásmuvvama, beaivválaš eallima ja fuolahusa ruovttus sámiid gaskkas Norggas ja Atayal-álbmogis Taiwanas.
I 2018 tildelte Forskningsrådet videre 21 mill. kroner til annen samisk-relevant forskning: Innenfor Offentlig sektor-pH.
Jahkái 2018 juolludii Dutkanráđđi dasto vel 21 milj. ruvnnu eará sápmái guoski dutkamii: Almmolaš suorggi-ph.
D.-ordningen ble det for eksempel gitt 1,7 mill. kroner for å utvide ideer om proaktive kuratoriske metoder for samisk kunst, MILJØFORSK ga 7,3 mill. kroner til et forskerprosjekt om hvordan matproduksjon som kulturarv blir fremmet og forvaltet i kyst-Norge (inkludert i Finnmark) og Forskningsbasert innovasjon i regionene ga 12 mill. kroner til et utviklingsprogram rettet mot nordnorske leverandørbedrifter, blant annet innenfor samisk reiseliv.
D.-ortnegis addojuvvui ovdamearkka dihtii 1,7 milj. ruvnnu ovddidan dihtii jurdagiid proaktiiva kuratoralaš metodaid birra sámi dáidaga várás, MILJØFORSK attii 7,3 milj. ruvnnu ovdaprošektii das mo biebmibuvttadeapmi kulturárbin ovddiduvvo ja hálddašuvvo Norgga rittus, ja Finnmárkkus ge ja Forskningsbasert innovasjon i regionene attii 12 milj. ruvnnu ovddidanprográmmii davvinorgalaš skáhpponfitnodagaid várás, earret eará sámi mátkeealáhusaid várás.
Kap. 2410 Statens lånekasse for utdanning, post 73 Avskrivninger, overslagsbevilgning Avskrivningene på posten omfatter ulike ettergivelsessordninger i Lånekassen.
Kap. 2410 Stáhta loatnakássa oahpu váldima várás, poasta 73 Loatnageahpádusat, meroštallanjuolludus Loatnageahpádusat dán poasttas leat iešguđetlágan loatnageahpádusortnegat Loatnakássas.
Studenter som har tatt minst 60 studiepoeng i et samisk språk som del av eller i tillegg til en lærerutdanning, kan få ettergitt lån i Lånekassen med inntil 50 000 kroner.
Daidda studeanttaide geat leat čađahan unnimusat 60 oahppočuoggá ovtta sámegielas ovtta oahpaheaddjioahpu oassin, sidjiide geahpeda Loatnakássa loana gitta 50 00 ruvnnu rádjai.
Målet er å rekruttere flere lærere med kompetanse i samiske språk.
Ulbmil lea háhkat eanet oahpaheddjiid geain lea gelbbolašvuohta sámegielas.
I 2018 var det tre personer som fikk ettergitt til sammen 150 000 kroner på dette grunnlaget.
Jagi 2018 ledje golmmas geat ožžo geahpádussan oktiibuot 150 000 ruvnnu dan vuođul.
Kunnskapsdepartementet foreslår en bevilgning på 300 000 kroner til formålet i 2020.
Máhttodepartemeanta evttoha juolludit 300 000 ruvnnu dán ulbmilii jahkái 2020.
Benevnelse
Namahus
321 75 Kunstnerformål, Vederlagsordninger 321 75 Kunstnerformål, Bibliotekvederlag 1 123 1 198 325 53 Allmenne kulturformål, Sametinget 83 700 334 78 Filmformål, Ymse faste tiltak, Internasjonalt Samisk filminstitutt (ISFI) 5 140 5 765 8 420 335 71 Mediestøtte, Tilskudd til samiske aviser 28 100 33 770 34 628 Sum 118 751 41 473 43 048
321 75 Dáiddárulbmilat, Čájáhusbuhtadus 321 75 Dáiddárulbmilat, Girjerádjobuhtadus 1 123 1 198 325 53 Dábálaš kulturulbmilat, Sámediggi 83 700 334 78 Filbmaulbmilat, Máŋggalágan bissovaš doaibmabijut, Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmainstituhtta (ISFI) Mediadoarjja, Doarjja sámi aviissaide 28 100 33 770 34 628 Submi 118 751 41 473 43 048
Størrelsen på vederlaget fastsettes etter at rammen for lønnsoppgjøret i staten for 2020 er kjent.
Buhtadusa sturrodat mearriduvvo maŋŋágo jagi 2019 stáhta bálkášiehtadusa rámma lea dihtosis.
Størrelsen på vederlaget for 2020 beregnes ut fra indeksregulering av vederlagsprisen per utlånsenheter per 31. desember 2019. Fra 2019 er midlene rammeoverført til kap. 560 Samiske formål, post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv, under Kommunal- og
juovlamánu 31. beaivvi 2019. Jagi 2019 rájes leat ruđat sirdojuvvon rámman kapihttala 560 Sámi ulbmilat postii 50 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin mii lea Gielda-
moderniseringsdepartementets budsjett.
ja ođasmahttindepartemeantta bušeahtas.
