pere/sami_parallel huggingface dataset:
For at framtidige løsninger skal være forankret og ha legitimitet i reindriftsnæringen og det samiske samfunnet, er det av avgjørende bet ydning at bestemmelser og vedtak oppfattes som rettferdige, og at reindriftsutøvere behandles likeverdig seg imellom, og likeverdig i forhold til andre viktige aktører i de områdene de bruker ressurser.
Vai boahtteáiggi čovdosat galget leat vuođđuduvvon ja jus dain galgá leat legitimitehta boazodoalus ja sámi servodagas, de lea vealtameahttun ahte mearrádusaid ja njuolggadusaid ipmirda rehálažžan, ja ahte boazodoallit meannuduvvojit ovttadássásaččat gaskaneaset, ja ovttadássásaččat eará dehálaš aktevrraid ektui guovlluin gos sii atnet resurssaid.
Nytt 4. kulepunkt
Ođđa njealját kuvlačuokkis
Ved en helhetlig gjennomgan av reindriftsloven vil viktige momenter være likeverdighet innad i næringen, og mellom ulike næringer og brukere i utmarka.
Go ollislaččat geahčada ođđasit boazodoallolága, de galgá dehálaš oassin leat ovttadássásašvuohta ealáhusa siskkobealde, ja iešguđet ealáhusaid ja geavaheddjiid gaskka mat geavahit meahci.
Forslag fra Fremskrittspartiet (Frp)
Evttohus Ovddádusbellodagas:
Fremtidige prosesser for tilpassing av reintallet (erstatter Sametingsrådets innstilling)
Boahtteáigásaš proseassat boazologu heiveheami oktavuođas (Boahtá sámediggeráđi árvalusa sadjái)
Den prosessen som er satt i gang må fullføres.
Proseassa mii lea biddjon johtui ferte čađahuvvot.
Det er viktig at reintallet holdes på et stabilt nivå både for å sikre beitegrunnlaget og for å sikre produksjon og lønnsomhet for den enkelte.
Lea dehálaš ahte boazolohku bisuhuvvo dássidit, sihke dan dihte ahte sihkkarastit guohtuneatnamiid ja maid sihkkarastit buvttadeami ja gánnáhahttivuođa ovttaskas olbmuide.
Bærekraft betyr blant annet også å klare seg med mindre subsidier.
Ceavzilvuohta lea earret eará birget unnit doarjagiid haga.
For å få redusert subsidiene må reindriftslovens ordninge r med fellesbeiter, (høst og vinterbeiter) avvikles.
Jus galgá sáhttit unnidit doarjagiid, de ferte boazodoalloláhka rievdaduvvot oktasaš guohtuneatnamiid ektui, nu ahte oktasaš orohagat (čakča- ja dálveguohtuneatnamat) heaittihuvvojit.
Alle årstidsbeiter innlemmes i det enkelte sommerbeitedistrikt.
Buot jahkodatguohtuneatnamat váldojit mielde juohke ovtta geasseorohahkii.
Dette vil gi næringen den etterspurte lønnsomheten.
Dát mielddisbuktá ealáhussii gánnáhahttivuođa mii ohcaluvvo.
Samtidig må også reindriften forholde seg til en moderne virkelighet.
Seammás ferte maid boazodoallu heivehit iežas ođđaáigásaš duohtavuhtii.
Vekst og utvikling i kommunene medfører annen bruk av arealer, og det er viktig at ikke reindrifta blir en bremsekloss for utviklingen av Nord-Norge.
Ovdáneapmi suohkaniin mielddisbuktá eará areálageavaheami, ja lea dehálaš ahte boazodoallu ii šatta goazanin Davvi-Norgga ovdáneapmái.
Rovdyr og ørneangrep gjør stor skade for reindrifta, og det må åpnes for felling av fredede arter for å sikre dyrevelferd.
Boraspiret ja goaskinat buktet stuora vahágiid boazodollui, ja ferte rahppot vejolašvuohta goddit ráfáiduvvon boraspiriid vai sáhttá sihkkarastit elliidbirgejumi.
Fremtidige prosesser og tiltak må utvikles i samråd med reindriftsnæringen og de berørte grunneiere.
Boahtteáiggi proseassat ja doaibmabijut fertejit ovddiduvvot ovttasráđiid boazodoaluin ja guoskevaš eanaeaiggádiiguin.
Sametingets plenum - 007/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 007/16
Saken påbegynt 03.03.16 kl. 16.50 Votering Av 39 representanter var 39 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 03.03.16 dii. 1 6.50 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 9 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge:
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde:
Forslag 3 ble forkastet med 37 mot 2 stemmer.
Evttohus 3 hil g ojuvvui 3 7 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 2 ble forkastet med 35 mot 4 stemmer
Evttohus 2 hil g ojuvvui 3 5 jienain 4 jiena vuostá.
Forslag 1 ble vedtatt med 34 mot 5 stemmer.
Evttohus 1 mearriduvvui 3 4 jienain 5 jiena vuostá.
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble forkastet med 35 mot 4 stemmer
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva hil g ojuvvui 3 5 jienain 4 jiena vuostá.
Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus. Sáhkavuorrolistu ja replihkat
Mathis Nilsen Eira, saksordfører
Mathis Nilsen Eira, áššejođiheaddji
Ellinor Guttorm Utsi
Ellinor Guttorm Utsi
Mariann Wollmann Magga, forretningsorden
Mariann Wollmann Magga, čoahkkinortnegii
Toril Bakken Kåven, forretningsorden
Toril Bakken Kåven, čoahkkinortnegii
Mathis Nilsen Eira, forretningsorden
Mathis Nilsen Eira, čoahkkinortnegii
Gjennomgang av reindriftslovens bestemmelser om reintall med sikte på å foreslå lovendringer som er bedre egnet enndagens.
Geahčadit boazodoallolága njuolggadusaid boazologu ektui, dainna ulbmiliin ahte evttohit láhkarievdadeami mii lea buoret go dálá.
Behandlingen av saken ble avsluttet 03.03.16 kl. 18.15.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 03.03.16 dii. 18.15
Ášši/Sak 008/16
Ášši 008/16
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi
14/896
14/896
SR 017/16
SR 017/16
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Bajásšáddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi
OOUK
BFOL
SP 08/16
DC 08/16
Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling: 1. Innledning
Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus: 1. Álggahus
Høyere utdanning og forskning bidrar til styrking av samisk språk, identitet, kultur og samfunnsliv.
Alit oahppu ja dutkan váikkuha sámi giela, identitehta, kultuvrra ja servodateallima nannema.
Dette er fundamentale sider i et hvert menneskes liv.
Dát leat vuođđooasit juohke olbmo eallimis.
Sametinget setter derfor gjennom denne sametingsmeldingen om høyere utdanning og forskning, fokus på kunnskapsutvikling som er av betydning for den enkelte same og for det samiske samfunnet.
Danne bidjá Sámediggi dán sámediggedieđáhusa bokte alit oahpu ja dutkama birra fokusa máhttoovddideapmái mas lea mearkkašupmi ovttaskas sápmelažžii ja sámi servodahkii.
Samenes status og rett til selvbestemmelse som folk og urfolk er utgangspunktet for Sametingets overordnede politikk og visjoner for de samiske samfunn.
Sámiid stáhtus ja iešmearridanvuoigatvuohta álbmogin ja álgoálbmogin lea vuolggasadjin Sámedikki bajimuš politihkkii ja višuvnnaide sámi servodaga várás.
