pere/sami_parallel huggingface dataset:
Da jeg så ble gravid fant jeg fort ut at dette skulle barnet vårt ikke oppleve .
Lei máŋgii váttis , go dovden iežan muhtunláhkái olgguštuvvon váilevaš giellamáhtu geažil .
Så da datteren vår ble født i oktober 1987 var det samiske språket noe som allerede var etablert uten at det hadde vært noen diskusjon mellom oss hva vi skulle velge .
Go de šadden áhpeheapme , de gávnnahin ahte dán ii galgga munno mánná vásihit . Go nieidame riegádii golggotmánus 1987 lei sámegiella juo sajáiduvvan munno gaskasaš digaštallama haga .
Jeg ville ikke at jenta vår skulle føle seg utenfor sin egen familie og dermed tok jeg det valget at de måtte få snakke samisk uten at jeg forsto .
In háliidan ahte nieida galgá dovdat iežas olgguštuvvon iežas bearrašis , ja danin válljejin ahte fertejedje sámástit vaikko mun in ádden giela .
I 1987 var det ikke noen som snakket om språkvalg og hvilke måter man kunne følge språkutviklinga til barnet slik at man lettere kunne lære seg samisk .
1987:s ii oktage hállan giellaválljemis , ja man láhkái sáhttá máná giellaovdáneami čuovvulit vai ieš maid álkibut oahppá sámegiela .
Jeg valgte å lukke ørene for å overleve og lagde min verden når de andre snakket samisk .
Ieš válljejin beljiid giddet vai birget , ja ledjen iežan máilmmis go earát sámástedje .
Når så eldste jenta vår skulle begynne på skole var også dette noe som var naturlig siden vi hadde en sameskole .
Go boarrásamos nieida lei skuvlii álgimin , de lei lunddolaš válljet sámeskuvlla , go juo lei mis dakkár skuvla .
17. mai 2004 .
Miessemánu 17. b. 2004 .
Fanene til Deanu sámeskuvla og Tana montessoriskole .
Deanu sámeskuvlla ja Tana montessoriskole leavggat .
Da så striden om den samiske læreplanen kom , åpnet det seg en ny verden .
Go de oahppoplánariidu bohciidii , de rahpasii ođđa máilbmi .
Ved en telefonsamtale med sametingspresidenten [ Da dette ble skrevet var sametingspresidenten Sven Roald Nystø fra Tysfjord .
Háleštin Sámediggepresideanttain [ Go dát čálus čállojuvvui , lei divtasvuodnalaš Sven Roald Nystø sámediggepresideanta .
( Red. ) ] fikk jeg kontakt med Johan Albert Kalstad , som visste mye om samiske slekter i Tysfjord og Hamarøy .
, ja su bokte fidnejin oktavuođa Johan Albert Kalstadain , guhte diđii olu Divttasvuona / Hábmera sámesogaid birra .
Jeg tok kontakt med han og jeg måtte bare ringe tilbake etter at jeg hadde fått navnet på min oldemor på morssiden .
Válden suinna oktavuođa ja son logai ahte galgen áinnas riŋget ruovttoluotta maŋŋá go ledjen gávdnán eatnibeale máttaráhku nama .
Det viste seg da at jeg hadde en felles stammor med sametingspresidenten .
Bođii dalle ovdan ahte munnos lei seammá máttaráhkku .
Da kom min mamma sine tyskersko til sin rett .
Dalle muitájin eatni boares duiskka-skuovaid .
Det var kommager som fru Kalstad hadde sydd til min mamma da hun var liten .
Ledje gápmagat maid Kalstad-roavvá lei eadnái gorron dalle go son lei unni .
Men da jeg prøvde å spørre min bestefar om dette ville han ikke svare , men spurte meg bare om hvilket vær vi hadde .
Muhto go viggen iežan ádjás jearrat dán birra , de ii háliidan vástidit , jearai baicce makkár dálki lei .
Da skjønte jeg at dette måtte ha vært noe som var veldig ømt .
Dalle áddejin ahte dát lea duođaid hearkkes ášši .
