pere/sami_parallel huggingface dataset:
Disse medlemmene mener at reindriftsnæringen skal ha bruksrett til deres reinbeite, men da på lik linje med andre næringer som bruker utmark. Slik som utmarksnæringer, jakt, fangst og fiske, høsting av bær og urter, og beite til husdyr.
Dát miellahtut oaivvildeaba ahte boazoealáhusas galgá leat geavahanvuoigatvuohta iežaset boazoguohtumiidda, muhto seamma láhkái go eará ealáhusain mat meahci geavahit, nugo bivdu, guolásteapmi, murjen ja šattuid čoaggin, ja guohtun šibihiidda.
Disse medlemmene mener at kart over reinbeiteareal skal vise bruk av områder som reindriften bruker som beite, nye arealer tilegnet gjennom at nedlagte gårdsbruk blir tatt i bruk til reinbeite, reinbeiteareal som minker på grunn av utbygginger, og areal der andre har rett til beite eller annen rett til bruk av utmark.
Dát miellahtut oaivvildeaba ahte kárta mii čájeha boazoguohtonareálaid galgá čájehit guovlluid maid boazodoallu geavaha guohtumin, ođđa areálaid heaittihuvvon eanadoallodáluin mat geavahuvvogohtet boazoguohtumin, boazoguohtonareálaid mat unnot huksemiid geažil ja areálaid gos earáin lea guođohanvuoigatvuohta dahje eará vuoigatvuohta meahci geavahit.
Forslag
Evttohus 1
Forslag fremmet av NSR, NSR-SáB, JOHT og SP ved Aslak Heika Hætta Bjørn.
Evttohus ovddiduvvon NSR, NSR-SáB, JOHT, Guovddášbellodat Aslak Heika Hætta Bjørn bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Mathis Nilsen Eira, Sandra Andersen Eira og Viktor Bomstad, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Senterpartiet (SP) Hans Ole Eira og fra Flyttsamelista (JOHT) Anders Somby jr. stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Mathis Nilsen Eira, Sandra Andersen Eira ja Viktor Bomstad, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga Hans Ole Eira ja Johttisámiid listtu Anders Somby jr. dorjot:
Tillegg:
Lasáhus:
1. Nytt kulepunkt i femte avsnitt under innledning:
1. Ođđa kuvlačuokkis viđát teakstaoassái álggahusa vuollái:
• Opprettelse av et permanent klimafond til kriseberedskap for reindrifta
• Bissovaš dálkkádatfoandda ásaheapmi boazodoalu heahteveahkkái.
Reindrift bygger på tre bærebjelker;
Boazodoallu vuođđuduvvo golmma guoddinnákcii;
økonomisk, økologisk og kulturell bærekraft.
ekonomalaš, ekologalaš ja kultuvrralaš guoddinnákcii.
Sametinget mener det kulturelle aspektet ikke kan fjernes eller nedprioriteres.
Sámedikki oaivila mielde ii sáhte kultuvrralaš beali sihkkut dahje vulos vuoruhit.
Videre mener Sametinget at endring i reindriftsloven når det gjelder offentliggjøring av reintall og individmerking ikke kan gjennomføres, da verken Sametinget eller NRL har gitt sin tilslutning til dette".
Dasto oaivvilda Sámediggi ahte boazodoallolága ii galgga rievdadit go guoská almmolašvuhtii buktimis boazologuid ja indiviidamerkema ii sáhte čađahit, go ii Sámediggi iige NBR guorras dasa".
I punkt 3. Sametingets innspill til reindriftsavtalen 2019/2020
Čuokkis 3. Sámedikki cealkámuš boazodoallošiehtadussii 2019/2020
Økonomisk utvikling 3. Under andre avsnitt i siste avsnitt legges "til 45%" i siste setning etter ordet: "øke satsen for", slik at setningen blir som følgende: "Sametinget ber avtalepartene om å øke satsen til 45 % for produksjonspremie med en økning av reindriftsavtalens rammer".
Ekonomalaš ovdáneapmi 3. Nuppi teakstaoasi vuolde maŋimuš teakstaoassái lasihuvvo “45 prosentii” maŋimuš cealkagii sáni: "máksomeari" maŋábeallai", nu ahte cealkka šaddá ná: "Sámediggi bivdá šiehtadallanbeliid lasihit buvttadanbálkkašumi máksomeari 45 prosentii dainna lágiin ahte lasihit boazodoallošiehtadusa rámmaid".
4. Under femte avsnitt siste setning legges følgende til: "...
4. Viđát teakstaoasi vuollái maŋimuš cealkagii lasihuvvo dát: "...
til 10 millioner for reindriftsåret 2019/2020 med etableringen av et permanent klimafond", slik at setningen blir som følgende: "Sametinget mener dette beløpet må økes til 10 millioner for reindriftsåret 2019/2020 med etableringen av et permanent klimafond".
10 miljovdnii boazodoallojagi 2019/2020 nammii bissovaš dálkkádatfoandda ásaheapmái”, nu ahte cealkka šaddá ná: "Sámediggi oaivvilda ahte dát supmi ferte lasihuvvot 10 miljovdnii boazodoallojagi 2019/2020 nammii bissovaš dálkkádatfoandda ásaheapmái".
Ersatter sametingsrådets forslag til innstilling:
Sámediggeráđi evttohusa sadjái:
Forslag 1: Sametinget vil be næringen selv og departementet se på reindriftsloven.
Evttohus 1: Sámediggi bivdá ealáhusa iežas ja departemeantta geahčadit boazodoallolága.
Det må være et mål å få bedre bærekraft og bedre lønnsomhet i reindrifta.
Ulbmilin ferte leat buoret ceavzilvuohta ja buoret gánnáhahttivuohta boazodoalus.
Forholdet mellom heltids reindriftsutøvere og utøvere som har reindrift som biintekt, må avklares.
Oktavuohta gaskal ollesáiggi boazodolliid ja dolliid geain boazodoallu lea oalgedienas ferte čielggaduvvot.
Man må sikre at de som har reindrift som hovedinntekt og skal leve av det, får bedre rammevilkår for sin drift.
Ferte sihkkarastit ahte sii geain váldodienas boahtá boazodoalus ja galget birget, ožžot buoret rámmaeavttuid doaibmaseaset.
Forslag 2: Det må sikres forutsigbarhet i reindrifta, herunder at reindriftsavtalen ikke endres drastisk hvert år.
Evttohus 2: Boazodollui ferte sihkkarastit einnostan vejolašvuođa, nu ahte boazodoallošiehtadus ii rievdaduvvot nu ollu juohke jagi.
Årlig lønns- og prisregulering må tas inn i avtalen.
Jahkásaš bálká- ja haddereguleren ferte váldojuvvot mielde šiehtadusas.
Sametinget ber om fortgang i arbeidet med å sikre rammevilkår som gjør at næringen på sikt blir mer bærekraftig.
Sámediggi berre hoahpuhit barggu rámmaeavttuid sihkkarastimiin nu ahte ealáhus áiggi mielde šaddá eanet ceavzil.
Forslag 3: Sametinget vil be regjeringen åpne opp for mer uttak av rovvilt, herunder ørn.
Evttohus 3: Sámediggi áigu bivdit ráđđehusas lobi goddit eanet boraspiriid, maiddái goaskimiid.
Rovfugl og rovdyrs herjinger skaper store lidelser for reinen, og går ut over både dyrevelferd og lønnsomhet.
Boralottit ja boraspiret buktet ollu gillámušaid bohccuide, ja dat čuohcá sihke elliidčálgui ja gánnáhahttivuhtii.
