pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingets direktør vil inneha det øverste administrative ansvaret overfor Sametingsrådet og styrene og er innstillende myndighet på vegne av fagavdelingene overfor disse organene .
Sámedikki direktevrras lea bajimus hálddahuslaš ovddasvástádus Sámediggeráđi ja stivrraid ektui , ja lea mearrideaddji váldi fágaossodagaid bealis dáid orgánaid ektui .
Innenfor sine saksfelt vil den enkelte avdeling få ansvar for politikkutforming og koordinering , saksbehandling og oppfølging , veiledning internt og eksternt , samt informasjon .
Iežas áššesuorggi siskkobealde oažžu juohke ossodat ovddasvástádusa politihkkahábmemis ja koordineremis , áššemeannudeamis ja čuovvoleamis , siskkáldas ja olgguldas bagadallamis , ja diehtojuohkimis .
1.4.2.1 Samfunnsavdelingen
1.4.2.1 Servodatossodat
Samfunnsavdelingen skal forestå saksbehandling overfor Sametingsrådet i saker som berører eget fagfelt .
Servodatossodat galgá fuolahit áššemeannudeami Sámediggeráđđái dakkár áššiin mat gullet sin fágasuorgái .
I tillegg skal avdelingen ha et samordningsansvar overfor de andre avdelingene innen det juridiske området , og forestå innkalling og møteplanlegging for Sametingsrådet .
Dasa lassin lea ossodagas ovttastahttinovddasvástádus eará ossodagaid ektui juridihkalaš suorggi dáfus , ja dat galgá fuolahit Sámediggeráđi čoahkkingohččumiid ja čoahkkinplánemiid .
Avdelingen har ansvaret for klagebehandling av tilskuddssaker tilhørende andre avdelinger .
Ossodat galgá doaimmahit váidalusmeannudeami doarjjaáššiin mat gullet eará ossodagaide .
Videre skal avdelingen arbeide med samarbeidsspørsmål , derav samisk samarbeid i Samisk parlamentarisk råd og nordisk samarbeid i forhold til Nordisk råd , nordisk samekonvensjon , fellesmøter mellom presidenter og ministere , samt internasjonalt arbeid i forhold til FN .
Muđui galgá ossodat bargat ovttasbargoáššiiguin , earret eará sámi ovttasbargguin Sámi parlamentáralaš ráđis ja davviriikkalaš ovttasbargguin Davviriikkaid ráđis , davviriikkaid sámekonvenšuvnnain , presideanttaid ja ministariid oktasaščoahkkimiiguin , ja maiddái riikkaidgaskasaš ovttasbargguin ON .
, ILO .
, ILO .
, WHO .
, WHO .
, Artisk råd , Barentssamarbeidet og bistand .
, Árktalaš ráđi , Barentsovttasbarggu ektui ja doarjagiin .
Andre oppgaver for samfunnsavdelingen er helse- og sosialspørsmål , samferdsel , administrere invitasjoner og Sametingets valgarbeid .
Eará barggut Servodatossodagas leat dearvvašvuođa- ja sosialáššit , johtolat , bovdehusaid hálddašit ja Sámedikki válgabargu .
Den økonomiske rammen for Samfunnsavdelingens virksomhet for 2001 vil være kr 2 496 000 over post 01 Driftsutgifter .
Servodatossodaga doaimma ekonomalaš rámma 2001:s lea 2.496.000,- ruvnno poasta 01 – Doaibmagolut bokte .
1.4.2.2 Bibliotek- og informasjonsavdelingen
1.4.2.2 Girjerádjo- ja diehtojuohkinossodat
Bibliotek- og informasjonsavdelingen skal ved siden av å forvalte samisk spesialbibliotek og fungere som samordnende informasjonsavdeling for hele Sametinget , også fungere som politisk sekretariat for Sametingsrådet i saker som berører eget fagfelt .
Girjerádjo- ja diehtojuohkinossodat galgá doaimmahit sámi sierrabibliotehka ja doaibmat oktasaš diehtojuohkinossodahkan olles Sámediggái , ja galgá dasa lassin doaibmat Sámediggeráđi politihkalaš čállingoddin dakkár áššiin mat guoskkahit sin fágasuorggi .
Samisk spesialbibliotek ble overført til Sametinget i år 2000 .
Sámi sierrabibliotehka sirdojuvvui Sámediggái jagi 2000:s .
Det har en unik funksjon ved at den betegnes som Samisk spesialbibliotek utad og fungerer som forvaltningsbibliotek i sametingssystemet .
Das lea erenoamáš doaibma danne go gohčoduvvo Sámi sierrabibliotehkan servodagas , ja dat doaibmá hálddašanbibliotehkan Sámediggevuogádagas .
Sametingets mål er å utvikle SSB i retning av å være et ressurssenter for andre bibliotek , og at SSB er en pådriver i utviklingen av samisk bibliotektjeneste forøvrig .
Sámedikki ulbmil lea ovddidit SSB dan guvlui ahte doaibmagoahtá resursaguovddážin eará girjerádjosiid ektui , ja ahte SSB lea njunnošis ovddideame sámi girjerádjobálvalusaid muđui .
SSB skal bli en sentral aktør i Sametingets informasjonsarbeid , med utvidet opplysnings- og veiledningsansvar overfor eksterne brukere og som et forvaltningsbibliotek overfor interne brukere .
SSB galgá šaddat guovddáš oassin Sámedikki diehtojuohkinbarggus , mas lea viiddiduvvon diehtojuohkin- ja bagadallanovddasvástádus olgguldas geavaheddjiide , ja hálddašanbibliotehkaovddasvástádus siskkáldas geavaheddjiide .
En høyt prioritert oppgave i året som kommer er å få på plass et datasystem for biblioteket som fullt ut støtter samiske tegn .
Garrasit vuoruhuvvon doaibma boahttevaš jagi lea háhkat dakkár dihtorvuogádaga bibliotehkii mii ollásit ipmirda sámi bustávaid .
Sametinget har som mål at bibliotekbasen også skal inn på tingets internettsider .
Sámedikki ulbmil lea ahte maiddái bibliotehkabása boahtá dikki interneahttasiidduide .
Informasjon om Sametinget er ikke et mål i seg selv , men et virkemiddel for å nå Sametingets mål .
Diehtojuohkin Sámedikki birra ii leat iešalddis ulbmil , muhto lea veahkkedoaibma joksat Sámedikki ulbmiliid .
En vellykket informasjons- og kommunikasjonsstrategi krever derfor mer enn anskaffelse av ny teknologi .
Buorre diehtojuohkin- ja gulahallanstrategiija gáibida danne eambbo go dušše ođđa teknologiija .
Det avgjørende for å lykkes i dette arbeidet , ligger i det å klare å tilpasse hele organisasjonen , med alle avdelingene også utenfor Karasjok , til de arbeidsmetodene som Sametingets nye informasjonssystem , intranett og internett , åpner for .
Buot deaŧaleamos jus dán barggus galgá lihkostuvvat , lea nagodit heivehit olles organisašuvnna , maiddái daid ossodagaid mat leat olggobealde Kárášjoga , dakkár bargovugiide maid Sámedikki ođđa diehtojuohkinvuogádat , intranett ja internett , ovddida .
Det er en stor fremtidig utfordring å bygge opp en aktiv og målrettet informasjonstjeneste for Sametinget .
Buot vásáhusat duođaštit ahte buorre siskkáldas gulahallan lea eaktu jus geavaheddjiide galgá nagodit lágidit buori gulahallama .
Produksjon og vedlikehold av informasjon på Internett er en viktig og arbeidskrevende oppgave .
