pere/sami_parallel huggingface dataset:
I 1997 foreslo det fellesnordiske Samisk datautvalg en ny tastaturlayout for nord-, enare- og skolteŦ fikk posisjonen til Y heller enn AltGr samisk og distribuerte den sammen med de nye samiske kodetabellene.
Jagi 1997 evttohii davviriikkalaš Sámi dihtorlávdegoddi ođđa boallobeavdehámi davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgillii, ja juogadii dan ovttas ođđa sámi kodatabeallaiguin.
Denne tastaturlayouten blei marginalt endret av Samisk parlamentarisk råd (bokstaven T, selv om Y var vanligere enn Ŧ i samisk tekst), og deretter vedtatt som standard av de nordiske
Dán boallobeavdehámi rievdadii Sámi parlamentáralaš ráđđi binnáš (bustávva Ŧ sirdojuvvui Y sadjái dan sajis go leat AltGr T vuolde, vaikko Y lei dábálaččat go Ŧ sámegiel teavsttain), ja dasto davviriikkalaš standardiserenorgánat dohkkehedje dan standárdan.
Den har siden vært en fast del av operativsystema for Macintosh og Windows.
Dan maŋŋel boallobeavdehápmi lea leamaš Macintosh ja Windows operatiivavuogádagaid fásta oassin.
Også Linux-distribusjonene kommer med samiske tastaturer ferdig installert.
Maiddái Linux-juohkašumiin lea sámi boallobeavdi válmmašin sajustuvvon.
Det har oppstått et nytt problem når det gjelder de fysiske tastaturene.
Ođđa váttisvuohta lea bohcciidan fysalaš boallobevddiid hárrái.
Verdens nest største datamaskinprodusent, HP, produserer fra og med 2017 store deler av modellene sine med det såkalte ANSI-tastaturet, der datamaskiner i Europa ellers blir solgt med ISO-tastatur.
Máilmmi stuorámus dihtorbuvttadeaddji, HP, buvttada jagi 2017 rájes stuorra oasi iežas modeallain nd. ANSIboallobevddiin, go muđui Eurohpas dihtorat vuvdojuvvojit ISO-boallobevddiin.
Forskjellen dem i mellom er at på ANSI-tastaturet er tasten for nordsamisk Ž flyttet fra venstre til høyre side, og tasten for nordsamisk Đ er plassert en rad opp og en posisjon til høyre.
Dán guovtti boallobeavddi erohus lea ahte ANSI-boallobeavddis boallu mas lea davvisámegiela Ž, lea sirdojuvvon gurut bealde olgeš beallái, ja boallu mas lea davvisámegiela Đ, lea biddjon ovtta ráđa badjeleabbui, olgeš ravdii.
For alle som skriver samisk er dette ei stor ulempe, og ei påminning om at framskritt for minoritetsspråk trenger kontinuerlig oppfølging.
Buohkaide, geat čállet sámegillii, lea dát stuorra hehtehussan, ja lea maid muittuhussan das ahte vehádatgielaid ovdáneapmi dárbbaša jámma čuovvoleami.
Med innføringa av smarttelefoner fra og med 2007 starta tastaturproblemet på nytt.
Go jierbmetelefovnnat bohte 2007 rájes, de boallobeavdečuolbma bođii ođđasis.
Telefonene var i utgangspunktet lukka system, bare produsentene kunne legge til støtte for ulike språk, og de produserte i utgangspunktet bare tastaturer for en handfull språk.
Telefovnnain ledje álgoálggus giddejuvvon vuogádagat, dušše buvttadeaddjit besse lasihit doarjaga iešguđet gielaide, ja sii eai buvttadan boallobevddiid nu galle gillii.
Et godt eksempel er ukrainsk, som med 60 millioner talere ikke fikk tastaturlayout for iPhone, slik at det vokste opp en illegal industri for å endre telefonene, med tap av garantirett som resultat.
Buorre ovdamearka lea ukráinalaš giella, mas leat 60 miljovnna hubmi, muhto dattetge ii ožžon iPhone boallobeavdehámi, nu ahte šattai lobihis industriija rievdadit telefovnnaid, ja boađus lei ahte telefovnnat manahedje garantiijavuoigatvuođa.
I 2014 åpna Apple for at eksterne programvarehus kunne legge til tastatur for iPhone.
2014:s Apple rabai vejolašvuođa olggobeale prográmmagálvobuvttadeddjiide lasihit boallobeavddi iPhonii.
Det første nordsamiske tastaturet kom samme år, og fra og med 2016 har Divvun og Giellatekno tilbudt tastatur og stavekontroll for både Apple- og Android-mobiltelefoner.
Vuosttaš davvisámi boallobeavdi bođii seamma jagi, ja 2016 rájes leat Divvun ja Giellatekno fállan boallobeavddi ja sátnedivvunprográmma sihke Apple- ja Android-telefovnnaide.
I perioden desember 2014–15. 5.2020 har det samiske tastaturet for iOS (iPhone og iPad) blitt lasta ned via AppStore 49 200 ganger, og det tilsvarende Androidtastaturet via Google Play 6630 ganger.
Áigodagas juovlamánu 2014– 15.5.2020 lea sámegiela boallobeavdi iOS (iPhone ja iPad) várás vižžojuvvon AppStore bokte 49 200 gearddi, ja vástideaddji Android-boallobeavdi fas Google Play bokte 6630 gearddi.
44 600 av nedlastingene blei utført i Norge, 2120 i Finland, 1060 i Sverige, og resten primært fra Europa.
44 600 gearddi dat lea vižžojuvvon Norggas, 2120 Suomas, 1060 Ruoŧas, ja muđui vuosttažettiin Eurohpás.
Fra og med 2014 finnes det også et iPhone-tastatur for nordsamisk laga av Tim Valio.
Jagi 2014 rájes lea leamaš olámuttos maiddái iPhone-boallobeavdi maid Tim Valio lea ráhkadan.
Gitt at de yngste og aller eldste aldersgruppene ikke bruker mobiltelefon, er det samlede nedlastingstallet for mobiltastaturer (56 000) mer enn tre ganger så stort som tallet på samiskspråklige mobiltelefonbrukere.
Jus jurddaša ahte nuoramus ja buot boarráseamos ahkejoavkkut eai geavat mátketelefovnna, de lea telefovnnaid boallobeavdi viežžanlohku (56 000) eanet go golmma gearddi nu stuoris go sámegielat mátketelefovdnageavaheddjiid lohku.
Selv om mobilbrukerne kan ha skifta mobil eller oppdatert tastatur flere ganger i løpet av perioden, viser nedlastingstalla at den alt dominerende delen av det samiske språksamfunnet har tilgang til samiske bokstaver på mobiltelefonen sin.
Vaikko mátketelefovdnageavaheaddjit sáhttet leat lonuhan telefovnna dahje ođasmahttán boallobeavddi máŋgii dán áigodagas, de viežžanlogut čájehit ahte stuorimus oassi sámi giellaservodagas besset geavahit sámegiel bustávaid mátketelefovnnas.
Tilgangen til samiske tastaturer for mobiltelefoner har hatt innflytelse på bruken av samisk i sosiale medier.
Telefovnnaid sámi boallobeavddit leat váikkuhan sámegiela čállimii sosiála medias.
Samiske språk har helt fra starten av stått sterkt på Facebook. En av grunnene kan være at det fra 1990-tallet fram til Facebook blei vanlig, eksisterte et tilsvarende nettsamfunn for samer, nemlig
Sámegielat leat álggu rájes leamaš nana posišuvnnas Facebookas, ja okta sivva sáhttá leat ahte 1990-logu rájes dassážiigo Facebook šattai dábálažžan, lei seammasullasaš neahttaservodat sámiide, Saminet.