Forslag 4: Sametinget vil be regjeringen la kommunene få overta rovdyrforvaltningen i Norge.
Evttohus 4: Sámediggi bivdá ahte ráđđehus divttášii gielddaid váldit badjelasaset boraspirehálddašeami Norggas.
Dermed kan beslutninger tas raskere, nærmere innbyggerne, og med større demokratisk legitimitet.
Dieinna lágiin sáhtášii mearrádusaid dahkat johtileappot, lagabus ássiid, ja stuorát demokráhtalaš legitimitehtain.
Sametingets plenum - 062/18 Merknad 2 - Arbeiderpartiet v/ representant Arild Pettersen Inga
Sámedikki dievasčoahkkin - 062/18 Mearkkašupmi 2 - Bargiidbellodat, áirras Arild Pettersen Inga
– Innspill til reindriftsavtalen
– Cealkámuš boazdoallošiehtadussii
Arbeiderpartiet er ikke helt fornøyd med innspill til reindriftsavtale som ligger til grunn.
Bargiidbellodat ii leat áibbas duhtavaš cealkámuššii mii lea vuođđun boazodoallošiehtadussii.
Vi har konkrete tilbakemeldinger og ønsker endring og tillegg på flere punkter.
Mis leat konkrehta ruovttoluottadieđut ja háliidat rievdadusaid ja lasáhusaid muhtun čuoggáide.
Følgende er Arbeiderpartiets merknader vedrørende reindriftsavtalen 2019/2020 og ellers støttes sametingsrådets innstilling.
Čuovvovaččas leat Bargiibellodaga mearkkašumit 2019/2020 boazodoallašiehtadussii, muđui doarjut sámediggeráđi árvalusa.
Synliggjøring av kvinners arbeid i reindrifta.
Nissonolbmuid barggu oainnusmahttin boazodoalus.
Det arbeidet kvinner gjør i næringa;
Dat bargu maid nissonolbmot barget ealáhusas;
produksjonen av klær, utstyr og lignende er ikke synlig nok.
duddjon, reaiddut ja sullasaččat eai leat doarvái oidnosis.
Verdiskapingen av arbeidet synliggjøres ikke, fordi det ikke inngår i kjøttproduksjonen, men verdiskapingen er stor og må inngå i reindriftsavtalen.
Árvoháhkanbargu ii oainnusmahttojuvvo, danne go dat ii gula biergobuvttadeapmái, muhto árvoháhkan lea stuoris ja ferte gullat boazodoallošiehtadussii.
Produksjonen går til familien og andre nært tilknyttet og ikke som bedriftsvirksomhet.
Buvttadeapmi manna bearrašii ja earáide geain lea lávga oktavuohta, ii ge leat fitnodatdoaibma.
Derfor må vi sikre at kvinnenes arbeid og produksjon verdsettes mer enn dagens situasjon.
Danne fertet mii sihkkarastit ahte nissonolbmuid bargu ja buvttadeapmi árvvus adnojuvvošii eanet go odne.
Aksept og verdisettingen gjøres gjennom produksjonpremiering av arbeidet gjennom reindriftsavtalen.
Dohkkeheapmi ja árvobidjan dahkkojuvvo barggu buvttadanbálkašumi bokte boazodoallošiehtadusas.
Vi må sikre en magasinering av kunnskap og kompetanse til fellesskapets beste.
Mii fertet sihkkarastit máhtu ja gelbbolašvuođa seailuma oktasašvuođa ávkin.
Et bidrag til dette er styrking av distriktene i forbindelse med arealforvaltningen.
Dan sáhttá dahkat mahkáš orohagaid nannemiin areálahálddašeami oktavuođas.
Det er sentralt å få lagt til rette for regionale reindriftskoordinatorer og regionale servicekontorer for reindrifta, i tillegg bør man vurdere en revidering av forskrift til kommuneloven, hvor vi endrer dagens landbrukskontorordning til et primærnæringskontor for alle kommunens primærnæringer.
Hui deaŧalaš lea oažžut láhččojuvvot reginonála boazodoallokoordináhtoriid ja regionála bálvaluskantuvrraid boazodoalu várás, dasto berre árvvoštallat gieldalága láhkaásahusa ođasmahttima, nu ahte rievdaduvvošii nu ahte dáláš eanadoallokanturortnet šattašii vuođđoealáhuskantuvran buot gieldda vuođđoealáhusaid várás.
Dette innebærer at man må sikre primærnæringskontor i kommunene med tilstrekkelig kompetanse innen reindrift.
Dát mearkkaša dan ahte sihkkarastit ahte gielddaid vuođđoealáhuskantuvrrain livččii dohkálaš gelbbolašvuohta boazodoalus.
På den måten vil vi lettere kunne sikre kunnskap og kompetanse ute i kommunene.
Dieinna lágiin sáhttit buorebut sihkkarastit dan ahte gielddain lea máhttu ja gelbbolašvuohta.
Dette vil lette kommunens arbeid opp mot reindrifta, samtidig vil dette bidra til å anerkjenne reindriftas posisjon og viktighet.
Dát álkiduhtášii gielddaid barggu boazodoalu ektui, ja seammás dát veahkehivččii boazodoalu posišuvnna ja deaŧalašvuođa dohkkeheami.
Når NSR, Senterpartiet, Flyttsameliste og Åarjel-Saemien Gielh nekter å oppnevne representanter til reindriftsstyret blokkerer man hverdagsforvaltningen av reindrifta.
Go NSR, Guovddášbellodat, Johttisámiid lista ja Åarjel-Saemien Gielh biehttalit nammadeames lahtuid boazodoallostivrii, de eastada dat boazodoalu beaivválaš hálddašeami.
Forvaltningsvedtakene følges ikke opp, og man totalrammer forvaltningen av reindrifta.
Hálddašanmearrádusat eai čuovvuluvvo, mii ollásit čuohcá boazodoalu hálddašeapmái.
Klagesaker og forvaltning hindres, noe som er en reell konsekvens av maktmisbruket overfor NRL og reindrifta.
Váiddaáššit ja hálddašeapmi heađuštuvvo, dát válddi boastut geavaheapmi váikkuha duođalaččat NBR:ii ja boazodollui.
Blokkeringen lammer også den kommunale saksbehandlingen vedrørende reindrift og driftsplaner får ikke godkjenning.
Eastadeapmi čuohcá maiddái gielddalaš áššemeannudeapmái go guoská boazodollui ja doaibmaplánat eai dohkkehuvvo.
Dette fremmer ikke samisk selvbestemmelse.
Dát ii ovddit sámi iešmearrideami.
Evaluering av omlegging (2012) hvor fagorganene områdestyrene for reinbeiteområdene ble nedlagt og overført fylkesmannen, som ikke innehar kompetansen til forvaltning av reindrifta.
Nuppástusa evaluerema (2012) oktavuođas heaittihuvvojedje ja sirdojuvvojedje fágaorgánat, guovllustivrrat boazoguohtonguovlluin fylkkamánni háldui, mas ii leat gelbbolašvuohta boazodoalu hálddašeamis.
Fylkesmannen innehar nå en dobbeltrolle da fylkesmannen har innsigelsesrett og ansvar, dobbeltrollen fører til en svekkelse av reindriftas areale rettighet.
Dál lea fylkkamannis duppalrolla, go das lea vuosteággavuoigatvuohta ja ovddasvástádus, ja duppalrolla dagaha ahte boazodoalu areálavuoigatvuođat hedjonit.