Etter dette var det som om ørene åpnet seg og jeg begynte å skjønne litt etter litt .
Lei hui buorre dovdu . Dán maŋŋá leat bealjit dego rahpasan , ja mun áddegohten vehážiid mielde .
Jeg ser på kommagene etter min mamma som et spor hun la ut for oss , slik at vi skulle finne tilbake til vår identitet .
Mu mielas leat eatni gápmagat luodda maid son guđii midjiide , nu ahte misge lei vejolašvuohta gávdnat ruovttoluotta iežamet identitehtii .
Jeg søkte om å få gjenopptatt det gamle samiske etternavnet som de hadde med fra Sverige og det fikk jeg .
Mun lean áidna guhte orun sámi guovllus . Ohcen lobi atnui váldit boares sámi goarggu maid sohka buvttii Ruoŧas , ja nu bessen ge .
Det som var litt artig var at mine søsken syntes det var veldig artig at jeg hadde funnet min samiske identitet , siden jeg bodde i Deatnu / Tana og at barna våre hadde samisk som førstespråk .
Dat mii lei vel somá , lei mo mu oappát hearvvašedje ahte mun ledjen gávdnan iežan sámi identitehta , mun gii vel orron Deanus , ja go mánát mus leat vel sámegielagat .
Det de ikke tenkte på var at jeg hadde funnet demmes samiske identitet også .
Dan maid sii eai smiehttan , lei ahte mun ledjen sin ge sámi identitehta gávdnan .
Min yngste søster hadde en diskusjon med medstudenter om den samiske læreplanen , der hun sa : – Min søster er same .
Nuoramus oabbán lei mielstudeanttaiguin digaštallamin sámi oahppoplána alde , ja de logai ahte sus lea oabbá gii lea sápmelaš .
Da spurte de andre : – Sølvi , er du same ?
Dalle earát jerre : Sølvi , leat go don sápmelaš ?
– Nei , kunne hun fortelle .
– Ná , lea go dus oabbábealle , dalle ?
– Ja , men har du ei halvsøster da ?
Ja de son maid morihii : Mii lean mun dalle ?
Like etter ringte hun meg og skulle også ta etternavnet Suongir .
Dakka maŋŋelaš riŋgii ja muitalii ahte son maid áigu Suongir-goarggu váldit .
Det er mitt møte med den samiske skolen
Lea mu deaivvadeapmi sámeskuvllain
Den samiske skolen er ikke likedan i Tromsø , Oslo eller i Tysfjorden .
Sámi skuvla ii leat seammálahkái Romssas , Oslos dahje Divttasvuonas .
Det avhenger av hvor sterkt språket er på skolen og i samfunnet ellers .
Lea das gitta man nanus giella lea skuvllas ja muđui servvodagas .
Vi har vært utrolig heldige språklig sett , slik at våre barn er funksjonelt tospråklige som det fint heter .
Munnos leamaš stuora lihkku gielalaččat , go munno mánát leat doaibmi guovttegielagat .
Og det er utrolig store forskjeller hvor mange elever det er , og hvor sterkt språket er .
Leat ge hui stuorra erohusat das man galle oahppi leat , ja man nanus giella lea .
De « problemene » jeg som norsktalende mor har og har hatt i den samiske skolen kan nok ikke direkte sammenlignes med hvilke utfordringer samisktalende foreldre har andre steder i Norge .
« Váttisvuođat » mat mus leamaš ja leat ain sámeskuvllas dárogielhálli eadnin eai dáidde sáhttit buohtastahttit daiguin hástálusaiguin maiguin sámegielat váhnemat rahčet muđui Norggas .
Men vi lærer mye av å utveksle erfaringer , og det kan hjelpe andre å få nye ideer om hvordan man kan organisere ting .
Muhto oahppat olu vásáhusaid lonohallamis , ja sáhttá maid earáid veahkehit fidnet ođđa jurdagiid man láhkái sáhttet organiseret .
Vi må nok kjempe sammen slik at alle samiske barn skal få muligheten til å få opplæring i og på samisk i skolen .
Fertet gal ovttas rahčat nu ahte buot sámi mánát fidnejit vejolašvuođa oahppat sámegiela ja gazzat oahpu sámegillii skuvllas .
