pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det utgjør tredjeparten av alle virkemidler i Sametinget . I det ligger midler til blant annet til kunstneravtale , festivaler , idrett , teatre , samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner , mobile bibliotektjenester og museer .
Eanet bargosajit sámi kultur- ja kulturvuđot ealáhusain Oassemihttomearit Gánnáhahtti kulturealáhusfitnodagat Lasihit gálvojođu iežas duddjon duojis ja eará dáidda- ja kulturbuktagiin Sihkarastit ođđa duojáriid duodjeealáhusaide Vásáhusturisma mas giddejuvvo fuomášupmi dasa mii lea albma ja jáhkehatti Strategiijat
Potensialet for å skape flere arbeidsplasser innen samiske kulturnæringer er til stede .
Hutkkálašvuohta ja innovašuvnnat leat vuođđoelemeantan visot ealáhusaid ovddideamis .
Det er mange utfordringer knyttet til om man skal lykkes med satsingen på kulturnæringer i grisgrendte områder .
Fuomášupmi hutkkálašvuhtii ja innovašuvnnaide ferte leat vuođđun visot ealáhussurggiid hálddašeamis .
I likhet med andre næringer er kompetanse innen entreprenørskap og veiledning i hvordan gå fram ved etablering av nye virksomheter viktig .
Innovašunprográmmat leat dávjá hui resursagáibideaddjin ja dasa seaguhuvvojit máŋga sierranas almmolaš ja priváhta ealáhusaid doaimmaheaddjit .
For å kunne dra nytte av hverandres erfaringer og kompetanse er samarbeid og nettverk viktig .
Lihkostuvvon innovašunprográmmat gáibidit olu profešunaliseremis . Sámi guovlluid ealáhusat leat dávjá smávva fitnodagat .
Det dreier seg ikke bare om nettverk mellom kulturnæringsutøvere , men også mellom andre etablerere og næringsliv for øvrig .
Dákkár fitnodagain leat hástalusat ovddidit ja implementeret innovašuvnnaid – dás lea sáhka sihke kapitála ja olmmoslaš návccaid birra .
Sametinget har tatt på seg et ansvar med å utvikle duodjinæringen .
Dutkan lea nannosit deattuhuvvon go almmolaš hálddašeamis galgá mearrádusaid dahkat .
For Sametinget er det viktig å få best mulig effekt av de midlene som bevilges til duodjiformål .
Fágasuorggit mat leat sámi guovlluide dehálaččat eai soaitte dovdot leamen nu dehálaččat servodahkii muđui .
Det å utvikle nye produkter og finne nye markeder for duodji er nødvendig for blant annet å øke lønnsomheten i duodji .
Dasa leat nationála prográmmat mat fertejit eanet fuolahit dutkama sámi guovlluin . Hástalussan lea oažžut áigái prošeavttaid sámi ealáhusaid birra .
Det finnes interesseorganisasjoner og utviklingssenter innenfor duodjinæringen , og disse har et særskilt ansvar med å
Eanet innovašuvnnat sámi servodaga ja ealáhusaid vuođul Oassemihttomearit Lasihit hutkkálašvuođa , lassáneami ja ođasteami FoU-doaimma bokte Govdadat buvttavallji Lasihit dutkandoaimma sámi guovlluid ealáhusain
Side 132 av 175
Strategiijat
sikre at duodjinæringen blir en levedyktig samisk næring .
Sámi guovlluin lea vuollelis ásahandávjodat .
Unge må kunne se at det er mulig å skape en arbeidsplass innenfor duodjinæringen .
Go lassin áicat ahte doaimmaid nettolasáhus njiedjá , de hásttuha dát sakka sámi guovlluid ealáhusaid .
Konkurransen fra masseproduserte souvenirer skaper utfordringer for de som vil produsere egenproduserte duodjiprodukter .
Smávit guollesorjjas riddogielddain , áinnas Finnmárkkus , eai leat dábálaččat nu galle alla oahppan olbmo go ovdamearkka dihtii Sis-Finnmárkkus .
Samisk reiseliv er ikke definert som en ren kulturnæring , men vil være en viktig arena for duodjiutøvere og kulturnæringsbedrifter .
Vaikke muhtin gielddain leat máŋga alla oahppan olbmo , de ii leat vissis ahte dan gealbbu dat ealáhus dárbbaša .
En vesentlig del av disse aktivitetene er relatert til primærnæringene .
Ođđa ealáhusaid ásaheapmi eaktuda sihke fágagealbbu ja ásahangealbbu .
En vellykket reiselivssatsning vil være særlig viktig for satsingen på samiske kulturnæringer .
Máŋga álggaheaddji leat fágalaččat gelbbolaččat , muhto ii buohkain leat vásáhus dasa mo galgá álggahit ođđa doaimmaid .
Nyskapning og innovasjoner er et grunnleggende element i utvikling av alt næringsliv .
Máŋgga joatkkaskuvllas lea leamaš entreprenordoaibma oassin sin oahppofálaldagas .
Innovasjonsprogrammer er ofte svært ressurskrevende og involverer flere ulike aktører innen det offentlige og det private næringsliv .
Iskkadeamit čájehit ahte oahppit guđiin lea leamaš entreprenordoaibma fágan , dávjjibut ieža ásahit doaimmaid go sii guđet eai leat dan dahkan .
Vellykkede innovasjonsprogram stiller høye krav til profesjonalisering . Næringslivet i samiske områder er preget av små selskaper .
Hástalussan lea skuvllaid diđolažžan dahkat ahte galget leat dihtomielalaččabut das guđe buriid beavttuid dát fálaldagat addet maŋŋil skuvllavázzima .
Slike selskap har utfordringer med å utvikle og implementere innovasjoner – det dreier seg både om kapital og menneskelige ressurser .
Vai sámi guovlluid ásahuvvon ealáhusat galget leat gilvonávccalaččat , de ferte loktet gealbbu seamma dássái go ovddideamis servodagas muđui .
Det kan være et hinder for innovasjonsvirksomhet .
Álo dárbbašuvvojit suorgeguoskevaš kurssat ealáhusain .
Forskning er tungt vektlagt ved beslutningstaking i offentlig forvaltning .
Álggahanmuttus lea čuovvoleapmi guđđon ja ferte ge vuoruhuvvot .
Det har imidlertid vært vanskelig å få gjennomslag for argumentasjon basert på tradisjonskunnskap i samtaler med sentrale myndigheter .
Nationála statistihkka čájeha ahte dušše sullii 25 % ođđaásahemiin maid ovttaskas olbmot eaiggáduššet ” birgejit ” dan viđa vuosttaš doaibmajagi .
Sametinget disponerer ikke midler til forskningsaktiviteter .
Oasusfitnodagaide lea birgenproseanta badjel duppal eanet - sullii 60 % .
Det finnes nasjonale programmer som i større grad må ivareta forskning i samiske områder . Utfordringen er å få i stand prosjekter om samisk næringsliv .
Okta hástalusain Sámediggái lea gávnnahit mat leat ” buorit ” ásaheaddjit rivttes oahppo- ja vásáhusduogážiin , ja vuoruhit ásahemiid main lea doarvái ruhtadeapmi .
Strategier
Mihttomearri
Etableringsfrekvensen i samiske områder er lav .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna 136 siidu 177 siiddus
Selv om enkelte kommuner har mange med høyere utdannelse er det ikke sikkert at det er den kompetansen næringslivet spør etter .
Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat Čilgehusa čuovvoleapmi geavvá jahkásaš bušeahtain main juohke mihttomeari doaibmabijut vuoruhuvvojit .
Etablering av nye virksomheter forutsetter både fagkompetanse og etablererkompetanse .
Sámediggeráđđi áigu árvvoštallat ráhkadit doaibmaplánaid vuoruhansurggiid osiide .
Flere etablerere er faglig kompetente , men det er ikke alle som har erfaring i hvordan starte nye virksomheter . En slik mangel kan i verste fall forsinke etableringen i mange år .
Čilgehusas lea guhkesáiggi perspektiiva ja lea lunddolaš geahčadit čilgehusa golmma-njealji jagi geahčen , árvvoštallan dihtii lea go Sámediggi juksan daid mihttomeriid mat čilgehusas leat biddjon .
Mange videregående skoler har hatt entreprenørskap som en del av sitt undervisningsopplegg .
Ealáhusovddidanbarggu vuoruhemiid nuppástusat eai olus váikkut ekonomalaččat dahje hálddahuslaččat .
Undersøkelser viser at elever som har hatt entreprenørskap som fag oftere etablerer selv virksomheter enn de som ikke har gjort det .
Váikkuhanoapmeatnima garrasat vuoruheapmi sáhtášii geahpedit veaháš resursaatnima , muhto dárkkisteapmi ja čuovvolanbargu gáibida hálddahuslaš návccaid .
Nasjonal statistikk viser at bare rundt 25 % nyetableringene av personlig eide selskaper ” overlever ” de fem første driftsårene .
Ealáhuspolitihka nuppástusat eaktudit lagabut ovddasbarggu máŋggalágan ovttasbargoguimmiiguin nugo gielddaiguin , Innovasjon Norgiin ja dutkanbirrasiiguin .
Mål og delmål vil Sametinget oppnå gjennom følgende strategier : Gi etablereropplæring og oppfølging Oppfordre videregående skoler til å prioritere entreprenørskap i skolen Tilby kompetansehevende tiltak Kompetansehevende tiltak tilpasset samiske kombinasjonsutøvere
Dievasčoahkkin mearridii áššis 10/10 doaibmaguovllu viiddideami meannudeami oktavuođas ahte ealáhusovddideapmái galget strategiijat hábmejuvvot . Viidáset lea Telemarksforskning guorahallan Sámedikki ovddas orrundábiid , bargosajiid ja ealáhusovddideami sámi guovlluin .
Side 134 av 175
Mearkkašumit
Sametingsrådet vil vurdere å utarbeide handlingsplaner for deler av innsatsområdene .
Mii oaidnit dárbbu vel eanet fokusa bidjat sámi ealáhusaid ovddideapmái .
Endringer i prioriteringene innen næringsutviklingsarbeidet vil i liten grad medføre økonomiske eller administrative konsekvenser .
Lea maid sávahahtti nana višuvnnas , čielga geainnus ja ulbmillaš vuoruhemiin mat ovddidit gievrras sámi ealáhusaid .
En strengere prioritering av virkemiddelbruken vil kunne redusere noe på ressursbruken , men kontroll og oppfølgingsarbeid vil legge beslag på administrative ressurser .
Sámedikkis leat ráddjejuvvon resurssat várrin , ja viidáset politihkkaovddideapmi mielddisbuktá maid vuoruhit surggiid gaskkas gos lea erenoamáš dárbu ovddideapmái .
Sametinget har utarbeidet meldinger for de fleste næringene , men disse er i for liten grad tidligere koblet sammen til noe felles strategi for næringsutvikling i samiske områder .
Dát máhttu ferte seailluhuvvot ja ovdánahttojuvvot vai sáhttit dustet hástalusaid boahtteáiggis mat gusket globála ovdáneapmái , biraslaš ja ekologalaš rievdadusaide ja eará rievdadusaide servodagas .
Videre har Telemarksforskning på oppdrag av Sametinget foretatt en analyse av bosetting , arbeidsplasser og næringsutvikling i samiske områder .
Lávdegotti eanetlohku oaivvilda ahte luondu ja lagasvuohta lundui leat vuolggasadjin sámi kultuvrii , ja dan bokte maiddái sámi ealáhusaide .
Komiteens flertall , medlemmene fra Norske samers riksforbund ( NSR . )
Sámi guovlluin lea árbevirolaš ávkkástallan ain dehálaš viessodoalu ekonomiijai .
Man ser behovet for et overordnet fokus på utvikling av samiske næringer .
Lávdegotti eanetlogus leat čuovvovaš višuvnnat Sámedikki bajimus mihttomearrái ealáhusbargguin :
Det er ønskelig med en sterk visjon , klar retning og målrettede prioriteringer som fremmer et sterkt samisk næringsliv .
Višuvnnat ” Sámi ealáhusat mat leat nannosat ja ceavzilat , ja main sámi luondu , giella ja kultuvra leat vuođđun " .
Sametinget har begrensede ressurser til rådighet , og videre politikkutvikling innebærer også å prioritere ut fra områder hvor det er særskilt behov for utvikling .
Lávdegotti eanetlohku sávvá , go bidjá višuvnna vuođđun , sámi ealáhusaid mat galget oažžut vejolašvuođa ovdánahttit ja leat ceavzilat maiddái boahtteáiggis .
Samene har verdifull kunnskap om natur , klima , miljø og tradisjoner og vi forvalter unike kulturverdier , språk og kunnskap om næringsveier og levesett i våre områder .
Ovddosguvlui – bajimus mihttomearit Lávdegotti eanetlohku sávvá ahte čuovvovaš bajimus mihttomearit galget leat vuođđun viidáset barggus : Lagasvuohta lundui lea dehálaš árvun sámi kultuvrii , gillii ja ealáhussii .
Denne kunnskapen må bevares og videreutvikles for å møte framtidige utfordringer knyttet til global utvikling , miljømessige og økologiske endringer samt andre endringer i samfunnene .
Dehálaš sámi kulturguoddit , dego vuođđoealáhusat oktan dujiin ovttas eará kulturealáhusaiguin , fertejit ovdánahttojuvvot ja nannejuvvot buori ovttasbarggu bokte , omd. ealáhusčoakkáldagaid bokte .
Komiteens flertall har følgende visjon for sametingets overordnede næringsarbeid :
Eará sámi ealáhusat galget nannejuvvot sámi guovlluin mat leat rašes dilis .
Side 135 av 175
137 siidu 177 siiddus
Annet samisk næringsliv skal styrkes i utsatte samiske områder . Prioriteringer Komiteens flertall mener at innsatsområdene må prioriteres ut fra de områder man ønsker å satse på .
Lávdegotti eanetlohku oaivvilda ahte dat suorggit gos lea deháleamos ovddidit dahje nannet , leat áŋgiruššamat meahcásteami , duoji , boazodoalu , guolásteami ja kulturealáhusaid siskkobealde .
Side 136 av 175
138 siidu 177 siiddus
Rammer for Sametinget som næringsaktør Komiteens mindretall merker seg at meldingen er en beskrivende melding som er meget begrensende i forhold til en fremstilling av en helhetlig næringsutvikling for Sametinget , og konstaterer samtidig at det ikke foreslås særlige kultur- og næringspolitiske tiltak utover tidligere foreslåtte planer og vedtak .