Samtidig har fylkesmannen ansvar for rovviltnemder, som også har direkte konsekvenser for reindrifta.
Seammás lea fylkkamannis ovddasvástádus boraspirelávdegottiin, mas maiddái leat njuolga váikkuhusat boazodollui.
Opprettelse av helsetjeneste for rein og hjortevilt på lik linje med dyr innen agrokultur.
Dearvvašvuođabálvalusa ásaheapmi bohccuid ja goddeellid várás seamma dásis go elliin agrokultuvrra siskkobealde lea.
Finansieringsmodellen Animalia har kan være en modell å se nærmere på.
Animalia ruhtadanmálle sáhttá leat málle maid geahčadit lagabuidda.
Pensjonsordningen som tilbys reindriftsutøvere for å sikre generasjonsskifte i reindriftsnæringa er ikke god nok.
Penšonortnet mii fállojuvvo boazodolliide sohkabuolvamolsuma sihkkarastimii boazodoalus, ii leat doarvái buorre.
For få benytter seg av tidlig-pensjonen som tilbys i dag.
Jos galgá geavahit árra-penšuvnna mii dál fállojuvvo.
En ny modell for pensjon må utarbeides for å hindre økonomisk uføre for samer som tar ut tidlig pensjon etter et langt liv i reindrifta.
Ferte ráhkaduvvot ođđa penšonmálle eastadit amas dat sámit ekonomalaččat nuonddahallat, geat váldet árrat penšuvnna maŋŋá go leat leamaš guhkes áiggi boazodoalus.
Pensjonsordningen må også sees på for å hindre frafall og manglende rekruttering til reindrifta.
Penšonortnega ferte maiddái geahčadit dan olis ahte hehttet heaitima ja váilevaš rekrutterema boazodollui.
En god pensjonsordning kan bidra til bedret rekruttering til reindrifta og lettere generasjonsskifte mellom utøvere.
Buorre penšonortnet sáhtášii váikkuhit buoret rekrutterema boazodollui ja sohkabuolvamolsun álkiduvašii dolliid gaskka.
Ungdom kvier seg for å ta del i reindrifta og da kan ikke pensjonsordningen være et av argumentene for ikke å bli reindriftsutøver.
Nuorat eai hálit searvat boazodollui ja dalle sáhttá leat penšonortnet okta ákkain dasa ahte eai hálit boazodoallin.
Modellen Råfisklaget har kan være en modell å se nærmere på.
Råfisklaget málle sáhttá leat málle maid geahčadit lagabuidda.
Avslutningsvis er det sentralt at for at om virkemidlene i reindriftsavtalen skal treffe, må avtalen tilpasses de regionale utfordringene.
Loahpas vel, lea hui deaŧalaš ahte jos váikkuhangaskaoamit boazodoallošiehtadusas galget leat deaivilat, de ferte šiehtadusa heivehit regionála hástalusaide.
Merknad 3 - Arbeiderpartiet v/ representant Arild Pettersen Inga Tollfritak på import av reinfôr
Mearkkašupmi 3 - Bargiidbellodat, áirras Arild Pettersen Inga Bohccobiepmus ii galggašii duollu dárbbašit máksit
Reindriftsavtalen tar ikke høyde for å gjøre reineiere i stand for å håndtere beitekriser som vi vet vil komme som følge av klimaendringen
Boazodoallošiehtadus ii leat ráhkkanan dasa ahte boazoeaiggádat nagodit hálddašit guohtonroasuid maid diehtit bohtet dálkkádatrievdamiid geažil.
Gjennomsnittstemperaturen på jorda er høyere nå enn den har vært før.
Gaskamearálaš temperatuvra eatnama alde lea badjelis dál go goassige ovdal.
Hvert av de siste tre tiårene har vært varmere enn det forrige.
Juohke golbma maŋimuš logijagi leat leamaš leaggaseappot go dat ovddit.
I årene som kommer vil oppvarmingen bli raskere og kraftigere jo lengre nord du kommer.
Boahttevaš jagiid eana lieggana jođáneappot ja garraseappot mađe davvelii boahtá.
Den får aller størst effekt i Arktis på grunn av smeltende snø og is.
Stuorámus váikkuhusat dálkkádatrievdamis bohtet Árktalaš guvlui muohta- ja jiekŋasuddama geažil.
Klimaendringene innebærer endringer i nedbørsmønstre.
Dálkkádatrievdamat dagahit rievdamiid njuoskkadatminstariin.
I årene som kommer vil det bli mer ekstremnedbør i store deler av Norge og Nord-Europa.
Boahttevaš jagiid šaddá eanet ekstremanjuoskkadat stuorra osiin Norggas ja Davvi-Eurohpás.
På verdensbasis vil ekstremvær komme oftere og oftere (Kilde: FN).
Máilmmidásis boahtá ekstremadálki dávjjit ja dávjjit (Gáldu: ON).
Disse endringene påvirker reindrifta.
Dát rievdamat váikkuhit boazodoalu.
Vi foreslår et tollfritak på import av fôr til reindrifta. Vi mener dette setter reineiere og distriktene bedre i stand dersom det oppstår beitekrise for et distrikt eller større deler av reindrifta.
Mii evttohit ahte bohccobiepmus ii galgga duollu dárbbašit máksit, ja oaivvildit ahte dat veahkehivččii boazoeaiggádiid ja orohagaid buorebut birget jus boahtá guohtonroassu muhtun orohahkii dahje stuorát assái boazodollui.
Vi mener at ingenting er i veien for at distriktene kan etablere fôrlagre for å møte beitekriser som kommer som følge av klimaendringene.
Mii oaivvildit ahte ii leat mihkkege mii heađuštivččii orohagaid borramušrájuid ásaheamis dusten dihte guohtonroasuid maid dálkkádatrievdamat dagahit.
Ved krisesituasjoner i dag kommer tiltakene altfor sent og det er en uholdbar situasjon for reindriftsutøvere.
Nugo dál lea dilli de bohtet doaibmabijut menddo maŋŋit ja dat leat dohkketmeahttun dilli boazoealáhusa bargiide.
Arbeiderpartiet mener også fond for reinbeitedistrikene vil være sentralt for å tilpasse avtalen til kriser som vil kunne oppstå.
Bargiidbellodat oaivvilda maid ahte foanda boazoorohagaide livččii deaŧalaš go galgá šiehtadusa heivehit roasuide mat sáhttet boahtit.
Arbeiderpartiet er tydelig på at Sametingets innspill til reindriftsavtalen ikke er gode nok og ønsker en realitetsorientering.
Bargiidbellodaga čielga oaidnu lea ahte Sámediggeráđi cealkámuš boazodoallošiehtadussii ii leat doarvái buorre ja háliida ahte duohtavuođa galggašedje áddet.
Forslag 3 - NSR v/ representant Karen Anette Anti Forslag til tilføyelser under avsnittet "Sikring av reindriftens arealer" 6. avsnitt:
Evttohus 3 - Áirras Karen Anette Anti, NSR Lasihanevttohus teakstaoassái “Boazoguohtuneatnamiid sihkkarastin” vuolde, 6. teakstaoasis:
Videre er det et stort behov for et kompetanseløft om reindriften i den offentlige forvaltning, og da særlig i den kommunaleforvaltningen, som etter plan -og bygningsloven er de som forvalter reindriftens arealer.
Dasa lassin lea stuora dárbu loktet gelbbolašvuođa boazodoalu birra almmolaš hálddašeamis, ja earenoamážit giellahálddašeamis, mat plánen- ja huksenlága mielde leat dat guđet hálddašit boazodoalu areálaid.