Jeg synes det er veldig viktig at de som har samisk som førstespråk blir tatt godt vare på , men også at barna får opplæring på sine premisser .
Mu mielas lea hui dehálaš ahte vuosttašgielat mánát váldojit vuhtii , muhto maiddái lea dehálaš ahte mánát fidnejit oahpahusa sin iežaset eavttuid vuođul .
Den samiske skolen er relativt ny , og har ikke helt enda funnet sin passform .
Sámi skuvla lea viehka ođas , ii leat ge gávdnan vuos hámis .
Det tar tid å bygge den opp slik at den er tilpasset dagens samiske samfunn .
Lea áddjás bargu skuvlla hukset nu ahte heive dálá sámi servodahkii .
Våre barn har to morsmål , men et hjertespråk – samisk !
Munno mánáin leat guokte eatnigiela , muhto okta váibmogiella – sámegiella !
Når man lever i en tospråklig verden er det foreldrene til barna som har hovedansvaret for hvilke språk barna skal lære .
Go eallá guovttegielat máilmmis , de lea váhnemiid váldoovddasvástádus válljet man giela mánná galgá oahppat .
Selv om ikke foreldrene kan samisk , kan man legge ganske god grunnmur for språket allikevel .
Vaikko váhnemat eai máhte sámegiela , de lea aŋkke vejolaš duddjot gillii geađgejuolggi .
Dette er jo ting som foreldrenettverket for tospråklige barn skal jobbe videre med .
Dáthan leat áššit maiguin guovttegielat mánáid váhnenfierpmádat galgá bargat .
Likevel må jeg si at det ikke har vært uproblematisk å være den eneste i familien som ikke snakker samisk .
Liikká ferten dadjat ahte ii leat leamaš mihkkige álkes áššiid leat áidna bearašlahttu gii ii hála sámegiela .
Når tanter , onkler , áhkku ( bestemor ) og áddjá ( bestefar ) har vært på besøk hos oss har komunikasjonen vært på samisk .
Go siesát , eagit , čeažit , áhkku ja áddjá leat leamaš guossis , de lea gulahallan mannan sámegillii .
Dette er helt dagligdagse ting , som f.eks sykdom , hverdagslige ting som ellers er vanlig at man vet i en familie .
Áibbas juohkebeaivválaš áššit , nu mo buozalmasvuohta , árgabeaiáššit maid olmmoš muđui diehtá iežas bearraša birra .
Og de samisktalende familiemedlemmene har ikke tenkt på at jeg ikke har skjønt hva som ble sagt og at det derfor er mye jeg ikke har visst .
Eai ge sámegielhálli bearašlahtut leat goassege jurddašan ahte in ádden mii daddjui , ahte danin lea olu maid in leat diehtán .
Barna våre har det lettere da de kan pendle ikke bare mellom to språk , men også mellom to kulturer .
Munno mánáide lea olu álkit , go sáhttet johtit guovtti giela ja guovtti kultuvrra gaskkas .
Nr. : 25/2010
Nr. : 25/2010
Svært gode resultater i kampen mot ulovlig fiske
Hui buorit bohtosat lobihis guolásteami vuostálastimis
- Gjennom aktiv innsats fra norske og russiske myndigheter er UUU-fisket av torsk redusert fra over 100 000 tonn til at det i 2009 ikke ble avdekket noe slikt fiske av torsk .
- Norgga ja Ruošša eiseválddiid árjjalaš rahčamuša geažil lea lobihis , dieđitkeahtes ja muddekeahtes dorskeguolásteapmi geahpiduvvon eambbo go 100 000 tonna rájes nu ollu ahte jagi 2009 ii oppa registrerejuvvon ge šat dakkár dorskebivdu .
Regjeringa har prioritert kampen mot ulovlig fiske i Barentshavet høyt , vi har samarbeidet tett med russiske myndigheter , og resultatene taler for seg selv , sier fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen .
Ráđđehus lea vuoruhan viehka dehálažžan doarruma lobihis guolásteami vuostá Baretsábis . Mii leat lahkalagaid bargan ovttasráđiid Ruošša eiseválddiiguin , ja bohtosat čájehit ahte mii leat lihkostuvvan , cealká guolástus- ja riddoministtar Lisbeth Berg-Hansen .
UUU-fisket utgjorde en stor belastning for bestanden , fiskerinæringa og fiskeriavhengige samfunn på kysten .
Lobihis , dieđitkeahtes ja muddekeahtes guolásteapmi čuohcá máddodahkii , guolástusealáhussii ja daidda riddoservodagaide mat ellet guolástusas .
Fra 2005 til 2009 er ulovlige og uregistrerte fiske gradvis fjernet gjennom aktiv innsats fra norske og russiske myndigheter .
Jagis 2005 jahkái 2009 leat lobihis ja registarastikeahtes guolit dađistaga jávkaduvvon Norgga ja Ruošša eiseválddiid árjjalaš áŋgiruššama geažil .
- At vi har fått bukt med ulovlig fiske er en seier for miljøet og for fiskeriforvaltningen i Norge og Russland , men også for lovlydige fiskere og fellesskapet .
- Ahte mii leat bissehan lobihis guolásteami lea buorrin ja vuoitun birrasii ja Norgga ja Ruošša guolástushálddašeapmái , muhto maiddái lága čuovvu guolásteddjiide ja oktasašservodahkii .
Kampen mot ulovlig fiske har sammen med felles forvaltningsstrategier og samarbeid om ressurskontroll hatt stor betydning for at bestandssituasjonen i Barentshavet nå er svært god og unik i global sammenheng .
Lobihis guolásteami vuostálastin lea oktan oktasaš hálddašanstrategiijaiguin ja ovttasráđálaš resursadárkkistemiin leamaš dehálaš dasa ahte máddodatdilli Barentsábis dál lea hui buorre ja áidnalágan máilmmemiehtásaš oktavuođas .
Dette gir grunnlag for et rikt fiskeri for norske og russiske fiskere .
Dat hukse vuođu dasa ahte Norgga ja Ruošša guolásteaddjit danne sáhttet goddit erenoamáš ollu guliid .
Vi har fått betydelig internasjonal støtte for våre tiltak .
Mii leat ožžon mearkkašahtti riikkaidgaskasaš doarjaga iežamet doaibmabijuide .
Havnestatskontroll , direkte bilateralt samarbeid og økt informasjonsutveksling har alle vært viktige elementer .
Hápmanstáhtadárkkisteamit , guovtteriikka gaskasaš njuolgga ovttasbargu ja lassánan diehtolonohallan leat leamaš dehálaš oasit dan barggus .
EUs nye krav til fangstsertifisering bidrar til at det nå er ennå vanskeligere å lande og eksportere svartfisk til Europa , samtidig som vi gjennom FAO fått på plass en global avtale om havnestatskontroll .
EU ođđa gáibádusat sálašduođašteapmái leat váikkuhan dasa ahte dál lea vel váddásat gáddái buktit ja eksporteret lobihis guliid Eurohpai , seammás go mii FAO bokte leat oaččohan áigái máilmmiviidosaš soahpamuša hápmastáhtadárkkisteami birra .
Et sentralt poeng for Norge med en global avtale har vært å bidra til at problemet blir løst globalt og ikke bare i våre nærområder .
Norgii lea leamaš guovddáš ášši oaččohit dakkár šiehtadusa mii váikkuha ahte váttisvuođat čovdojuvvojit máilmmeviidosaččat eai ge dušše min lagašguovlluin .
Dette vil også kunne ha betydning for bekjempelse av ulovlig fiske andre steder i verden .
Dat sáhttá maiddái váikkuhit dasa ahte álkit šaddá vuostálastit lobihis guolásteami eará sajiin ge máilmmis .
Kontakt : Pressevakttelefon 22 24 66 99
Oktavuođa sáhtát váldit preassafáktatelefovdnii 22 24 66 99 .