Facebook fikk også relativt tidlig et brukergrensesnitt på samisk, dvs. at brukerne kan velge å ha menyer og overskrifter på samisk.
Facebook oaččui maiddái viehka árrat davvisámegiel geavahanlavtta, mii mearkkaša ahte geavaheaddjit besset válljet geavahit fáluid ja bajilčállagiid sámegillii.
I 2013 var 35 % av tekst på nordsamisk på Facebooks diskusjonssider skrevet uten samiske bokstaver.
2013:s ledje 35 % davvisámegiel teavsttain Facebooka digaštallansiidduin čállojuvvon sámi bustávaid haga.
I 2019 var denne prosenten nede i 5 %.
Jagi 2019 lei dát proseantalohku dušše 5 %.
Det som hadde skjedd i mellomtida, var at smarttelefonene fra og med 2014 hadde fått tilgang til samiske tastatur, og at bortimot hele språksamfunnet hadde lasta dem ned.
Dehálaš ahte 2014 rájes lei vejolaš viežžat sámi boallobeavddi telefovnnaide, ja measta olles giellaservodat lei viežžan daid.
4.2 Ordretteprogram
4.2 Sátnedivvunprográmmat
De første versjonene av ordretteprogrammet Divvun blei lansert seinhøstes 2007 for nordsamisk og lulesamisk. For sørsamisk blei den første versjonen ferdig i 2010.
Sátnedivvunprográmma Divvuma vuosttaš veršuvnnat almmuhuvvojedje 2007 čakčadálvvi davvi- ja julevsámegillii, ja lullisámegiel veršuvdna válbmanii 2010:s.
Programma har fulgt de samiske normeringsrådenes vedtak, i tillegg til ordbøker og grammatikkbøker og generalisering av skriftspråkets prinsipper (jf. Antonsen 2013).
Prográmma lea čuvvon sámegielaid normerenráđiid mearrádusaid, ja daidda lassin sátnegirjjiid ja grammatihkkagirjjiid ja čállingiela prinsihpaid generaliseremiid (vrd. Antonsen 2013).
Etter at Sámi Giellagáldu blei opprettet i 2015, er det dette organet som normerer nord-, lule-, sør-, enare- og skoltesamisk.
Sámi Giellagáldu ásahuvvui 2015:s ja lea dan rájes normeren davvisáme-, julevsáme-, lullisáme-, anáraš- ja nuortalašgiela.
Ordretteprogramma kommer stadig ut i nye versjoner som er tilpasset nye versjoner av operativsystema for PC og Mac, mens det lingvistiske innholdet ikke oppdateres like ofte.
Sátnedivvunprográmmain bohte dađistaga ođđa veršuvnnat mat leat heivehuvvon PC ja Mac operatiivavuogádagaid ođđa veršuvnnaide. Prográmmaid gielalaš sisdoallu ii ođasmahttojuvvo seamma dávjá.
Det er også laga et ordretteprogram for enaresamisk (Morottaja mfl. 2018), og beta-versjoner for skoltesamisk (jf. Rueter &amp; Hämäläinen 2020) og pitesamisk.
Maiddái anárašgillii lea ráhkaduvvon sátnedivvunprográmma (Morottaja ja earát 2018), ja leat betaveršuvnnat nuortalašgillii (gč. Rueter &amp; Hämäläinen 2020) ja bihtánsámegillii.
Ordretteprogrammet ser bare enkeltord og ikke sammenhengen de står i, og dermed kan ikke programmet vurdere om valget av ord er riktig, eller om det er brukt riktig bøyningsform av ordet i den aktuelle sammenhengen.
Sátnedivvunprográmma oaidná dušše eaŋkilsániid iige konteavstta, ja dan dihte prográmma ii sáhte árvvoštallat sátneválljema, dahje leašgo rivttes sojahanhápmi dan dihto oktavuođas.
En evaluering av den nordsamiske versjonen av programmet viser at det likevel finner omtrent 80 % av skrivefeilene i tekster skrevet av morsmålstalere, og at det gir riktig forslag til retting i 82 % av tilfella (Antonsen 2013).
Davvisámegiela sátnedivvunprográmma evalueren čájeha ahte dattetge prográmma gávdná sullii 80 % čállinmeattáhusain teavsttain maid eatnigiela hubmit leat čállán, ja ahte evttoha rivttes divvuma 82 % dáhpáhusain.
Divvun-programma kan lastes ned fra internett, og installeringspakkene kan også lastes ned og distribueres til flere datamaskiner innafor samme institusjon.
Divvun-prográmma sáhttá viežžat interneahtas, ja sáhttá maiddái viežžat sajáiduhttinbáhka ja sajáiduhttit prográmma máŋgga dihtorii ovtta ásahusa siskkobealde.
Siden 2016 har det dessuten vært mulig å bruke programmet online, noe som har gjort det mulig å bruke programmet når det av forskjellige grunner ikke er mulig å installere programmet på egen datamaskin.
Jagi 2016 rájes lea leamaš vejolaš geavahit prográmma online, vai nu geavahit prográmma dalle go man nu sivas ii leat vejolaš sajáiduhttit prográmma iežas dihtorii.
Fra og med 2019 har Divvun lansert Divvun Installer, der brukeren laster ned installasjonsprogrammet, som deretter sørger for at stavekontrollen til enhver tid er oppdatert.
2019 rájes lea Divvun-joavku almmuhan Divvun Installer, maid geavaheaddji viežžá, ja mii bearráigeahččá ahte dihtoris álo lea sátnedivvunprográmma ođđaseamos veršuvdna.
Sett under ett blei alle Divvun-programma for de samiske språka i Norge lasta ned 20 555 ganger i perioden 12.4.2010–28.3.2017.
Buot Divvun-prográmmat buot sámegielaide Norggas vižžojuvvojedje 20 555 geardde áigodagas 12.4.2010–28.3.2017.
De fordelte seg på de ulike språka på følgende måte: retteprogram for nordsamisk 2983 nedlastinger, for lulesamisk 576, for sørsamisk 493 og felles retteprogram for alle tre språk 16 503.
Sátnedivvunprográmmaid viežžan juohkásii gielaide dán láhkai: davvisámegillii 2983, julevsámegillii 576, lullisámegillii 493 ja oktasaš prográmmapáhkka buot golmma gillii 16 503.
Hvis vi i stedet ser på fordelingene landa imellom, ser vi at retteprogramma har blitt lasta ned 10 819, 2577 og 1541 ganger fra henholdsvis Norge, Sverige og Finland, og 5618 ganger fra andre land.
Jus dan sajis geahččá mo viežžamat lea juohkásan riikkaide, de oaidná ahte sátnedivvunprográmma lea vižžojuvvon 10 819 geardde Norggas, 2577 geardde Ruoŧas ja 1541 geardde Suomas, ja 5618 geardde eará riikkain.
I prosent tilsvarer dette at 52 %, 44 % og 64 % av de samisktalende i hvert av de tre landa har lasta ned programmet.
Dát vástidivččii ahte 52 %, 44 % ja 64 % sámegielagiin juohke riikkas leat viežžan prográmma.
På den ene sida har nok mange språkbrukere lasta ned programmet flere ganger, men på den andre sida er det en relativt stor del av de samisktalende som ikke skriver samisk på datamaskin i det hele tatt, og vi konkluderer med at de aller fleste som skriver på samisk, har tilgang til samiske retteprogram.
Nuppe dáfus sihkkarit ollu sámegielagat leat viežžan prográmma eanet gerddiid, muhto nuppe dáfus de viehka stuora oassi sámegielagiin eai ollenge čále sámegillii dihtoriin, ja dán vuođul oaivvildetne ahte eatnasiidda geat čállet sámegillii, sátnedivvunprográmma lea olahanmuttus.