Sámedikki rámmat ealáhusaktevran Lávdegotti unnitlohku mearkkaša ahte dieđáhus lea čilgejeaddji dieđáhus mii lea hui ládje gáržžiduvvon dan ektui ahte ovddidit ollislaš ealáhusovddideami Sámediggái , ja gávnnaha seammás ahte eai evttohuvvo sierra kultur- ja ealáhuspolitihkalaš doaimmat eanet go dan mii ovdal lea evttohuvvon plánain ja mearrádusain .
Side 137 av 175
139 siidu 177 siiddus
Side 138 av 175
140 siidu 177 siiddus
Statens vern av naturområder i Finnmark er en av de største truslene mot tradisjonell utmarksnæring og høsting , sammen med regelverk som ikke er tilpasset næringen .
Stáhta luonddusuodjaleapmi Finnmárkkus lea okta dain stuorámus áitagiin árbevirolaš meahcceealáhusa ja ávkkástallama vuostá , oktan daid njuolggadusaiguin mat eai leat heivehuvvon ealáhussii .
Dette medlemmet ønsker å samarbeide med kommunene om næringslivet og næringsutvikling .
Dat buoridivččii iešbirgenlági , ja livččii mielde bisuheamen ássama boaittobeal-Norggas .
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende : Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling .
Gielddat dat leat lagamusat ovddit ealáhusdoaimma iežaset guovlluin , buot ássiid bealis . Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
III Votering Av 39 representanter var 38 til stede .
141 siidu 177 siiddus III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 38 čoahkis .
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt .
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat .
IV Protokolltilførsler Protokolltilførsel fra Aud Marthinsen , Fremskrittspartiet : FrP ønsker likevel ikke å stå bak de andre merknadene i saken .
IV Beavdegirjelasáhusat Aud Marthinsen , Ovddádusbellodat , ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa : Ovddádusbellodat geassáda iežas dain eará mearkkašumiin áššis .
Vi står kun bak den vi fremmet selv .
Mii doarjut duššefal dan maid ieža ovddideimmet .
Innlegg Mathis Nilsen Eira , saksordfører Toril Bakken Kåven Inga-Lill Sundset Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen
Sáhkavuorru Mathis Nilsen Eira , áššejođiheaddji Toril Bakken Kåven Inga-Lill Sundset Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen
Geir Tommy Pedersen Heidi Persdatter Greiner Haaker
Geir Tommy Pedersen Heidi P. Greiner Haaker
Heidi Persdatter Greiner Haaker Olaf Eliassen
Heidi P. Greiner Haaker Olaf Eliassen
Olaf Eliassen Per Andersen Bæhr
Olaf Eliassen Per Andersen Bæhr
Per Andersen Bæhr Knut Store
Per Andersen Bæhr Knut Store
Knut Store Elin K. Henriksen
Knut Store Elin K. Henriksen
Kirsti Guvsám Kirsti Guvsám Anders Somby jr. .
Kirsti Guvsám Kirsti Guvsám Anders Somby jr. .
Replikk Kirsti Guvsám Inga-Lill Sundset Jørn Are Gaski Marie Therese Nordsletta Aslaksen Geir Tommy Pedersen Silje Karine Muotka Jørn Are Gaski Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen Mariann Wollmann Magga Mariann Wollmann Magga Toril Bakken Kåven Anne Helene Moeng Saari Ragnhild Melleby Aslaksen Ann-Mari Thomassen Geir Tommy Pedersen Kirsti Guvsám Trond Are Anti Mariann Wollmann Magga
Replihkka Kirsti Guvsám Inga-Lill Sundset Jørn Are Gaski Marie Therese Nordsletta Aslaksen Geir Tommy Pedersen Silje Karine Muotka Jørn Are Gaski Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen Mariann Wollmann Magga Mariann Wollmann Magga Toril Bakken Kåven Anne Helene Moeng Saari Ragnhild Melleby Aslaksen Ann-Mari Thomassen Geir Tommy Pedersen Kirsti Guvsám Trond Are Anti Mariann Wollmann Magga
VI Sametingets vedtak Sametinget har drøftet sametingets melding om næringsutvikling .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi lea digaštallan sámediggedieđáhusa ealáhusovddideami birra .
Meldingen er vedlagt protokollen .
Dieđáhus lea mielde čoahkkingirjjis .
Sametingets melding om næringsutvikling Innledning Bakgrunn for meldingen er at Sametinget skal ha en mer overordnet og enhetlig strategi for næringsutvikling .
Sámediggedieđáhusa ealáhusovddideami birra . Álggahus Čilgehusa duogáš lea ahte Sámedikkis galgá ealáhusovddideapmái leat bajimuččabut ja ollislaččabut strategiija .
En stor del av Sametingets arbeid innen næringsutvikling er forvaltning av tilskudd .
Sámedikki ealáhusovddideami barggus lea stuorra oassi hálddašit doarjagiid .
Virkemidler er et verktøy som nyttes for å nå målene i meldingen , og har av den grunn ikke samme fokus i denne meldingen som strategiutvikling .
Váikkuhanoamit leat reaidun mat adnojit juksan dihtii čilgehusa mihttomeriid , ii ge leat danne dán čilgehusas dasa dakkár fuomášupmi go strategiijaaovddideapmái .
Sametingets verdigrunnlag Samisk kultur og samiske næringer har tradisjonelt vært knytta til naturen .
Sámedikki árvovuođđu Sámi kultuvra ja sámi ealáhusat leat árbevirolaččat leamaš luonddu olis .
Samene har hentet levebrød og inntekt gjennom høsting av utmarksressurser , fiske , jordbruk og reindrift , som også har gitt råvarer til duodji og ulike videreforedlingsprodukter .
Sápmelaččat leat birgenlági ja boađu viežžan meahcásteamis , guolástusas , eanadoalus ja boazodoalus , mat leat vel addán vuođđoávdnasiid duodjái ja máŋggalágan reidenbuktagiidda .
Samene har måttet tilpasse seg naturgrunnlaget og til de fornybare ressursene en hadde rundt seg .
Sápmelaččat leat ferten heivehit iežaset luondduvuđđui ja daid ođasmahtti riggodagaide mat ledje das birra .
Side 142 av 175
144 siidu 177 siiddus
Den smidige og kreative holdningen til endring og omstilling er en viktig verdi i samisk næringsutvikling også i dag .
njuovžilis ja hutkkálaš guoddu rievdadeapmái ja nuppástuhttimii lea dehálaš árvu dál ge sámi ealáhusovddideamis .
Dette gjelder spesielt innen marine næringer og reindrift der Sametinget jevnlig konsulterer med sentrale myndigheter i saker som angår samiske interesser . .
Dát guoská erenoamážit mariidna ealáhusaide ja boazodollui mas Sámediggi jeavddalaččat ráđđádallá guovddáš eiseválddiiguin dakkár áššiin mat gusket sámi deaŧuide .
EØS-avtalens regler om offentlig støtte Ved tildeling av virkemidler til næringslivet må Sametinget forholde seg til EØS .
EEO-šiehtadusa regelat almmolaš doarjaga birra Go Sámediggi juolluda ruđa ealáhusaide , de ferte dat doahttalit EEO-šiehtadusa regeliid almmolaš doarjagiid hárrái .