Fra og med budsjettåret 2020 flyttes tilskuddet til samiske aviser fra kap. 335, post 75 til kap. 335, post 71. Den direkte mediestøtten vil da
Bušeahttajagi 2020 álggu rájes sirdojuvvo doarjja sámi aviissaide kapihttala 335 poasttas 75 kapihttala 335 postii 71. Njuolggo
være samlet på én post i statsbudsjettet.
mediadoarjja lea dalle čohkkejuvvon ovtta postii stáhtabušeahtas.
I tillegg blir det bevilget midler til samiske formål over følgende budsjettkapitler:
Dasa lassin juolluduvvojit ruđat sámi ulbmiliidda čuovvovaš bušeahttakapihttaliid bokte:
Kap. Post Benevnelse Allmenne kulturformål, Kultursamarbeid i nordområdene Arkivformål, Driftsutgifter
Kap. Poasta Namahus Dábálaš kulturulbmilat, Kulturovttasbargu davviguovlluin Arkiivaulbmilat, Doaibmagolut
Videre forvalter flere mottakere av tilskudd/bevilgning fra Kulturdepartementet oppgaver og aktiviteter rettet mot samisk kunst og kultur.
Dasto hálddašit Kulturdepartemeantta doarjaga/juolludusa máŋga vuostáiváldi bargamušaid ja doaimmaid sámi dáidaga ja kultuvrra várás.
Det gjelder for eksempel Nasjonalbiblioteket, museene i det nasjonale museumsnettverket og Norsk kulturråd.
Dan dahket ovdamearkka dihtii Nationálabibliotehka, riikkalaš museafierpmádahkii gulli museat, ja Norgga kulturráđđi.
Kap. 321 Kunstnerøkonomi, post 75 Vederlagsordninger Visningsvederlaget er et kollektivt vederlag for visning av verk som er i offentlig eller offentlig støttede institusjoners eie, og forvaltes av fire vederlagsfond.
Kap. 321 Dáiddárekonomiija, poasta 75 Buhtadusortnegat Čájáhusbuhtadus lea kollektiiva buhtadus daid dáidagiid čájeheami várás maid almmolaš dahje almmolaččat dorjojuvvon ásahusat eaiggáduššet, ja dan hálddašit njeallje buhtadusfoandda.
Ordningen er regulert i lov 28. mai 1993 nr. 52 om vederlag for visning av billedkunst og kunsthåndverk mv. Den delen av vederlaget som gjelder visning av samisk visuell kunst fordeles til Samiske kunstneres og forfatteres vederlagsfond.
Ortnega mudde miessemánu 28. Beaivvi 1993 mannosaš láhka nr. 52 dáidaga ja dáiddaduoji jna. čájeheami birra. Dan oasi buhtadusas mii gullá visuála dáidaga čájeheapmái, juhkkojuvvo Sámi dáiddáriid ja girječálliid buhtadusfondii.
Bibliotekvederlaget er et kollektivt vederlag regulert i lov 29. mai 1987 nr. 23 om bibliotekvederlag.
Bibliotehkabuhtadus lea kollektiiva buhtadus maid mudde miessemánu 29. beaivvi 1987 mannosaš láhka nr. 23 bibliotehkabuhtadusa birra.
Opphavsmenn til verk som lånes ut i offentlige bibliotek skal ha vederlag.
Daid dahkosiid dahkkit maid almmolaš girjerájut luokkahit olbmuide, galget oažžut buhtadusa.
Vederlagets størrelse beregnes ut fra avtalt pris per utlånsenhet og fordeles til 17 ulike vederlagsfond, blant disse Samisk faglitterær forfatter- og oversetterforening og Samiske kunstneres og forfatteres vederlagsfond.
Buhtadus sturrodat meroštallojuvvo juohke luoikanovttadaga šiehtaduvvon hatti vuođul ja juhkkojuvvo 17 iešguđet buhtadusfondii, earret eará Sámi fágagirjjálaš čálliid ja jorgaleddjiidsearvái ja Sámi dáiddáriid ja girječálliid buhtadusfondii.
Kap. 334 Film- og medieformål, post 78 Ymse faste tiltak Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI) har nasjonal status.
Kap. 334 Filbma- ja mediaulbmilat, poasta 78 Máŋggalágan bissovaš doaibmabijut Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmainstituhtas (ISFI:s) lea nationála árvodássi.
Tilskuddet til ISFI blir foretatt på et særskilt grunnlag og ikke ut fra de samme kriteriene som midler til regionale filmvirksomheter.
Doarjja ISFI:i juolluduvvo sierra eavttuid vuođul, ii ge seamma eavttuid vuođul go doarjagiid juohkin regionála filbmadoaimmahusaide.
Det foreslås en økning på 2,5 mill. kroner til ISFI i 2020. Økningen kan brukes både til drift av ISFI og bevilgninger til samiske audiovisuelle produksjoner.
Evttohuvvo 2,5 milj. ruvdnosaš lasáhus ISFI:i jahkái 2020. Lasáhusa lea vejolaš geavahit sihke ISFI doaimma ruhtadeapmái ja doarjjan sámi audiovisuála buvttademiide.