Siden 2016 har det også vært mulig å bruke Divvun-programmet online og som retteprogram på systemnivå.
2016 rájes lea leamaš vejolaš geavahit Divvunprográmma online ja sátnedivvunprográmma vuogádatdásis.
I februar 2020 lanserte Divvun en tidlig versjon av en grammatikkontroll for nordsamisk, dvs. et program som ikke bare retter skrivefeil, men også feil bruk av ord som er skrevet riktig, og feil samskriving eller særskriving av ord (Wiechetek mfl. 2019).
Guovvamánus 2020 almmuhii Divvun-joavku davvisámegiela grammatihkkadivvunprográmma geahččaladdanveršuvnna, ja dát prográmma ii dušše divo boastut čállon sániid, muhto maiddái riektačállon sániid mat leat boastut geavahuvvon, ja sániid mat leat boastut goallostuvvon dahje sierra čállojuvvon (Wiechetek ja earát 2019).
4.3 Ordbøker
4.3 Sátnegirjjit
Ordbøker er spesielt viktige for minoritetsspråkstalere, som ikke på langt nær blir eksponert for språket sitt på alle samfunnsområder slik som majoritetsspråkets talere.
Sátnegirjjit leat erenoamážit dehálaččat vehádatgielagiidda, geat eai leat gullan dahje oaidnán gielaset lahkage nu ollu juohke servodatsuorggis go eanetlogugielagat.
4.3.1 Ordbøker med bøyningsformer
4.3.1 Sátnegirjjit main leat sojahanhámit
Giellatekno sine NDS-ordbøker (NDS = Neahttadigisánit, «Nettordbok») består av søkeord i grunnform og en eller flere oversettelser.
Giellatekno NDS-sátnegirjjit (NDS = Neahttadigisánit) sisttisdollet ohcansániid mat leat vuođđohámis ja daidda ovtta dahje eanet jorgalusaid.
I norsk–nordsamisk ordbok er det nesten 3000 setningseksempler, for andre språkpar er det færre.
Dáru-davvisámi sátnegirjjis leat measta 3000 cealkkaovdamearkka, eará giellapáraide leat unnit.
NDS-ordbøkene kan grammatikk, dvs. at når brukeren skriver inn et bøyd ord, gir ordboka grammatisk informasjon om søkeordet, i tillegg til grunnform og oversettelse.
NDS-sátnegirjjit máhttet grammatihka, ja dat máksá ahte go geavaheaddji ohcá sojahuvvon sáni, de sátnegirji addá vuođđohámi ja jorgalusa, ja daidda lassin ohcansáni grammatihkalaš dieđuid.
Ved å klikke på det samiske ordet får man en tabell med bøyningsformer av ordet, som blir generert der og da ved hjelp av språkmodellen som er beskrevet i kapittel 3.3. Det er også mulig å velge å søke etter ordet i tekster via grensesnittet Korp, se kapittel 4.4, og dermed få tilgang til autentiske språkeksempel.
Go coahkkala sámi sáni, de ihtá tabealla mas leat sáni sojahanhámiid, mat ráhkaduvvojit das ja dalle, giellamodealla vehkiin, mii lea čilgejuvvon kapihttalis 3.3. Sáhttá maiddái válljet ohcat sáni teavsttain mat leat Korp-nammasaš geavahanlavttas, gč. kapihttala 4.4, ja dan láhkai gávdnat autenttalaš cealkkaovdamearkkaid.
Álgosátnegirji, som har 4000 ordpar, men seinere har det blitt lagt til ordpar fra flere kilder, bl.a. blei det lagt til 15 000 ordpar fra ei tekstsamling bestående av administrative tekster oversatt fra norsk til nordsamisk.
Davvisámi-dáru sátnegirjji sátnebárat vuođđuduvvojedje álgoálggus Juho Niillasa, Nils Jernslettena, Álgosátnegirjái, mas leat 4000 sátnebára, muhto maŋŋel leat lasihuvvon sátnebárat máŋgga gáldus, ee. lasihuvvojedje 15 000 sátnebára teakstačoakkáldagas mas ledje hálddahuslaš teavsttat mat ledje jorgaluvvon dárogielas davvisámegillii.
Ordbøkene for nordsamisk–finsk er basert på leksikalsk materiale fra Institutionen för de inhemska språken i Finland, som igjen bygger på Konrad Nielsens ordbøker
Davvisámi-suoma sátnegirjjit vuođđuduvvojit leksikála materiálii mii boahtá Institutionen för de inhemska språken-ásahusas Suomas, ja dát materiála vuođđuduvvo fas Konrad Nielsena sátnegirjjiide (1932–1962).
I tillegg er det til begge ordbøkene lagt til noen tusen av de vanligste orda på majoritetsspråka, sammen med oversettelse.
Dasa lassin lea goappaš sátnegirjjiide lasihuvvon muhtun duhát eanetlogugielaid dábáleamos sánit, oktan jorgalusain.
Ordbøkene for sørsamisk og norsk bygger på materiale utarbeida av Albert Jåma og Tove Brustad i Hemnes sameforening.
Lullisámi-dáru sátnegirjjit vuođđuduvvojit materiálaide maid Albert Jåma ja Tove Brustad, Hemnes sameforening, leaba čoaggán.
Alle disse ordbøkene har fått mange ordpar fra arbeidet med språklæringsprogramma Oahpa.
Buot dát sátnegirjjit leat maiddái ožžon ollu sátnebáraid barggus mii leat dahkkon giellaoahppanprográmmii Oahpa, ja lullisámegielain lei
For sørsamisk var språksenteret Aajege i Røros med i arbeidet.
Aajege giellaguovddáš mielde barggus.
Den enaresamiske ordboka inneholder først og fremst Valtonen &amp; Olthuis' ordbok (2016).
Anárašgiela sátnegirji sisttisdoallá vuosttažettiin sátnegirjji Valtonen &amp; Olthuis (2016).
Ordpara i den skoltesamiske ordboka kommer fra Sammallahti &amp; Mosnikoffs ordbok (1991).
Nuortalašgiela sátnegirjjiid sátnebárat bohtet sátnegirjjis Sammallahti &amp; Mosnikoff (1991).
Den pitesamiske ordboka bygger på Pitesamisk ordbok (Wilbur 2016).
Bihtánsámegiela sátnegirji vuođđuduvvo girjái Pitesamisk ordbok (Wilbur 2016).
Filene med ordpar til de nevnte ordbøkene er nedlastbare på internett under lisensen CC-BY.
Fiillaid, main leat namuhuvvon sátnegirjjiid sátnebárat, sáhttá viežžat interneahtas CC-BY liseanssain.
Det betyr at også andre aktører kan bruke ordboksmaterialet, noe vi kommer tilbake til i kapittel 4.3.2.
Dát máksá ahte maiddái eará buvttadeaddjit besset geavahit sátnegirjemateriála, ja dan birra čálle kapihttalis 4.3.2.
viser størrelsen på og bruken av de forskjellige NDS-ordbøkene.
Tabealla 1 čájeha iešguđet NDS-sátnegirjjiid sturrodaga ja geavahusa.
Lulesamisk har ikke ordbok i NDS-format fordi Anders Kintels lulesamiske ordbok ikke har en struktur som gjør det mulig å bruke analyse med en språkmodell slik det blir gjort i NDS.
Julevsámegielas ii leat sátnegirji NDS-formáhtas danne go Anders Kintela julevsámi sátnegirjjis ii leat struktuvra mii dahká vejolažžan analyseret giellamodeallain nugo dahkko NDS-sátnegirjjiin.
Ordboka er likevel tilgjengelig som e-ordbok i ordboksappen Julevbágo, se kapittel 4.3.2.
Sátnegirji lea dattetge olámuttos digitála sátnegirjin Julevbágo-namain, gč. kapihttala 4.3.2.