I dette ligger også retten til og ansvaret for å definere hvilke verdigrunnlag og hvilken kunnskapsproduksjon Sametinget mener er nødvendig i utviklingen av det samiske samfunnet.
Dása gullá maiddái riekti ja ovddasvástádus meroštallat makkár árvovuođđu ja makkár máhttobuvttadeapmi Sámedikki mielas lea dárbbašlaš sámi servodaga ovddideapmái.
Dette betyr at Sametinget skal sikre at det samiske samfunnets overordnede kunnskapsbehov defineres og løses.
Dát mearkkaša dan ahte Sámediggi galgá sihkkarastit ahte sámi servodaga bajimuš máhttodárbu meroštallojuvvo ja čovdojuvvo.
I Sametingets budsjett for 2015 kap. 3.1. Sametingets verdigrunnlag, beskrives et grunnprinsipp som gjelder for alle samfunnsområder:
Sámedikki 2015 bušeahtas kap. 3.1. Sámedikki árvovuođđu, válddahuvvo vuođđoprinsihppa mii guoská buot servodatsurggiide:
«Staten Norge er bygget på territoriet til to folk, samer og nordmenn.
«Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga eatnamiidda, sápmelaččaid ja dážaid.
Det innebærer at samisk språk, kultur og samfunnsliv i prinsippet skal ha likeverdige muligheter til utvikling og beskyttelse som norsk språk og kultur.
Dat mearkkaša dan ahte sámi gielas, sámi kultuvrras ja servodateallaimis prinsihpalaččat galget leat ovttaárvosaš ovdánanvejolašvuođat, ja seamma suodjaleapmi go dárogielas ja dáža kultuvrras.
Vi skal selv definere vår fortid, nåtid og framtid.
Mii galgat ieža meroštallat min vássán áiggi, dálá áiggi ja boahtteáiggi.
Hvis vi har disse rettighetene og mulighetene på lik linje med norske samfunn, er det selvbestemmelse i praksis.
Jus mis leat dát vuoigatvuođat ja vejolašvuođat seamma ládje go dáža servodagain, de lea dat geavahusas iešmearrideapmi.
En selvbestemmelse som skal forvaltes i dialog og samarbeid med samfunnet rundt oss.»
Iešmearrideapmi galgá hálddašuvvot gulahallama ja ovttasbarggu bokte servodagain min birra.»
Her beskrives også kunnskap som en bærebjelke for det fremtidige samiske samfunn:
Das válddahuvvo maiddái máhttu boahtteáiggi sámi servodaga guoddin:
«Sametinget er en forvalter av samiske fellesverdier.
«Sámediggi hálddaša min oktasaš árvvuid.
Med samiske fellesverdier menes holdninger og oppfatninger som oppfattes som felles for de samiske samfunnene og den samiske kulturen, nå og i framtiden.
Sámi oktasaš árvun oaivviduvvojit miellaguottut ja áddejumit mat áddejuvvojit oktasažžan sámi servodagaide ja sámi kultuvrii, dál ja boahtteáiggis.
Vår framtid er avhengig av våre barn og unge.
Min boahtteáigi lea sorjavaš min mánáin ja nuorain.
De må ha kunnskap, kompetanse og ferdigheter som kreves for å bevare og utvikle samiske samfunn.
Sis ferte leat máhttu, gelbbolašvuohta ja gálggat mat gáibiduvvojit sámi servodaga goziheapmái ja ovddideapmái.
Kunnskap, kompetanse og ferdigheter er en forutsetning for å ha noe å leve av og bidrar til en samfunnsutvikling på våre egne premisser.
Máhttu, gelbbolašvuohta ja gálggat leat eaktun birgejupmái ja váikkuhit servodatovddideami min iežamet eavttuid vuođul.
For Sametinget er det viktig at kunnskapen skal være basert på samisk språk og kultur.»
Sámediggái lea deaŧalaš ahte dát máhttu vuođđuduvvá sámi gillii ja kultuvrii.»
Det samiske samfunnet er en del av det moderne kunnskapssamfunnet.
Sámi servodat lea ođđaáigásaš máhttoservodaga oassi.
Kunnskapsproduksjonen i Norge tar likevel i for liten grad utgangspunkt i samiske samfunn, og har for sjelden som mål å virke i og for dette samfunnet.
Máhttobuvttadeapmi Norggas váldá dattetge menddo unnán vuolggasaji sámi servodagas, ja das lea menddo hárve mihttomearrin váikkuhit dán servodagas ja dán servodaga várás.
Unntaket er Sámi allaskuvla, som er opprettet for nettopp dette formålet.
Spiehkastahkan lea Sámi allaskuvla mii lea ásahuvvon juste dán ulbmila várás.
En politikk for samisk høyere utdanning og forskning er nødvendig for at det samiske samfunnet utvikles på grunnlag av egne mål og prioriteringer.
Politihkka sámi alit oahpu ja dutkama várás dárbbašuvvo vai sámi servodat ovddiduvvošii iežas mihttomeriid ja vuoruhemiid vuođul.
Sametinget bygger sin utdannings- og forskningspolitikk på at staten Norge er grunnlagt på territoriet til to folk, samer og nordmenn.
Sámediggi vuođđuda iežas oahppo- ja dutkanpolitihka dan vuođul go Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga eatnamiid ala, sápmelaččaid ja dážaid.
Retten til utdanning er en grunnleggende menneskerettighet, og er nedfelt i flere internasjonale avtaler og konvensjoner.
Oahppoeriekti lea vuođđoolmmošvuoigatvuohta máŋgga riikkaidgaskasaš šiehtadusa ja konvenšuvnna mielde.
Denne retten må ses i sammenheng med andre menneskerettigheter som tilligger samene kollektivt, slik som retten til selvbestemmelse etter felles artikkel 1 i FN-konvensjonene om sivile og politiske rettigheter og økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter, begge vedtatt i 1966.
Dán rievtti ferte geahčalit fárrolaga eará olmmošvuoigatvuođaiguin mat sámiin leat oktasaččat, nugo iešmearridanriekti ON-konvenšuvnnaid siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra, ja ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra, 1966 oktasaš artihkkala 1 mielde.
1.2 Mål for Sametingets utdannings- og forskningspolitikk
1.2 Sámedikki oahppo- ja dutkanpolitihka mihttomearri
Et samfunn som legger til rette for å ivareta, utvikle og bruke kunnskap er godt rustet til fornying og håndtering av ulike utfordringer.
Servodat mii láhčá máhtu goziheami, ovddideami ja geavaheami lea bures ráhkkanan iešguđege hástalusaid ođasmahttimii ja gieđahallamii.
Kunnskapsproduksjonen er en innvevd del av samfunnet og samfunnsutviklingen.
Máhttobuvttadeapmi lea deaŧalaš oassi servodagas ja servodatovddideamis.
Høyere utdanning og forskning omfatter alle samfunnsområder og er en del av et hvert menneskes liv.
Alit ohppui ja dutkamii gullet buot servodatsuorggit ja leat juohke olbmo eallima oassin.
Sektoren bidrar til samfunnsmessig integrasjon, utvikling, alminnelig opplysning og offentlig meningsdannelse.
Suorgi váikkuha servodatlaš integrašuvnna, ovddideami, dábálaš čuvgehusa ja almmolaš oaiviliid hábmema.
Ut fra denne erkjennelsen vil Sametingets overordnede politiske mål for samisk høyere utdanning og forskning være at sektoren bidrar til nødvendig kapasitet og kompetanse for den utviklingen Sametinget ønsker for det samiske samfunnet.