Lea stuora boahttevaš hástalus hukset aktiivvalaš ja ulbmállaš gulahallanbálvalusa Sámediggái .
Informasjonen skal være brukerorientert og målrettet , men elektronisk formidling av informasjon er bare en av mange informasjonskanaler Sametinget skal benytte .
Dieđut galget leat ulbmállaččat ja álkit geavaheddjiide . Muhto elektrovnnalaš diehtogaskkusteapmi lea dušše oassi dain diehtojuohkinkanálain maid Sámediggi áigu geavahit .
Etterspørselen etter informasjon er svært stor , både fra publikum , myndigheter og andre samarbeidsparter , og har økt betydelig høsten 2000 .
Dieđuide lea stuora jearru , sihke álbmogis , eiseválddiin ja eará ovttasbargobeliin , ja dat lea hirbmosit lassánan 2000 čavčča .
Sametingsbygningen har trolig i stor grad bidratt til økt fokus på samiske spørsmål .
Sámediggevisti dáidá dagahan ahte sámi áššiide lea badjánan eambbo beroštupmi .
Det store omfanget av besøkende har gjort det nødvendig med daglige omvisninger .
Dat oallu olbmot geat galledit Sámedikki , leat dagahan ahte lea dárbu beaivválaš čájehemiide .
Sommeren 2001 forventes det at Sametingsbygningen vil bli et mål for turister på reise til eller gjennom Karasjok .
2001 geasi dáidá Sámediggevisti šaddat guovddáš báikin turisttaide geat bohtet Kárášjohkii dahje vudjet dakkobokte .
I år 2000 var det omkring 30 000 registrerte turister i Karasjok .
Jagi 2000:s ledje birrasiid 30.000 registrerejuvvon turistta Kárášjogas .
Det er nødvendig å utvikle og produsere informasjonsmateriell som tematisk dekker det som etterspørres av publikum .
Dál leat Sámedikkis unnán dieđut iežas doaimma ja muđui sámi áššiid birra . Lea dárbbašlaš ovddidit ja ráhkadit dieđuid mat gokčet álbmoga dárbbuid .
Spesielt er det ønskelig å utarbeide et pedagogisk tilbud til skoleverket .
Lea erenoamáš dárbbašlaš ráhkadit pedagogalaš fálaldaga skuvllaide .
Dette er omfattende og ressurskrevende arbeid .
Dát lea viiddis ja resursagáibideaddji bargu .
Utvikling av en helhetlig informasjons- og kommunikasjonsplan for Sametinget er nødvendig , og arbeidet bør være sluttført innen utgangen av 2001 .
Lea dárbbašlaš ráhkadit ollislaš diehtojuohkin- ja gulahallanplána Sámediggái , ja bargu berre loahpahuvvot jagi 2001 mielde .
Det vil også bli utviklet en plan for å øke deltakelse i valgmanntall og valg .
Galgá maiddái ráhkaduvvot plána man ulbmil lea hásttuhit olbmuid searvat sámi jienastuslohkui ja válggaide .
Avdelingen vil så snart de personellmessige ressursene tillater det , gå i gang med å lage en arkivplan med en samlet oversikt over arkivdanning og bevaring , og en oversikt over planer og utredninger .
Dakkaviđe go leat doarvái persovnnalaš resurssat , galget ossodagat bargagoahtit ráhkadit arkiivaplána masa buot arkiivaráhkadeami ja vurkkodeami dieđut leat čohkkejuvvon , ja buot plánat ja čielggadeamit .
Foruten selve produksjonen av arkivalier , vil planen omhandle ordningen av arkivet , oppbevaringen i aktuelt arkiv , bortsettingsarkiv og fjernarkiv , arkivbegrensning , kassasjon og avlevert arkiv .
Earret ieš daid arkiváliaid ráhkadeami , galgá plána maiddái gieđahallat movt arkiivva galgá ordnet , movt vurkkodit rievttes arkiivvas , galget leat dieđut rádjanarkiivva ja gáiddusarkiivva birra , arkiivaráddjema birra , kassašuvnna ja loahpahuvvon arkiivva birra .
Det er nå 11 år siden Sametinget ble opprettet , og arbeidet med avlevering av arkivmateriale fra underliggende råd og distriktskontorer vil også begynne snart .
Dál lea 11 jagi áigi go Sámediggi ásahuvvui , ja vuollásaš ráđiid ja guovllukantuvrraid arkiivvaid loahpaheapmi galgá maid fargga álggahuvvot .
Den økonomiske rammen for Bibliotek- og informasjonsavdelingens virksomhet for 2001 vil være kr 8 545 000 over post 01 Driftsutgifter .
Girjerádjo- ja diehtojuohkinossodaga doaimma 2001 ekonomalaš rámma lea 8.545.000,- ruvnno poasta 01 Doaibmagolut bokte .
1.4.2.3 Plan- og administrasjonsavdelingen
1.4.2.3 Plána- ja hálddahusossodat
Plan- og administrasjonsavdelingen skal ivareta Sametingets administrative fellesfunksjoner innenfor områdene Informasjons- og kommunikasjonsteknologi ( IKT ) , personal- og økonomiforvaltning , herunder arbeidet med budsjett og regnskap , likestilling og plan- og meldingsarbeid .
Plána- ja hálddahusossodat galgá fuolahit Sámedikki hálddahuslaš oktasašdoaimmaid Diehtojuohkin- ja gulahallanteknologiijas ( IKT ) , bargiid- ja ekonomiijahálddašeamis , masa gullet ee. bušeahtta- ja rehketdoallobargu , dásseárvo- , plána- ja dieđihanbarggut .
I tillegg skal avdelingen forvalte tilskudd til politiske grupper og organisasjoner definert under post 55 .
Dasa lassin galgá ossodat hálddašit politihkalaš joavkkuid ja organisašuvnnaid doarjaga mii lea poasttas 55 definerejuvvon .
Avdelingen skal også fungere som politisk sekretariat for Sametingsrådet i saker som berører eget fagfelt .
Ossodat galgá maiddái doaibmat politihkalaš čállingoddin Sámediggeráđđái dakkár áššiin mat gullet sin fágasuorgái .
Den økonomiske rammen for Plan- og administrasjonsavdelingens virksomhet for 2001 vil være kr 5 328 000 over post 01 Driftsutgifter og kr 5 762 000 over post 55 Andre tilskudd , totalt kr 11 090 000 .
Plána- ja hálddahusossodaga doaimma 2001 ekonomalaš rámma lea kr 5.328.000 poasta 01 – Doaibmagolut bokte , ja kr 5.762.000,- poasta 55 Eará doarjagat bokte , oktiibuot kr 11.090.000,- .
1.4.2.4 Miljø- og kulturvernavdelingen
1.4.2.4 Birasgáhtten ja kultursuodjalanossodat
Miljø- og kulturvernavdelingen skal ved siden av å forvalte kulturminner etter kulturminneloven også fungere som politisk sekretariat for Sametingsrådet i saker som berører eget fagfelt .
Earret kulturmuittuid hálddašeami kulturmuitolága vuođul , galgá Birasgáhtten ja kultursuodjalanossodat maiddái doaibmat politihkalaš čállingoddin Sámediggeráđđái dakkár áššiin mat gullet sin fágasuorgái .
1.4.2.5 Opplæringsavdelingen
1.4.2.5 Oahpahusossodat
Opplæringsavdelingen skal i tillegg til det som er skissert i kap. 3.2.4. , fungere som politisk sekretariat for Sametingsrådet i saker som berører opplæringsspørsmål .