Andre og tredje kolonne fra venstre gir antall ordpar for de aktuelle språkpara, neste kolonne viser antall søk i perioden.
Nubbi ja goalmmát ceakkočuoldda logut muitalit galle sátnebára leat iešguđet giellabáras, čuovvovaš ceakkočuolda čájeha galle ohcama leat leamaš áigodagas.
Ikke alle søka gir treff i ordboka, og fjerde kolonne angir prosentandelen av treff i ordboka.
Sátnegirjjit eai atte jorgalusa buot ohcamiidda, ja njealját ceakkočuolddas lea proseantaoassi mii addá jorgalusa.
Alle ordbøkene gir forslag på ord når man begynner å skrive søkeordet, og dette er nok en medvirkende årsak til at også de minste ordbøkene har høy treffprosent.
Buot sátnegirjjit evttohit sániid go čálligoahtá ohcansáni, ja dát lea gal mielde addimin maiddái unnimus sátnegirjjiide alla boađusproseantta.
Når vi sammenlikner antall søk med stipulert antall samisktalende i henholdsvis Norge og Finland, kan vi beregne hvor mange ganger hver taler i gjennomsnitt har gjort et søk i ordboka i løpet av ett år (kolonnen helt til høyre).
Go buohtastahtte ohcanlogu meroštallon sámegielagiid lohkui Norggas ja Suomas, de sáhtte rehkenastit galle gearddi juohke sámegielat gaskamearálaččat lea ohcan sáni sátnegirjjis ovtta jagis (ceakkočuolddas olgeš ravddas).
Brukerloggene viser en markant forskjell mellom de samiske språka: Alle de mindre samiske språka bruker ordboka mye oftere enn nordsamisk.
Geavahanloggat čájehit stuora erohusaid sámegielaid gaskkas: unnit sámegielat geavahit sátnegirjji ollu dávjjibut go davvisámegiella.
Spesielt stor er forskjellen mellom sør- og nordsamisk; talla for 2018 var henholdsvis 1911 og 53 oppslag per samiskspråklig (mellom disse språka og norsk).
Erenoamážit lea stuora erohus lulli- ja davvisámegiela gaskkas: jagi 2018 loguid mielde ledje ohcamat sámegielaid ja dárogiela gaskkas 1911 ohcama juohke lullisámegielaga ja 53 ohcama juohke davvisámegielaga namas.
Dette er uttrykk for en generell trend: Mindre språksamfunn bruker språkressurser mer i forhold til antall språkbrukere enn større språksamfunn (jf. f.eks. Antonsen 2018:85), noe som speiler språksituasjonen med mindre støtte for språkbruken i dagliglivet, usikker skriftlig norm og en stor andel av brukere med samisk som andrespråk.
Dát čájeha oppalaš treandda: Giellageavaheddjiid logu ektui de unna giellaservodagat geavahit giellaresurssaid eanet go stuora giellaservodagat (gč. omd. Antonsen 2018:85), ja dát speadjalastá gielladili mas árgaeallima giellageavaheamis lea unnit doarjja, čálalaš norbma lea eahpesihkar ja stuorra oassái hubmiin lea sámegiella nubbegiellan.
Til sammenlikning blei Bokmålsordboka og Nynorskordboka på nett brukt gjennomsnittlig åtte ganger av hver norsktalende i 2017 (Antonsen
Sáhttá buohtastahttit dainna ahte Bokmålsordboka og Nynorskordboka (girjedárogiela ja ođđadárogiela sátnegirjjit) interneahtas geavahuvvojedje gaskamearálaččat dušše 8 gearddi juohke dárogielaga namas.
Eskonsipo (2020) viser at NDS for nordsamisk er i bruk mellom klokka 8 og 17, dvs. i arbeids- og skoletida, med en markant nedgang i bruk etter arbeidstid og i skole- og fellesferien.
Eskonsipo (2020) čájeha ahte davvisámegiela NDS geavahuvvo gaskal diimmu 8 ja 17, ja geavaheapmi geahppána sakka skuvla- ja bargoáiggi maŋŋel ja skuvla- ja oktasaš geasseluomus.
Hennes konklusjon er at i den grad ordboksbruk reflekterer faktisk produksjon av tekst, blir nordsamisk primært skrevet i arbeids- og skoletida.
Su konklušuvdna lea ahte dan muddui sátnegirjegeavaheapmi speadjalastá duohta teakstabuvttadeami, de davvisámegiella čállojuvvo erenoamážit bargo- ja skuvlaáiggis.
4.3.2 Ordbøker uten bøyningsformer
4.3.2 Sátnegirjjit main eai leat sojahanhámit
Vi har tatt kontakt med en del aktører for å få nærmere informasjon og bruksstatistikk om enkelte allmenne samiske digitale ordbøker på internett, og også om noen ordboksapper.
Letne váldán oktavuođa buvttadeddjiiguin oažžut dieđuid ja geavahanstatistihka muhtun dábálaš sámi digitála sátnegirjjiid birra mat leat interneahtas, ja maiddái sátnegirjeáppaid birra.
Ingen av ordbøkene i dette kapitlet kan analysere bøyde ord, slik som NDS, men satni.org gir bøyningsformer for orda i samlinga.
Ii oktage dán kapihttala sátnegirjjiin máhte analyseret sojahuvvon sániid, nugo NDS, muhto satni.org addá sojahanhámiid tabeallan sániide mat leat sátnelisttus.
Nettstedet sátni.
Neahttabáiki sátni.
org, som drives av Divvun-gruppa, tilbyr flere ordbøker og samlinger av fagtermer i samme grensesnitt.
org, maid Divvun-joavku doaimmaha, fállá eanet sátnegirjjiid ja fágatearbmačoakkáldagaid seammá geavahanlavttas.
I tillegg til ordboksmaterialet i NDS, tilbys, i samarbeid med Sámi Giellagáldu, lister med terminologi for ulike fagområder og på norsk, svensk, finsk og ulike samiske språk, som har til sammen 49 903 termer med oversettelser.
NDS sátnegirjjiid sisdollui lassin, fállojuvvojit ovttas Sámi Giellagálduin listtut main leat terminologiija iešguđet fágasuorggis ja sihke dáro-, ruoŧa-, suoma- ja iešguđet sámegielain, ja dain leat oktiibuot 49 903 tearpma oktan jorgalusaiguin.
Søk det siste året går fram av
Maŋemuš jagi ohcamat leat mielde tabeallas 2.
Tabellen viser at søkertalla for satni.org er langt lavere enn for NDS.
Tabealla čájeha ahte satni.org ohcanlohku lea ollu unnit go NDS.
Dels er dette fordi satni.org retter seg mot profesjonelle brukere, og dels kan det være fordi samisk fagspråk er lite innarbeida.
Sivva sáhttá sihke ahte satni.org lea oaivvilduvvon profeššunealla geavaheddjiide, ja ahte sámi fágagiella ii leat vuos nu cieggan geavahussii.
Som vist i en separat studie (Trosterud 2019) går rundt 60 % av ordboksoppslaga i NDS fra minoritetsspråket (samisk) til majoritetsspråket (norsk, finsk).
Nugo čájehuvvon sierra dutkamis (Trosterud 2019), de 60 % NDS sátnegirjeohcamiin mannet vehádatgielas (sámegielas) eanetlogugillii (dárogillii, suomagillii).
For termsamlingene er situasjonen motsatt, her går storparten av oppslaga fra majoritetsspråket.
Tearbmačoakkáldagaid ektui lea dilli nuppelágan, dás eanemus ohcamat mannet eanetlogugielas.