Dán julggaštusa vuođul lea Sámedikki bajimuš politihkalaš mihttomearrin sámi alit ohppui ja dutkamii dat, ahte suorgi váikkuha dan dárbbašlaš kapasitehta ja gelbbolašvuođa ovddideami maid Sámediggi háliida sámi servodaga várás.
Overordnet mål for Sametingets høyere utdannings- og forskningspolitikk:
Bajimuš mihttomearri Sámedikki politihkki alit oahpu ja dutkama várás:
Høyere utdanning og forskning bidrar med kunnskap og menneskelige ressurser for økonomisk, kulturell og sosial utvikling i det samiske samfunnet.
Alit oahppu ja dutkan váikkuha máhtuin ja olmmošlaš resrussaiguin sámi servodaga ekonomalaš, kultuvrralaš ja sosiála ovddideami.
1.3 Definisjoner
1.3 Meroštallamat
Samisk høyere utdanning
Sámi alit oahppu
Som en oppfølging av Stortingsmelding nr. 30 (2008-2009), Klima for forskning, oppnevnte Kunnskapsdepartementet i samråd med Sametinget, et utvalg som skulle belyse samisk forskning og høyere utdanning – heretter omtalt som Butenschønutvalget.
Stuorradiggedieđáhusa nr. 30 (2008-2009), Dálkkádatdutkan, čuovvoleapmin nammadii Máhttodepartemeanta ovttasráđiid Sámedikkiin, lávdegotti mii galggai čuvget sámi dutkama ja alit oahpu – dás duohko gohčoduvvo Butenschøn-lávdegoddin.
Utvalget la fram rapporten «Langs lange spor – om samisk forskning og høyere utdanning», for Kunnskapsdepartementet 20. juni 2012.
Lávdegoddi geigii raportta «Langs lange spor – sámi dutkama ja alit oahpu birra», Máhttodepartementii geassemánu 20. b. 2012.
Butenschønutvalget har i sin drøfting av definisjon av samisk høyere utdanning, sett til definisjonen gjort i «Nasjonal rekrutteringsstrategi for samisk høyere utdanning 2011-2014» Kunnskapsdepartementet 2010.
Butenschøn-lávdegoddi lea guorahallamisttis meroštallan sámi alit oahpu, geahččan meroštallama mii lea dahkkojuvvon ”Nationála rekrutterenstrategiija sámi alit oahpu várás 2011- 2014” Máhttodepartemeanta 2010.
Den nasjonale rekrutteringsstrategien ble utarbeidet av en arbeidsgruppe nedsatt av Kunnskapsdepartementet i 2009.
Nationála rekrutterenstrategiija lea ráhkadan bargojoavku maid Máhttodepartemeanta nammadii 2009:s.
Målet var å utarbeide en strategi for rekruttering til samisk høyere utdanning, med særlig vekt på samisk lærerutdanning og samiske språk.
Mihttomearrin lei ráhkadit strategiija sámi alit ohppui rekrutterema várás, mas erenoamážit deattuhuvvui sámi oahpaheaddjioahppu ja sámegielat.
Butenschønutvalget valgte å definere samisk høyere utdanning bredt og på en slik måte at den samsvarte med definisjonen i den nasjonale rekrutteringsstrategien.
Butenschøn-lávdegoddi válljii meroštallat sámi alit oahpu viidát ja dainna lágiin ahte dat dávistii nationála rekrutterenstrategiija meroštallamii.
Sametinget velger her å bruke Butenschønutvalgets definisjon på grunn av den brede tilnærmingen utvalget har valgt.
Sámediggi vállje dás geavahit Butenschøn-lávdegotti meroštallama dan viiddis lagadeami geažil maid lávdegoddi lea válljen.
Definisjon samisk høyere utdanning:
Sámi alit oahpu meroštallan:
Alle kurs og studieprogrammer som er relaterte til samisk språk, kultur, næringer, samfunnsforhold eller lignende, og som gir studiepoeng innenfor høyere utdanning
Buot kurssat ja oahppoprográmmat main lea oktavuohta sámi gillii, kultuvrii, ealáhusaide, servodatdiliide ja sullasaččaide, ja mat addet oahppočuoggáid alit oahpu siskkabealde.
All studiepoenggivende utdanning i samiske språk og/eller kurs med samisk som undervisningsspråk
Buot oahput mat addet oahppočuoggáid sámegielain ja/dahje kurssat main sámegiella lea oahpahusgiellan.
Samisk forskning
Sámi dutkan
Sametinget nedsatte i 1995 et utvalg for å utrede ulike problemstillinger knyttet til samisk forskning.
Sámediggi bijai 1995:s lávdegotti guorahallat iešguđege áššečuolmmaid sámi dutkama oktavuođas.
Utvalgets rapport, «Utredning om samisk forskning», ble avgitt Sametinget 5. desember 1996.
Lávdegoddi geigii raportta ”Sámi dutkama guorahallan”, Sámediggái juovlamánu 5. b. 1996.
I rapporten drøfter utvalget definisjonen av samisk forskning, og kategoriserer ulike definisjoner i fem hovedgrupper:
Raporttas lea lávdegoddi meroštallan sámi dutkama, ja kategoriseren iešguđege meroštallamiid viđa váldojovkui:
Subjektorienterte definisjoner - forskning er drevet av samer
Subjeaktavuđot meroštallamat – dutkan maid sámit jođihit
Objektorienterte definisjoner – forskning på samiske forhold
Objeaktavuđot meroštallamat – sámi diliid birra dutkan
Subjekt- og objektorienterte definisjoner - en kombinasjon av pkt. 1 og 2
Subjeaktavuđot ja objeaktavuđot meroštallamat – čuoggát 1 ja 2 ovttas
Resultatorienterte definisjoner – forskning som er til nytte for samene og det samiske samfunnet
Boađusvuđot meroštallamat – dutkan mii lea ávkin sámiide ja sámi servodahkii
Kunnskaps- eller erkjennelsesmessig definisjon – forskning som utvider kunnskapen om samer og det samiske samfunnet
Máhtto- dahje julggaštusvuđot meroštallan – dutkan mii viiddida máhtu sámiid ja sámi servodaga birra
Utvalget konkluderte med at de ikke så hensikten i og relevansen av en definisjon for hva samisk forskning er.
Lávdegoddi konkluderii ahte eai oaidnán ulbmila sámi dutkama meroštallamis eaige relevánssa das mii sámi dutkan lea.
I stedet for en statisk definisjon formulerte utvalget en målsetting for samisk forskning:
Stáhtalaš meroštallama sadjái bijai lávdegoddi mihttomeari sámi dutkamii:
Formålet med samisk forskning må være å framskaffe kunnskap som kan bidra til å styrke, bevare og utvikle det samiske samfunnet.
Sámi dutkama ulbmilin ferte leat máhtu háhkan mii sáhttá váikkuhit sámi servodaga nannema, suodjaleami ja ovddideami.
Butenschønutvalget viser i sin rapport blant annet til denne målsettingen når de drøfter definisjonen av samisk forskning.
Butenschøn-lávdegoddi čujuha raporttastis earret eará dán mihttomearrái, go guorahallet meroštallama sámi dutkamis.
De valgte å utforme en definisjon som de selv sier er pragmatisk og begrunnet, og også formålstjenlig for å kunne kartlegge og skaffe en oversikt over pågående samisk forskning.