I vedtaket heter det at blant annet Sametinget ser behov for en gjennomgang av dagens situasjon og i enda større grad tilpasse virkemiddelbruken i forhold til næringsstrukturen og utviklingstrekkene man ser i det samiske samfunnet i dag .
Mearrádusas celko earret eará ahte Sámediggi oaidná dárbbašlažžan geahčadit dálá dili ja vel eanet heivehit váikkuhanomiid atnima dan ealáhusstruktuvrra ja ovddidansojuid ektui mat dál oidnojit Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Sametinget vil ( … ) arbeide for at kvinners rettsstilling og posisjon i primæringene styrkes og synliggjøres samtidig som at velferdsordningene innafor næringene tilpasses begge kjønn . ”
Sámediggi áigu ( … ) bargat dan ala ahte nissoniid riektedilli ja sadji vuođđoealáhusain nannejuvvo ja boahtá oidnosii seammás go ealáhusaid čálgoortnegat heivehuvvojit goappašiid sohkabeliide . ”
Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Prográmma ođastuvvo juohke nuppi jagi .
SUF utfyller andre finansieringsordninger og er i stand til å finansiere og prioritere områder som andre ikke kan .
SUF lea lassin eará ruhtadanortnegiid ja sáhttá Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Meldingen synliggjorde samenes historiske rettigheter til fiske , og var gjennom dette med på å legge viktige føringer og premisser i opprettelsen av Kystfiskeutvalget den 30. juni 2006 .
Čilgehus oaččui oidnosii sápmelaččaid historjjálaš vuoigatvuođaid guolástussii , ja lei dán bokte bidjamin dehálaš láidestusaid ja eavttuid Riddoguolástanlávdegotti ásaheapmái geassemánu 30. b. 2006 .
Kunnskapsgrunnlag og nåsituasjon Kunnskapsgrunnlaget vil være en utfordring når strategier for næringsutvikling i samiske områder skal utarbeides .
Máhttovuođđu ja dálá dilli Máhttovuođđu šaddá hástalussan go sámi guovlluid ealáhusovddideami strategiijaid galgá ráhkadit .
Den viser utviklingen i 22 kommuner som er innenfor virkeområdet for Sametingets virkemidler til Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Raporta lea ráddjejuvvon 22 gildii mat leat mielde Sámedikki ealáhusovddideami váikkuhangaskaomiid doaibmaguovllus .
Ingen av disse viser ikke i tilstrekkelig grad den økonomiske utvikling i næringslivet i samiske områder .
147 siidu 177 siiddus doarvái bures sámi guovlluid ealáhusaid ekonomalaš ovddideami .
Tabell 2 Bruken av virkemidler til næringsutvikling .
148 siidu 177 siiddus 2. tabealla Ealáhusovddideami ruđa atnin .
Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Sámi guovlluin ain njiedjá .
Figur 5 : Prosentvisk endringen i folketallet fra 2000 til 2010 .
2. govus : Proseanttaid mielde nuppástus olmmošlogus 2000 rájes 2010 rádjai .
Side 149 av 175
151 siidu 177 siiddus
Side 151 av 175
153 siidu 177 siiddus
Summen av steders attraktivitet for bedrifter , besøk og bosetting vil kunne forklare vekst eller nedgang .
Báikki ollislaš geasuheapmi fitnodagaide , fitnamiidda ja ássamii sáhttá čilget stuorruma dahje goarráneami . Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Steder med høy attraktivitet for bedrifter og besøkende vil få vekst i antall arbeidsplasser i disse næringene .
154 siidu 177 siiddus Dakkár báikkit gos bures geasuhit fitnodagaid ja gussiid , lasihit dáid ealáhusain bargosajiid .
Betydningen av den samiske identitet , språk og tilhørighet til området og til den samiske kulturen og samiske næringer er momenter som kan forklare hvorfor folk fortsatt vil bo i de tradisjonelle samiske områdene .
Ávkkástallat luonddu ja daid riggodagaid mat guovllus leat , soaitá leat nana mearkkašahttin sidjiide guđet eai leat válljen fárret . Dat mearkkašupmi mii lea sámi identitehtas , gielas ja
Sametinget ønsker å være en motvekt til den negative befolkningsutviklingen og sentraliseringen , og gjennom egen næringspolitikk og egne Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Sámediggi háliidivččii leat vuostedeattan dan heajos veahkadatovdáneapmái ja guovdilastimii , ja ealáhuspolitihkas ja doarjjaortnegiidis bokte jođihit vuostálasti konjunkturpolitihka .
Et annet eksempel er at Sametinget ikke i like stor grad har forlangt økonomisk lønnsomhet som enkelte andre finansieringsinstitusjoner har gjort .
Nubbi ovdamearka lea ahte Sámediggi ii leat seamma garrasit gáibidan ekonomalaš gánnáheami go muhtin eará ruhtadanásahusat leat dahkan .
Sametinget har også lagt stor vekt på å etablere virksomheter som gjør det mulig å kombinere ulike næringer slik at folk kan bli boende i områder som ikke har andre har andre muligheter for sysselsetting .
Sámediggi lea vel garrasit deattuhan ásahit doaimmaid maid geažil sáhttá máŋggalágan ealáhusa lotnolasat doaimmahit , nu ahte olbmot sáhttet ain ássat dakkár guovlluin gos eai leat eará vejolašvuođaát barggolašvuhtii .
Det dreier seg om forhold som andre har myndighet over og generelle trender innen samfunnsutviklingen som har med eksterne forhold å gjøre .
Dát leat dakkár bealit maid eará eiseválddit mearridit ja oppalaš sojut servodatovdáneamis mat gusket olggobeali diliide .
Side 155 av 175 det samiske samfunnet vil om 10-20 år ha et næringsliv med en helt annen struktur og mangfold enn det vi ser i dag .
Dát sodju jáhkkimis nannejuvvo boahtteáiggis ja sámi servodagas leat 10-20 jagi geahčen ealáhusat mat leat áibbas eará struktuvrras ja máŋggabealatvuođas go dál leat .
Det innebærer at vilkårene for etablering og drift av næringsvirksomhet i tradisjonelle samiske områder har andre utfordringer enn hva tilfellet er på større tettsteder .
Dat mearkkaša ahte eavttuin álggahit ja jođihit ealáhusaid árbevirolaš sámi guovlluin , leat eará hástalusat go stuorát čoahkkebáikkiin .
På den ene siden innebærer det mindre miljø for kompetanseutveksling , færre å samarbeide med , mindre mulighet for utvikling av leverandør / kunde relasjoner osv. .
Nuppi bealis mearkkaša dát uhcit birrasa gealbolonohallamii , eai nu máŋga ovttasbargoguoimmi , uhcit vejolašvuohta ovddidit lágideaddji- / gávpeoktavuođaid jna. .
Ressursgrunnlaget setter som regel også grenser for utvidelse av produksjonen .
Dasa lassin lea dávjá guhkes gaska márkaniidda ja máŋgga sámi guovlluin váilo investerenkapitála .
I tillegg er det som oftest lang vei til markedet og i mange samiske områder der det er mangel på investeringskapital .
Dát bealit leat dávjá gáržžidussan go doaimmat áigot viiddidit buvttadeamiset . Dát guoská erenoamážit mariidna ealáhusaide , boazodollui ja eanadollui .