Forlaget Davvi Girji har siden 2012, etter avtale med Sametinget, gjort to papirordbøker (Kåven mfl. 1995;
Lágádus Davvi Girji lea 2012 rájes, šiehtadusa vuođul Sámedikkiin, dahkan guokte bábersátnegirjji (Kåven ja earát 1995;
SNSO 2000) tilgjengelige på internett.
SNSO 2000) olámuddui interneahtas.
DinOrdbok er ei online-ordbok som tilbyr oversettelse mellom 28 språkpar, blant disse også mellom norsk og nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.
Muhto onlineDinOrdbok lea online-sátnegirji mii fállá jorgalusaid 28 giellabára gaskkas, maiddái dárogiela ja davvisámegiela, julevsámegiela ja lullisámegiela gaskkas.
For disse tre språkpara brukes materiale med åpen kildekode, nemlig Giellatekno ordlistefiler og ordlister fra oversettingsprogramma på Apertium-plattformen, se kapittel 4.5.1.
Dán golmma giellabárrii geavahuvvo materiála main lea rabas gáldokoda, namalassii Giellatekno sátnelistofiillat ja sátnelisttut mat gullet jorgalanprográmmaide mat leat Apertium-geavahanvuogádagas, gč. kapihttala 4.5.1.
Julevbágo er ei lulesamisk–norsk–lulesamisk ordbok som bygger på Anders Kintels ordbok, som Sametinget i Norge har kjøpt bruksrettigheter til.
Julevbágo lea julevsámi-dáru-julevsámi sátnegirji mii vuođđuduvvo Anders Kintela sátnegirjái, masa Norgga Sámediggi lea oastán geavahanvuoigatvuođaid.
Dette materialet finnes nedlastbart på internett, og Julevbágo tilgjengeliggjør dette som online-ordbok, og også via nedlastbar app.
Dát materiálat leat juo viežžan láhkai interneahtas, ja Julevbágo bokte dát lea olámuttos online-sátnegirjin, ja maiddái viežžan láhkai áppan.
I tillegg inneholder Julevbágo noen termordlister fra Sámi Giellagáldu.
Julevbágos leat maiddái muhtun Sámi Giellagáldu tearbmasátnelisttut.
Ordboka gir informasjon om stadieveksling, den inneholder eksempelsetninger, og man søker både i lista over grunnformer og i forklaringer og eksempler.
Sátnegirji addá dieđuid sániid dássemolsašumi birra, das leat ovdamearkacealkagat, ja geavaheaddji ohcá sániid sihke vuođđohápmelisttus ja čilgehusain ja ovdamearkkain.
I Sverige finnes nettordbøkene Sametingets ordböcker.
Ruoŧas leat neahttasátnegirjjit Sametingets ordböcker.
Den første versjonen med lule- og sørsamisk blei lansert 2008, nordsamisk kom med fra 2019.
Vuosttaš veršuvdna mas lei julev- ja lullisámegiella, almmuhuvvui 2008:s, davvisámegiella bođii mielde 2019 rájes.
Ordbøkene bruker data fra det svenske Sametingets web-ordbok, Israelsson &amp; Nejnes sydsamiske ordbok (2007), Nils Olof Sortelius’ lulesamiske ordbok (2005) og Svonnis nordsamiske ordbok (2013).
Sátnegirjjit geavahit dieđuid Ruoŧa Sámedikki web-sátnegirjjis, Israelsson &amp; Nejne (2007) lullisámi sátnegirjjis, Nils Olof Sorteliusa julevsámi sátnegirjjis (2005) ja Svonni davvisámi sátnegirjjis (2013).
Det legges stadig flere ord til den lulesamisk ordboka.
Lasihuvvojit dađistaga eanet sánit julevsámi sátnegirjái.
Ordbøkene gir litt informasjon om ordbøyning, og for noen ord også kommentarer til betydningen, men det er ingen eksempelsetninger.
Sátnegirjjit addet dieđuid sátnesojaheamis, ja muhtun sániide leat maiddái lassedieđut mearkkašumi birra, muhto eai leat ovdamearkacealkagat.
Fant ikke referansekilden.
veršuvnnas eai leat čilgehusat dahje geavahanovdamearkkat, nugo bábersátnegirjjiin leat.
viser opplysninger om bruk av de samiske ordbøkene på internett som vi har mottatt data for.
Tabealla 3 čájeha geavahandieđuid sámi neahttasátnegirjjiin maid ovddas letne ožžon dieđuid.
Vi mangler data for Sametingets ordböcker.
Munnos eai leat dieđut Sametingets ordböcker -sátnegirjjiin.
Alle ordbøkene oversetter i begge retninger. Den tredje kolonnen viser antall ordpar, som er det samme antall i hver retning.
Buot sátnegirjjit jorgalit goappaš guvlui ja goalmmát ceakkočuolda muitala sátnebárra-logu, mii lea seammá ollu goappaš guvlui.
Kolonne fire viser antall søk for ett år.
Njealját ceakkočuolda čájeha galle ohcama leat leamaš ovtta jagis.
Det varierer hvilket år vi har tall for.
Dat, guđe jagis munnos leat logut, molsašuddá.
Vi kommenterer talla i kapittel 4.3.4.
Kommenterejetne loguid kapihttalis 4.3.4.
4.3.3 Nedlastbare ordbøker
4.3.3 Sátnegirjjit viežžan láhkai
Noen av ordbøkene nevnt i forrige kapittel kan lastes ned som app til mobiltelefon og nettbrett eller datamaskin.
Muhtun sátnegirjjiid mat leat namuhuvvon ovddit kapihttalis, sáhttá viežžat áppan mátketelefovdnii ja dihtordulbosii dahje dihtorii.
Her kan vi bare angi hvor mange ganger ordbøkene er lasta ned, ikke hvor mye de er brukt.
Dáin sáhtte beare muitalit gallii sátnegirjjit leat vižžojuvvon, ean man ollu dat leat geavahuvvon.
Giellatekno tilbyr nedlastbare ordbøker, Vuosttaš digisánit for nordsamisk–norsk og Voestes digibaakoeh for sørsamisk–norsk (Antonsen mfl. 2009), med samme innhold som NDS hadde i
Giellatekno sátnegirjjit, maid sáhttá viežžat dihtorii, leat davvisámi-dáru Vuosttaš digisánit ja lullisámi-dáru Voestes digibaakoeh (Antonsen ja earát 2009), main lea seammá sisdoallu mii lei NDS:s jagi 2013, muhto lea jorgaleapmi dušše sámegielas dárogillii.
De nedlastbare ordbøkene kan på nåværende tidspunkt ikke lastes ned med tilgang til grammatisk analyse og tekstsamlinger, slik som NDS online har.
Dáid sátnegirjjiid ii sáhte dál viežžat nu ahte dain livččii olámuttos grammatihkalaš analysa ja teakstačoakkáldagat, nugo NDS:s lea.
Derfor har disse ordbøkene ikke vært oppdatert på mange år.
Dan dihte dát sátnegirjjit eai leat ođasmahttojuvvon máŋgga jahkái.
Det arbeides på sikt for heller å tilby NDS som nedlastbar ordbok med analyseprogram.
Giellatekno bargá guhkit áigge perspektiivvas dahkat NSD sátnegirjjiid viežžan láhkai oktan analysaprográmmain.
Sikku Media har gitt ut en nordsamisk–norsk ordboksapp Samisk ordbok som oversetter både til og fra nordsamisk, og som blei lansert 5.1.2018.
Sikku Media davvisámi-dáru sátnegirjeáppa Samisk ordbok mii jorgala sihke davvisámegielas ja davvisámegillii, almmuhuvvui 5.1.2018.
Appen baserer seg på Giellateknos ordboksfiler fra dette tidspunktet og inneholder ca. 30 000 ordpar for hvert av språkpara.
Áppa vuođđuduvvo Giellatekno sátnegirjefiillaide nugo ledje dalle, ja sisttisdoallá sullii 30 000 sátnebára goappaš guvlui.