Oahpahusossodat galgá lassin dasa mii lea čilgejuvvon 3.2.4. kapihttalis maiddái doaibmat politihkalaš čállingoddin Sámediggeráđđái áššiin main gieđahallojuvvojit oahpahusgažaldagat .
1.4.2.6 Språkavdelingen
1.4.2.6 Giellaossodat
Språkavdelingen skal bl.a. samordne etablering og drift av Sametingets nye språkstyre .
Giellaossodat galgá ee. ovttastahttit Sámedikki ođđa giellastivrra ásaheami ja doaimmaheami .
I tillegg skal avdelingen fungere som politisk sekretariat for Sametingsrådet i saker som berører språkspørsmål .
Dasa lassin galgá ossodat doaibmat politihkalaš čállingoddin Sámediggeráđđái áššiin mat gusket giellagažaldagaide .
Den økonomiske rammen for Språkavdelingens virksomhet for 2001 vil være kr 4.050.000,- over post 01 Driftsutgifter og kr 19.856.000,- over post 53 Språk , totalt kr 23.906.000,- .
Giellaossodaga doaimma 2001 ekonomalaš rámma lea kr 4.050.000,- poasta 01 Doaibmagolut bokte ja kr 19.856.000,- poasta 53 Giella bokte , oktiibuot kr 23.906.000,- .
1.4.2.7 Kultur- og næringsavdelingen
1.4.2.7 Kultur- ja ealáhusossodat
Kultur- og næringsavdelingen skal samordne etablering og drift av Sametingets tilskuddstyre , innkalle til møter og se til at sakene blir oversendt og protokollert på en samlet måte .
Kultur- ja ealáhusossodat galgá ovttastahttit Sámedikki doarjjastivrra ásaheami ja doaimmaheami , gohččut čoahkkimiidda ja fuolahit ahte áššit sáddejuvvojit ja čállojuvvojit protokollii oppalaš vugiin .
Avdelingen vil ikke ha ansvar for enkeltsaksbehandling innenfor virkemiddelordninger som ikke uttrykkelig er definert til avdelingen enten gjennom budsjettvedtak eller disposisjonsnotat .
Ossodagas ii galgga leat ovddasvástádus ovttaskas áššemeannudemiin veahkkedoaibmaortnegiid dáfus mat eai leat čielgasit definerejuvvon ossodahkii juogo bušeahttamearrádusaid dahje juolludusnotáhtaid bokte .
Kultur- og næringsavdelingen skal også fungere som politisk sekretariat for Sametingsrådet i saker som berører kultur- og næringsspørsmål .
Kultur- ja ealáhusossodat galgá maiddái doaibmat politihkalaš čállingoddin Sámediggeráđđái áššiin mat guoskkahit kultur- ja ealáhusgažaldagaid .
Den økonomiske rammen for Kultur- og næringsavdelingens virksomhet for 2001 vil være kr 5.928.000,- over post 01 Driftsutgifter , kr 22.210.000,- over post 51 Næringsutvikling , kr 17.245.000,- over post 52 Kultur og kr 1.300.000,- over post 57 Internasjonalt samarbeid , totalt kr 46.683,- .
Kultur- ja ealáhusossodaga doaimma 2001 ekonomalaš rámma lea 5.928.000,- ruvnno poasttas 01 – Doaibmagolut , 22.210.000,- ruvnno poastas 51 Ealáhusovdánahttin , 17.245.000,- ruvnno poasttas 52 Kultuvra , ja 1.300.000,- ruvnno poasttas 57 Riikkaidgaskasaš ovttasbargu , oktiibuot 46.683.000,- ruvnno .
1.4.3 Sluttord
1.4.3 Loahppasánit
Den nye organiseringen med avdelingsvise økonomiske rammer er spennende .
Ođđa organiseren mas leat ekonomalaš rámmat ossodagaid mielde , lea gelddolaš .
Det stiller bl.a. strengere krav til budsjettenking og økonomiske rapporteringer for den enkelte fagavdeling .
Dat bidjá ee. garraset gáibádusaid ovttaskas fágaossodahkii bušeahttajurddašeami ja ekonomalaš raporteremiid dáfus .
Likeledes vil mål , strategi og tiltak i forbindelse med virkemiddelsbruken medføre utfordringer for avdelingene .
Maiddái ulbmilat , strategiijat ja veahkkedoaibmageavaheami doaimmat mielddisbuktet hástalusaid ossodagaide .
Det er knyttet relativt stor usikkerhet til driften av det nye sametingsbygget .
Ođđa sámediggevistti doaimmaheamis leat olu eahpečielggasvuođat .
På denne bakgrunn er det lagt inn høyde for dette i driftsbudsjettet og det gjenstår å se om dette holder .
Danne lea dasa biddjon valljis ruhta doaibmabušeahtas , ja oaidnit dal leaš lea go dat doarvái .
En stor utfordring er om reorganiseringen makter å klargjøre de formelle administrative ansvarslinjene .
Lea stuora hástalus oaidnit nagoda go ođđasisorganiseren čielggadit daid formála hálddahuslaš ovddasvástádusrájiid .
Den administrative rollen er tosidig , nemlig å ivareta politiske sekretariatsfunksjoner og utøve forvaltningsfunksjoner .
Hálddahusrolla lea guovttebealát , dat galgá namalassii fuolahit politihkalaš čállingoddedoaimmaid ja jođihit hálddahusdoaimmaid .
Når Sametinget for ettertiden skal fungere mer enhetlig og samordnet , krever det oppmerksomhet for betydningen av en tett samhandling mellom det politiske og administrative nivået .
Go Sámediggi maŋit áiggis galgá doaibmat eambbo oktasaččat ja ovttastuvvon vugiid mielde , de lea dárbbašlaš čalmmustahttit makkár nanu ovttasbargu politihkalaš ja hálddahuslaš dásiin gáibiduvvo .
Dette fordrer jevnlige møter mellom politisk og administrativ ledelse hvor det utveksles informasjon , gis signaler om aktuelle saker , problemstillinger og strategier .
Danne lea dárbbašlaš áiggis áigái doallat čoahkkimiid politihkalaš ja hálddahuslaš jođihangottiid gaskka gos beassá lonohallat dieđuid , muitalit áigeguovdilis áššiid birra ja guorahallat čuolmmaid ja strategiijaid .
19 Samisk språk
19 Sámegiella
Både norsk og samisk regnes som offisielle språk i Norge .
Sihke dárogiella ja sámegiella rehkenastojit almmolaš giellan Norggas .
Samisk språk skal ha en sikker framtid i Norge .
Sámegielas galgá leat sihkkaris boahtteáigi Norggas .
Bevaring og styrking av samisk språk er av stor betydning for å verne og utvikle samisk kultur og livsform .
Sámegiela seailluheapmi ja nannen lea hui mávssolaš gáhtten ja ovdánahttin dihte sámi giela ja eallinvuogi .
Samisk språk er en av bærebjelkene i samisk kultur .
Sámegiella lea okta caggi sámi kultuvrras .
Språket er kulturbærer og meningsbærer og er viktig i videreføringen av samiske verdier og kunnskap .
Giella lea kultturguoddi ja oaivilguoddi ja lea deaŧalaš sámi árvvuid ja máhtu joatkimii .
Retten til å kunne bruke samisk språk i møte med det offentlige og rett til opplæring i og på samisk er blant de viktigste rettighetene for samene som folk .
Riekti sáhttit adnit sámegiela čoahkkimiin almmolaš eiseválddiiguin ja riekti oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii lea earret eará okta dain deaŧaleamos vuoigatvuođain sápmelaččaide álbmogin .
Bevisstheten og kunnskapen om retten til å bruke samisk , både blant samisktalende og i det offentlige , må bli større .