Sii válljejedje hábmet meroštallama nugo sii ieža dadjet lea pragmáhtalaš ja vuođustuvvon ja maiddái ulbmila vástideaddji dasa ahte sáhttit kártet ja háhkat geahčastaga sámi dutkamis mii lea dahkkojuvvomin.
Sametinget velger å bruke Butenschønutvalgets definisjon av samisk forskning fordi den er vid og innehar elementer som dekker målet for samisk forskning som ble utformet av utvalget fra 1996.
Sámediggi vállje geavahit Butenschøn-lávdegotti meroštallama sámi dutkamis danne go dat lea viiddis ja das leat oasit mat gokčet lávdegotti 1996 mihttomeari sámi dutkama hábmemis.
Definisjon samisk forskning:
Sámi dutkama meroštallan:
Samisk forskning er all forskning og FOU-virksomhet som faller inn under minst ett av disse punktene:
Sámi dutkamin lohkkojuvvo buot dutkan ja FoU-doaibma mii boahtá unnimusat ovtta dáid čuoggáid vuollái:
Forskning på samiske forhold og/eller forskning for samiske formål
Sámi diliid dutkan ja/dahje dutkan sámi ulbmiliid várás.
All forskning som er gjennomført ved samiske institusjoner
Buot dutkan mii lea čađahuvvon sámi ásahusain.
1.4 Avgrensninger og innhold
1.4 Ráddjejumit ja sisdoallu
Sametingsmelding om høyere utdanning og forskning omfatter samisk forskning og høyere utdanning slik disse er avgrenset i kapittel 1.3. Meldingen omhandler ikke behov for eller tilbud om kurs utenfor universitets- og høyskolesystemet, og tar heller ikke opp forhold rundt etterutdanningstilbud innen samiske språk og samiske emner som tilbys av disse institusjonene.
Sámediggedieđáhus alit oahpu ja dutkama birra siskkilda sámi dutkama ja alit oahpu nugo dat leat ráddjejuvvon kapihttalis 1.3. Dieđáhusas ii válddahuvvo kursadárbu dahje kursafálaldat olggobealde universitehta- ja allaskuvlavuogádaga, eaige das váldojuvvo ovdan bealit maŋŋáoahppofálaldagaid ektui sámegielain ja sámi fáttáin maid dát ásahusat fállet.
Denne avgrensningen er gjort fordi kurs- og etterutdanningstilbud ikke gir formell kompetanseheving.
Dát lea ráddjejuvvon danne go kursa- dahje maŋŋáoahppofálaldagat ii lokte formálalaš gelbbolašvuođa.
Det er utvilsomt et behov for ulike kurstilbud innen samiske språk og emner som ikke nødvendigvis er studiepoenggivende.
Eahpitkeahttá dárbbašuvvojit iesguđege kursafálaldagat sámi gielain ja fáttáin mat vealtameahttumit eai atte oahppočuoggáid.
Etter Lov om universiteter og høyskoler, skal institusjonene tilby etter- og videreutdanning innenfor institusjonenes virkeområde.
Universtitehta ja allaskuvlalága mielde galget ásahusat fállat maŋŋá- ja joatkkaoahpu ásahusaid doaibmaguovllu siskkabealde.
Etterutdanning er ikke studiepoenggivende, mens tilbud innen videreutdanning gir studiepoeng.
Maŋŋáoahppu ii atte oahppočuoggáid, go fas fálaldat joatkkaoahpus addá oahppočuoggáid.
Sametinget har fått mange innspill, jf. kapittel 1.5, om forskningsbehov i det samiske samfunnet.
Sámediggi lea ožžon máŋga árvalusa, gč. kapihtal 1.5 dutkandárbbu birra sámi servodagas.
Disse innspillene spenner vidt.
Dát árvalusat leat viidát.
Denne meldingen skal være et overordnet politisk styringsverktøy, og det er ikke mulig å omtale alle innspill.
Dát dieđáhus galgá leat bajimuš politihkalaš stivrengaskaoapmi, ja ii leat vejolaš namuhit buot árvalusaid.
Sametinget vil understreke at det å ikke bli omtalt ikke betyr at forskningsfeltet og behovet er uviktig eller uvesentlig.
Sámediggi deattuha ahte jos muhtun dutkansuorgi ja dárbu ii leat namuhuvvon, de dat ii mearkkaš dan ahte dat ii livčče deaŧalaš dahje lea mearkkašmeahttun.
I meldingen er noen samfunnsområder omtalt, og enkelte forskningsbehov blir nevnt spesielt.
Dieđáhusas leat muhtun servodatsuorggit namuhuvvon, ja ovttaskas dutkandárbbut namuhuvvojit erenoamážit.
Dette gjenspeiler Sametingets vurderinger av kunnskapsbehov på noen sentrale områder sett utfra et samfunnsperspektiv, og ikke fra et rent forskningsfaglig perspektiv.
Dát dávista Sámedikki árvvoštallamiidda muhtun guovddáš surggiid máhttodárbbu ektui, servodatperspektiivva vuođul, eaige dat leat buhtes dutkanfágalaš perspektiivvat.
I tillegg til samisk høyere utdanning og forskning omhandler meldingen også implementering av det samiske perspektivet i annen høyere utdanning og forskning nasjonalt.
Lassin sámi alit ohppui ja dutkamii válddahuvvo dieđáhusas maiddái sámi perspektiivva heiveheapmi eará alit oahpus ja dutkamis nationála dásis.
Meldingen beskriver kort i kapittel 2 gjeldende rammer for høyere utdanning og forskning sett i et samisk perspektiv.
Dieđáhusas válddahuvvojit oanehaččat kapihttalis 2 alit oahpu ja dutkama gustovaš rámmat gehččojuvvon sámi perspektiivvas.
I kapittel 3 beskrives og drøftes utfordringer innen utvalgte politikkområder med mål og strategier.
Goalmmát kapihttalis válddahuvvojit ja guorahallojuvvojit hástalusat mat leat válljejuvvon politihkkasurggiid siskkabealde mihttomeriiguin ja strategiijaiguin.
Meldingen inneholder ikke tiltak, men vil følges opp gjennom Sametingets årlige budsjett og eventuelle handlingsplaner som sametingsrådet utarbeider.
Dieđáhusas eai leat doaibmabijut, muhto dat čuovvoluvvojit Sámedikki jahkásaš bušeahtaid bokte ja vejolaš doaibmaplánaid bokte maid sámediggeráđđi ráhkada.
1.5 Prosess
1.5 Proseassa
I forbindelse med arbeidet med denne sametingsmeldingen, arrangerte sametingsrådet i september 2014 en oppstartskonferanse på Diehtosiida i Kautokeino.
Barggu oktavuođas dainna sámediggedieđáhusain lágidii sámediggeráđđi čakčamánus 2014 álggahankonferánssa Diehtosiiddas Guovdageainnus.
Norges forskningsråd, Sámi allaskuvla, UiT Norges arktiske universitet, Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag var involvert i forberedelsene til konferansen.
Konferánsii ráhkkanemiide serve Norgga dutkanráđđi, Sámi allaskuvla, Norgga árktalaš universitehta, Norlándda universitehta ja Davvi- Trøndelága allaskuvla.
De innledende foredragene med gruppearbeid tok opp utfordringer og løsninger innenfor temaene samisk språk, kulturarv, tradisjoner og verdier, miljø, areal og ressurser, næringsutvikling og innovasjon, demografi og levekår og koordinering, samordning og samarbeid.