Formålet er å sikre ISFI en bedre driftssituasjon, slik at virksomheten kan videreføre og styrke satsingen på produksjon av samiske audiovisuelle verk.
Ulbmil lea sihkkarastit ISFI:i buoret doaibmandili, nu ahte doaimmahussii lea vejolaš áŋgiruššat viidáseappot ja joatkit ja nannet sámi audiovisuála buvttademiid dahkama.
Kap. 335 Mediestøtte, post 71 Mediestøtte Under denne posten gis det tilskudd til samiske aviser og samiskspråklige avissider.
Kap. 335 Mediadoarjja, poasta 71 Mediadoarjja Dán poasttas addojuvvo doarjja buvttadit sámi aviissaid ja sámegielat aviisasiidduid.
Med samisk avis menes aviser som har den samiske befolkningen som hovedmålgruppe.
Sámi aviissain oaivvilduvvojit aviissat main sámi álbmot lea ulbmiljoavku.
Ordningen er regulert i forskrift fastsatt av Kulturdepartementet, og midlene fordeles av Medietilsynet.
Dán ortnega stivre láhkaásahus maid Kulturdepartemeanta lea mearridan, ja juolludemiid juohká Mediabearráigeahčču.
Kap. 325 Allmenne kulturformål, post 72 Kultursamarbeid i nordområdene I det norsk-russiske kultursamarbeidet etableres treårige samarbeidsprogrammer med sikte på utvikling av det norsk-russiske kultursamarbeidet.
Kap. 325 Dábálaš kulturulbmilat, poasta 72 Kulturovttasbargu davviguovlluin Norgga-Ruošša kulturovttasbarggus álggahuvvojit golmma jagi guhkkosaš ovttasbargoprográmmat ovddidan dihtii Norgga ja Ruošša gaskasaš kulturovttasbarggu.
Departementet gir treårig prosjektstøtte til utviklingsarbeid innenfor ulike deler av kulturfeltet, herunder til samisk kultur og urfolkskultur.
Departemeanta addá golmma jagi guhkkosaš prošeaktadoarjaga ovddidanbargguid várás mat gullet kultursuorggi sierranas osiide, maiddái sámi kultuvrii ja álgoálbmotkultuvrii.
For inneværende periode, 2019-2021 er urfolkskultur et av fokusområdene.
Dán áigodagas, 2019-2021, lea álgoálbmotkultuvra okta čalmmustansurggiin.
Kap. 329 Arkivformål, post 01 Driftsutgifter Drift av Samisk arkiv dekkes innenfor de årlige bevilgningene til Arkivverket over statsbudsjettets kap. 329, post 01.
Kap. 329 Arkiivaulbmilat, poasta 01 Doaibmagolut Sámi arkiivva doaimma gokčet dat jahkásaš juolludeamit mat bohtet Arkiivadoaimmahahkii stáhtabušeahta kapihttala 329 poasttas 01.
Spillemidler til samisk idrett Ved fordeling av overskuddet til Norsk Tipping AS for spilleåret 2018 til idrettsformål i 2019, ble det avsatt 1,5 mill. kroner til samisk idrett.
Spealloruđat sámi valáštallamii Go speallojagi 2018 Norsk Tipping AS dietnasa juhke jagi valáštallanulbmiliidda jahkái 2019, de várrejuvvui 1,5 milj. ruvnnu sámi valáštallamii.
Tilskuddet overføres Sametinget som er ansvarlig for den videre fordelingen i tråd med målsettingen for tilskuddet.
Doarjja sirdojuvvui Sámediggái mas lea ovddasvástádus viidáseappot juohkit daid ruđaid doarjaga ulbmila vuođul.
Målsetningen er å opprettholde og videreutvikle særegne samiske idrettsaktiviteter som er en del av samisk kultur.
Ulbmil lea bisuhit ja ovddidit viidáseappot sierralágan sámi valáštallandoaimmaid sámi kultuvrra oassin.
Videre skal midlene bidra til økt omfang av idrett og fysisk aktivitet i befolkningen.
Dasto galget ruđat dasa váikkuhit ahte álbmogis lassána valáštallan ja rumašlaš lihkadeapmi.
Tilskuddet skal primært benyttes til aktiviteter rettet mot barn (6-12 år) og ungdom (13-19 år).
Doarjja galgá ovddimustá geavahuvvot mánáid (6-12 jagi) ja nuoraid (13-19 jagi) doaimmaide.
Tilskuddet er ikke ment å støtte opp om ordinære idrettsaktiviteter som utøves i regi av samiske idrettsorganisasjoner.
Doarjja ii galgga geavahuvvot dakkár dábálaš valáštallandoaimmaid doarjjan maid valáštallanorganisašuvnnat lágidit.
Spillemidler til idrettsformål i 2020 fordeles ved kongelig resolusjon våren 2020.
Spealloruđat valáštallandoaimmaide jahkái 2020 juhkkojuvvojit gonagaslaš resolušuvnna vuođul giđđat 2020.