Disse forholdene virker ofte begrensende når virksomheter skal utvide sin produksjon . Særlig gjelder det innenfor marine næringer , reindrift og jordbruk .
Uhccán álggaheamit ja dárbu hutkkálašvuhtii Go ealáhusstruktuvra rievdá ja ealáhusat lea birzasat , de šaddet hástalusat ođasmahttit ealáhusaid ja láhčit dilálašvuođaid eanet ođđaálggahemiide .
Samiske næringer og samisk kulturnæringer Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Sámi ealáhusat ja sámi kulturealáhusat fertejit vuoruhuvvot boahttevaš ealáhuspolitihkas .
En vesentlig del av rammebetingelsene for næringslivet settes av sentrale og regionale fagmyndigheter .
Guovddáš ja regionála fágaeiseválddit dat bidjet stuorra oasi rámmaeavttuid ealáhusaide . Dáid ii sáhte Sámediggi olus váikkuhit dál .
Næringen sliter internt Møtesekretærer : Ellen Aina Eira Side 157 av 175
Erenoamážit guokte dili váddudit barggu go galgá heivehit boazologu areálaide .
med dårlig rekruttering i noen områder , høy gjennomsnittsalder og lav kvinneandel .
Nubbi lea ahte boazodoalu riektesihkarvuohta ii fuolahuvvo areáladili ektui .
En annen utfordring er at det i noen områder i Finnmark er et for høyt reintall i forhold til tilgjengelige arealresurser .
Daid orgánain mat dál leat , nugo eanajuohkinriekti , eai leat návccat fuolahit boazodili areálavuoigatvuođaid doarvái bures .
Det er særlig to forhold som vanskeliggjør arbeidet med å tilpasse reintallet til arealene .
Nubbi lea ahte bohccobierggu márkan- ja vuovdindilli ii leat daid maŋimuš jagiid leamaš nu buorre go galggašii .
Det ene er at reindriftens rettsikkerhet ikke er ivaretatt i forhold til arealsituasjonen .
Máŋggas leat válljen vuoruhit lotnolasaid eará ealáhusaiguin lasihan dihtii bearašboađuid .
De organene vi har i dag , som jordskifteretten , har ikke kapasitet til å ivareta reindriftens arealrettigheter på en tilstrekkelig måte .
Sáhttet leat vuođđoealáhusat mat jođihuvvojit lotnolasat dujiin , mátkkoštanealáhusain , meahcceealáhusaiguin ja biepmu reidemiin .
Dette har ført til at mange distrikts- og siidagrenser ennå ikke er avklart .
Sámi guovlluin leat stuorra vejolašvuođat ávkkástallat meahcceriggodagaid .
Det andre er at markeds- og salgssituasjonen av reinkjøtt ikke har vært optimalt de senere årene .
Meahccebuktagiid márkanhaddi ii datte leat áktánas , nu ahte eai šatta olus boađut .
Flere har valgt å satse på kombinasjoner med andre næringer for å øke familieinntektene .
Dasa lassin leat stuorra golut earret eará go galgá riggodagaid viežžat .
I tillegg er det store kostnader forbundet med blant annet høsting av ressursene .
čatnet maŋŋelat čakčat ja dat lea aseheabbot dálvit ja jieŋat mannet árabut .
Vi registrerer oftere kraftigere vinder og større variasjon i nedbør .
Juohke gielddas lea viehka muddui ovddasvástádus ráhkadit buriid rámmaeavttuid ássamii ja ealáhusaide .
Mindre tele i jorda og fuktigere jord skaper utfordringer for transport både for jordbruket , reindriften og utmarksutøverne .
Boaittobáikkiin leat moanat bargosaji mat gáibidit alit oahpu . Hástalussan lea cegget gealbobargosajiid mat geasuhit nuoraid earret dan ahte guovlu iešalddes geasuha .
Stadige skiftninger mellom kulde- og varmeperioder fører til store utfordringer for overvintring av engvekster i jordbruket og isdannelse på reinbeitene .
Informašun- ja kommunikašunteknologiija ovddideami geažil sáhttá ásahit dákkár bargosajiid sorjákeahttá stuorát gávpogiin . Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
De kortsiktige positive konsekvensene er at vekstsesongen blir faktisk lengre , som kommer alle beitenæringene til gode .
160 siidu 177 siiddus Lohkanloana vuolidanortnega geažil leat eanet nuorat ásaiduvvon Davvi-Romssa ja Finnmárkku doaibmaguvlui .
Side 158 av 175
2011:s lea várrejuvvon 87 miljon kruvnno máŋggalágan kulturdoaimmaide .
Innsatsområde 2 Attraktive lokalsamfunn Utfordringer
Dát gártá goalmmádas visot váikkuhanomiin mat Sámedikkis leat .
Ordningen med nedskriving av studielån har fått flere unge til å etablere seg i tiltakssonen i Nord-Troms og Finnmark .
Duodji lea dehálaš identitehtaásaheaddji doaibma , mas lea stuorra mearkkašupmi sámi kultuvrii ja gillii .
Den treffer unge som er i etableringsfasen , og kan utvides til andre områder som også har utfordringer med å rekruttere unge med høyere utdannelse .
Nuorat fertejit áddet ahte sáhttá ásahit bargosaji duodjeealáhusas . Gilvu joavkobuvttaduvvon mátkemuittuin hásttuhit sin guđet áiggošedje ieža duddjot dujiideaset .
Attraktive og levedyktige samiske lokalsamfunn Delmål Et variert næringsliv med attraktive arbeidsplasser for begge kjønn i samiske områder Økt tilflytting til samiske områder som bidrar til levedyktige lokalsamfunn Flere kompetansearbeidsplasser til ungdom Strategier
Sámi mátkkoštanealáhus ii leat definerejuvvon čielga kulturealáhussan , muhto sáhttá leat dehálaš arenan duojáriidda ja kulturealáhusfitnodagaide . Dehálaš oassi dáid doaimmain leat vuođđoealáhusaide guoskevaččat .
Sametinget har i en årrekke bevilget midler til rene samiske kulturformål .
Lihkostuvvon mátkkoštanealáhusdoaibma lea hui dehálaš sámi kulturealáhusaid vuoruhemiid oktavuođas .
I 2011 er det satt av 87 millioner kroner til ulike kulturformål .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna 161 siidu 177 siiddus
For Sametinget er det viktig å få best mulig effekt av de midlene som bevilges til duodjiformål .
Dát guoská maiddái dasa maid Sámediggi ieš mearrida , vaikke Sámediggi eanebut vuođđudan dan árbedieđu atnui .
Det å utvikle nye produkter og finne nye markeder for duodji er nødvendig for blant annet å øke lønnsomheten i duodji .
Datte lea guovddáš eiseválddiid ságastaladettiin leamaš váttis dohkkehahttit ákkastallama mii lea árbedieđu vuođul .
Duodji er en viktig identitetsskapende virksomhet som er av stor betydning for den samiske kulturen og språket .
Fágasuorggit mat leat sámi guovlluide dehálaččat eai soaitte dovdot leamen nu dehálaččat servodahkii muđui .
Unge må kunne se at det er mulig å skape en arbeidsplass innenfor duodjinæringen .
Dehálaš dutkanprošeavttat eai soaitte dán geažil vuoruhuvvot .