Det er pr. i dag ingen som tar det nødvendige ansvaret for å gjennomføre dette.
Juste dál ii leat oktage mii váldá dárbbašlaš ovddavástádusa čađahit dan.
I tillegg til dette er det også et behov for bistand for reinbeitedistriktene i pågående arealprosesser.
Dasa lassin lea maid dárbu láhčit veahki orohagaide areálaproseassaid oktavuođas mat dál leat jođus.
Sametinget mener derfor at tiden er inne for at forhandlingspartene drøfter muligheten for å etablere en reindriftsrådgivning på lik linje som den rådgivningstjeneste som landbruket har.
Sámedikki mielas lea danin áigi dál ahte šiehtadallanbealit digaštallet vejolašvuođa ásahit boazodoalloráđđeaddinorgána seamma lágán ráđđšaddibálvalusa go eanadoalus lea.
Hvordan dette skal forankres og lokaliseres må skje i samråd mellom forhandlingspartene.
Ferte ovttasráđiid šiehtadallanbealálaččaiguin guorahallat movt dán vuođđuda ja gosa dákkár bálvalusa galgá sajáiduhttit.
Forslag 4 - Senterpartiet v/ representant Hans Ole Nilsen Eira
Evttohus 4 - Áirras Hans Ole Eira, Guovddášbellodat
Nytt avsnitt under punkt 2. Sametingets innspill til reindriftsavtalen 2019/20 Nytt fjerde avsnitt: Sametinget ber avtalepartene vurdere en tilpasning av tilskuddsordningene,slik at alle som driver reindriftsnæringsvirksomhet og er mva-registrert, selv skal få ut utbetalt produksjonspremie og kalvetilskudd for egne rein.
Ođđa teakstaoassi 2. čuoggá vuollái. Sámedikki cealkámuš 2019/2020 boazodoallošiehtadussii Ođđa njealját teakstaoassi: Sámediggi ávžžuha šiehtadallanbeliid árvvoštallat doarjjaortnegiid heiveheami, nu ahte buohkat mat leat boazoealáhusdoaimmas ja leat momsadivatlogus galget oažžut buvttadanbálkkašumi ja miessedoarjaga iežaset bohccuid ovddas.
Dette selv om de administrativt ikke har egen siidaandel, men tilhører andelen til en annen person.
Dán vaikko sis ii leat hálddahuslaččat iežaset siidaoassi, muhto gullet eará olbmo oassái.
Dette vil likestille reineiere som har reindrift som næring og gjenspeile regjeringens innføring av avgiftsfritak, for samme gruppe, på kjøp av driftsmidler i reindriftsnæringen.
Dát dásseda boazodolliid main lea boazodoallu ealáhussan ja speadjalastá ráđđehusa divatluvvema ásaheami, seamma jovkui, oastit boazodollui doaibmarusttegiid.
Saken påbegynt 05.12.2018 kl. 15.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 05.12.18 dii. 15.00.
· Forslag 2 ble forkastet med 35 mot 1 stemme · Forslag 4 ble vedtatt med 32 mot 4 stemmer · Forslag 3 ble vedtatt med 32 mot 4 stemmmer · Forslag 1 ble vedtatt med 32 mot 4 stemmer · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 32 mot 4 stemmer
· Evttohus 2 hilgojuvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 4 mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 3 mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá · Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá
Thor H Mikkola, Nordkalottfolket, fremmet følgende protokolltilførsel:
Beavdegirjelasáhusat Tor H. Mikkola, Nordkalottfolket, ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa:
Vi ber om at følgene rettes: 4. avsnitt: siste del av setningen "..
4. teakstaoasis: maŋimus oassi cealkagis "..
påvegne av partene" endres til " med staten"
mii dasto konsultere beliid ovddas" rievdaduvvo "stáhtain"
· Sikring av reindriftens arealgrunnlag · Økonomisk utvikling · Virkemidler som støtter opp om kulturell bærekraft og familiebasert reindrift · Rekrutering og kompetanseheving · Velferdsordninger og HMS-tiltak for reindriftsnæringa · Opprettelse av et permanent klimafond til kriseberedskap for reindrifta
· Boazodoalu areálavuođu sihkkarastima · Ekonomalaš ovdáneami · Váikkuhangaskaomiid mat dorjot kultuvrralaš ceavzilvuođa ja bearašvuđot ealáhusa · Rekrutterema ja gelbbolašvuođaloktema · Čálgoortnegiid ja DBS-doaibmabijuid boazodoalus · Bissovaš dálkkádatfoandda ásaheapmi boazodoalu heahteveahkkái.
Innspillet fra Sametinget vil orientere om dagens status i reindriften i første kapittel.
Sámedikki cealkámušas čilgejuvvo boazodoalu dálá dilli vuosttaš kapihttalis.
Sametinget mener at formålsparagrafen i reindriftsloven ikke må endres, slik Stortingsmeldingen "Reindrift. - Lang tradisjon - unike muligheter" (St. meld. 32 2016 - 2017) legger opp til.
Sámediggi oaivvilda ahte ulbmilparagráfa boazodoallolágas ii galgga rievdaduvvot, nugo evttohuvvo Stuorradiggedieđáhusas boazodoalu birra - Lang tradisjon - unike muligheter" (St. meld.
Videre mener Sametinget at endring i reindriftsloven når det gjelder offentliggjøring av reintall og individmerking ikke kan gjennomføres, da verken Sametinget eller NRL har gitt sin tilslutning til dette.
Dasto oaivvilda Sámediggi ahte boazodoallolága ii galgga rievdadit go guoská almmolašvuhtii buktimis boazologuid ja indiviidamerkema ii sáhte čađahit, go ii Sámediggi iige NBR guorras dasa.
Sametinget ber avtalepartene om å øke satsen til 45 % for produksjonspremie med en økning av reindriftsavtalens rammer".
Sámediggi bivdá šiehtadallanbeliid lasihit buvttadanbálkkašumi máksomeari 45 prosentii dainna lágiin ahte lasihit boazodoallošiehtadusa rámmaid.
Sametinget ber avtalepartene vurdere en tilpasning av tilskuddsordningene,slik at alle som driver reindriftsnæringsvirksomhet og er mva-registrert, selv skal få ut utbetalt produksjonspremie og kalvetilskudd for egne rein.
Sámediggi ávžžuha šiehtadallanbeliid árvvoštallat doarjjaortnegiid heiveheami, nu ahte buohkat mat leat boazoealáhusdoaimmas ja leat momsadivatlogus galget oažžut buvttadanbálkkašumi ja miessedoarjaga iežaset bohccuid ovddas.
Sametinget mener dette beløpet må økes.
Sámediggi oaivvilda ahte dát supmi ferte lasihuvvot.
Sametinget mener dette beløpet må økes til 10 millioner for reindriftsåret 2019/2020 med etableringen av et permanent klimafond".
Sámediggi oaivvilda ahte dát supmi ferte lasihuvvot 10 miljovdnii boazodoallojagi 2019/2020 nammii bissovaš dálkkádatfoandda ásaheapmái.
Andre faglige, sosiale, organisasjonsmessige og andre spørsmål av betydning for en utvikling av næringen Sametinget registrer at kommuner innenfor reindriftsområder er i ferd med å eller allerede har etablert en praksis om å legge eiendomsskatt på næringshytter og reindriftsanlegg i reindriftsnæringen.
Eará fágalaš, sosiála, organisašuvdnavuđot ja eará gažaldagat main lea mearkkašupmi ealáhusa ovdáneapmái. Sámediggi registrere ahte máŋga suohkana boazodoalloguovlluin leat gáibidišgoahtán opmodatvearu boazodoalu ealáhusvisttiin ja doallorusttegiin.