Sihke sámegielagiid ja almmolaš ásahusaid dihtomielalašvuohta ja máhttu sámegielgeavaheami rievtti hárrái ferte lassánit .
Etter lang tid med fornorskning er samisk språk i en revitaliseringsfase .
Guhkes áiggi dáruiduhttima maŋŋil lea sáme ­giella ealáskeame .
I mange samiske områder legges det ned et stort arbeid for å revitalisere språket .
Ollu sámi guovlluin bargojuvvo issorasat ealáskahttit giela .
Regjeringen vil at samisk skal være et levende språk .
Ráđđehus háliida ahte sámegiella galgá leat ealli giella .
For at et språk skal holdes levende må det være i aktiv bruk .
Jus giella galgá bissut eallin ferte dat leat viššalit anus .
Samisk språk skal kunne benyttes på alle samfunnsarenaer og bruken av samisk språk i det offentlige rom må økes .
Sámegiela galgá sáhttit geavahit juoh-ke servodatarenain ja sámegiella almmolaš sajiin ferte lassánit .
Dette er et ansvar som påhviler alle offentlige virksomheter , jf. kap. 5 .
Dát lea buot almmolaš doaimmaid ovddasvástádus , gč. kap. 5 .
Tospråklige kommuner skal få dekket sine merutgifter , i tråd med Soria Moria-erklæringen .
Guovttegielat gielddaid lassigolut galget gokčojuvvot , Soria Moria-julggaštusa mielde .
I sør- og lulesamiske områder er samisk et truet språk .
Lulli- ja julevsámi guovlluin lea sámegiella áitojuvvon giella .
Innlemmingen av Tysfjord kommune og Snåsa kommune i forvaltningsområdet for samisk språk gir imidlertid nye muligheter .
Divttasvuona gieldda ja Snoasa gieldda searvan lahttun sámegiela hálddašanguvlui addá almmatge ođđa vejolašvuođaid .
For at samisk språk skal være et levende språk , er det også helt avgjørende at det fins gode tilbud i barnehager ( se kap. 10 ) og skoler ( se kap. 11 ) .
Jus sámegiella galgá leat ealli giella , lea áibbas mearrideaddji ahte gávdnojit buorit fálaldagat mánáidgárddiin ( gč. Kap. 10 ) ja skuvllain ( gč. Kap. 11 ) .
Revitaliseringen av samisk språk må ytterligere stimuleres gjennom at det legges enda bedre til rette for samiskopplæring gjennom hele skoleløpet .
Sámegiela ealáskahttin ferte ain eambbo movttiidahttot dainna lágiin ahte sámegieloahpahus láhččojuvvo buorebut oppa skuvlaáiggis .
Videre er det viktig å legge til rette for opplæring i samisk for voksne samer som har mistet morsmålet sitt , og lese- og skriveopplæring for voksne samer som snakker samisk jf. kap. 11.2.3 .
Viidáseappot lea deaŧalaš láhčit dili ráves sápmelaččaide geat leat massán eatnigielaset , oahppat sámegiela , ja addit lohkan- ja čállinoahpahusa ráves sápmelaččaide geat hupmet sámegiela , gč. kap. 11.2.3 .
Det er stor mangel på personer med kompetanse i samisk språk på alle nivåer i Norge .
Norggas váilot olbmot geain lea sámgielgelbbolašvuohta buot dásiin .
Mangel på barnehagepersonell , lærere , lærebokforfattere , oversettere , tolker , personer med samiskspråklig kompetanse i helse- og sosialvesenet og på en rekke andre samfunnsområder , fører til at viktige prinsipper i samepolitikken og lovfestede rettigheter ikke oppfylles , jf. kap. 5.2.2 og 19.4.2 .
Váilevaš mánáidgárdebargit , oahpaheaddjit , oahppogirječállit , jorgaleaddjit , dulkkat , ja olbmot geain lea sámegielgelbbolašvuohta dearvvašvuođa- ja sosiallágádusas ja ollu eará servodatsurggiin dagaha ahte deaŧalaš prinsihpat ja láhkageatnegahtton vuoigatvuođat eai ollašuhtto , gč. kap. 5.2.2 ja 19.4.2 .
Det er statens ansvar , sammen med Sametinget , å sørge for at samfunnet får denne nødvendige kompetansen .
Lea stáhta ovddasvástádus , ovttas Sámedikkiin , fuolahit ahte servodat oažžu dan dárbbašlaš gelbbolašvuođa .
Utfordringen fremover vil derfor være å skape best mulig rekrutteringsgrunnlag i befolkningen samt å stimulere rekrutteringen til samiskspråklig utdannelse på alle nivåer .
Hástalus ovddosguvlui lea danne ráhkadit nu buori rekruterenvuođu álbmogii go vejolaš ja movtiidahttit olbmuid sámegielohppui buot dásiin .
Arenaer som for eksempel kulturhus og språksentra spiller her en viktig rolle .
Arenat nugo ovdamearkka dihte kulturviesut ja giellaguovddážat leat deaŧalaččat .
Videre spiller arenaer for samisk ungdom , som for eksempel festivaler , idrettarrangementer og språkleire , en viktig rolle for bruk av samisk som samhandlings- og kommunikasjonsspråk .
Viidá ­seappot lea sámi nuoraid arenain nugo ovdamearkka dihte , riemuin / festiválain , valáštallandoaluin , ja giellaleairrain , deaŧalaš rolla sámegiela geavahahttit ovttasdoaibman- ja gulahallangiellan .
Mange eldre samer behersker samisk godt muntlig , og besitter mye kulturell kompetanse .
Ollu boarráset sápmelaččat máhttet sámegiela bures njálmmálaččat , ja sis lea ollu kultuvrralaš gelbbolašvuohta .
Samisk språk må være synlig i det offentlige rom .
Sámegiella ferte šaddat oainnusin almmolaččat .
Bruk av samiske stedsnavn og skilting på samisk bidrar til å vise at samisk er et språk som er i bruk .
Sámi báikenamaid geavaheapmi ja galbbat sámegillii ávkkuhit čájehit ahte sámegiella lea giella mii lea anus .
Samiske sendinger på NRK Sámi Radio og TV-program om samisk kultur og samiske forhold på samisk bidrar til å synliggjøre samisk språk for allmennheten .
Sámegielsáddagat NRK . Sámi Radios ja TV-sáddagat sámi kultuvrra ja sámi diliid birra sámegillii leat ávkin dahkame sámegiela oainnusin almmolaččat .
Regjeringen har etablert samisk som et eget språkvalg på regjeringens internettsider .
Ráđđehus lea ásahan vejolašvuođa válljet sámegiela ráđđehusa interneahttasiidduin .
Saker av direkte interesse for den samiske befolkningen presenteres her på samisk – i hovedsak på nordsamisk , men også lulesamisk og sørsamisk .
áššit mat leat njuolga beroštahttit sámi álbmogii buktojit dás ovdan sámegillii – vuosttažettiin davvisámegillii , muhton maiddái julevsámegillii ja lullisámegillii .
Mange offentlige virksomheter har samisk språk som et valg på sine nettsider , og har utarbeidet skjemaer og offentlig informasjon etc. på samisk .
Ollu almmolaš doaimmaid neahttasiidduin sáhttá válljet sámegiela , ja leat ráhkaduvvon skovit ja almmolaš dieđut jna. juhkkojuvvojit sámegillii .
Arbeidet med å sikre at den samiske befolkningen får informasjon på sitt språk , skal fortsette .
Bargu sihkkarastit ahte sámi álbmot oažžu diehtojuoh-kima iežas gillii , galgá jotkojuvvot .