Ordboka gir ingen informasjon om bøyning av orda, ingen eksempelsetninger, men den gir litt tilleggsforklaringer til noen ordpar.
Sátnegirjjis eai leat dieđut sáni sojaheami birra, eaige leat ovdamearkacealkagat, muhto das leat veaháš lassečilgehusat muhtun sátnebáraide.
Denne ordboksappen blei lasta ned 2080 ganger i perioden 5.1.2017–15.1.2020.
Dát sátnegirjeáppa vižžojuvvui 2080 geardde áigodagas 5.1.2017–15.1.2020.
Sátnegirji er en nordsamisk–svensk ordboksapp som blei utgitt av Ravda lágádus i 2017, og som har samme innhold som Svonnis papirordbok (2013).
Sátnegirji lea davvisámi-ruoŧagiela sátnegirjeáppa maid Ravda lágádus almmuhii 2017:s ja mas lea seamma sisdoallu go Svonni bábersátnegirjjis (2013).
Den tilbys nå dessuten online via Sametingets ordböcker.
Dat fállojuvvo maiddái online Sametingets ordböcker bokte.
Også i appen kan man søke begge veger, og man får informasjon om stadieveksling, og litt ekstra forklaringer om bruken for enkelte ordpar, men det er ikke eksempelsetninger.
Maiddái áppas sáhttá jorgalit goappaš guvlui, ja oažžu dieđuid sániid dássemolsašumis, ja veaháš lassečilgehusaid muhtun sátnebáraid birra, muhto eai leat ovdamearkacealkagat.
Ordboksappen blei lasta ned 4274 ganger i perioden 2017–15.1.2020.
Dát sátnegirjeáppa vižžojuvvui 4274 geardde áigodagas 2017–15.1.2020.
Fra mai 2014 har det også vært mulig å laste ned Sametingets ordböcker som app og bruke den offline.
Sametingets ordböcker lea miessemánu 2014 rájes maiddái leamaš viežžan láhkai áppan maid sáhttá geavahit offline.
Den blei lasta ned 9159 ganger i åra 2014–2018.
Dat vižžojuvvui 9159 gearddi jagiid 2014–2018.
Innholdet i denne appen oppdateres automatisk når appen er online, slik at brukerne alltid får nyeste innhold av ordboka.
Áppa sisdoallu ođasmahttojuvvo automáhtalaččat dalle go áppa lea online, nu ahte geavaheaddjit álo ožžot sátnegirjjiid ođđaseamos sisdoalu.
4.3.4 Drøfting av de ulike ordboksløsningene
4.3.4 Iešguđet lágan sátnegirječovdosiid árvvoštallan
Når vi sammenlikner brukstalla for ordbøker med bøyningsformer (NDS) med ordbøker uten slik tilleggsinformasjon, ser vi store forskjeller dem imellom. Ordbøkene mellom nordsamisk og norsk uten bøyingsformer har ca. 200 000 søk over ett år, mens NDS (Feil!
Go buohtastahtte geavahanloguid sátnegirjjiide main leat sojahanhámit (NDS) ja sátnegirjjiide main eai leat diekkár lassedieđut, de oidne stuorra erohusaid daid gaskkas.
Fant ikke referansekilden.) har halvannen million over samme tidsperiode, selv om Davvi Girjis ordbok inneholder betydelig flere ordpar enn NDS-ordboka.
Davvisámi-dáru sátnegirjjiin main eai leat sojahanhámit, leat sullii 200 000 ohcama ovtta jagis, ja NDS:s (tabealla 1) lea beannot miljovnna seamma áigodagas, vaikko Davvi Girjji sátnegirjjis leat ollu eanet sátnebárat go NDSsátnegirjjis.
For sørsamisk–norsk er det en halv million søk for NDS og 15 000 for Din Ordbok.
Lullisámi-dáru sátnegirjjis lea miljovdnabealli ohcama NDS:s ja 15 000 DinOrdbokis.
Det finnes ingen lulesamisk versjon av NDS, og dette gir utslag på talla i Feil!
Dát čájeha ahte geavaheaddjit liikojit grammatihkkii maid NDS sátnegirjjit fállet.
Fant ikke referansekilden., hvor den lulesamiske Julevbágo har over en halv million søk, dvs. tilsvarende tallet for NDS for sørsamisk.
Ii leat julevsámi NDS, ja dát váikkuha tabealla 3 loguide, go julevsámi Julevbágos leat badjel miljovdnabeale ohcama, mii lea seamma ollu go lullisámi NDS:s.
Ordbøkene til og fra andre samiske språk enn nordsamisk har mellom 10 000 og 30 000 oppslagsord, mens de største nordsamiske ordbøkene, Davvi Girjis ordbøker, har i underkant av 52 000 oppslagsord i hver retning.
Sátnegirjjiin main lea eará sámegielat go davvisámegiella, leat gaskal 10 000 ja 30 000 ohcansáni, ja stuorimus davvisámi sátnegirjjiin, Davvi Girjji sátnegirjjiin, leat measta 52 000 ohcansáni goappaš guvlui.
Ordforrådet i deres norsk–nordsamisk ordbok er basert på oversettelsene i nordsamisk–norsk ordbok, og store deler av det norske grunnordforrådet mangler dermed.
Sin dáru-davvisámi sátnevuorká lea vuođđuduvvon sátnebáraide mat leat davvisámi-dáru sátnegirjjis, ja oassi dárogiela vuođđosátnevuorkkás ii leat dan dihte mielde.
For eksempel kan man ikke slå opp for å se hvordan det norske ordet hverandre skal oversettes til nordsamisk.
Ovdamearkka dihte ii leat vejolaš gávnnahit mo sáhttá dáru sáni hverandre jorgalit davvisámegillii.
For tospråklige allmennordbøker generelt blir 50 000 oppslagsord regna som et minimum for å dekke allmennspråklig tekst, store nordiske tospråklige ordbøker som de mellom svensk og finsk inneholder for eksempel 110 000 oppslagsord hver veg.
Guovttegielalaš dábálašsátnegirjjiide oppalaččat adnojuvvojit 50 000 ohcansáni unnimus mearrin go galgá gokčat dábálašgielalaš teavsttaid. Stuora davviriikkalaš guovttegielalaš sátnegirjjit, nugo ruoŧagiela ja suomagiela gaskkas sisttisdollet ovdamearkka dihte 110 000 ohcansáni goappaš guvlui.
Dagens samiske ordbøker burde med andre ord ha vært større.
Nappo dálá sámi sátnegirjjit berrešedje leat ollu stuoribut.
Samtidig er det også behov for bedre ordboksartikler: Mer informasjon om hvert oppslagsord og hvordan det brukes, og i tilfelle flere oversettelser trengs det også informasjon om i hvilke kontekster de ulike oversettelsene blir brukt.
Seammás dárbbašit maiddái buoret sátnegirjeartihkkaliid: Eanet dieđuid juohke ohcansánis ja dan geavaheami birra, ja jus leat eanet jorgaleamit, de dárbbašuvvojit maiddái dieđut das makkár oktavuođain iešguđet jorgalus geavahuvvo.
Dessverre har Davvi Girji valgt å ikke ta denne informasjonen fra papirordbøkene med inn i den elektroniske utgaven.
Dađi bahábut lea Davvi Girji válljen ahte eai váldde mielde dákkár dieđuid bábersátnegirjjiid digitálalaš veršuvdnii.
NDS har slik informasjon, men ikke for alle oppslagsorda.
NDS:s leat dákkár dieđut, muhto eai leat buot ohcansániide.
Selv om NDS gir brukeren tilgang fra ordboka til setningseksempler i SIKOR (se kap. 4.4), vil det være behov for å belyse forskjellig bruk av ordet i selve ordboksartikkelen.