Samisk reiseliv er ikke definert som en ren kulturnæring , men vil være en viktig arena for duodjiutøvere og kulturnæringsbedrifter .
Sámediggi ii hálddaš ruđa dutkandoaimmaide . Dasa leat nationála prográmmat mat fertejit eanet fuolahit dutkama sámi guovlluin .
En vesentlig del av disse aktivitetene er relatert til primærnæringene .
Hástalussan lea oažžut áigái prošeavttaid sámi ealáhusaid birra .
Mål og delmål vil Sametinget oppnå gjennom følgende strategier : Samordne Sametingets kultur- og næringssatsinger Fremme lønnsomhet i kultur- og kulturbaserte næringer Øke profesjonaliseringen og kommersialiseringen i samiske kulturnæringer Prioritere lærlingeordning og utviklingsarbeid innenfor duodjinæringen Innsatsområde 4 Innovasjon , forskning og verdiskaping Utfordringer
Strategiijat Mihttomeari ja oassemihttomeriid áigu Sámediggi juksat čuovvovaš strategiijaid bokte : Oalgguhit doaimmaheddjiid gaskasaš ovttasbargui Gealbolokten márkan- ja buvttaovddideamis Ovddidit gánnáheami ja profešunalitehta Doarjut doaibmi ovddidanbirrasiid sámi guovlluin Ovttasbargat dutkanbirrasiiguin main lea gealbu sámi ealáhusain Ovttasbargat Innovasjon Norgiin lasihan dihtii hutkkálašvuođa sámi guovlluin 5. vuoruhansuorgi Gealbolokten ja ođđaálggaheamit Hástalusat
Nyskapning og innovasjoner er et grunnleggende element i utvikling av alt næringsliv .
Ođđa čálihuvvon fitnodagat leat njiedjan 2008 ja 2009 jagiin , nu go lea riikkas muđui ge .
Fokus på nyskapning og innovasjoner må ligge til grunn for forvaltning av alle næringsområder .
Go lassin áicat ahte doaimmaid nettolasáhus njiedjá , de hásttuha dát sakka sámi guovlluid ealáhusaid .
Innovasjonsprogrammer er ofte svært ressurskrevende og involverer flere ulike aktører innen det offentlige og det private næringsliv .
Smávit guollesorjjas riddogielddain , áinnas Finnmárkkus , eai leat dábálaččat nu galle alla oahppan olbmo go ovdamearkka dihtii Sis-Finnmárkkus .
Vellykkede innovasjonsprogram stiller høye krav til profesjonalisering .
Hástalussan lea loktet ealáhusain dan gealbbu mii lea heivehuvvon ealáhusaid dárbbuide .
Næringslivet i samiske områder er preget av små selskaper .
Ođđa ealáhusaid ásaheapmi eaktuda sihke fágagealbbu ja ásahangealbbu .
Slike selskap har utfordringer med å utvikle og implementere innovasjoner – det dreier seg både om kapital og menneskelige ressurser .
Máŋga álggaheaddji leat fágalaččat gelbbolaččat , muhto ii buohkain leat vásáhus dasa mo galgá álggahit ođđa doaimmaid .
Det kan være et hinder for innovasjonsvirksomhet .
Dákkár váili sáhttá bahámusat ájihit ásaheami máŋggaid jagiid .
Forskning er tungt vektlagt ved beslutningstaking i offentlig forvaltning .
Máŋgga joatkkaskuvllas lea leamaš entreprenordoaibma oassin sin oahppofálaldagas .
Dette gjelder også beslutninger tatt av Sametinget selv om Sametinget i større grad baserer seg på bruk av tradisjonskunnskap .
Iskkadeamit čájehit ahte oahppit guđiin lea leamaš entreprenordoaibma fágan , dávjjibut ieža ásahit doaimmaid go sii guđet eai leat dan dahkan .
Det har imidlertid vært vanskelig å få gjennomslag for argumentasjon basert på tradisjonskunnskap i samtaler med sentrale myndigheter .
Hástalussan lea skuvllaid diđolažžan dahkat ahte galget leat dihtomielalaččabut das guđe buriid beavttuid dát fálaldagat addet maŋŋil skuvllavázzima .
Side 160 av 175 Fagområder som er viktige for samiske områder kan virke mindre viktige for samfunnet for øvrig .
Vai sámi guovlluid ásahuvvon ealáhusat galget leat gilvonávccalaččat , de ferte loktet gealbbu seamma dássái go ovddideamis servodagas muđui .
Viktige forskningsprosjekter kan av denne grunn bli nedprioritert .
Álo dárbbašuvvojit suorgeguoskevaš kurssat ealáhusain .
Sametinget disponerer ikke midler til forskningsaktiviteter .
Álggahanmuttus lea čuovvoleapmi guđđon ja ferte ge vuoruhuvvot .
Det finnes nasjonale programmer som i større grad må ivareta forskning i samiske områder .
Nationála statistihkka čájeha ahte dušše sullii 25 % ođđaásahemiin maid ovttaskas olbmot eaiggáduššet ” birgejit ” dan viđa vuosttaš doaibmajagi .
Utfordringen er å få i stand prosjekter om samisk næringsliv .
Oasusfitnodagaide lea birgenproseanta badjel duppal eanet - sullii 60 % .
Flere innovasjoner med basis i samisk samfunns- og næringsliv Delmål Økt nyskaping , vekst og fornying gjennom FoU-virksomhet Bredere produktspekter Øke forskningsaktiviteten i næringslivet i samiske områder Strategier
Okta hástalusain Sámediggái lea gávnnahit mat leat ” buorit ” ásaheaddjit rivttes oahppo- ja vásáhusduogážiin , ja vuoruhit ásahemiid main lea doarvái ruhtadeapmi .
Det er stor variasjon i kompetansenivået i samiske områder .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna 163 siidu 177 siiddus
Utfordringen er å bevisstgjøre skolene til å være mer bevisste på hvilke positive effekter slike tilbud gir etter endt skolegang .
Ealáhuspolitihka nuppástusat eaktudit lagabut ovddasbarggu máŋggalágan ovttasbargoguimmiiguin nugo gielddaiguin , Innovasjon Norgiin ja dutkanbirrasiiguin .
Det vil alltid være behov for bransjerelaterte kurs i næringslivet .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna 164 siidu 177 siiddus
Oppfølging i etableringsfasen har vært et forsømt område som vil måtte prioriteres .
Ášši / Sak BFOL 004/11 Ášši / Sak DC 036/11 Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu Arkiivaáššenr . .
Nasjonal statistikk viser at bare rundt 25 % nyetableringene av personlig eide selskaper ” overlever ” de fem første driftsårene .
11/358806 / 25 - 58 Meannudeamit Politihkalaš dássi Sámediggeráđđi Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
For aksjeselskaper er overlevelsesprosenten mer enn det dobbelte - ca 60 % .
SR 086/11 BFOL 004/11 DC 36/11
En av Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 22.09.11 dii. 15.00 .
Side 161 av 175
I Mildosat Nr. .