Álggaheaddji sáhkavuoruin joavkobargguiguin guorahallojuvvojedje hástalusat ja čovdosat fáttáid siskkabealde mat leat sámi giella, kulturárbi, árbevierut ja árvvut, biras, areálat ja resurssat, ealáhusovddideapmi ja innovašuvdha, demografiija ja eallineavttut ja oktiiordnen, báldalastin ja ovttasbargu.
Sametingsrådets redegjørelse om høyere utdanning og forskning ble lagt fram for Sametingets plenum 6. mars 2015.
Sámediggeráđi čilgehus alit oahpu ja dutkama birra, ovddiduvvui Sámedikki dievasčoahkkimii njukčamánu 6. b. 2015.
Hensikten var å presentere ulike utfordringer for debatt i plenum og slik få innspill til det videre arbeidet med meldingen.
Ulbmilin lei ovdan buktit sierralágan hástalusaid ságastallama várás dievasčoahkkimis ja dieinna lágiin oažžut árvalusaid viidáseappot bargui dieđáhusain.
Redegjørelsen ble 23. mars, sammen med en invitasjon om å komme med innspill til meldingsarbeidet, sendt pr e-post til 238 aktuelle organisasjoner, institusjoner og enkeltpersoner.
Čilgehus sáddejuvvui njukčamánu 23. b., oktan bovdejumiin buktit árvalusaid dieđáhusbargui, e-poasttain 238 áigeguovdilis organisašuvdnii, ásahussii ja ovttaskas olbmuide.
På Sametingets hjemmeside ble det samtidig lagt ut en artikkel med samme innhold og med oppfordring om å komme med innspill.
Seammás biddjojuvvui Sámedikki ruovttusiidduide artihkal seamma sisdoaluin ja ávžžuheimmet buktit árvalusaid.
Det kom totalt inn 23 innspill.
Oaččuimet oktiibuot 23 árvalusa.
Innspillene som kommer fra enkeltpersoner, organisasjoner og institusjoner, har vært et svært viktig og nyttig bidrag i arbeidet med meldingen.
Árvalusat mat bohte ovttaskas olbmuin, organisašuvnnain ja ásahusain leat leamaš hui deaŧalaččat ja ávkkálaččat dieđáhusbargui.
I tillegg har Harald Gaski på oppdrag fra Sametinget skrevet et notat om utfordringer i samisk forskning og forskningsadministrasjon.
Dasa lassin lea Harald Gaski, go Sámediggi bivddii, čállán notáhta hástalusaid birra sámi dutkamis ja dutkanhálddahusas.
Innspillene spenner vidt, og flere av dem omhandler samme temaer.
Árvalusat leat viidát, ja ollugat dain válddahit seamma fáttáid.
Når det gjelder samisk språk, pekes det på at det er behov for utdanningstilbud som spenner over hele spekteret fra begynneropplæring til doktorgradsnivå.
Sámegiela ektui čujuhuvvui ahte dárbbašuvvo oahppofálaldat olles oahppomannolagas álgooahpu rájes gitta doavttergráda rádjai.
Videre er behovet for styrking av samisk som forskningsspråk et tilbakevendende tema.
Dasto lea dárbu nannet sámegiela dutkangiellan mii lei čađamanni fáddá.
Koordinering av utdanningstilbud og styrking av språksentrene er også tatt opp av flere.
Oahppofálaldagaid oktiiordnema ja giellaguovddážiid nannema leat maiddái máŋggas váldán ovdan.
Andre temaer som respondentene er særlig opptatt av er rekruttering, forskningsetikk, mangelen på samisk perspektiv i utdanningstilbud og forskning generelt, demografiske endringer og konsekvenser av disse for eksempel for samisk språkutvikling.
Eará fáttát maid vástideaddjit atne hui deaŧalažžan leat rekrutteren, dutkanetihkka, sámi perspektiivva váilun oahppofálaldagain ja dutkamis oppalaččat, demográfalaš rievdadusat ja daid váikkuhusat ovdamearkka dihte sámi giellaovdáneapmái.
Innspillene kan leses i sin helhet på Sametingets hjemmeside: http://www.sametinget.no/Opplaering/Forskning-og-hoeyere-utdanning/Invitasjon-til-innspill-sametingsmelding-om-hoeyere-utdanning-og-forskning I innspillsrunden i arbeidet med denne meldingen ble det også avholdt møter med Sametingets eldreråd og Sametingets ungdomspolitiske utvalg.
http://www.sametinget.no/Opplaering/Forskning-og-hoeyere-utdanning/Invitasjon-til-innspill-sametingsmelding-om-hoeyere-utdanning-og-forskning Árvalusaid viežžama oktavuođas dán dieđáhussii dollojuvvojedje maiddái čoahkkimat Sámedikki vuorrasiidráđiin ja Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegottiin.
2. Rammer og rammebetingelser
2. Rámmat ja rámmaeavttut
2.1 Samisk høyere utdanning og forskning
2.1 Sámi alit oahppu ja dutkan
Dagens samiske høyere utdanning og forskning er utviklet i en historisk kontekst som er av betydning for de rammer som i dag skaper utviklingsrommet for sektoren.
Dáláš sámi alit oahppu ja dutkan lea ovddiduvvon historjjálaš oktavuođas mas lea mearkkašupmi daid rámmaide maiguin dál ovdánahttit suorggi.
Et eksempel er rekrutteringsgrunnlaget av samiskspråklige til samisk høyere utdanning og forskning, som ville vært adskillig større hadde ikke fornorskingspolitikken ført til massiv språkdød og usynliggjøring av samisk identitet.
Okta ovdamearka lea movt rekrutteret sámegielagiid sámi alit ohppui ja dutkamii, dát dilli livččii sakka buoret jos dáruiduhttinpolitihka geažil eat livčče massán measta oalát giela ja sámi identitehta.
Den første som foreslo en egen samisk utdanningsinstitusjon var Per Fokstad, som i 1923 lanserte ideen om en egen samisk folkehøyskole, en opplysningsskole hvor all undervisning skulle foregå på samisk, og med samisk innhold i alle fag.
Per Fokstad lei vuosttaš olmmoš gii evttohii sierra sámi oahppoásahusa 1923:s go ovddidii jurdaga sierra sámi álbmotallaskuvlla birra, čuvgehusskuvla gos buot oahpahus galggai leat sámegillii, ja sámi sisdoallu buot fágain.
Dette var midt i fornorskningstiden, og selv om det var krefter som jobbet for et samisk tilbud var det først på slutten av 60-tallet at den første samiske videregående skolen ble etablert i Karasjok.
Dát lei gasku dáruiduhttináiggi, ja vaikko ollu návccat barge ge oažžut sámi fálaldaga, de easkka 60-logu loahpas ásahuvvui vuosttaš sámi joatkkaskuvla Kárášjohkii.
Sámi Allaskuvla ble etablert i 1989 for å bidra til å dekke det samiske samfunnets kunnskapsbehov, og da særlig behovet for grunnskolelærere og barnehagelærere med kompetanse i samisk språk.
Sámi allaskuvla ásahuvvui 1989:s sámi servodaga máhttodárbbuid várás, ja dárbu dalle lei erenoamážit vuođđoskuvlaoahpaheddjiide ja mánáidgárdeoahpaheddjiide geain lea gelbbolašvuohta sámegielas.
Samisk utdanning og forskning er høgskolens faglige profil, og samisk er hovedspråket i undervisningen, administrasjonen og blant de ansatte og studentene.
Sámi oahppu ja dutkan lea allaskuvlla fágalaš profiila, ja sámegiella lea váldogiella oahpahusas, hálddahusas ja bargiid ja studeanttaid gaskkas.