Tildelinger til andre samiske formål Videre forvalter flere mottakere av tilskudd/bevilgning fra Kulturdepartementet oppgaver og aktiviteter rettet mot samisk kunst og kultur.
Doarjagat eará sámi ulbmiliidda Dasto hálddašit máŋggas geat ožžot doarjaga/juolludusa Kulturdepartemeanttas, bargamušaid ja doaimmaid mat gullet sámi dáidagii ja kultuvrii.
Det gjelder for eksempel Nasjonalbiblioteket, museene i det nasjonale museumsnettverket og Norsk kulturråd.
Dat guoská ovdamearkka dihtii Nationálabibliotehkii, nationála museafierpmádahkii gulli museaide ja Norgga kulturráđđái.
Det kan nevnes at Norsk kulturråd fra 2019 ble styrket med 2 mill. kroner øremerket samisk litteratur.
Vejolaš lea namahit ahte juolludus Norgga kulturráđđái jagi 2019 rájes lassánii 2 milj. ruvnnuin mii lea merkejuvvon sámegiela girjjálašvuhtii.
Midlene skal bidra til å gjøre samisk litteratur tilgjengelig på nynorsk og bokmål, og sikre at norskspråklige lesere skal få tak i samisk litteratur over hele landet.
Ruđat galget váikkuhit dasa ahte sámi girjjálašvuohta galgá šaddat olámuddui ođđadárrui ja girjedárrui, ja dasa ge ahte dárogielalaš lohkkit galget fáhtet sámi girjjálašvuođa riikka miehtá.
440 01 Politidirektoratet – politi og lensmannsetat, Driftsutgifter Sum
440 01 Politiijadirektoráhta – politiija- ja leansmánneetáhta, Doaibmagolut Submi
Kap. 440 Politidirektoratet – politi- og lensmannsetaten, post 01 Driftsutgifter Under kap. 440, post 01 har det i flere år blitt stilt midler til disposisjon for de politidistriktene hvor det er kommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Kap. 440 Politiijadirektoráhta – politiija- ja leansmánneetáhta, poasta 01 Doaibmagolut Kapihttala 440 poasttas 01 leat máŋggaid jagiid juolluduvvon ruđat atnimii dain politiijabiirriin main leat sámegiela hálddašanguvlui gulli gielddat.
Målsettingen er å motivere til økt kunnskap om samisk språk og kultur i politidistrikter med samisk befolkning.
Ulbmil lea movttiidahttit bargiid háhkat alcceseaset eambbo dieđuid sámegiela ja sámekultuvrra birra dain biirriin main sápmelaččat orrot.
Politidistrikter som har kommuner med tospråklig forvaltning, kan tildeles midler for utgifter de har hatt som følge av dette.
Dat politiijabiirret main leat gielddat guovttegielalaš hálddašemiin, sáhttet ohcat ruhtadoarjagiid gokčat goluid mat politiijaetáhtas leat leamaš guovttegielalaš hálddašeami geažil.
Politidirektoratet har fra og med 2017 delegert administrasjonen av ordningen til Finnmark politidistrikt, som dermed har fått et nasjonalt ansvar for å administrere ordningen i henhold til gjeldende instruks.
Politiijadirektoráhta lea jagi 2017 álggu rájes fápmudan ortnega hálddašeami Finnmárkku politiijabiirii, mii dalle lea ge ožžon riikkalaš ovddasvástádusa hálddašit ortnega gustojeaddji instruvssa mielde.
Samelovens språkregler omfatter politidistriktene Trøndelag, Nordland, Troms og Finnmark, som alle har kommuner som kommer inn under bestemmelsene i sameloven.
Sámelága giellanjuolggadusat gustojit Trøndelága, Nordlándda, Romssa ja Finnmárkku politiijabiirriide, main buohkain leat gielddat mat gullet sámelága mearrádusaid gustojeaddji guvlui.
Det er etablert en ressursgruppe med polititjenestemenn med samisk bakgrunn og/eller som behersker samisk språk.
Ásahuvvon lea maid resursajoavku mas leat mielde politiijavirggálaččat geain lea sámi duogáš ja/dahje geat máhttet sámegiela.
Gruppen skal veilede direktoratet og politidistriktene i spørsmål som angår samisk språk og samisk kultur i politiet.
Dat joavku galgá bagadallat direktoráhta ja politiijabiirriid dakkár áššiin mat gusket sámegillii ja sámi kultuvrii politiijaetáhtas.
Det er iverksatt et arbeid med å styrke samisk språk knyttet til behandling av saker hvor samiske barn har vært utsatt for vold eller overgrep.
Dasto lea bargu álggahuvvon mii galgá nannet sámegiela dakkár áššiid meannudeamis main sámi mánát leat gillán veahkaválddálašvuođa dahje rohcošeami.
Statens barnehus i Tromsø er i den forbindelse gitt et ansvar, og har styrket bemanningen med en samiskspråklig psykolog.