Sverre Somby :
Sverre Somby :
Fra Bieskenjárga til Varna
Bieskkenjárggas Varnai
Fortalt til Elfrid Boine
Muitaluvvon Elfrid Boinii
Sverre Somby viser hvordan han som barn blei lenket til et gjerde i Karasjok .
Sverre Somby čájeha mo son giddejuvvui giehtaruvddiiguin áidái Kárášjogas .
Elfrid Boine , 2007 ( Foto : Basia Głowacka )
Elfrid Boine , 2007 ( Govva : Basia Głowacka )
Sverre Somby er født i Karasjok sommeren 1945 .
Sverre Somby lea riegádan Kárášjogas geasset 1945 .
Han vokste opp i Bieskanjarga , et lite tettsted ca. 20 km fra bygda .
Son lea bajásšaddan Bieskkenjárggas , gilážis sullii 20 km márkanis .
Der bodde han sammen med mor og to søsken .
Doppe son orui etniinis , oappáinis ja vieljainis .
Faren døde tidlig .
Su áhčči jámii árrat .
Sverre har vært sjømann , jobbet som møbelsnekker og kunstner .
Sverre lea bargan meara alde , viessogálvosnihkkárin ja dáiddárin .
De siste åra har han vært faglærer ved grunnskolen i Karasjok .
Daid maŋemuš jagiid son lea bargan Kárášjoga vuođđoskuvllas fágaoahpaheaddjin .
Intervjueren Elfrid Boine ( f. 1959 ) er medredaktør i bokserien Samisk skolehistorie .
Jearahalli Elfrid Boine ( r. 1959 ) lea mieldoaimmaheaddji Sámi skuvlahistorjá- girjeráiddus .
Hun er oppvokst i Karasjok , har vært lærer i grunnskolen og rådgiver hos Fylkesmannen i Finnmark , oppvekst - og utdanningsavdelingen og leder seksjon undervisning i Meløy kommune i Nordland .
Son lea bajásšaddan Kárášjogas , ja lea leamaš oahpaheaddji vuođđoskuvllas ja ráđđeaddin Finnmárkku fylkkamánni bajásšaddan- ja oahpahusossodagas , ja dál bargá oahpahussekšuvnna jođiheaddjin Meløy gielddas Nordlanddas .
Barndommens rike
Mánnávuođa riika
Sverre forteller om en sorgløs og fri barndom i Bieskenjarga .
Sverre muitala mánnávuođa birra Bieskkenjárggas oadjebas- ja friddjavuođas .
Det var et fritt liv med mange ulike aktiviteter .
Lei friddja eallin iešguđegetlágan doaimmaiguin .
Livet var fylt med fritidsaktiviteter som fiske , lek og morsomme påfunn og arbeid knyttet til årstiden .
Árgabeaivi lei dievva astoáiggedoaimmaiguin nugo oaggun , stoahkan ja somás dágut mat ledje čadnon jahkeáigodagaide .
Hjemmet var likt de fleste hjem i området , kanskje ikke så velfylt av materielle goder , men på den andre sida fylt av storfamiliens goder .
Ruoktu lei seammálágan go eanaš ruovttut guovllus , eai lean várra nu ollu materialisttalaš dávvirat , muhto ruoktu lei nuppe dáfus devdon stuorrabearraša buriiguin .
Det var et hjem fylt med mange mennesker , og tid til gode historier fortalt av voksne der barna var spente tilhørere .
Lei ruoktu gos ledje ollu olbmot , ja lei áigi leat guldaleaddjin go rávisolbmot muitaledje máidnasiid .
Skolestart
Skuvlaálgin
- Rett etter 7-årsdagen , startet en ny hverdag for meg .
– Dalán maŋŋá mu 7-jagi riegádanbeaivvi , álggii ođđa árgabeaivi mu eallimis .
Jeg begynte på barneskolen i sentrum i Karasjok .
Mun álgen mánáidskuvlii Kárášjogas .
For meg ble dette en tid som var total annerledes fra det frie livet jeg hadde hatt sammen med familien .
Munnje šattai dát áigi áibbas earálágan go dan friddja eallimii mii mus lei leamaš bearrašiin ovttas .
Jeg har samisk som morsmål og kunne lite eller ingenting norsk da jeg kom til skolen .