Samekomiteen av 1956 avga den første statlige utredningen av samiske spørsmål, som var den eneste i sitt slag frem til 1980-tallet.
Sámekomitea buvttii vuosttaš stáhta čielggadusa sámi áššiid birra 1956:s, mii lei áidna dakkáráš gitta 1980-lohkui.
Komiteen foreslo en rekke tiltak innen utdanning, deriblant også en stipendordning for samisk ungdom innen akademisk utdanning.
Komitea evttohii ollu doaibmabijuid oahpu siskkabealde, maid searvvis ledje maiddái stipeandaortnegat sámi nuoraide akademalaš oahpu várás.
Utdanningsrevolusjonen i Norge på 60- og 70-tallet førte til bedre muligheter for det brede lag av folket til å ta videregående og deretter høyere utdanning.
Oahpporevolušuvdna Norggas 60- ja 70-loguin buvttihii buoret vejolašvuođaid olbmuide váldit joatkkaoahpu ja dasto alit oahpu.
Dette medførte også at flere samiske ungdommer enn tidligere tok høyere utdanning.
Dát dagahii maiddái dan ahte eanet sámi nuorat go ovdal váldigohte alit oahpu.
I dag er satsingen på samisk forskning og høyere utdanning betydelig større enn i tidligere perioder.
Dál lea áŋgiruššan sámi dutkamis ja alit oahpus mealgat stuorát go ovdal.
Nå finnes flere samiske akademikere både innen samisk forskning og annen forskning, og ulike høyere utdanningstilbud der undervisningsspråket er samisk gis.
Dál gávdnojit eanet sámi akademihkkarat sihke sámi dutkama ja eará dutkama siskkabealde, ja máŋggalágan alit oahppofálaldagat gos oahpahusgiellan lea sámegiella.
Dette er viktig for utviklingen av det samiske samfunnet.
Dát lea deaŧalaš sámi servodaga ovddideapmái.
I lys av de behov som finnes i det samiske samfunnet mener Sametinget likevel at det er mye ugjort innen feltet, og at det er rom for forbedring og utvikling både når det gjelder utdanningstilbud og forskning.
Dan dárbbu ektui mii sámi servodagas lea, oaivvilda Sámediggi ahte dattetge lea ollu barggakeahttá suorggis, ja ahte lea buoridan- ja ovddidanmunni sihke go guoská oahppofálaldagaide ja dutkamii.
I tillegg er det et betydelig etterslep når det gjelder integrering av et samisk innhold både innenfor høyere utdanning og forskning generelt i Norge.
Dasa lassin lea sámi sisdoalu integreren bázahallan ollu alit oahpu ja dutkama siskkabealde oppalaččat Norggas.
Samisk forskning blir i dag i hovedsak finansiert gjennom institusjonene og Norges forskningsråds (NFR) samiske forskningsprogram II, som utgår i 2017.
Dál sámi dutkama ruhtadit váldoáššis ásahusat ja Norgga dutkanráđđi sámi dutkanprográmma II bokte, mii nohká 2017:s.
Rammene for programmet er årlig omtrent 10 millioner. I Samiske tall forteller 8, kommentert statistikk 2015, kommer det fram at det gjennom forskningsrådssystemet samlet sett siden 1976 er bevilget ca. 167 mill. kroner til programmer og satsinger innenfor samisk humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning.
Prográmma rámmat jahkásaččat leat birrasii 10 miljon ru. Sámi logut muitalit 8, kommenterejuvvon statistihkas 2015, boahtá ovdan ahte dutkanráđi vuogádaga bokte jagi 1976 rájes lea oktiibuot juolluduvvon sullii 167 miljon ru prográmmaide ja áŋgiruššamiidda sámi humanistalaš ja servodatdieđalaš dutkama siskkabealde.
Det vil si ca. 4,3 mill. per år i en periode på 39 år.
Dat mearkkaša sullii 4,3 miljon ru jahkái 39 jagi áigodagas.
Til sammenligning er regjeringens samlede bevilgning til forskning for 2016 på kr. 35,5 milliarder.
Go buohtastahttá ráđđehusa ollislaš juolludusain dutkamii jahkái 2016, de lei dat 35,5 miljárdda ru.
Ifølge Butenschønutvalget var det i 2010 gitt ulike tilbud innen samisk høyere utdanning på følgende institusjoner: Høgskolen i Nord-Trøndelag, Sámi allaskuvla, Universitetet i Nordland, Universitetet i Oslo og Universitetet i Tromsø.
Butenschøn-lávdegotti dieđuid mielde addojuvvojedje 2010:s iešguđege lágan fálaldagat sami alit oahpus čuovvovaš ásahusain: Davvi-Trøndelága allaskuvla, Sámi allaskuvla, Norlándda universitehta, Oslo universitehta ja Romssa universitehta.
Til sammen ble det tilbudt 142 kurs, der 64 % ga fra 2 til 10 studiepoeng – 30 studiepoeng er etter normen et fulltidsstudium pr semester.
Oktiibuot fállojuvvojedje 142 kurssa, main 64 % adde 2 – 10 oahppočuoggá – 30 oahppočuoggá lea norpma mielde ollesáigeoahppu lohkanbaji nammii.
Det lave antallet studiepoeng kan tilskrives at institusjonene i noen tilfeller har definert moduler i et større emne som studium.
Oahppočuoggáid unna lohkui sáhttá leat sivvan dat go ásahusat muhtun oktavuođain meroštalle modulaid stuorát fáttás oahppofálaldahkan.
70 % av tilbudene ble gitt ved Sámi allaskuvla, mens Universitetet i Tromsø sto for 26 %.
70 % fálaldagain attii Sámi allaskuvla, ja Romssa universitehta fas 26 %.
Det vil si at under 5 % var tilbud ved de resterende institusjonene.
Dát mearkkaša dan ahte vuollel 5 % fálaldagain lei duoin eará ásahusain.
Samisk som undervisningsspråk gis i noen tilfeller, da i de fleste tilfeller i bachelorstudier, og i langt mindre grad på master- og doktornivå.
Sámegiella oahpahusgiellan lea muhtun oktavuođain, dalle eanaš oktavuođain bacheloroahput, ja mealgat unnit master- ja doavttergrádaoahput.
Forskningssystemet i Norge deles i tre etter den sektoren der forskningen utføres: universitets- og høgskolesektoren, instituttsektoren og næringslivet.
Dutkanvuogádat Norggas lea juhkkojuvvon golmma suorggi mielde ja dutkan čađahuvvo – universitehta- ja allaskuvlasuorggis, instituhttasuorggis ja ealáhuseallimis.
Ni universiteter og høgskoler oppga ifølge Butenschønutvalget at de utførte samisk forskning: høgskolene i Finnmark, Nesna og Nord-Trøndelag, samt Sámi allaskuvla, og universitetene i Bergen, Nordland, Oslo og Tromsø samt Norges tekniske naturvitenskapelige universitet.
Ovcci universitehta ja allaskuvlla čađahedje sámi dutkama, Butenschøn-lávdegotti dieđuid mielde: Finnmárkku allaskuvla, Nesna ja Davvi-Trøndelága allaskuvla, ja Sámi allaskuvla, ja Bergena, Norlándda ja Romssa universitehtat ja dasto Norgga teknihkalaš luonddudieđa universitehta.
Instituttsektoren er fellesbetegnelsen på institusjoner som utfører forskning utenfor næringslivet og universitets- og høgskolesektoren.