Det er den enkelte virksomhet som har ansvaret for å ivareta samisk språk innenfor sine sektorer , jf. kap. 5.2 .
Lea juohke doaimmahusa ovddasvástádus áimmahuššat sámegiela surggiideaset siskkobealde , gč. kap. 5.2 .
Flere kommuner i Troms og Finnmark har innbyggere med tilhørighet i både norsk , samisk og kvensk / finsk kultur .
Máŋgga gielddas Romssas ja Finnmárkkus leat ássit geain lea gullevašvuohta sihke dáru- , sámi- ja kveana / suoma kultuvrii .
Storfjord kommune i Troms erklærte seg i mai 2007 som en trespråklig kommune .
Omasvuona suohkan Romssas julggaštii miessemánus 2007 iežas golmmagielat gieldan .
Kommunen har igangsatt et pilotprosjekt – Mangfold styrker – der målet er å synliggjøre og likestille norsk , samisk og kvensk / finsk kultur og språk .
Gielda lea álggahan ovddasmanni prošeavtta – Girjáivuohta nanne – man ul-bmil lea oainnusin dahkat ja ovttadássásažžan dahkat dássáduhttit dárogiela , sámegiela ja kveana / suoma kultuvrra ja giella .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet ga i 2007 et tilskudd på 100 000 kroner til forprosjektet .
Bargo- ja searvadahttindeparte ­meanta attii jagi 2007 100 000 ruvdnosaš doarjaga ovdaprošektii .
Boks 20.1 Gollegiella – nordisk samisk språkpris
Boksa 20.1 Gollegiella – Davviriikkalaš sámegielbálkkašupmi
Sameministrene og sametingspresidentene i Finland , Sverige og Norge opprettet i 2004 en nordisk samisk språkpris – Gollegiella – som betyr « gullspråk » i oversettelse fra samisk .
Sámeministarat ja sámediggepresideanttat Suomas , Ruoŧas ja Norggas ásahedje 2004:s davviriikkalaš sámegielbálkkašumi – Golle-giella – mii máksá « gullspråket » dárogillii .
Prisen er på 100 000 norske kroner og deles ut til enkeltpersoner , grupper , organisasjoner eller institusjoner som har gjort en verdifull innstats til fremme av samisk språk .
Bálkkašupmi lea 100 000 Norgga ruvnno ja juolluduvvo áinnahas olbmuide , joavkkude , organisašuvnnaide dahje ásahusaide mat leat dahkan mávssolaš áŋgiruššama ovddidit sámegiela .
Språkprisen skal bidra til å fremme , utvikle og bevare det samiske språket i Norge , Sverige , Finland og Russland .
Giellabálkašupmi galgá leat ávkin nannet , ovddidit ja seailluhit sámegiela Norggas , Ruoŧas , Suomas ja Ruoššas .
Prisen deles ut annet hvert år .
Bálkkašupmi juhkko juohke nuppi jagi .
Prisen ble utdelt for første gang 17. november 2004 i Stockholm .
Bálkkašupmi juhkkui vuosttaš geardde skábmamánu 17. beaivvi 2004:s Stockholmas .
Den ble da tildelt Ella Holm Bull , Snåsa , og Enaresamisk forening ved Matti Morottaja , Enare i Finland for fremragende arbeid og innsats for hhv. sørsamisk og enaresamisk .
Dat geigejuvvui dalle Ella Holm Bullii , Snoasas , ja Anársámegiela searvái Matti Morottaja bokte , Anáris Suomas hui buori barggu ja árjjaid bidjama ovddas lullisámegillii ja Anársámegillii .
Samisk er et minoritetsspråk i Norge , Sverige , Finland og Russland .
Sámegiella lea unnitlohkogiella Norggas , Ruoŧas , Suomas ja Ruoššas .
Språksituasjonen og vilkårene for samisk språk er forskjellig i de ulike områdene .
Sámegiela gielladilli ja eavttut leat iešguđetlágánat iešguđetge guovllus .
I noen områder er samisk majoritetsspråket , mens i de fleste områdene er samisk et minoritetsspråk .
Soames guovlluin lea sámegiella eanetlohkogiella , muhto fas unnitlohkogiella eanaš guovlluin .
For de små samiske språkene som østsamisk , lulesamisk og sørsamisk er det påkrevd med snarlige tiltak for at språkene skal overleve .
Daidda smávva sámegielaide nugo nuortalašgillii , julevsámegillii ja lullisámegillii gáibiduvvojit doaimmat johtilit jus gielat galget seailut .
Språkgruppene er små i Norge , men har tilsvarende språkgrupper på andre siden av grensen i henholdsvis Sverige og Finland / Russland .
Giella-joavkkut leat unnit Norggas , muhto leat seamma ­lágán giellajoavkkut nuppe bealde ráji , Ruoŧas ja Suomas / Ruoššas .
For at innsatsen for disse små språkene skal kunne ha en bærekraftig virkning er det nødvendig med samarbeid over grensene , både på kommunalt , regionalt og statlig nivå , , jf. kap. 2 og 11.4.1 .
Jus áŋgiruššamis dáid smávva gielaid várás galgá leat ceavzilis váikkuhus lea dárbbašlaš bargat badjel rájiid , sihke gieldda , regionála ja stáhta dásis , gč. kap. 2 ja 11.4.1 .
Gjennom de siste årtier er det satt i gang en rekke tiltak for å styrke og utvikle samisk språk .
Maŋimus logi jagiid leat álggahuvvon ollu doaimmat nannet ja ovddidit sámegiela .
Det er imidlertid uklart om disse tiltakene har ført til at det samiske språket faktisk blir mer brukt i hverdagen , for eksempel i kontakt med det offentlige .
Lea dattetge eahpečielggas leat go dát doaimmat dagahan ahte sámegiella duođaid geavahuvvo eambbo árgabeaivválaš giellan , ovdamearkka dihte go váldá oktavuođa almmolaš ásahusaiguin .
De enkelte tiltakene for samisk språk er utformet på ulike sektorområder og har i liten grad blitt sett i sammenheng .
Dát iešguđetge doaimmat sámegiela várás leat hábmejuvvon iešguđetge sektorsurggiin eaige leat báljo oppanasiige gehččojuvvon ovttas .
Et helhetlig fokus på samisk språk vil kunne avdekke områder hvor innsatsen ikke i tilfredsstillende grad har nådd målgruppen , og eventuelle svakheter i innsatsområder .
Oppalaš fokus sámegillii sáhttá almmustahttit surggiid main áŋgiruššan ii leat doarvái bures joksan olahanjoavkku , ja áŋgiruššansurggiid vejolaš raššivuođaid .
Regjeringen vil invitere Sametinget til et samarbeid for å utvikle en handlingsplan for samisk språk i Norge .
Ráđđehus áigu bovdet Sámedikki ovttasbargui ovddidit ovttasdoaibmanplána sámegiela várás Norggas .
19.1 Utbredelsen av samisk språk
19.1 Sámegiela leava
Samisk tilhører den finsk-ugriske språkgruppen .
Sámegiella gullá suoma-ugralaš giellajovkui .
Det snakkes samisk i Norge , Sverige , Finland og Russland .
Sámegiella hubmojuvvo Norggas , Ruoŧas , Suomas ja Ruoššas .
Det finnes ti forskjellige samiske dialekter eller språk , og språkgrensene går på tvers av riksgrensene .
Gávdnojit logi iešguđetlágán sámi suopmana dahje gielat , ja giellarájit mannet riikkarájiid rastá .