Stáhta mánáidvissui Romssas lea dan oktavuođas biddjojuvvon ovddasvástádus, ja das sii leat nanosmahttán bargoveaga go leat virgádan sámegielalaš psykologa.
I 2018 ble det opprettet en underavdeling av Statens barnehus Tromsø i Kirkenes.
Jagi 2018 ásahuvvui Stáhta mánáidviesu Romssa vuollásaš ossodat Girkonjárgii.
Politidirektoratet har i dag integrerte brevmaler på både sør- og nordsamisk i sitt saksarkivsystem.
Politiijadirektoráhtas leat dál sin áššearkiivavuogádagas reivemállet sihke lulli- ja davvisámegielas.
Dette vil bli videreført når politiet bytter til nytt felles saksbehandlingssystem høsten 2019. Arbeidet med andre tiltak for å styrke samisk språk i politiet er under utvikling.
Dát bargu jotkojuvvo go politiija geavahišgoahtá ođđa oktasaš áššemeannudanvuogádaga 2019 čavčča. Bargu eará doaibmabijuiguin nannen dihtii sámegiela politiijas lea ain ovddiduvvomin.
Regnskap for 2018 er 400 000 kroner.
Jagi 2018 rehketdoallu lea 400 000 ruvnnu.
For 2019 er det satt av 400 000 kroner.
Jahkái 2019 lea biddjojuvvon 400 000 ruvnnu.
Det tas sikte på å sette av tilsvarende beløp i 2020.
Jurdda lea juolludit seamma supmi jahkái 2020.
Regnskap
Evttohus
762 50 Samisk helse, Tilskudd til Sametinget 5 600 762 70 Primærhelsetjenesten, Tilskudd, kan benyttes under post 21 6 200 6 200 6 200 Sum 11 800 6 200 6 200
762 50 Sámi dearvvašvuohta, Doarjja Sámediggái 5 600 762 70 Vuođđodearvvašvuođabálvalus, Doarjja, sáhttá adnojuvvot poastta 21 vuolde 6 200 6 200 6 200
Bevilgningen ble i 2019 rammeoverført til kap. 560 Samiske formål, post 50 Samisk språk, kultur og samfunnsliv, under Kommunal- og
Jagi 2019 sirdojuvvui juolludus rámman kapihttala 560 Sámi ulbmilat postii 50 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin, mii lea Gielda- ja
Beløpene som er oppgitt i tabellen henviser kun til tildelingene til samiske formål.
Supmit mat leat tabeallas čujuhit dušše juolludemiide sámi ulbmiliidda.
For en nærmere spesifisering av budsjettpostene totale
Bušeahttapoasttaid olles sturrodaga dárkilat čilgejumi hárrái mii
størrelse viser vi til Helse- og omsorgsdepartementets Prop. 1 S (2019-2020).
čujuhit Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeantta proposišuvdnii Prop. 1 S (2016-2017).
Kap. 762 Primærhelsetjenesten, post 70, Tilskudd Formålet med tilskuddsordningen er å bidra til likeverdige helse- og omsorgstjenester til den samiske befolkning og til at tjenestene er kunnskapsbaserte.
Kap. 762 Vuođđodearvvašvuođabálvalus, poasta 70, Doarjja Doarjjaortnegiin ulbmil lea váikkuhit dasa ahte sámi álbmot oažžu seamma buriid dearvvašvuođa- ja fuollabálvalusaid go álbmot muđui ja ahte bálvalusaid vuođus leat dieđut ja máhttu.
Tilskuddet forvaltes av Helsedirektoratet.
Dearvvašvuođadirektoráhta hálddaša doarjaga.
Det er behov for oppdatert kunnskap om den samiske befolkningens helse og bruk av helse- og omsorgstjenester.
Dárbu lea oažžut ođasmahttojuvvon dieđuid sámi álbmoga dearvvašvuođa birra ja das mo sámit geavahit dearvvašvuođa- ja fuollabálvalusaid.
Bevilgningen dekker tilskudd til senter for samisk helseforskning.
Juolludus gokčá doarjaga Sámi dearvvašvuođadutkama guovddážii.
Senterets hovedoppgave er å drive forskning med fokus på helse og livsstil i den samiske befolkningen.
Guovddáža váldodoaibma lea čađahit dutkamiid čalmmustettiinis sámi álbmoga dearvvašvuođa ja eallinvuogi.
Senteret gjennomførte en større befolkningsundersøkelse i kommuner med samisk befolkning i 2003–2004 kalt SAMINOR 1. Undersøkelsen ble gjentatt i de tre nordligste fylker i 2012–2014 kalt SAMINOR 2. SAMINOR-studien har påvist helseutfordringer i den samiske befolkningen, men de to tidligere studiene har inkludert for få geografiske områder til at resultatene kan generaliseres.
Guovddáš čađahii stuorát álbmotiskama jagiid 2003–2004 gielddain main sámit ásset, ja dat gohčoduvvui SAMINOR 1. Iskan SAMINOR 2 nammasaš iskan čađahuvvui golmma davimus fylkkas áigodaga 2012–2014. SAMINOR-iskan lea čájehan ahte sámi álbmogis leat dearvvašvuođahástalusat, muhto guovtti ovddit iskamis leat nu unnán geográfalaš guovllut mielde ahte bohtosiid ii sáhte oppalažžadit.