Instituhttasuorgi lea oktasaš namahus ásahusaide mat čađahit dutkama olggobealde ealáhuseallima ja universitehta- ja allaskuvlasuorggi.
I følge Norges forskningsråds hjemmeside skal forskningsinstituttene tilby anvendt forskning av høy kvalitet og relevans for næringsliv, forvaltning og samfunnet for øvrig i et oppdragsmarked.
Norgga dutkanráđi ruovttusiidduid dieđuid mielde galget dutkaninstituhtat fállat geavahuvvon dutkama mas lea alla kvalitehta ja relevánsa ealáhuseallimii, hálddašeapmái ja servodahkii muđui barggahanmárkanis.
Instituttsektoren har dessuten ansvaret for å utvikle kunnskap på nasjonalt prioriterte områder, og skal ha en rolle i forhold til innovasjon, spesielt med tanke på å koble grunnforskning og anvendt forskning.
Dasto lea instituhttasuorggis ovddasvástádus máhtu ovddideamis nationála dásis vuoruhuvvon surggiin, ja das galgá dasto leat rolla innovašuvnna ektui, erenoamážit go jurddašit vuođđodutkama ja geavahuvvon dutkama oktiičatnama.
Samisk høyere utdanning og forskning foregår i 2015 i all hovedsak ved to institusjoner;
Sámi alit oahppu ja dutkan 2015:s lei váldoáššis guovtti ásahusas;
Sámi Allaskuvla og UiT Norges arktiske universitet.
Sámi allaskuvllas ja Norgga árktalaš universitehtas.
Ifølge Butenschønutvalget har disse to institusjonene hoveddelen av studietilbudet med samisk innhold, og det store flertallet av samiske studenter søker seg til disse to institusjonene.
Butenschøn-lávdegotti dieđuid mielde lea dán guovtti ásahusas váldooassi oahppofálaldagain sámi sisdoallu, ja stuorra oassi sámi studeanttain ohcet dán guovtti ásahussii.
Sámi Allaskuvla hadde 70 prosent av alle kursene på og om samiske emner i 2010, mens Universitetet i Tromsø hadde 26 % av andelen samiske kurs.
Sámi allaskuvllas ledje 70 % buot kurssain sámi fáttát 2010:s, ja Romssa universitehtas ledje 26 % sámi kurssat.
I følge Butenschønutvalget var det i 2010 103 årsverk innen samisk forskning i Norge, og Universitetet i Tromsø var den største aktøren med 60 forskerårsverk.
Butenschøn-lávdegotti dieđuid mielde ledje sámi dutkamis 2010:s 103 jahkedoaimma Norggas, ja Romssa universitehta lei stuorámus aktevra 60 dutkijahkedoaimmain.
I instituttsektoren er Norsk institutt for kulturminneforskning, NIKU, den største aktøren med 7,5 forskerårsverk.
Instituhttasuorggis lea Norgga kulturmuitodutkama instituhtta stuorámus aktevra, mas leat 7,5 dutkijahkedoaimma.
11 institusjoner hadde færre enn fem årsverk.
11 ásahusas ledje unnit go vihtta jahkedoaimma.
Blant disse var Universitetet i Nordland, som har særlig ansvar for tilbud i lulesamisk, og Høgskolen i Nord-Trøndelag, som har hovedansvar for sørsamisk språk.
Daid gaskkas ledje Norlándda universitehta, mas lea erenoamáš ovddasvástádus julevsámegielfálaldagas, ja Davvi-Trøndelága allaskuvla mas lea váldoovddasvástádus máttasámegielas.
Sámi allaskuvla er i en særstilling som den eneste institusjonen med samisk som undervisningsspråk og som primærspråk i administrasjon, utdanning og forskning.
Sámi allaskuvlla lea erenoamáš danne go dat lea áidna ásahus mas sámegiella lea oahpahusgiellan ja vuođđogiellan hálddahusas, oahpus ja dutkamis.
Allaskuvla har en ambisjon om å bli et samisk og urfolksuniversitet, noe også Sametinget støtter.
Allaskuvllas lea áigumuš šaddat sámi ja álgoálbmotuniversitehtan, maid Sámediggi maiddái doarju.
Utfordringen for Sámi allaskuvla har lenge vært et lavt studenttall i forhold til andre høgskoler og universiteter.
Sámi allaskuvllas lea hástalussan dat go leat unnán oahppit eará allaskuvllaid ja universitehtaid ektui.
Sámi Instituhtta /Nordisk samisk institutt, NSI, ble etablert i 1973 som en egen samisk forskningsinstitusjon av Nordisk ministerråd, NMR.
Sámi Instituhtta (SI) ásahuvvui 1973:s sierra sámi dutkanásahussan Norgga ministtarráđi beales.
Instituttet var i sin tid den første samiskstyrte institusjonen i Norge, og den første fellesnordiske samiske institusjonen.
Instituhtta lei áiggistis vuosttaš sámiid beales stivrejuvvon ásahus Norggas, ja dat lei vuosttaš oktasaš davviriikkalaš sámi ásahus.
Siden 2005 har NSI vært en del av Sámi allaskuvla s virksomhet.
Jagi 2005 rájes lea Sámi Instituhtta leamaš Sámi allaskuvlla doaimma oassin.
Sammenslåingen var et resultat av Nordisk ministerråds omlegging av finansieringsmodell.
Ovttastahttin lei Davviriikkalaš ministtarráđi ruhtadanmálle rievdadeami boađus.
Høsten 2004 underskrev sametingspresidentene og generalsekretæren i NMR en hensiktserklæring om overføring av kontraktsansvaret for NSI fra NMR til Utdannings- og forskningsdepartementet i Norge.
Čakčat 2004 vuolláičálle sámedikkiid presideanttat ja Sámi Instituhta váldočálli, ulbmiljulggaštusa SI šiehtadusovddasvástádusa sirdimis Sámi Instituhtas Oahppo- ja dutkandepartementii Norggas.
Hensiktserklæringen sa blant annet at NSI også i framtiden må beholdes som en nordisk institusjon.
Ulbmiljulggastusas daddjojuvvo earret eará ahte SI maiddái boahtteáiggis ferte bisuhuvvot davviriikkalaš ásahussan.
Basisfinansieringen har vært på rundt 7 millioner kroner siden 2004, og fordelingen er som følger: Norge 50%, NMR 25%, Sverige 15% og Finland 10%.
Vuođđoruhtadeapmi lea leamaš birrasii 7 miljon ru jagi 2004 rájes, mii juohkása ná: Norga 50 %, SI 25 %, Ruoŧŧa 15 % ja Suopma 10 %.
Tilskuddsordningen har fungert med unntak av at Sverige enkelte år ikke har holdt sin del av avtalen.
Doarjjaortnet lea doaibman, spiehkastahkan lea Ruoŧŧa mii muhtun jagiin ii leat doallan šiehtadusa.
Regjeringen i Norge har som kontraktsansvarlig ansvar for å følge opp avtalepartene.
Norgga ráđđehusas mas lea šiehtadusovddasvástádus lea ovddasvástádus čuovvolit šiehtadusbeliid.
Sametingspresidentene gikk med på fusjonen under forutsetning av at de nordiske landene skulle opprettholde sine bevilgninger til forskningsaktiviteten.
Sámedikkiid presideanttat mihte ovttastahttimii dainna eavttuin ahte Davviriikkat bisuhit iežaset juolludusaid dutkandoibmii.
Nordisk Ministerråd har i 2015 gjennomført en evaluering av sine bevilgninger til fem nordiske samordningsorganer for forskning, herunder samisk forskning ved Sámi allaskuvla.