En undersøkelse gjort av Samisk nærings- og utredningssenter i 2000 for Samisk språkråd , anslår samiske språkbrukere i Norge til ca. 25 000 .
Iskkadeapmi maid Sámi ealáhus- ja čielggadanguovddáš lea dahkan 2000:s Sámi giellaráđi ovddas , árvvoštallá Norggas leame su. 25 000 giellageavaheaddji .
Omtrent halvparten av disse både snakker , leser og skriver samisk , mens det for de øvrige først og fremst er et talespråk .
Sullii bealli dáin sihke hupmet , lohket ja čállet sámegiela , ja earáide lea fas vuosttažettiin hupmangiella .
Nordsamisk er mest utbredt av de samiske språkene i Norge .
Davvisámegiella lea viidámus sámi gielain Norge .
Nordsamisk snakkes hovedsaklig i Finnmark og Troms fylker , og i kommunene Tjeldsund og Evenes i Nordland .
Dávvisámegiela hupmet eanaš Finnmárkku ja Troms fylkkain , ja Dielddanuori ja Evenášši gielddain Nordlánddas .
Det lulesamiske språkområdet i Norge ligger i Nordland fylke og strekker seg fra Saltenfjorden i sør til Ballangen kommune i nord .
Julevsámi giellaguovlu Norggas lea Nordlándda fylkkas ja ollá Sáltovuonas lullin gitta Bálága gildii davvin .
Tysfjord er den kommunen som har flest lulesamisktalende innbyggere .
Divttasvuotna lea dat gielda mas leat eanemus ássit geat hállet julevsámegiela .
Det kan anslås at det er omtrent 2000 lulesamisktalende personer på norsk side av grensen , og at rundt 600 av disse bruker språket aktivt .
Sáhttá árvvoštallat ahte leat sullii 2000 olbmo geat hállet julevsámegiela Norgga bealde ráji , ja ahte sullii 600:s sis geavahit giela aktiivvalaččat .
Det sørsamiske språkområdet i Norge strekker seg fra Saltfjellet i nord til Elgå i Hedmark i sør .
Lullisámi giellaguovlu Norggas lea Sáltoduoddaris davvin Svahkenii Hedmárkkus lullin .
Det er vanskelig å gi et eksakt tall på hvor mange sørsamisktalende som bor i Norge .
Lea váttis addit juste logu man ollu lullisámegielagat orrot Norggas .
De siste tallene er fra 1984 ( NOU .
Maŋimus logut leat 1984 rájes ( NOU .
1984:18 Samane si rettsstilling ) hvor det ble anslått at det finnes i overkant av 2000 sørsamer i Norge og Sverige , og at disse fordeler seg omtrent likt på begge sider av grensen .
1984 : 18 Sámiid riektedilli ) gos árvvoštallui ahte gávdnojit badjelaš 2000 lullisámi Norggas ja Ruoŧas , ja ahte sii juohkásit sullii ovttasturrosaš joavkun goappáge bealde ráji .
Det er også vanskelig å gi eksakte tall på hvor mange som snakker sørsamisk daglig , men et forsiktig anslag er at under halvparten av sørsamene behersker språket .
Lea maiddái váttis addit juste loguid man oallugat hállet lulli- sámegiela beaivválaččat , muhto várrogas meroštallan lea ahte vuollel bealli lullisápmelaččain máhttet giela .
Figur 20.1 Elgå oppvekstsenter i Engerdal , Hedmark .
Govus 20.1 Svahken Sijte Engerdála suohkanis Hedmárkkus
Kilde : Engerdal kommune .
Gáldu : Engerdála suohkan
Ifølge Samisk språknemnd er det svært få personer i Norge som har østsamisk som morsmål .
Sámi giellalávdegotti dieđuid mielde leat áibbas unnán olbmot Norggas geain lea nuortalašgiella eatnigiellan .
De fleste østsamene bor i Finland og Russland , hvor språket fremdeles er i bruk .
Eanaš nuortalaččat orrot Suomas ja Ruoššas , gos giella ain lea geavahusas .
Se for øvrig kap. 2 Mangfold i det samiske samfunnet .
Geahčá muđui kapihhttala 2 Máŋggabealat ­vuohta sámi servodagas .
19.2 Organiseringen av arbeidet for samisk språk
19.2 Sámegiela ovddideaddji barggu organiseren
Kultur- og kirkedepartementet har det faglige ansvaret for samelovens språkkapittel .
Kultur- ja girkodepartemeanttas lea fágalaš ovddasvástádus sámilága giellakahpittala hárrái .
Da språkbestemmelsene ble innført ble det også opprettet et Samisk språkråd .
Go giellamearrádusat doaibmagohte ásahuvvui maiddái Sámi giellaráđđi .
Språkrådet ble oppnevnt av Sametinget og hadde en egen administrasjon .
Sámediggi nammadii Giellaráđi ja das lei sierra hálddahus .
I forbindelse med en omorganisering i Sametinget ble Samisk språkråd lagt ned i 2001 .
Organiserennuppástuhttima oktavuođas Sámedikkis heaittihuvvui Sámi giellaráđđi jagi 2001 .
Samisk språkråds administrasjon ble en del av Sametingets administrasjon , jf. kap. 7.1 .
Sámi giellaráđi hálddahus šattai Sámedikki hálddahusa oassin , gč. kap. 7.1 .
Nedleggelsen av Samisk språkråd krevde endring av sameloven , jf. Ot.prp. nr. 114 ( 2001 – 2002 ) og Innst. O. nr. 13 ( 2002 – 2003 ) .
Sámi giellaráđi heaittiheapmi gáibidii ­rievdadusaid sámilágas , gč. Od.prp. nr. 114 ( 2001 – 2002 ) ja árv . O. nr. 13 ( 2002 – 2003 ) .
I hht. sameloven § 3 – 12 skal Sametinget arbeide for vern og videre utvikling av samiske språk i Norge .
Sámelága § 3 – 12 mielde lea Sámedikki bargu suodjalit ja viidáseappot ovddidit sámegiela Norggas .
Sametinget skal hvert fjerde år utarbeide en rapport om situasjonen for samisk språk i Norge .
Sámediggi galgá juohke njealját jagi ráhkadit raportta sámegiela dili birra Norggas .
Sametinget utarbeidet en slik rapport sist i 2004 .
Sámediggi ráhkadii dakkár raportta maŋimustá jagi 2004 .
Sametingets språkstyre er et fagorgan oppnevnt av sametingsrådet .
Sámediggeráđđi lea nammadan Sámedikki giellastivrra mii lea fágaorgána .
Når det gjelder språkfaglige spørsmål , er det Samisk språknemnd , som er sammensatt av representanter fra Finland , Sverige , Russland og Norge , som ivaretar dette arbeidet , jf. kap. 19.6 Terminologiutvikling og kap. 19.7.5 Samisk språknemnd .
Mii guoská giellafágalaš áššiide , lea Sámi giellalávdegoddi , mas leat Suoma , Ruoŧa , Ruošša ja Norgga lahtut mii áimmahuššá dán barggu , gč. kap. 19.6 . Terminologiijaovdánahttin ja kap. 19.7.5 Sámi giellalávdegoddi .
Sametinget forvalter en del tilskuddsmidler til språktiltak , bl.a. tospråklighetsmidler til kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk , jf. kap. 19.7 .
Sámediggi hálddaša muhtin ruhtadoarjagiid gielladoaimmaide , ee. guovttegielalašvuođaruđa sámegiela hálddašanguovllu gielddaide ja fylkkagielddaide , gč. kap. 19.7 .
Sametinget har en svært sentral rolle i arbeidet med samisk språk .
Sámedikkis lea guovddaš rolla sámegielbarggus .