Virkemidler som støtter opp om kulturell bærekraft og familiebasert reindrift
Váikkuhangaskaoamit mat dorjot kultuvrralaš ceavzilvuođa ja bearašvuđot ealáhusa
Staten har ansvar for å opprettholde og styrke reindrifta som en familiebasert næring og som en hjørnestein i samisk kultur.
Stáhtas lea ovddasvástádus boazodoalu seailluheames ja nannemis bearašealáhussan ja sámi kultuvrra geađgejuolgin.
Rekruttering og kompetanseheving Reindrifta skiller seg ut fra andre primærnæringer ved at rekrutteringssituasjonen er forholdsvis god, hvis ordningene legger til rette for at yngre får delta.
Rekrutteren ja gelbbolašvuođa bajideapmi Boazodoallu lea earálágan go eará vuođđoealáhusat dainna lágiin ahte rekrutterendilli lea oalle buorre, jus ortnegat addet nuoraide vejolašvuođa álgit bohccuiguin bargat.
Utøverne har en rekke utfordringer i forhold til å mestre belastende arbeidsforhold og stor risiko å bli utsatt for yrkesskader og
Boazodolliin leat ollu hástalusat dan ektui go galget birgehallat lossa bargodilis ja go lea stuorra várra oažžut fidnovigiid ja - dávddaid.
Saken ble avsluttet 05.12.2018 kl. 16.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 05.12.18 dii. 16.30
Ášši/Sak 063/18
Ášši 063/18
Godkjennelse av Næringsavtalen for duodji 2019
Jagi 2019 duodjeealáhusšiehtadusa dohkkeheapmi
Arkivsaknr. 18/3412
Áššenr. 18/3412 Mildosat
Sametinget godkjenner den inngåtte avtalen av 5.10.2018 mellom Duojáriid ealáhussearvi, Sámiid Duodji og Sametinget.
Sámediggi dohkkeha dahkkojuvvon šiehtadusa Duojáriid ealáhussearvvi, Sámiid Duodji ja Sámedikki gaskka, beaiváduvvon 5.10.2018.
Retningslinjene lages av Sametinget i samarbeid med duodjiorganisasjoner for de ulike ordningene utover det som fremkommer i Sametingets budsjett for 2019.
Sámediggi ráhkada njuolggadusaid ovttas duodjeorganisašuvnnaiguin daid sierra ortnegiidda lassin daidda mat bohtet ovdan Sámedikki 2019 bušeahtas.
Nærings- og kulturkomiteen - 010/18
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 010/18
Innledning Sametingets nærings- og kulturkomite har behandlet sak 010/18 sametingsrådets forslag til Næringsavtalen for duodji 2019.
EKL - Mearrádus: Álggahus Sámedikki ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 010/18 Jagi 2019 duodjeealáhusšiehtadusa dohkkeheapmi.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell dorjot:
Disse medlemmene støtter innstillingen om godkjennelse av næringsavtalen for duodji med følgende merknad:
Dát miellahtut dorjot árvalusa duodjeealáhusšiehtadusa dohkkeheami birra čuovvovaš mearkkašumiin:
- Disse medlemmene mener at bruk av kriteriene for sametingets valgmanntall som kriterier for duodji registret er grunnleggende feil.
- Dát miellahtut oaivvildit ahte Sámedikki válgajienastuslogu eavttuid geavaheapmi duodjeregisterii eaktun lea áibbas boastut.
Selv duodji organisasjonene stiller seg tvilende til duodji registret.
Go vel duodjeorganisašuvnnat ge eahpidit duodjeregistera.
- Tilskudd til duodji gjennom denne avtalen blir ikke fullt ut utnyttet, derfor mener disse medlemmene at pengene bør dreies mer fra direktestøtte til mer søkerbasert støtte.
- Doarjja duodjái dán šiehtadusa bokte ii geavahuvvo ollásit, ja danne dát miellahtut oaivvildit ahte ruđaid galggašii eambbo sirdit njuolggadoarjagis eanet ohcanvuđot doarjjan.
- Samer som skal studere for å få kompetanse innen duodji, blir bortvist da de ikke har kompentanse innen språk.
- Sápmelaččat geat áiggošedje oahpu gazzat vai oččošedje duojis gealbbu hilgojuvvojit go ii leat giellagealbu.
Derfor bør den kompetanse som kreves for å få tilskudd, beskrives i kriteriene.
Danne galggašii eavttuin čilget makkár gealbu gáibiduvvo jus doarjaga galgá oažžut.
Sametinget vil gi følgende innspill og føringer for avtalen for 2019: Slik det fremstår i dag bidrar hverken avtalen eller innretningen av virkemiddleapparatet til næringsutvikling i de samiske områder.
Sámediggi áigu addit čuovvovaš cealkámuša ja bidjat láidestusaid jagi 2019 šiehtadussii: Nugo odne lea de ii váikkut šiehtadus iige váikkuhangaskaoapmeapparáhta ealáhusovddideapmái sámi guovlluin.
Norsk næringsliv, også i de samiske områder, består i all hovedsak av små og mellomstore bedrifter.
Norgga ealáhuseallimis, maiddái sámi guovlluin leat váldoáššis smávva ja gaska sturrosaš fitnodagat.
Derfor vil Sametinget be Stortinget lage bedre rammebetingelser som stimulerer til vekst og utvikling.
Danne bivdá Sámediggi ahte Stuorradiggi ráhkadivččii buoret rámmaeavttuid ahtanuššamii ja ovddideapmái.
Dette må blant annet skje ved redusert byråkrati og skjemavelde, samt en langsiktig og forutsigbar politikk.
Dan ferte dahkat earret eará byråkrátiija ja skoviid geahpedemiin, ja guhkes áiggi ja einnostahtti politihkain.
På den måten blir det enklere å starte, omstille, fornye og drive små og mellomstore bedrifter.
Dieinna lágiin šaddá álkit álggahit, nuppástuhttit, ođasmahttit ja doaimmahit smávva ja gaska sturrosaš fitnodagaid.
Det må gjøres lettere for bedrifter med lav omsetning å få innvilget årlig momsoppgave (merverdiavgiftsoppgave), og dagens maksimalnivå med en omsetning på en million kroner bør økes.
Ferte álkiduhttit fitnodagaid main lea unna gávpejohtu ahte jahkásaš momsadieđáhus (lassiárvodivatdieđáhus), ja dáláš stuorámus gávpejohtu miljon ruvnnuin bajiduvvošii.
Av hensyn til nyskaping er det viktig å gjøre det enklere å starte og drive enkeltpersonforetak.
Innovašuvnna ektui lea deaŧalaš álkiduhttit ovttaolbmofitnodaga álggaheami ja doaimmaheami.
Det kan gjøres blant annet ved å forenkle skatteleggingen av enkeltpersonforetak, styrke sosiale rettigheter for selvstendig næringsdrivende og gjøre MVA-rapporteringen enklere.
Dan sáhttá dahkat dainna lágiin ahte álkiduhttit ovttaolbmofitnodagaid vearuheami, nannet sosiála vuoigatvuođaid iešheanalis ealáhusdolliide ja álkiduhttit momssa raporterema.
For å stimulere til økt gründervirksomhet ønsker vi også å åpne for at ungdom kan starte enkeltpersonforetak fra fylte 16 år eksempelvis ved at foresatte eller andre stiller garanti for virksomheten til personer under 18 år.