Vaikko NDS láidesta geavaheaddji sátnegirjjis cealkkaovdamearkkaide mat leat SIKORis (gč. kap. 4.4.), de livččii dárbu fuomášuhttit sáni iešguđegelágan geavahusaid ieš sátnegirjeartihkkalis.
Søk i SIKOR kan gi tusenvis av setningseksempler, men uten den sorteringa som brukeren trenger.
SIKOR sáhttá addit máŋga duháha cealkkaovdamearkka, muhto dat eai leat ordnejuvvon geavaheaddji dárbbu mielde.
Til dette kommer så terminologi.
Dasa lassin boahtá terminologiijadárbu.
For å illustrere behovet for terminologisk arbeid kan vi se på sjukepleie.
Ovdamearkan dasa sáhttá geahččat buohccedivššu.
UiT skal i nær framtid starte opp et utdanningstilbud i sjukepleie på nordsamisk.
UiT áigu ovttas Sámi allaskuvllain lagamus áiggis álggahit buohccedikšooahppofálaldaga davvisámegillii.
Sjukepleie har, som alle fag, sin egen terminologi.
Buohccedivššus lea, nugo buot eará fágain, sierra terminologiija.
Det er for eksempel utarbeida en internasjonal terminologisk database for termer innafor sjukepleie; den inneholder 4475 termer på norsk.
Ovdamearkka dihte lea ráhkaduvvon riikkaidgaskasaš terminologalaš diehtovuođđu mas leat buohccedivššu tearpmat, ja das leat 4475 tearpma dárogillii.
Sámi Giellagáldus termdatabase har ingen egen kategori Sjukepleie, men kategorien Medisin inneholder 1535 norske termer med nordsamisk oversettelse.
Sámi Giellagáldu tearbmadiehtovuođus ii leat sierra Buohccedikšu-kategoriija, muhto Medisiidna-kategoriijas leat 1535 dárogiel tearpma oktan
Bare 16 av termene i de to basene overlapper.
Dušše 16 riikkagaskasaš tearpma leat dán kategoriijas mielde.
Eksempelet illustrerer hvilke utfordringer samiske språk står overfor, på fagfelt etter fagfelt.
Ovdamearka čájeha makkár hástalusat sámegielain leat, fágasuorggis nubbái.
Enspråklige ordbøker finnes ikke for noe samisk språk, med unntak av ei papirordbok med synonymer for nordsamisk (Vest 2005).
Ovttagielalaš sátnegirjjit eai gávdno ovttage sámegillii, earret ovtta bábersátnegirjji mas leat davvisámi synonymat (Vest 2005).
Denne mangelen utfordrer leseren til å spørre hvorfor det finnes enspråklige ordbøker i det hele tatt (som det gjør for f.eks. norsk og svensk).
Dát váilevašvuohta hástala lohkki jearrat manne obanassiige leat ovttagielalaš sátnegirjjit (nugo leat omd. dárogillii ja ruoŧagillii).
Svaret er at enspråklige ordbøker gjør brukerne i stand til å definere sitt eget språks begreper på sitt eget språk, uten å gå vegen via et annet språk.
Vástádus lea ahte ovttagielalaš sátnegirjjit veahkehit geavaheaddji čilget giela doahpagiid iežas gillii, iige dárbbaš mannat nuppi giela bokte.
I tillegg vil enspråklige samiske ordbøker også samle hvert samiske språksamfunn over statsgrensene, i stedet for å være avgrensa til å få hver sin definisjon av det felles samiske ordforrådet, på hvert sitt majoritetsspråk.
Dasa lassin sáhttet ovttagielalaš sámi sátnegirjjit maiddái čohkket sámi giellaservodagaid riikkarájiid rastá, dan sajis go dálá ráddjehus, mii dahká ahte oktasaš sámi sátnevuorká oažžu sierra definišuvnnaid juohke eanetlogugillii.
Ordbøker mellom de samiske språka finnes nesten ikke.
Sátnegirjjit sámegielaid gaskkas measta eai gávdno;
Et unntak er ei mindre ordbok mellom nordsamisk og kildinsamisk (Sammallahti &amp; Xvorostuxina 1991).
spiehkastahkan lea unna sátnegirjjáš davvisámi ja gielddasámi gaskkas (Sammallahti &amp; Xvorostuxina 1991).
Det burde være mulig å slå opp ord på ett samisk språk for å finne det tilsvarende på et annet samisk språk uten å gå vegen om majoritetsspråka, og det at særlig nordsamisk blir styrka som fagspråk, øker behovet for slike ordbøker.
Berrešii leat vejolaš ohcat sáni ovtta sámegillii gávdnat vástideaddji sáni nuppi sámegillii geavatkeahttá eanetlogugiela. Erenoamážit go davvisámegiella nannejuvvo fágagiellan, de lassána dárbu diekkár sátnegirjjiide.
Gjennomgangen av samiske ordbøker viser at selv om ordboksmaterialet kan ha forskjellige kilder, har sametinga i stor grad finansiert trykking av papirordbøkene, og sametinga og UiT gjør ordbøkene tilgjengelige online.
Sámi sátnegirjjiid geahčadeapmi čájeha ahte vaikko sátnegirjemateriálas sáhttet leat iešguđetlágan gáldut, de sámedikkit leat ruhtadan stuora oasi bábersátnegirjjiid deaddileamis, ja sámedikkit ja UiT dahket sátnegirjjiid olámuttolažžan online.
I tillegg til ordbøkene som er nevnt i forrige kapittel, kan det nevnes at Sametinget i Finland har kjøpt rettighetene til Pekka Sammallahtis nordsamisk–finsk ordbok (1993), og det arbeides ved UiT med å lage en online-utgave av denne.
Ovddit kapihttala sátnegirjjiide lassin sáhtte namuhit ahte Suoma Sámediggi dál lea oastán vuoigatvuođaid Pekka Sammallahti davvisámi-suoma sátnegirjái (1993), ja UiT lea álggahan barggu ráhkadit das online-sátnegirjji.
Papirordbøker får færre og færre brukere, men elektroniske ordbøker gjør ordboksmaterialet mer tilgjengelig; det er alltid med i lomma via mobiltelefonen, og det er også lett å slå opp i det på datamaskinen.
Bábersátnegirjjit ožžot unnit ahte unnit geavaheddjiid, muhto elektrovnnalaš sátnegirjjit dahket sátnegirjemateriála buorebut olámuttos, go álo leat mielde lupmas mátketelefovnnas, ja lea maiddái álki ohcat sániid dihtoris.
Dette gjør at et godt ordboksinnhold blir enda mer brukt enn tidligere.
Dát dahká ahte buorre sátnegirjesisdoallu geavahuvvo vel eanet go ovdal.
Loggdata for minoritetsspråksordbøker viser at jo mindre språksamfunnet er, desto større er behovet for ordbøker.
Vehádatgielaid sátnegirjjiid loggendieđut čájehit ahte mađe unnit giellaservodat, dađe stuorit dárbu sátnegirjjiide.
En sentral del av arbeidet med minoritetsspråk bør derfor være å satse på bedre ordbøker.
Vehádatgielaid ovddideami guovddášášši berrešii dan dihte leat buoridit sátnegirjjiid.
4.4 Samiske tekstsamlinger på nett (SIKOR i Korp)
4.4 Sámi teakstačoakkáldagat neahtas (SIKOR Korpa bokte)
Ei god og stor tekstsamling (tekstkorpus) er et nyttig hjelpemiddel for arbeid med språknormering og utarbeiding av ordbøker og terminologi, og det er nyttig for oversettere, forskere og studenter.