Det må derfor gjøres en større SAMINOR-studie hvor både nord-, lule- og sørsamiske områder inkluderes.
Danne lea dárbu čađahit stuorát SAMINOR-iskama mas sihke davvisámi, julevsámi ja lullisámi guovllut leat mielde.
Det planlegges en større studie, SAMINOR 3 i 2021-22. Det ble bevilget om lag 6,2 mill. kroner i 2019. Departementet foreslår å videreføre bevilgningen på 6,2 mill. kroner i 2020.
Jahkái 2019 juolluduvvui sullii 6,2 milj. ruvnnu. Evttohuvvo joatkit juolludusa 6,2 milj. ruvnnu sturrosažžan jahkái 2020.
Tiltak i barne- og ungdomsvernet, Forskning og utvikling 1 000 Sum 1 000
Doaibmabijut mánáid- ja nuoraidsuodjalusas, Dutkan ja ovddideapmi 1 000 Submi 1 000
I tillegg blir det bevilget midler til samiske formål over følgende budsjettkapittel:
Dasa lassin juolluduvvojit ruđat sámi ulbmiliidda čuovvovaš bušeahttakapihttaliid bokte:
Kap. Post Benevnelse Tilskot til valdsførebyggjande tiltak mv.
Kap. Poasta Namahus Doarjja doaibmabijuide mat eastadit veahkaválddálašvuođa jna.
For nærmere spesifisering av budsjettposten viser vi til Barne- og familiedepartementets Prop. 1. S (2019-2020)
Bušeahttapoasttaid olles sturrodaga dárkilat čilgejumi hárrái čujuhuvvo Mánáid- ja bearašdepartemeantta proposišuvdnii Prop. 1 S (20182019)
Kap. 840 Tiltak mot vald og overgrep, post 70 Tilskot til valdsførebyggjande tiltak mv. Bevilgningen på posten har blant annet blitt brukt til tilskudd til stiftelsen Alternativ til Vold (ATV) til drift av eksisterende ATV-kontor og til etablering av nye kontor.
Kap. 840 Doaibmabijut veahkaválddi ja illasteami vuostá, poasta 70 Doarjja doaibmabijuide mat eastadit veahkaválddálašvuođa jna. Juolludus poasttas lea earret eará geavahuvvon doarjjan Alternativ til Vold (ATV) nammasaš vuođđudussii doaimmahit dálá ATV-kantuvrra ja ásahit ođđa kantuvrraid.
Bevilgningen er foreslått økt med 6 mill. kroner i 2020 for å sikre helårsdrift av et nytt ATVkontor i Finnmark med samisk kompetanse, og styrke bemanningen ved noen av de eksisterende ATV-kontorene.
Juolludus evttohuvvo lasihuvvot 6 milj. ruvnnuin jagi 2020 sihkkarastin dihtii birrajagi doaimma ATV ođđa kantuvrras Finnmárkkus mas lea sámegielgelbbolašvuohta, ja nannen dihtii bargoveaga muhtun dálá ATV-kantuvrrain.
Kap. Benevnelse
Kap. Namahus
1142 Landbruksdirektoratet 12 184 12 607 18 332 1151 Til gjennomføring av reindriftsavtalen 116 537 123 100 136 100 Sum 128 721 135 707 154 432
1142 Eanadoallodirektoráhta 12 184 12 607 18 332 1151 Boazodoallošiehtadusa čađaheapmái 116 537 123 100 136 100 Submi 128 721 135 707 154 432
Beløpet i tabellen under kap. 1142 Landbruksdirektoratet omfatter tildelinger gitt over post 45, 70, 71, 72 og 80, jf. postomtalen
Submi tabeallas kapihttalis 1142 Eanadoallodirektoráhta siskkilda juolludemiid poasttain 45, 70, 71, 72 ja 80, geahča poastaválddahallama
under.
vulobealde.
Tildelingen til drift av Landbruksdirektoratets avdeling i Alta er ikke inkludert i beløpet.