Norske myndigheter kan imidlertid ikke delegere fra seg ansvaret for samisk språk til Sametinget .
Norgga eiseválddit eai sáhte dattetge válddi sirddihemiin addit Sámediggái ovddasvástádusa sámegiela hárrái .
Det vil alltid være et statlig ansvar å sørge for at samisk språk vernes og videreutvikles .
Lea álo stáhta ovddasvástádus fuolahit ahte sámegiella gáhttejuvvo ja ovdánahtto viidáseappot .
Sametinget har begrenset med virkemidler og ressurser og kan ikke alene være ansvarlig for at det legges til rette for utviklingen av samisk språk , for eksempel innen IKT .
Sámedikkis leat gáržžes váikkuhangaskaoamit ja resurssat ja iige sáhte okto leat ovddasvástideaddjin das láhččojuvvo go dilli ovddidit sámegiela , ovdamearkka dihte IKT dáfus .
Den videre utviklingen av samisk språk er avhengig av innsats fra mange aktører .
Sámegiela ovdánahttin viidáseappot lea sorjavaš ollu doaimmaheddjiid árjjas .
Opplæringssektoren er avgjørende for utviklingen av samisk språk .
Oahpahus-suorgi lea mearrida sámegiela ovdánahttima .
Kunnskapsdepartementet har derfor en sentral rolle i arbeidet for samisk språk , jf. kap. 11 og 12 .
Máhttodepartemeanttas lea danne guovddáš rolla barggus sámegiela várás , gč. kap. 11 ja 12 .
Samisk språk er også et svært viktig element i helse- og sosialsektoren , jf. kap. 8 .
Sáme ­giella lea maiddái hui deaŧalaš elemeanta dearvvašvuođa- ja sosialsuorggis , gč. kap. 8 .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har først og fremst samordningsansvaret for regjeringens samepolitikk .
Bargo- ja searvadahttindeparte ­meanta lea almmatge álggahan ollu doaimmaid sámegiela ovddas , vuosttažettiin čadnon IKT .
Midlene er blant annet brukt til IKT-tiltak og terminologiprosjekter .
Ruhta lea earret eará geavahuvvon IKT-doaimmaide ja terminologiijaprošeavttaide .
19.3 Internasjonale forpliktelser
19.3 Riikkaidgaskaš geatnegasvuođat
Flere internasjonale konvensjoner om minoriteter og urfolk verner om samisk språk og kultur .
Ollu riikkaidgaskasaš konvenšuvnnat unnitloh-koálbmogiid ja eamiálbmogiid birra gáhttejit sámi giela ja kultuvrra .
Også FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter gir føringer for Norges arbeid for samisk språk .
Maiddái ONa konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigaitvuođaid birra addá láidestusaid Norgga sámegiela ovddideaddji barggu várás .
Disse konvensjonene omtales i kapittel 1.3 .
Dáid konvenšuvnnaid birra muitaluvvo kapihttalis 1.3 .
Ansvaret for Den europeiske pakt om regions- eller minoritetsspråk av 5. november 1992 er lagt til Kultur- og kirkedepartementet .
Skábmamánu 5. beaivvi 1992 Eurohpá soahpamuš regiovdna- dahje unnitlohkogielaid soahpamuša ovddasvástádus lea Kultur- ja girkodepartemeanttas .
Konvensjonen gjelder i tillegg til samisk for de nasjonale minoritetsspråkene kvensk , / finsk romani og romanes .
Konvenšuvdna gusto lassin sámegillii maiddái nationála unnitlohkogielaide go kveanagillii , / suomagllii romangillii ja romanesgillii .
19.3.1 Den europeiske pakten om region- eller minoritetsspråk
19.3.1 Eurohpá regiovdna- dahje unnitlohkogielaid soahpamuš
Pakten forplikter nasjonalstatene til å gjennomføre konkrete tiltak for å bevare regional- og minoritetsspråk , slik at de blir synlige både i politikken , i lovgivningen og i praksis .
Soahpamuš geatnegahttá našunalstáhtaid čađahit konkrehta doaimmaid seailluhan dihte regionála- ja unnilohkogielaid , vai šaddet oainnusin sihke politihkas , láhkaaddimis ja geavahusas .
Norge ratifiserte pakten 10. november 1993 , men den trådte først i kraft 1. mars 1998 .
Norga vuolláičálii soahpamuša skábmamánu 10. b. 1993:s , muhto dát ii boahtán fápmui ovdal njukčamánu 1. b. 1998 .
Del II i pakten fastsetter en rekke viktige formål og prinsipper når det gjelder statenes plikt til å sikre vern av minoritetsspråkene .
Soahpamuša nubbi oassi mearrida ollu deaŧalaš ulbmiliid ja prinsihpaid das mii guoská stáhtaid geatnegasvuhtii sihkkarastit unnitlohkogielaid suodjaleami .
Del III i Minoritetsspråkpakten inneholder mer omfattende og detaljerte regler som legger konkrete plikter på myndighetene på ulike felt , bl.a. innen områder som utdanning , rettsvesen og den offentlige forvaltningen .
Unnitlohkogielaid lihtu goalmmát oassi sisttisdoallá viidát ja bienalet njuolggadusaid mat addet eiseválddiide konkrehta geatnegasvuođaid iešguđetge surggiin , ee. dakkár surggiin go oahpahusas , riektelágádusas ja almmolaš hálddašeamis .
For Norge er del III i pakten ved ratifikasjonen bare gitt virkning for nordsamisk .
Norgga dáfus lea soahpamuša goalmmát oasi ratifiseren váikkuhan dušše davvisámegillii .
Norge har påtatt seg forpliktelser med hensyn til samisk språk i utdanningssystemet ( artikkel 8 ) , rettssystemet ( artikkel 9 ) , offentlig forvaltning ( artikkel 10 ) , massemedia ( artikkel 11 ) , kulturlivet ( artikkel 12 ) , økonomiske og sosiale forhold ( artikkel 13 ) , og med hensyn til språksituasjonen over landegrensene ( artikkel 14 ) .
Norga lea váldán badjelasas geatnegasvuođaid das mii guoská sámegillii oahpahusvuogádagas ( artihkal 8 ) , riektevuogádagas ( artihkal 9 ) , almmolaš hálddašeamis ( artihkal 10 ) , hivvomediain ( artihkal 11 ) , kultureallimis ( artihkal 12 ) , ekonomalaš ja sosiala diliin ( artihkal 13 ) , ja das mii guoská gielladillái riikkarájiid rastá ( artihkal 14 ) .
Rapportene skal legges fram med tre års mellomrom .
Raporttat galget bid-djot ovdan juohke njealját jagis .
Norge la fram sin første rapport i 1999 , og i 2002 ble Norges andre rapport lagt fram .
Norga buvttii ovdan iežas vuosttaš raportta 1999 , ja 2002 biddjui Norgga nubbi raporta ovdan .
Kultur- og kirkedepartementet koordinerer arbeidet med rapporten som inneholder bidrag fra berørte departementer om tiltak for samisk og andre minoritetsspråk på deres ansvarsområder .
Kultur- ja girkodepartemeanta ovttastahttá raportabarggu mas leat oasit guoskkahuvvon departemeanttain sámegiela ja eará unnitlohkogielaid doaimmaid birra sin ovddasvástádussurggiin .
19.3.2 Oppfølgingen av Norges tredje rapport til Europarådet
19.3.2 Mo Norgga goalmmát raporta Eurohparáđđái galgá čuovvoluvvot
Norge la frem sin tredje rapport i mars 2005 .
Norga bijai ovdan golmmát raporttas njukčamánu 2005 .