Mål og delmål vil Sametinget oppnå gjennom følgende strategier : Gi etablereropplæring og oppfølging Oppfordre videregående skoler til å prioritere entreprenørskap i skolen Tilby kompetansehevende tiltak Kompetansehevende tiltak tilpasset samiske kombinasjonsutøvere
Ášši SR 086/11 Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu Evttohus sámi giellaovttasbarggu ođđasit organiseremis Sámedikki vástosurggiin Sámi parlamentáralašráđđi Beavdegirji 02/2008 - SPR 06/2008 Sámi parlamentáralašráđđi Beavdegirji 02/2008 - SPR 04/2008 Beavdegirji 2/2011 – SPRs 14§ Sámi Giellalávdegotti bušeahtta 2011
Meldingen har et langsiktig perspektiv og det vil være naturlig å ha en gjennomgang av meldingen etter tre-fire år for å vurdere om Sametinget har oppnådd de målene som er satt i meldingen . Endringer i prioriteringene innen næringsutviklingsarbeidet vil i liten grad medføre økonomiske eller administrative konsekvenser .
II Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus : Sámediggi searvá Davviriikkalaš sámegiela dutkan- ja ámmát / resursaguovddáža geahččalanprošektii , jus : Interreg IV A Davvi-prográmma juolluda ruđa prošektii dahje prošektii gávdno ruhta muhtun eará ruhtagáldus , ja Ruoŧa ja Suoma Sámedikkit servet ovttasbargui ja gávdnet ruđa ja fágabargiid goabbáge guovddáža geahččalanprošeavtta várás .
En strengere prioritering av virkemiddelbruken vil kunne redusere noe på ressursbruken , men kontroll og oppfølgingsarbeid vil legge beslag på administrative ressurser . Endringer i næringspolitikken betinger et tettere samarbeid med ulike samarbeidspartnere så som kommunene , Innovasjon Norge og forskningsmiljøene .
Sámediggi árvala Sámi parlamentáralaš ráđđái , ahte iešguhtege riikka Sámediggi várre jagi 2012 rájes dan supmi maid ovddit jagiid leat juolludan Sámi giellalávdegotti doaimmaide Davviriikkalaš sámegiela dutkanja ámmát / resursaguovddáža geahččalanprošeavtta iežas ruhtadanoasi goluide .
Behandlingen av saken ble avsluttet 22.09.11 kl. 12.00 .
Jus dát ollašuvvá , de Norgga Sámediggi virgáda guovddáža 2-2,5 jagi geahččalanprošektii eanemusat 4 bargiresurssa .
Originalspråk : Norsk
165 siidu 177 siiddus
Ášši / Sak OOUK 004/11 Ášši / Sak SP 036/11
Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus Álgu
Samisk språksamarbeid på nordisk nivå Arkivsaknr .
Prošeavtta ruhtadeami galgá ohcat Interreg IV A Davvi-prográmmas .
Behandlinger Politisk nivå Sametingsrådet Oppvekst- , omsorg- og utdanningskomiteen Sametingets plenum
Allaskuvla lea sámi guovddášbáikkis ja lea áidna alit oahppoásahus Norggas mii ollislaččat lea sámegielat .
Møtedato 23.08.11 19. – 20.09.11 21. – 23.09.11
Ásahusas oahpahusas lea oppasámi- ja álgoálbmotperspektiiva .
Saksnr. SR 086/11 OOUK 004/11 SP 036/11 Saken påbegynt 22.09.11 kl. 15.00
Muhto sámegiela dieđagiela ovddideapmi lea áddjás bargu mii gáibida jámma áŋgiruššama .
Dok. dato Avsender / Mottaker
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
SR 086/11 Samisk språksamarbeid på nordisk nivå Forslag til ny organisering av samisk språksamarbeid innenfor sametingenes ansvarsområder Møtebok Samisk parlamentarisk råd 02/2008 - SPR 06/2008 Møtebok Samisk parlamentarisk råd 02/2008 - SPR 04/2008 Møtebok 2/2011 – SPRs 14§ Budsjett 2011 Samisk språknemnd
Čielggadeapmi galgá gárvvistuvvot ovdal juovlamánu 31. b. 2011 . Máhttodepartemeanta lea addán Butenschøn-lávdegoddái čuovvovaš mandáhta : Lávdegoddi galgá čielggadit daid álbmotrievttálaš njuolggadusaid álgoálbmogiid ja unnitloguid birra mat gusket sámi dutkamii ja alit ohppui , ja dat galget biddjot vuođđun sin evttohussii .
Sametinget foreslår overfor Samisk Parlamentarisk Råd at hvert Sameting fra 2012 avsetter midlene som tidligere år er avsatt til drift av Samisk språknemd , til Sametingets egenandel i forbindelse med prøveprosjektet Nordisk samisk forsknings- og fag / ressurssenter .
ON konvenšuvdna siviila ja politihkalaš rivttiid birra 1966:s , ILO-konvenšuvdna nr. 169 ja ON julggaštus álgoálbmotvuoigatvuođaid birra lea earenoamáš relevánta álbmotrievttálaš reaiddut . Lávdegoddi galgá čielggadit guđe ládje dutkan ja alit oahppu sáhttá addit eavttuid ja váikkuhit sámi servodatovdáneami .
Dersom dette blir oppfylt , vil Sametinget i Norge totalt tilsette inntil 4 stillingsressurser for senterets 2-2,5 års prøveprosjekt periode .
Dán oktavuođas galgá lávdegoddi maiddái geahčadit sámi alit oahpu rekruterendili , vuođđun sámi servodatovdáneapmái ja huksen dihte nanu dutkanbirrasiid .
Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Álgoálbmotperspektiivvas galgá lávdegoddi :
Side 163 av 175 Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteens innstilling Innledning
Kártet ja govvidit sámi dutkama ja alit oahpu dálá birrasiid ovddideami , ja sin profiila .
Etter anmodning fra Samisk parlamentarisk råd ( SPR ) igangsatte sametingene i 2011 et Interreg- finansiert utredningsprosjekt om etablering av et nordisk samisk forsknings- og fag / ressurssenter .
Evttohit doaimmaid mot nannet ovttasbarggu gaskal fágabirrasiid mat barget álgoálbmotdutkamiin , sámi dutkamiin ja alit oahpuin , dás maiddái strategalaš ovttasbarggu rámmat , ásahus- ja fierpmádathuksen nationála ja riikkaidgaskasaš dásis .
Formålet med prosjektet er å utarbeide en rapport om etablering av et slikt senter og å utforme en søknad om viderefinansiering av prosjektet .
Árvvoštallat Sámi allaskuvlla ovddideami dieđalaš allaskuvlan , ja dasto viidásit álgoálbmotuniversitehtan , das maiddái árvvoštallat mot davviguovlluid ovttasbargu sáhttá leat dása veahkkin .
Midlene til prosjektet skal søkes fra Interreg IV A Nord- programmet .
Evttohit doaimmaid mat nannejit sámegiela dieđagiela .
Komiteen , medlemmene fra Norske Samers Riksforbund ( NSR . )
Dábálaččat lea áddjás bargu hukset nanu ja dievaslaš dutkanbirrasiid .
Fra Kunnskapsdepartementet får forskning om samisk relevante temaer dels støtte gjennom tildelinger til universiteter og høgskoler og dels gjennom tildelinger til Norges forskningsråd .
Danne heive jearrat mii lea ulbmil dutkan- , fága- ja resursaguovddáža ásaheamis , go geahččá dan olis ahte mii berret sihkkarastit dálá ásahusaid kapasitehtabuorideami dutkama várás .