Movttiidahttin dihtii fitnodatdoaimma háliidat mii maiddái rahpat nuoraide vejolašvuođa álggahit ovttaolbmofitnodaga go leat deavdán 16 jagi, ovdamearkka dihtii ahte fuolaheaddjit dahje earát addet dáhkádusa doibmii olbmuide geat vuollel 18 jagi.
Programmer som Ungt Entreprenørskap bør styrkes, og Sametinget ønsker å bruke UE Finnmark til å stimulere ungdom til å vurdere duodji som næringsvei.
Prográmmaid nugo Nuorra ealáhushutkan berre nannet, ja Sámediggi háliida geavahit ruđaid Nuorra Ealáhushutkan Finnmárkui movttiidahttin dihtii árvvoštallat duoji ealáhussan.
Forslag: 1. Sametinget godkjenner avtalen for 2019.
Evttohus: 1. Sámediggi dohkkeha šiehtadusa jahkái 2019.
2. Ordningen med næringsavtale for duodji avvikles.
2. Ortnet duodjeealáhusšiehtadusain heaittihuvvo.
3. Sametinget ber rådet inngå partnerskapsavtale med Ungt Entreprenørskap Finnmark.
3. Sámediggi bivdá ráđi dahkat searvevuođašiehtadusa Nuorra Ealáhushutkamiin Finnmárkkus.
Sametingets plenum - 063/18 Saken påbegynt 05.12.2018 kl. 17.00
Sámedikki dievasčoahkkin - 063/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 05.12.18 dii. 17.00.
· Forslag 1 ble forkastet med 35 mot 1 stemme · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer
· Evttohus 1 hilgojuvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Lávdegotti ráva mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá
Saken avsluttet 05.12.2018 kl. 17.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 05.12.18 dii. 17.55
Ášši/Sak 064/18
Ášši 064/18
Søknad om fritak fra verv som vararepresentant til Sametinget - Arne Nerås Joma
Ohcan luvvejuvvot doaimmas Sámedikki várreáirrasin - Arne Nerås Joma
Arkivsaknr. 18/509
Áššenr. 18/509 Mildosat
Arne Nerås Joma fritas fra sitt verv som vararepresentant til Sametinget for resten av valgperioden 2017-2021.
Arne Nerås Joma luvvejuvvo doaimmastis Sámedikki várreáirrasin válgaáigodaga 2017-2021 lohppii.
Ved neste revidering av Sametingets forretningsorden bør følgende vurderes: I redegjørelsen til sak om permisjon begrunnes det med fritak i i Samelovens §2-7, hvor det står at ansatte ikke er valgbare til Sametinget.
Go nuppes ođasmahtto Sámedikki čoahkkinortnet de berre čuovvovaš árvvoštallot: Čilgehusas áššái permišuvnna birra vuođustuvvo luvven Sámelága § 2-7 vuođul, gos čuožžu ahte hálddahusbargit eai sáhte válljejuvvot Sámediggái.
Det trenger ikke å være feil å fremme sak med begrunnelse i denne paragrafen.
Ii dárbbaš leat boastut ovddidit ášši mas vuođđun geavahuvvo diet paragráfa.
Samtidig vil det da også reises et spørsmål om når vedkommede representant kan anses å være fritatt, om hvorvidt det skjer ved ansettelse i Sametingets administrasjon, eller når saken behandles i Sametingets plenum.
Seammás čuožžila gažaldat goas diet ovddasteaddji lea luvvejuvvon ámmáhis, lea go dalle go virgáiduvvo Sámedikki hálddahussii, vuoi dalle go ášši meannuduvvo Sámedikki dievasčoahkkimis.
Dette spørsmålet kan være av betydning i eventuelle framtidige saker der det står om få stemmer.
Lea vejolaš diet gažaldat sáhttá mearkkašit juoidá boahttevaš áššiin gos lea hupmu unnán jienaid birra.
Dette er også av adminstrativ og økonomisk betydning.
Maiddái lea dies váikkuhus hálddahuslaččat ja ekonomalaččat.
Imidlertid kan det også begrunnes i følge Sameloven §2-9 andre ledd at vedkommende trer ut av Sametinget: «Medlemmer som mister stemmeretten etter grunnloven § 53, eller som blir ansatt i Sametingets administrasjon, trer ut av Sametinget for resten av valgperioden».
Muhto vuođustit sáhttá maid Sámelága § 2-9 nuppi lađđasa mielde ahte olmmoš luohpá Sámedikkis: “Áirasat guđet manahit jienastanvuoigatvuođaset Vuođđolága 53. § mielde, dahje guđet biddjojuvvojit virgái Sámedikki hálddahussii, guđđet Sámedikki válgaáigodaga lohppii».
Denne paragrafen kan tolkes slik at det følger en automatikk i at vedkommende ikke lenger er medlem av Sametinget, eller varamedlem ved tidspunktet for ansettelse.
Dien paragráfa vuođul sáhttá dulkot nu ahte lea automatihkka ahte dan rájes go virgáiduvvo de son ii leat šat Sámedikki miellahttu dahje várrelahttu.
Dette vil da også følge prinsippet om skille mellom politisk organ og administrasjon.
Diet maid čuovvu prinsihpa earuhit gaskal politihkalaš orgána ja hálddahusa.
Dette vil bidra til at det ikke er tvil om når en person ikke er medlem av Sametinget, og vil forenkle eventuelle framtidige saker der stemmetall kan være av betydning for utfallet.
Dat mielddisbuktá ahte ii dárbbaš eahpidit goassá rájes olmmoš ii leat šat miellahttu Sámedikkis, ja álkida vejolaš boahttevaš áššiid gos jienastanlohku sáhttá mearridit bohtosa.
Sametinget ber møtelederskapet se nærmere på disse forholdene.
Sámediggi bivdá čoahkkinjođihangotti geahččat lagabui dáid beliid.
Saken påbegynt 05.12.2018 kl. 17.55
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 05.12.18 dii. 17.55.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Dievasčoahkkinjođihangotti mearrádusárvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Innlegg Replikk 1 Tom Sottinen, saksordfører 2 Vidar Andersen 3 Tom Sottinen 4 Bjørn Inge Mo 5 Runar Myrnes Balto Tom Sottinen 6 Jørn Are Gaski Runar Myrnes Balto
Sáhkavuorru Replihkka 1 Tom Sottinen, áššejođiheaddji 2 Vidar Andersen 3 Tom Sottinen 4 Bjørn Inge Mo 5 Runar Myrnes Balto Tom Sottinen 6 Jørn Are Gaski Runar Myrnes Balto
Grunnlaget er samelovens §2-7 om at ansatte i Sametinget ikke er valgbare til Sametinget Saken ble avsluttet 05.12.2018 kl. 18.10
Vuođđun lea sámelága §2-7 mii dadjá ahte Sámedikki bargit eai sáhte válljejuvvot Sámediggái. Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 05.12.18 dii. 18.10
Ášši/Sak 065/18
Ášši 065/18
Ášši/Sak 011/18
Ášši 011/18
Plan og finanskomiteen Dato: 20.11.2018-22.11.2018
Plána ja finánsalávdegoddi 20.11.2018-22.11.2018
Sametingets budsjett 2019
Sámedikki 2019 bušeahtta
Arkivsaknr. 18/1249
Áššenr. 18/1249 Mildosat
Sametingets budsjett for 2019 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki 2019 bušeahtta dohkkehuvvo 1. mildosa vuođul.