Juolludus Eanadoallodirektoráhta Álttá ossodahkii ii leat mielde supmis. Kap. 1142 Eanadoallodirektoráhta
Regnskap Forslag
Poasta Doaibmabidju
Driftsutgifter 229 542 243 702 238 016 Større utstyrskjøp og vedlikehold, kan overføres 3 741 6 312 12 051 Arealressurskart 7 643 7 715 7 676 Tilskudd til veterinærdekning 146 373 180 471 34 886 Tilskudd til fjellstuer Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres 6 268 4 524 4 513 Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite, overslagsbevilgning Tilskudd til erstatninger mv. etter offentlige pålegg i plante- og husdyrproduksjon, overslagsbevilgning 32 179 55 610 55 610 Kompensasjon til dyreeiere som blir pålagt beitenekt 1 000 1 000 Tilskudd til klimarådgivning på gårder 7 175 Radioaktivitetstiltak, kan overføres 909 500 Sum kap. 1142 435 096 501 105 355 520
Doaibmagolut 229 542 243 702 238 016 Stuorát rusttetháhkamat ja ortnegisdoallu, sirdin lea vejolaš 3 741 6 312 12 051 Areálaresursakárttat 7 643 7 715 7 676 Doarjja šibitdoavttirgoluide 146 373 180 471 34 886 Doarjja duottarstobuide Nuppástuhttindoaibmabijut Sis-Finnmárkkus, sirdin lea vejolaš 6 268 4 524 4 513 Bákkolotnumiid ja boazoguhtunvuoigatvuođa láigoheami buhtadusat, meroštallanjuolludus Doarjja buhtadusaide jna. almmolaš gohččuma geažil šaddo- ja šibitbuvttadusas, meroštallanjuolludus 32 179 55 610 55 610 Buhtadus elliideaiggádiidda guohtungildosa geažil 1 000 1 000 Doarjja dálkkádatrávvemii eanadoallodáluin 7 175 Radioaktivitehtadoaibmabijut, sirdin lea vejolaš Submi kap. 1142 435 096 501 105 355 520
Post 01 Driftsutgifter Bevilgningen skal dekke drift av Landbruksdirektoratet.
Poasta 01 Doaibmagolut Juolludeapmi galgá gokčat Eanadoallodirektoráhta doaimma.
Landbruksdirektoratet er utøvende forvaltningsorgan for de sentrale reindriftspolitiske virkemidlene, og skal legge til rette for å nå målene i reindriftspolitikken.
Eanadoallodirektoráhta lea doaimmaheaddji hálddahusorgána guovddáš boazodoallopolitihkalaš váikkuhangaskaomiid várás, ja galgá láhčit diliid boazodoallopolitihka mihttomeriid juksamii.
Landbruksdirektoratet forvalter blant annet reindriftsloven og virkemidlene under reindriftsavtalen, og er også sekretariat for Reindriftsstyret, styret for Reindriftens Utviklingsfond og for Markedsutvalget for reinsdyrkjøtt.
Eanadoallodirektoráhta hálddaša earret eará boazodoallolága ja boazodoallošiehtadussii gulli váikkuhangaskaomiid, ja dat lea maid Boazodoallostivrra, Boazodoalu ovddidanfoandda stivrra ja Bohccobierggu márkanlávdegotti čállingoddi.
Direktoratet skal bidra med støtte og utredningsarbeid, og direktoratet skal i vesentlig grad ha en rådgivende rolle på reindriftsområdet.
Direktoráhta galgá veahkehit doarjagiin ja čielggadanbargguin, ja direktoráhtas galgá maid buorre muddui leat rávvejeaddji rolla boazodoallosuorggis.
Landbruks- og matdepartementet fremmer forslag om en bevilgning på posten på 238 mill. kroner for 2020.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta evttoha addit dan poasttas 238 milj. ruvdnosaš juolludusa jahkái 2020.
Omtale av postene som gjelder særskilte reindriftsformål
Daid poasttaid čilgejupmi mat gusket erenoamáš boazodoalloulbmiliidda
Post 45 Større utstyrskjøp og vedlikehold, kan overføres Bevilgningen skal dekke utgiftene til oppfølging av Norges ansvar for grensegjerdene mot Sverige, Finland og Russland.
Poasta 45 Stuorát rusttetháhkamat ja ortnegisdoallu, sirdin lea vejolaš Juolludeapmi galgá gokčat goluid dan olis go Norggas lea ovddasvástádus rádjeáiddiin mat leat Ruoŧa, Suoma ja Ruošša rájáin.
Videre skal posten dekke utgiftene til effektuering av reinbeiteavtaler i Rørosregionen.
Dasto galgá poasta gokčat daid goluid Plassje-guovlluin maid boazoguohtunšiehtadusaid čađaheapmi dagaha.
I tillegg skal posten dekke eventuelle erstatningskrav fra finske myndigheter for norsk rein som har krysset grensen til Finland.
Ja poasta galgá maid gokčat goluid mat soitet šaddat jus bohtet gáibádusat Suoma eiseválddiin go Norgga bohccot leat rasttidan rájá Supmii.
I 2016 ratifiserte Norge og Finland ny reingjerdekonvensjon mellom de to landene.
Norga ja Suopma ratifiserejedje jagi 2016 dien guovtti riikka gaskasaš boazoáidekonvenšuvnna.
Norge har etter konvensjonen ansvar for å føre opp gjerde på strekningen Karigasniemi-Levajok, og dette vil gi økte kostnader i perioden 2018-2021.
Konvenšuvnna vuođul lea Norggas ovddasvástádus áidut gaskka Gáregasnjárgga-Leavvajoga, ja dat dagaha lassánan goluid áigodahkii 2018-2021.
På bakgrunn av de økte kostnadene fremmer Landbruks- og matdepartementet forslag om en økning i bevilgningen på 6 mill. kroner, til 12 mill. kroner for 2020.