Samorganiseringen med Nordisk Samisk Institutt og instituttets fagmiljø i samisk språk forventes å gi synergieffekter slik at faget samisk språk kan opprettes på høyere nivå .
Lea maiddái dárbu čielggadit sámegiela dutkama ovddasvástádusdili . Sámediggi oaivvilda maiddái ahte ovddeš Sámi Instituhta ja Sámi giellalávdegotti vásáhusaid berre árvvoštallat dán oktavuođas .
Side 164 av 175
167 siidu 177 siiddus
Fagansatte ved høgskolen har deltatt både i styringsgruppen for prosjektet og med faglig veiledning under prosjektperioden .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča : Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusevttohusa .
I februar 2008 fikk Samisk høgskole akkreditert masterstudiet i samisk språk .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 1 hilgojuvvui 33 jienain .
Utredningen skal ferdigstilles innen 31. desember 2011 .
Bajásšaddan- , fuolahus ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 35 jienain .
FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter av 1966 , ILO-konvensjon nr. 169 og FNs erklæring om urfolks rettigheter er særlig relevante folkerettsinstrumenter .
IV Beavdegirjelasáhusat Geir Johnsen , Bargiidbellodat , ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa : Bargiidbellodat , Åarjel-Saemiej Gielh ja Sámit Lulli-Norggas dorjot NSR mearkkašumi áššái .
Utvalget skal klargjøre på hvilken måte forskning og høyere utdanning kan være premissleverandør for og bidra til samisk samfunnsutvikling .
Alf Isaksen , Árja , ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa : Árja doarju NSR mearkkašumi áššái . V Sáhkavuorrolistu ja replihkat
I denne sammenhengen skal utvalget også ta inn over seg rekrutteringssituasjonen til samisk høyere utdanning som et grunnlag for samfunnsutviklingen og for å bygge sterke forskningsmiljøer .
Anne Helene Moeng Saari Kirsti Guvsám Geir Johnsen Silje Karine Muotka Alf Isaksen Alf Isaksen Marie Therese Nordsletta Aslaksen Geir Johnsen Ellinor Marita Jåma Aud Marthinsen
Sett i et urfolksperspektiv skal utvalget :
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Analysere rammer , rollefordeling og betingelser for innflytelse på prioriteringer i samisk forskning .
Mariann Wollmann Magga Aili Keskitalo Trond Are Anti Trond Are Anti Silje Karine Muotka Jørn Are Gaski Trond Are Anti
Foreslå tiltak for å styrke samarbeid mellom fagmiljø som utfører urfolksforskning , samisk forskning og høyere utdanning , herunder rammer for strategisk samarbeid , institusjons- og nettverksbygging nasjonalt og internasjonalt . Foreslå tiltak som legger til rette for faglig sterke og omstillingsdyktige institusjoner for samisk forskning og høyere utdanning .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi searvá Davviriikkalaš sámegiela dutkan- ja ámmát / resursaguovddáža geahččalanprošektii , jus : Interreg IV A Davvi-prográmma juolluda ruđa prošektii dahje prošektii gávdno ruhta muhtun eará ruhtagáldus , ja Ruoŧa ja Suoma Sámedikkit servet ovttasbargui ja gávdnet ruđa ja fágabargiid goabbáge guovddáža geahččalanprošeavtta várás .
Vurdere utviklingen av Sámi allaskuvla mot en vitenskapelig høgskole og videre mot et urfolksuniversitet , herunder også vurdere hvordan samarbeid i nordområdene kan bidra til dette .
Sámediggi árvala Sámi parlamentáralaš ráđđái , ahte iešguhtege riikka Sámediggi várre jagi 2012 rájes dan supmi maid ovddit jagiid leat juolludan Sámi giellalávdegotti doaimmaide Davviriikkalaš sámegiela dutkanja ámmát / resursaguovddáža geahččalanprošeavtta iežas ruhtadanoasi goluide .
Foreslå tiltak for å styrke samisk som vitenskapsspråk .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 22.09.11 dii. 16.30 .
Det tar normalt lang tid å bygge opp robuste og solide forskingsmiljø .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna 169 siidu 177 siiddus
innenfor eksisterende instanser .
Beaivi 26.10.05 21. – 23.09.11
Forslag
Áššenr. .
Komiteens tilrådning
DCJ 008/11 DC 37/11
Forslag 1 ble forkastet med 33 stemmer .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 22.09.11 dii. 16.30 .
3 stemte for .
I Mildosat Nr. .
V Taleliste og replikkordskifte
30.08.11 Dievasčoahkkinjođihangoddi
Innlegg Mariann Wollmann Magga , saksordfører Monica Dervo Åge Nordkild Silje Karine Muotka Trond Are Anti Trond Are Anti Anders Somby jr. .
Ášši DCJ 008/11 Ohcan luvvejuvvot ámmáhis várrelahttun Sámedikkis - Anne Jannok Eira Bivddán beassat eret doaibmas , várreláhttun Ávjovári válgabiires
Anders Somby jr. .
Anne Jannok Eira
Anne Helene Moeng Saari 1 2 3 4 5
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 1 2 3
Mariann Wollmann Magga Aili Keskitalo Trond Are Anti Trond Are Anti Silje Karine Muotka Anne Helene Moeng Saari Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
VI Sámedikki mearrádus Anne Jannok Eira luvvejuvvo válgaáigodaga lohppii ámmáhis Johttisápmelaččaid Listtu 3. várreáirrasin válgabiires 2 Ávjovárri .
Jørn Are Gaski Trond Are Anti
Vuođđogiella : Dárogiella
Mariann Wollmann Magga Alf Isaksen
Ášši / Sak PFL Ášši / Sak DC 005/11 038/11
Aud Marthinsen Aili Keskitalo Anders Somby jr. .
Sámepolitihka hálddašanrevišuvdna Arkiivaáššenr . .
Dersom dette blir oppfylt , vil Sametinget i Norge totalt tilsette inntil 4 stillingsressurser for senterets 2-2,5 års prøveprosjekt periode .
11/364606 / 25 - 58 Meannudeamit Politihkalaš dássi Sámediggeráđđi Plána- ja finánsalávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
Behandlingen av saken ble avsluttet 22.09.11 kl. 16.30 .
Beaivi 23.08.11 19. – 20.09.11 21. – 23.09.11 Áššenr. .
Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
SR 091/11 PFL 005/11 DC 038/11
Side 167 av 175
I Mildosat Nr. .
Originalspråk : Norsk
Beaivi Geas / Geasa
Ášši / Sak SP
Namahus 1 2 3 4 5
Søknad om fritak fra verv som vararepresentant i Sametinget - Anne Jannok Eira Arkivsaknr .
Ášši SR 091/11 Forvaltningsrevisjon av samepolitikken Riksrevisjonsloven Retningsliner for forvaltningsrevisjon
Behandlinger Politisk nivå Plenumsledelsen Sametingets plenum
Riksrevisjonen Riksrevisjonen Sametinget Sametinget Sametinget
Sak DCJ 008/11 Søknad om fritak fra verv som vararepresentant i Sametinget – Anne Jannok Eira Bivddán beassat eret doaibmas , várreláhttun Ávjovári válgabiires
Tabell over oppgaver og myndighet overført Sametinget Figur : Sametingets frihetsgrad i budsjettbevilgninger Figur : utvikling av priskorrigert budsjett til samiske formål og Sametinget