Plan og finanskomiteen - 011/18 Habilitetsvurdering i saken Sametingets budsjett 2019
Plána ja finánsalávdegoddi - 011/18 Bealálašvuođaveardideapmi áššis Sámedikki 2019 bušeahtta
Følgende er inhabile til å behandle saken Sametingets budsjett 2019 i Plan- og finanskomiteen:
Čuovvovaš áirasat leat bealálaččat meannudit ášši Sámedikki 2019 bušeahtta plána- ja finánsalávdegottis:
Vedtak:
Mearrádus:
Representantene dette angikk deltok ikke i behandlingen av habilitetsspørsmålet.
Dat áirasat geaidda dat guoská, eai lean mielde meannudeamen bealátvuođaášši.
Følgende varamedlemmer tok plass under behandling av saken Sametingets budsjett 2019 i plan- og finanskomiteen:
Čuovvovaš várrelahtut válde saji lávdegoddečoahkkimis go ášši Sámedikki 2019 bušeahtta meannuduvvui plána- ja finánsalávdegottis:
PFK - vedtak: Plan- og finanskomiteens innstilling
PFL - Mearrádus: Plána- ja finánsalávdegotti árvalus
Plan- og finanskomiteen har behandlet sak 65/18 Sametingets budsjett 2019.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 65/18 Sámedikki 2019 bušeahtta.
Merknad fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Ronny Wilhelmsen.
Mearkkašupmi ovddiduvvon Bargiidbellodaga (BB) Ronny Wilhelmsen bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Tom Christer Sottinen og Synnøve Søndergaard stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodaga (BB) Tom Christer Sottinen ja Synnøve Søndergaard dorjot:
I Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett 2019 prioriterer vi en økning av bevilgningen til Sametinget og samiske formål, til sammen en økning på 88 millioner. I Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett er det lagt opp til en oppstarts bevilgning til Beaivvas nasjonalteater på 10 millioner.
Bargiidbellodaga molssaektosaš 2019 stáhtabušeahtas vuoruhit mii lasáhusa juolludussii Sámediggái ja sámi ulbmiliidda, oktiibuot lea lasáhus 88 miljon ru. Bargiidbellodaga molssaektosaš 2019 stáhtabušeahtas lea várrejuvvon álggahan juolludus Beaivváš sámi našunalateáhterii 10 miljon ru. Boahtte jahkái vuoruhit mii nannet ja lasihit áŋgiruššama oahpponeavvuide sámegillii.
Herunder økt tilgang på digitalisering av språklige læremidler.
Mas mielde lasáhus gielalaš oahpponeavvuid digitaliseremii.
Det er også et stort behov for midler til barnevern, og psykisk helsetjeneste og dette behovet må løftes inn i neste års budsjett.
Stuorra dárbu lea maiddái ruđaide mánáidsuodjalussii, ja psykalaš dearvvašvuođabálvalussii ja dát dárbu ferte biddjojuvvot boahtte jagi bušeahtas.
Dette ville Arbeiderpartiets alternative budsjett betydd for Sapmi i 2019.
Bargiidbellodaga molssaektosaš 2019 stáhtabušeahta vuođul
1. Her vil vi prioritere inn arbeid mot vold i nære relasjoner, Tysfjordsaken ol. fra Sametingets side.
1. Dás áigut mii vuoruhit barggu veahkaválddi vuostá lagaš oktavuođain, Divttasvuona ášši j.s. Sámedikki beales.
2. Vi er bekymret for den samiske, samlede kulturskatt.
2. Mii leat fuolas sámi, oktasaš kulturárdna geažil.
Vi har museer med alt for dårlig magasin, som ikke er tilpasset dagens krav til oppbevaring og konservering.
Mis leat museat main lea menddo heittot magasiidna, mii ii leat heivehuvvon dáláš seailluhan ja konserverema gáibádusaide.
Vi har alt for liten plass til å sette opp utstillinger, og vise frem det som er vårt folks kulturarv og identitet.
Mis lea menddo unna sadji bidjat čájáhusaid, ja čájehit ovdan dan mii lea min álbmoga kulturárbi ja identitehta.
Dette vil vi styrke gjennom en satsing på museer, arkiv, magasin og forskning samt formidling.
Dan áigut mii nannet áŋgiruššama bokte museaid, arkiiva, magasiinna ja dutkama ektui ja gaskkusteami ektui.
3. I områder hvor samisk står svakt og det samiske er i et mindretall i samfunnet (se Vaibmogiella/Hjertespråket).
3. Guovlluin gos sámevuohta lea heittot ja sámit leat unnitlogus servodagas (gč. Váibmogiella).
4. Investering i nye bokbusser.
4. Ođđa girjebussiid investeren.
En satsing for et desentralisert tilbud som ikke bare når barn og unge, men også den voksne og eldre delen av befolkningen.
Áŋgiruššat lávdaduvvon fálaldagain mii ii dušše olat mánáid ja nuoraid, muhto maiddái rávis olbmuid ja vuorasolbmuid álbmoga gaskkas.
Et riktigere navn på «bokbussen» er kultur og bokbussen.
Eanet rivttes namma “girjebussiide” lea kultur- ja girjebusse.
Når vi så sterkt ønsker å løfte den samiske litteratur og videreutvikles denne, så krever det finansiering.
Go mii nu nannosit háliidat loktet sámi girjjálašvuođa ja viidásetovddidit dan, de gáibida dat ruhtadeami.
Det det må i tillegg sikres midler til god litteraturutvikling i framtiden.
Lassin ferte sihkkarastit ruđaid buori girjjálašvuođa ovddideapmái boahtteáiggis.
Forslag fremmet av Norske Samers riksforbund (NSR) Runar Myrnes Balto.
Evttohus ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Runar Myrnes Balto bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers riksforbund (NSR) Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Klemet Erland Hætta, Mona Tornensis Hornæs og Lars Peder Dunfjeld, og fra Senterpartiet Nancy Porsanger Anti stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Klemet Erland Hætta, Mona Tornensis Hornæs ja Lars Peder Dunfjeld, ja Guovddášbellodaga (GB) Nancy Porsanger Anti dorjot:
Alle endringer tar utgangspunkt i sametingsrådets forslag til budsjett.
Buot rievdadusaid vuolggasadji lea sámediggeráđi bušeahttaevttohus:
Tabellendringer
Tabeallarievdadusat
Næring Sum som flyttes Tabell nr. Sum etter endring + 500.000 7.2.2 Tilskudd til primærnæring – søkerbasert tilskudd 7 000.000
Ealáhus Submi mii sirdojuvvo Tabell nr. Submi maŋŋá rievdadeami + 500.000 7.2.2 Doarjja vuođđoealáhusaide - ohcanvuđot doarjja 7 000.000
- 500.000 7.3.2 Tilskudd til næringsliv, bedriftsutvikling, kombinasjons- og utmarksnæringer 6 800.000
- 500.000 7.3.2 Doarjja ealáhusaide, fitnodatovddideapmái, lotnolas- ja meahcástanealáhusaide - ohcanvuđot doarjja 6 800.000
+ 399.000 8.3.2 15110 Tjaktjen Tjåanghkoe
+ 399.000 8.3.2 15110 Tjaktjen Tjåanghkoe
502.000
502.000
- 399.000 8.3.2 15104 Raasten Rastah
- 399.000 8.3.2 15104 Raasten Rastah
103.000
103.000
+ 500.000 Ny innsatsområde under 8.3.4 Museer: Dokumentasjonssenter for Kautokeino/Alta-saken - prosjekt 500.000
+ 500.000 Ođđa áŋgiruššansuorgi 8.3.4 Museaid vuollái: Guovdageainnu/Álaheaju-ášši duođaštanguovddáš - prošeakta 500.000
- 500.000 14 administrativt nivå, lønn og sosiale kostnader 94 572.000
- 500.000 14 hálddahusdássi, bálkkát ja sosiála golut 94 572.000
Tekstendringer
Teakstarievdadusat
Kapittel 4: Språk
Kapihttal 4: Giella
Tekst til 4.2.2 Tospråklighetstilskudd til kommuner – direkte tilskudd
Teaksta 4.2.2 vuollái Guovttegielatvuođadoarjja suohkaniidda – njuolggodoarjja
Betjeningstilskuddet beregner ut i fra antall elever som hadde samisk som første- eller andrespråk skoleåret 2017/18, samt antall innbyggere innmeldt i Sametingets valgmanntall pr 30.06.2017.