Lassánan goluid geažil evttoha Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta lassáneami 6 milj. ruvdnosaš juolludussii, nu ahte dat šaddá 12 milj. ruvdnosažžan jagi 2020 várás.
Post 70 Tilskott til fjellstuer Formålet med bevilgningen er å opprettholde fjellstuene for å sikre tryggheten i fjellområder for blant annet reingjetere.
Poasta 70 Doarjja duottarstobuide Juolludeapmi galgá dagahit dili oadjebassan váris earret eará boazodolliide.
Landbruks- og matdepartementet har i dag avtale med tre statseide fjellstuer, og i tillegg kontrakt med fire private aktører om fjellstuehold.
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanttas lea dál šiehtadus golmmain duottarstobuin maid stáhta eaiggáduššá, ja dasto vel lea vuolláičállojuvvon šiehtadus njeljiin bođu olbmuin geat guhtege atnet ovddasvástádusa duottarstobus.
Fjellstuene har plikt til å holde åpent hele året.
Geatnegasvuohta lea doallat duottarstobuid rabas birra jagi.
Landbruks- og matdepartementet fremmer forslag om en bevilgning på 816 000 kroner for 2020.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta evttoha 816 000 ruvnnu juolludeapmin poasttas jahkái 2020.
Post 71 Omstillingstiltak i Indre Finnmark, kan overføres Formålet med bevilgningen er å finansiere ulike tilpasninger og tiltak for å legge til rette for en bærekraftig reindrift i Finnmark.
Poasta 71 Nuppástuhttindoaimmat Sis-Finnmárkkus, sirdin lea vejolaš Ulbmil dáinna juolludemiin lea ruhtadit iešguđetlágan heivehallamiid ja doaibmabijuid vai sáhttá leat guoddevaš boazodoallu Finnmárkkus.
Landbruks- og matdepartementet fremmer forslag om en bevilgning på 4,5 mill. kroner for 2020.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta evttoha 4,5 milj. ruvnnu juolludeapmin jahkái 2020.
Post 72 Erstatninger ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite i Trollheimen, overslagsbevilgning Formålet med posten er å dekke erstatningene ved ekspropriasjon og leie av rett til reinbeite i Trollheimen, jf. Frostating lagmannsrett sitt overskjønn av 2. september 1999 og inngåtte reinbeiteavtaler med grunneierne i Trollheimen.
Poasta 72 Bággolotnumiid ja boazoguohtunvuoigatvuođa láigoheami buhtadusat Trollheimenis meroštallanjuolludus Ulbmil poasttain lea gokčat buhtadusaid maid bággolotnun ja boazoguohtunvuoigatvuođa láigoheapmi dagaha Trollheimenis, geahča Frostadikki lágamánnerievtti čakčamánu 2. beavvi 1999 mannosaš bajimus árvvoštallanmearrádusa ja vuolláičállojuvvon boazoguohtunšiehtadusaid eanaeaiggádiiguin Trollheimenis.
Landbruks- og matdepartementet fremmer forslag om en bevilgning på 452 000 kroner for 2020.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta evttoha 452 000 milj. ruvnnu juolludeapmin jahkái 2020.
Post 80 Radioaktivitetstiltak Statens ansvar for å dekke kostnader som følge av radioaktivt nedfall etter Tsjernobylulykka har som prinsipielt utgangspunkt det vedtak som regjeringen fattet 31. juli 1986. Regelverket for radioaktivitetstiltak blir fastsatt etter de samme prosedyrene som forskriftene etter reindriftsavtalen.
Poasta 80 Radioaktivitehtadoaibmabijut Ráđđehus dagai mearrádusa suoidnemánu 31. beaivvi 1986 Tjernobyl-lihkohisvuođa radioaktiivvalaš nuoskkideami geažil ja dat lea prinsihpalaš vuođđun dasa ahte stáhtas lea ovddasvástádus gokčat goluid mat šaddet boađusin radioaktiivvalaš nuoskkidemiin. Njuolggadusat radioaktiivavuođa doaibmabijuid hárrái mearriduvvojit seamma vuogi mielde go boazodoallošiehtadussii guoski láhkaásahusat ge.
Landbruks- og matdepartementet fremmer forslag om en bevilgning på 500 000 kroner for 2020.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta evttoha 500 000 milj. ruvnnu juolludeapmin jahkái 2020.
Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet 36 650 33 900 36 600 Tilskudd til organisasjonsarbeid 6 500 7 500 7 300 Kostnadssenkende og direkte tilskott, kan overføres 71 068 79 100 88 200 Velferdsordninger, kan overføres 2 319 2 600 4 000 Sum kap. 1151 116 537 123 100 136 100
Doarjja Ovddidan- ja investerenfondii 36 650 33 900 36 600 Doarjja organisašuvdnabargui 6 500 7 500 7 300 Gollovuolidan- ja njuolggadoarjagat, sirdin lea vejolaš 71 068 79 100 88 200 Čálgoortnegat, sirdin lea vejolaš 2 319 2 600 4 000 Submi kap. 1151 116 537 123 100 136 100