Ekspertkomiteen mener man kan se en markert forbedring i oppfyllelsesnivå .
áššedovdilávdegoddi oaivvilda ollašuhttindási leame čielgasit buorránan .
Ekspertkomiteen fastslår at innlemmelsen av Tysfjord kommune i forvaltningsområdet er et riktig steg i retning av å bevare og utvikle det lulesamiske språket .
áššedovdilávdegoddi dadjá ahte Divttasvuona gieldda searvan lahttun hálddašanguvlui lea lávki rievttes guvlui seailluhit ja ovddidit julevsámegiela .
Språket er imidlertid i en utsatt posisjon .
Giella lea dattetge hearkkes dilis .
Ekspertkomiteen ser behov for umiddelbare tiltak for å bevare språket , særlig på områder som utdanning , rekruttering av lærere og utvikling av egnet læremateriell .
áššedovdilávdegoddi oaidná dárbbu dakk viđe čađahit doaimmaid seailluhan dihte giela , erenoamážit dakkár surggiin go oahpahusas , oahpaheddjiid háhkamis ja heivehuvvon oahpponeavvuid ovdánahttimis .
Ekspertkomiteen uttrykker også bekymring over at det sørsamiske språket er i en spesiell sårbar posisjon .
áššedovdilávdegoddi lea maiddái heađis go lullisámegiella lea erenoamáš rašis dilis .
Det er derfor behov for strakstiltak som skal sikre at sørsamisk blir et levende språk i Norge , særlig innen utdanning .
Lea dárbu čađahit dakká viđe doaimmaid mat sihkkarastet ahte lullisámegiella šaddá ealli giellan Norggas , erenoamážit oahpposuorggis .
Ekspertkomiteen oppfordrer til økt samarbeid mellom norske og svenske myndigheter om dette .
áššedovdilávdegoddi ávžžuha Norgga ja Ruoŧa eiseválddiid bargat eambbo veahkkálagaid .
Norge oppfyller artikler som forplikter myndighetene innen områder som utdanning , media og kulturelle aktiviteter .
Norga ollašuhttá artihkkaliid mat geatnegahttet eiseválddiid dakkár surggiin go oahpus , mediain ja kultuvrralaš doaimmain .
Det gjenstår imidlertid enkelt områder hvor det må arbeides videre .
Lea velá báhcán muhtun suorggit mainguin ferte bargat viidáseappot .
Dette gjelder særlig samiskspråklige ansatte og mangel på kvalifiserte tolker innen helsesektoren .
Dát guoská erenoamážit sámegielat bargiide ja váilevaš dulkkaide dearvvašvuođasuorggis .
Dessuten er det fortsatt ikke mulig å skrive samiske navn korrekt i nasjonale registre , for eksempel folkeregisteret .
Dasa lassin ii leat vejolaš čállit sámi nama riekta nationála registariin , ovdamearkka dihte álbmotregistaris .
På Ministerkomiteens møte 16. mai 2007 ble Ekspertkomiteens rapport behandlet og Europarådsresolusjon om Norges etterlevelse av Minoritetsspråkpakten vedtatt .
Ministtarlávdegotti čoahkkimis miessemánu 16. beaivvi 2007 gieđahallui áššedovdilávdegotti raporta ja Eurohparáđđeresolušuvdna Norgga unnitlohkosoahpamuša čuovvoleami birra mearriduvvui .
Vedtaket ga konkrete anbefalinger på følgende punkter :
Mearrádusas ledje konkrehta ávžžuhusat čuovvovaš čuoggain :
Norge må styrke sin innsats i forhold til å tilby læremateriell og opplæring av lærere i lule- og sørsamisk ( jf. kap. 11 ) .
Norga ferte leat áŋgireabbot bidjat searaid oahpponeavvuid ja oahpahusa fállamii oahpaheddjiide julev- ja lullisámegielas ( gč. kap. 11 ) .
Norge må sikre at sosial- og helseinstitusjoner innenfor det samiske forvaltningsområdet tilbyr tjenester på samisk ( jf. kap. 8 ) .
Norga ferte sihkkarastit ahte sosiála- ja dearvvašvuođaásahusat sámi hálddašanguovl-lu siskkobealde fállet bálvalusaid sámegillii ( gč. kap. 8 ) .
Norge må sikre at folkeregisteret og andre offentlige registre og institusjoner støtter bruk av samisk tegnsett ( jf. kap. 19.5.1 ) .
Norga ferte sihkkarastit ahte álbmotregisttar ja eará almmolaš registarat ja ásahusat dorjot sámegiela čállinmearkkaid geavaheami ( gč. kap. 19.5.1 ) .
Regjeringens oppfølging av anbefalingene fra Europarådets ekspertkomité framkommer av sektorkapitlene .
Ráđđehusa Eurohparáđi áššedovdilávdegotti ávžžuhusaid čuovvoleapmi boahtá ovdan sektorkapihttaliin .
Norges fjerde rapport ferdigstilles i løpet av juni 2008 .
Norgga njealját raporta gárvána geassemánus 2008 .
19.4 Nasjonal lovgivning
19.4 Nationála lágat
Grunnloven § 110 a etablerer en plikt for statlige styresmakter til å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppen kan « sikre og udvikle sit Sprog , sin Kultur og sit Samfunnsliv » .
Vuođđolága § 110 a ásaha stáhta eiseválddiid geatnegasvuođa láhčit dili dainna lágiin ahte sámi ál-bmotjoavku sáhttá « sihkkarastit ja ovddidit iežas giela , kultuvrra ja servodateallima » .
Dette dannet blant annet bakgrunnen for at sameloven fikk et nytt kapittel 3 om språk i 1990 .
Dát lei earret eará duogážin go sámiláhka oaččui ođđa kapihttala 3 giela birra 1990 .
Reglene trådte i kraft 1. januar 1992 og har således vært virksom i 16 år .
Njuolggadusat bohte fápmui ođđajagimánu 1. beaivvi 1992 ja leat dainna lágiin leamaš doaimmas 16 jagi .
For øvrig er samisk språk omtalt i flere bestemmelser .
Muđui muitaluvvo sámegiela birra máŋgga mearrádusas .
Mest sentral er opplæringslovens kapittel 6 som gir samiske barn rett til opplæring i og på samisk ( jf. kap. 11 ) .
Guovdileamos lea oahpahuslága kapihtal 6 mii addá sámi máináide vuoigatvuođa oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii ( gč. kap. 11 ) .
I lov om barnehager er kommunens ansvar for å tilrettelegge tilbud for samiske barn presisert ( jf. kap. 10 ) .
Mánáidgárdelágas lea gielddaid ovddasvástádus láhčit fálaldagaid sámi mánáide dárkkuhuvvon ( gč. kap. 10 ) .
Domstolloven viser til samelovens bestemmelser når det gjelder bruk av samisk språk .
Duopmostuolloláhka čujuha sámilága mearrádusaide das mii guoská sámegiela geavaheapmái .
Fra en helserettslig synsvinkel ( jf. kap. 8 ) gjelder kravet om forståelig informasjon uavhengig av språkreglenes begrensninger .
Dearvvašvuođarievttálaš oainnu ( gč. kap. 8 ) mielde gusto gáibádus oažžut áddehahtti diehtojuohkima beroškeahttá giellanjuolggadusaid gáržžidemiin .
Tjenestetilbud på samisk språk er ønskelig også ut fra behovet for korrekt og nødvendig utredning og behandling .
Bálvalusfálaldat sámegillii lea maiddái sávahahtti rivttes ja dárbbašlaš iskama ja dálkkodeami geažil .