Bálvalusdoarjja rehkenastojuvvo ohppiid logu vuođul geain lei sámegiella vuosttaš- dahje nubbingiellan 2017/18 skuvlajagi ja ássiid logu vuođul geat 30.06.2017 ledje čálihuvvon Sámedikki válgajienastuslohkui.
Avvik 2019-2018 skyldes endringer i elevtallet fra skoleåret 2016/17 til skoleåret 2017/18.
Sivvan 2019-2018 erohussii lea ohppiidlogu rievdan 2016/17 skuvlajagis 2017/18 skuvlajahkái.
Tilleggstekst under 4.3:
Lassiteaksta 4.3 vuollái:
Fra 2018 ble 2,7 millioner kroner som skal gå til språktiltak i lule-, sør- og markasamisk område overført fra Fylkesmannen i Nordland til Sametinget.
2018 rájes sirdojuvvui 2,7 miljon ruvnnu mii galgá geavahuvvot gielladoaibmabijuide julev-, mátta- ja márkosámi guovlluin Norlándda fylkkamánnis Sámediggái.
Av disse midlene har Sametinget disponert 300.000 til administrative ressurser for delvis dekning av en ny stilling som ble besatt i september 2018.
Dáin ruđain lea Sámediggi geavahan kr 300.000 hálddahusa resurssaide muhtun muddui gokčat ođđa virggi masa 2018 čakčamánu álggii olmmoš.
Stillingens hovedoppgave er å ha utadrettet kontakt med språkmiljøene i disse områdene og bistå med råd og veiledning i språkarbeidet og i utarbeiding av språksøknader.
Virggi váldobargun lea olggos guvlui oktavuohta dáid guovlluid giellabirrasiiguin ja veahkehit rávvagiiguin ja oaivademiiguin giellabarggus ja giellaohcamiid čállimiin.
De resterende midlene er fordelt til språkprosjektposten med egne prioriteringer, giellatjiehppe på Árran og stipend til studenter som leser sør- og lulesamisk.
Báhcán ruđat leat juogaduvvon giellaprošeaktapostii mas leat sierra vuoruheamit, giellatjiehppái Árranis ja studeanttaide geat lohket mátta- ja julevsámegiela.
Endring under kapittel 4.3.8 Språkstipend høyere utdanning - søkerbasert tilskudd.
Rievdadus kapihttalis 4.3.8 Giellastipeanda alit ohppui - ohcanvuđot doarjja
Tillegg til prioriteringspunktet: - Høyere utdanning i språkene sørsamisk og lulesamisk, og til samisk språkutdanning for studenter fra markasamisk område.
Lasáhus vuoruhančuoggái: - Alit ohppui máttasámegillii ja julevsámegillii, ja sámi giellaohppui márkosámi guovllu studeanttaide
Kapittel 5: Kunnskap
Kapihttal 5: Máhttu
Ny andre setning til tekst i kap. 5.7.4.
Ođđa nubbi cealkka kap. 5.7.4 tekstii.
“Rapporten må være ferdig i god tid før revidert budsjett 2019”.
“Raporta ferte leat gárvvis buori áiggis ovdal 2019 reviderejuvvon bušeahta”.
Kapittel 7: Næring
Kapihttal 7: Ealáhus
Tekstforslag til kapittel 7.2 i budsjettet. (s. 48).
Teakstaevttohus bušeahta 7.2 kapihttalii (s. 48).
Nytt avsnitt 4: Landbruks- og matdepartementet hadde i 2016 forslag om endring i reindriftsloven og jordskifteloven på høring.
Ođđa 4. teakstaoassi: Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta lei 2016:s bidjan boazodoallolága ja eanajuohkolága rievdadusaid gulaskuddamii.
Høringen gikk ut på å endre reindriftsloven og jordskifteloven.
Gulaskuddamis lei sáhka boazodoallolága ja eanajuohkolága rievdadit.
I høringen av utkastet til ny jordskiftelov ble det fra flere høringsinstanser gitt utrykk for at reindriften bør ha den samme muligheten til jordskiftevirkemidlene som andre.
Gulaskuddamis ođđa eanajuohkolága evttohusas máŋga gulaskuddanásahusa dovddahedje ahte boazodoalus galggašedje leat seamma eanajuohkogaskaoamit go earáin.
Det ble likevel ikke foreslått konkrete lovendringer i det videre proposisjonsarbeidet, blant annet under henvisning til at slike forslag ikke hadde vært omfattet av høringen.
Dattege eai evttohuvvon konkrehta láhkarievdadusat joatkevaš proposišuvdnabarggus, earret eará dainna čujuhusain ahte dákkár evttohusat eai lean gulaskuddama oassin.
Forslaget innebærer også flere punkt om kompetanseheving i rettssystemet ved å tilføre mere kunnskap og same- og reindriftsrett, samt retningslinjer for mekling. jf. punkt 2.3 i Prop.
Evttohus sisttisdoallá maid máŋga čuoggá gealboloktema birra riektevuogádagas eanet máhtuin sáme- ja boazodoallorievtti birra ja njuolggadusaiguin soabaheami birra, vrd. Prop. 101 L (2012-2013) čuoggá 2.3.
Sametinget vil jobbe for at dette forslaget tas opp til videre behandling.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte dát evttohus gieđahallojuvvo viidásabbot.
Endringen gjelder blant annet at jordskifterettens mandat utvides til å kunne gjennomførende både rettfastsettende og rettsendrende saker internt i reindriften.
Rievdadus guoská earret eará dasa ahte eanajuohkolága mandáhtta viiddiduvvo nu ahte sáhttá čađahit sihke riektemearrideaddji ja riekterievdadeaddji áššiid siskkáldasat boazodoalus.
Kapittel 8: Kultur
Kapihttal 8: Kultuvra
Nytt innsatsområde 8.3.4 museer
Ođđa áŋgiruššansuorgi 8.3.4 museaid vuollái
Dokumentasjonssenter for Kautokeino/Alta-saken - prosjekt En svært sentral del av samisk historie har behov for et permanent institusjonelt hjem.
Guovdageainnu/Álaheaju-ášši duođaštanguovddáš – prošeakta Hui guovddáš oassi sámi historjjás dárbbaša bissovaš ásahuslaš ruovttu.
Sametinget reorganiserer arbeidet med etablering av Dokumentasjonssenteret for Kautokeino – Alta saken i Máze i forbindelse med at det i oktober 2019 vil være 40 år siden sultestreikene tok til fremfor Stortinget.
Sámediggi organisere ođđasis barggu Guovdageainnu/Álaheaju-ášši duođaštanguovddáža ásahemiin Mázii dan oktavuođas go 2019:s lea 40 jagi dassái go nealgudanstreaikkat álggahuvvojedje Stuorradikki ovddabealde.