Davviriikkaid ministtarráđđi lea 2015:s evalueren juolludusaidis viđa davviriikkalaš dutkanoktiiordnenorgánii, dás mielde sámi dutkan Sámi allaskuvllas.
Fra 2017 er det foreslått en endring som medfører at ministerrådets organ NordForsk overtar forvaltningen av bevilgningene.
2017 rájes lea evttohuvvon rievdadus mii dagaha ahte ministtarráđi orgána NordFosk, váldá badjelasas juolludusaid hálddašeami.
Dette innebærer at den årlige bevilgningen til samisk forskning fra Nordisk Ministerråd faller bort, og at disse midlene blir gjenstand for konkurranse gjennom søknader.
Dat mearkkaša dan ahte juolludus mii juohke jagi addojuvvo sámi dutkamii Davviriikkaid Ministtarráđis heaittihuvvo, ja dáid ruđaid alde ferte gilvalit ohcamiid bokte.
Rammene for forskningsaktiviteten endres dermed, og endringen vil blant annet medføre at deler av kapasiteten må omdisponeres til arbeid med søknader.
Dieinna lágiin rivdet dutkandoaimma rámmat, ja rievdadus dagaha earret eará dan ahte osiid kapasitehtas ferte geavahit ohcamiidda.
Forskningsmiljøet ved Sámi allaskuvla er lite og sårbart, og omleggingen fra direkte til søknadsbasert bevilgning utfordrer dette miljøet.
Sámi allaskuvlla dutkanbiras lea unni ja hearki, ja njuolga juolludeamis sirdin ohcanvuđot juolludussii lea hástalussan dán birrasii.
Fusjonen av forskningsmiljøene kan man anta har hatt positiv effekt på noen områder.
Dutkanbirrasiid ovttastahttimis sáhttá leat positiivvalaš beaktu muhtun surggiin.
Ulempen kan være at bortfall av den eneste samiske forskningsinstitusjonen utenfor Sámi allaskuvla har svekket konkurransen innen forskning på transnasjonale samiske temaer og spesialemner innen samisk forskning.
Dat go áidna sámi dutkanásahus olggobealde Sámi allaskuvlla ii leat šat, lea fuonidan gilvvu dutkamis nationála gaskasaš sámi fáttáin ja erenoamášfáttáin sámi dutkama siskkabealde.
Universitetet i Tromsø ble opprettet i 1968.
Romssa universitehta ásahuvvui 1968:s.
Universitetet er landsdelens største og viktigste utdannings- og forskningsinstitusjon.
Universitehta lea riikaoasi stuorámus ja deaŧaleamos oahppo- ja dutkanásahus.
Universitetet har hatt ansvar for samisk forskning og utdanning siden opprettelsen, og har i dag et bredt tilbud innen samiske fag og emner.
Universitehtas lea leamaš ovddasvástádus sámi dutkamis ja oahpus dan ásaheami rájes, ja das lea dál viiddis fálaldat sámi fágaid ja fáttáid siskkabealde.
Universitetet har blant annet undervisning og forskning i samisk språk og litteratur, master i urfolksstudier, samt samiske emner innen flere fagfelt.
Universitehtas lea earret eará oahpahus ja dutkan sámi gielas ja girjjálašvuođas, master álgoálbmotoahppu, ja dasto sámi fáttát máŋgga fágasuorggi siskkabealde.
Universitetet har også et eget senter for samiske studier, underlagt Fakultet for humaniora, samfunnsfag og lærerutdanning.
Universitehtas lea maiddái sierra sámi dutkamiid guovddáš, humaniora, servodatfága ja oahpaheaddjioahppu fakultehta vuolde.
Etter sammenslåingen med Høgskolen i Finnmark i 2013, ble det nye navnet på fellesinstitusjonen UiT Norges arktiske Universitet.
Maŋŋá go dat ovttastahttojuvvui Finnmárkku allaskuvllain 2013:s, šattai oktasaš ásahusa namman Norgga árktalaš universitehta.
Fra 1. januar 2016 fusjonerer UiT Norges arktiske universitet med høyskolene i Harstad og Narvik.
Ođđajagimánu 1. b. 2016 rájes ovttastahttojuvvo Norgga árktalaš universitehta Harštá ja Narviikka allaskuvllaiguin.
Universitetet i Nordland, (UiN), opprettet i 2011, var opprinnelig Høgskolen i Bodø, og fikk på 1980-tallet særlig ansvar for det lulesamiske språket i lærerutdanningene.
Norlándda universitehta ásahuvvui 2011:s, mii álggos lei Bådåddjo allaskuvla, ja oaččui 1980-logus erenoamáš ovddasvástádusa julevsámegielas oahpaheaddjioahpuin.
UiN har per 2015 blant annet tilbud i lulesamisk språk, moderne samisk litteratur og samisk kulturkunnskap med fokus på lulesamisk område.
Das lea dál 2015:s earret eará fálaldat julevsámegielas, ođđaáigásaš sámi girjjálašvuođas ja sámi kulturmáhtus, mas fokus lea julevsámi guovllus.
Den samiske satsingen koordineres ifølge UiN gjennom koordineringsorganet Bájkke.
Norlándda universitehta dieđuid mielde oktiiordnejuvvo sámi áŋgiruššan Bájkke oktiiordnenorgána bokte.
Høgskolen i Nord-Trøndelag, (HINT), har hatt nasjonalt ansvar for sørsamisk språk og kultur innen lærerutdanningene.
Davvi-Trøndelága allaskuvllas lea nationála ovddasvástádus sihke julevsámegielas ja máttasámegielas ja kultuvrras oahpaheaddjioahpuin.
UiN og HINT vedtok i september 2015 sammenslåing, og blir en felles institusjon fra 1.1.2016.
Norlándda ja Davvi-Trøndelága universitehtat mearridedje čakčamánus 2015 ovttastahttojuvvot, ja dain šaddá oktasaš ásahus 01.01.2016 rájes.
Det nye universitetet, Nord universitet, vil da få ansvar for både lulesamisk og sørsamisk språk og kultur i lærerutdanningene.
Dat ođđa universitehta Davvi universitehta oažžu ovddasvástádusa sihke julevsámegielas ja máttasámegielas ja kultuvrras oahpaheaddjioahpuin.
Høsten 2016 planlegger Nord universitet oppstart av det første masterprogrammet i lulesamisk.
Davvi universitehta pláne čakčat 2016 álggahit vuosttaš masterprográmma julevsámegielas.
2.2 Samisk høyere utdanning og forskning internasjonalt
2.2 Sámi alit oahppu ja dutkan riikkaidgaskasaččat
Samiske forskningsmiljøer har over tid utviklet kontakt og samarbeid med internasjonale miljøer som arbeider med forskning knyttet til urfolk.
Sámi dutkanbirrasat leat áiggiid badjel ovddidan oktavuođa ja ovttasbarggu riikkaidgaskasaš birrasiiguin mat barget álgoálbmotdutkamiin.
Forskere som jobber med samiske spørsmål i Norge og Norden er tilsluttet internasjonale forskningsnettverk innen sine fagfelt.
Dutkit geat barget sámi áššiiguin Norggas ja Davviriikkain leat guorrasan riikkaidgaskasaš dutkanfierpmádahkii iežaset fágasuorggi siskkabealde.
Ofte er disse forskningsnettverkene både transnasjonale og flerfaglige.
Dávjá leat dát dutkanfierpmádagat sihke nationála gaskasaččat ja máŋggafágalaččat.