Buorre ja stuora teakstačoakkáldat (teakstakorpus) lea ávkkálaš go bargá giellanormeremiin ja ráhkada sátnegirjjiid ja terminologiija, ja maiddái ávkkálaš jorgaleddjiide, dutkiide ja studeanttaide.
Størrelsen på et slikt tekstkorpus er avgjørende for hvorvidt det er mulig å utvikle språkteknologiske verktøy basert på statistikk og maskinlæring.
Teakstakorpusa sturrodat mearrida leago vejolaš hukset giellateknologalaš reaidduid mat vuođđuduvvojit statistihkkii ja dihtoroahppamii.
I tillegg er det viktig å ha tekster som inneholder ordforrådet og typen språkbruk som passer for det verktøyet man vil utvikle.
Dasa lassin lea dehálaš ahte teavsttain leat sátnevuorká ja giellageavaheapmi mii heive reidui maid háliida ráhkadit.
De samiske tekstkorpusa er små, sammenliknet med det norske NOWAC, som har 700 mill. ord, og med svensk og engelsk, hvor vi ikke snakker om millioner, men om milliarder av ord. Det samiske tekstkorpuset SIKOR (Samisk Internasjonale korpus) inneholder digitale tekster for fem samiske språk.
Sámi teakstakorpusat leat unnit, go buohtastahttá daid dáru NOWAC:i mas leat 700 milj. sáni, ja ruoŧagielain ja eaŋgalasgielain – dalle ean huma miljovnnaid, muhto miljárddaid sániid birra. Sámi teakstakorpus SIKOR (Sámi internationála korpus) sisttisdoallá digitála teavsttaid viđa sámegillii.
Korpuset er åpent tilgjengelig for korpussøk på internett via grensesnittet Korp. I underkant av halvparten av korpuset er tilgjengelig for nedlastning under en fri lisens.
Korpus lea interneahtas ja lea rabas geavahussii Korp-nammasaš geavahanlavtta bokte. Measta beali korpusis sáhttá viežžat dihtorii teakstan friddja liseanssain.
SIKOR inneholder en stor del av all elektronisk tilgjengelig samisk tekst, innsamla dels direkte fra institusjoner som har produsert samisk tekst, og dels fra internett, se tabell 4. Tekstene er analysert med analyseprogramma som er beskrevet i kapittel 3.3, og dermed kan man f.eks. søke på grunnform og få treff på setninger som inneholder alle bøyde former av ordet.
SIKORis lea stuora oassi buot elektrovnnalaš teavsttain mat leat olámuttos, ja leat čoggojuvvon juogo njuolga ásahusain mat leat buvttadan sámi teavsttaid, dahje interneahtas, gč. tabealla 4. Teavsttat leat analyserejuvvon analysaprográmmaiguin maid letne válddahallan kapihttalis 3.3, ja dien láhkai sáhttá omd. ohcat muhtun sáni vuođđohámi, ja boađusin leat cealkagat mat sisttisdollet vaikko makkár sojahuvvon hámiid sánis.
Mer informasjon om den grammatiske analysen av korpuset er presentert i Antonsen &amp; Trosterud (2017).
Eanet dieđut korpusa grammatihkalaš analysa birra leat dás: Antonsen &amp; Trosterud (2017).
Brukere kan klikke seg direkte fra NDS-ordbøkene til Korp-grensesnittet og se hvordan ordet man er interessert i, brukes i setninger.
Geavaheaddjit sáhttet coahkkalit njuolga NDS-sátnegirjjiin Korp-geavahanlaktii, ja oaidnit mo sátni, masa lea beroštupmi, geavahuvvo cealkagiin.
Man kan også arbeide direkte i Korp. Det er en egen avdeling i SIKOR for tospråklige tekster, dvs. oversettelser fra majoritetsspråket til samisk, som er parallellisert på setningsnivå, dvs. at originalsetninga og den oversatte setninga presenteres ved siden av hverandre.
Lea maiddái vejolaš bargat njuolga Korpas. SIKORis lea sierra ossodat guovttegielalaš teavsttaide, mat leat jorgalusat eanetlogugielas sámegillii, ja jorgalusat leat parallelliserejuvvon cealkkadásis, nu ahte originálacealkka ja jorgaluvvon cealkka čájehuvvojit bálddalaga.
Noen av disse er tilgjengelige i Korp, se tabell 4. Slik kan brukeren se hvordan termer og talemåter er oversatt til samisk av andre oversettere.
Oasi dáin sáhttá geavahit Korpa bokte, gč. tabealla 4. Nu beassá geavaheaddji oaidnit mo eará jorgaleaddjit leat jorgalan tearpmaid ja dadjanvugiid sámegillii.
Man kan også klikke seg til disse tekstene via NDS.
Maiddái NDS bokte lea vejolaš coahkkalit daidda teavsttaide.
Tabellene 5 og 6 viser statistikk for bruk av SIKOR.
Tabeallat 5 ja 6 čájehit SIKORa geavahanstatistihka.
Til sammen mottok de ulike samiske tekstsamlingene 458 141 søk i løpet av denne perioden, eller i underkant av 17 000 søk pr. dag.
Oktiibuot ledje sámi teakstačoakkáldagain 458 141 ohcama dán áigodagas, dahje measta 17 000 ohcama juohke beaivve.
Den alt overveiende delen av søka kommer via ordboksgrensesnittet.
Stuorimus oassi ohcamiin bohtet sátnegirjji geavahanlavtta bokte.
Loggdata skiller ikke mellom søk fra ordbok og søk direkte i SIKOR, men ved å sammenligne talla for sør- og lulesamisk ser vi hva som skjer.
Loggendieđut eai earut ohcamiid sátnegirjjis ja ohcamiid njuolga SIKORis, muhto go buohtastahttá lulli- ja julevsámi loguid, de oaidnit mii dáhpáhuvvá.
Korpusa for disse språka er omtrent like store, og lulesamisk har flere talere enn sørsamisk.
Daid gielaid korpusat leat sullii ovtta stuorrát, ja julevsámegielas leat eanet hubmit go lullisámegielas.
Likevel får det lulesamiske korpuset bare 1195 søk i perioden, noe som utgjør 2,5 % av det sørsamisk får (47 665).
Dattetge leat áigodagas dušše 1195 ohcama julevsámi korpusis, mii dahká 2,5 % ohcamiin mat leat lullisámi korpusis (47 665).
Den store forskjellen er at det for sørsamisk finnes ei ordbok som lenker til det sørsamiske korpuset, mens det ikke gjør det for lulesamisk.
Stuora erohus lea lullisámi sátnegirji mii lea liŋkejuvvon lullisámi korpusii, ja dakkár ii gávdno julevsámegiela várás.
SIKOR blei opprinnelig laga for språkforskere, og muligheten for å slå opp i korpuset via ordbok kom senere.
Álgoálggus SIKOR ráhkaduvvui gielladutkiide, ja vejolašvuohta ohcat sániid korpusis sátnegirjji bokte bođii maŋŋel.
Statistikken viser likevel klart at de samiske språksamfunna er ei langt viktigere brukergruppe for samisk språkteknologi enn det språkforskerne er.
Statistihkka čájeha dattetge čielgasit ahte sámi giellaservodagat leat ollu dehálaččabut sámi giellateknologiija geavaheaddjin go gielladutkit.
4.5 Oversettingsverktøy
4.5 Jorgalanreaiddut
Oversettere for majoritetsspråka har siden 1980-tallet brukt både maskinoversetting og såkalt oversettingsminne, dvs. tospråklige tekstsamlinger til hjelp i oversettingsarbeidet.
Eanetlogugielaid jorgaleaddjit leat 1980-logu rájes geavahan veahkkin jorgalanbarggus sihke dihtorjorgaleami ja nu gohčoduvvon jorgalanmuittu, mas lea guovttegielalaš teakstačoakkáldat.