Mus lei sámegiella eatnigiellan ja máhtten uhcán dahje ii bálljo dárogiela go bohten skuvlii .
I Karasjok var det ikke mange lærere som snakka samisk .
Kárášjogas eai lean galle oahpaheaddji geat hálle sámegiela .
Sammen med lærer Bardal og Bjørn Aarseth var Anna Mørk de lærerne som i all hovedsak snakka samisk i begynnelsen av 1950-årene .
Oahpaheaddji Bardal ja Bjørn Aarseth ovttas Anna Mørkain ledje oahpaheaddjit geat hálddašedje sámegiela álggogeahčen 50 logu .
Skolen i sin helhet var en norsk institusjon med et språk jeg ikke behersket .
Skuvlla lei ollislažžat dáža institušuvdna gielain maid mun in hálddašan .
Men det skulle ikke ta mange år før jeg hadde glemt samisk .
Muhto eai galgan mannat go moadde jagi ovdal go ledjen vajálduhttán sámegiela .
Som de fleste andre barn som bodde utenfor bygda , måtte jeg bo på internatet .
Nugo lei eanaš mánáide geat orro boaittobealde , fertejin orrut internáhtas .
Jeg definerer meg selv som skealbma gánda , » en rabagast ” .
Mun defineren iežan skealbma gándan .
Jeg fikk raskt problemer da jeg begynte på skolen .
Ožžon jođánit váttisvuođaid go álgen skuvlii .
Om det var skolen og internatet som ikke var tilpasset meg eller om det var jeg som ikke tilpasset meg skolen og internatet , er ikke godt å si .
Leigo skuvla ja internáhta mii ii lean heivehuvvon munnje vai ledjengo mun gii in heivehan iežan skuvlii ja internáhtii , dan ii leat buorre dadjat .
På skolen lærte ikke jeg så mye , det var både språklige og atferdsmessige barrierer .
Skuvllas in oahpan áktánasat , ledje sihke gielalaš ja láhttenvuogi váttisvuođat .
Det eneste faget jeg likte og lærte i , var kristendom .
Áidna fága masa liikojin ja mas ohppen , lei risttalašvuohta .
I det faget var det konkretisering , der læreren brukte flanellograf når hun fortalte bibelhistorier .
Dan fágas ledje konkrehtalaš oahppanvuogit gos oahpaheaddji geavahii flanellográfa go muitalii biibalhistorjjá .
Utover kristendom ble det lite skole på meg .
Earretgo risttalašvuođas de šattai mus uhccán skuvla .
Jeg hadde ikke den roen som krevdes for å være elev og følge med på det læreren sa og ba om .
Mus ii lean dat máššu mii gáibiduvvui leat oahppi , čuovvut mielde maid oahpaheaddji dajai ja dáhtui bargat .
Det samme gjaldt på internatet .
Seammálágan dilli lei maid internáhtas .
På den tida var det ikke uvanlig med fysisk straff , noe jeg fikk erfare .
Dan áigge lei dábálaš ráŋggáštit , ja dan mun bessen vásihit .
Det kunne være straff i form av husarrest , ris , lugging i håret og annen fysisk avstraffelse , som ikke tåler dagens lys i dag .
Sáhtii leat ahte in beassan olggos , rissehallen , gaiko vuovttaid duohken ja eará fysalaš ráŋggášteamit mat eai geardda beaivečuovgga .
Bortvist fra skolen
Gevrejuvvon skuvllas
Jeg var ikke mange år på skolen før jeg senhøstes 1954 ble utvist og sendt hjem .
Skábman 1954 , 9-jahkásažžan gevrejuvvojin mun ja sáddejuvvojin ruoktot .
Skolen og internatet maktet ikke å holde styr på meg .
Skuvla ja internáhta eai nákcen stivret mu .
Jeg ble hjemme i nesten to måneder før det skjedde noe fra skolefronten .
Mun ledjen ruovttus sullii guokte mánu ovdal go fas galgen gullat skuvllas .
Det kom to voksne menn til Bieskenjarga , som hadde fått oppdraget med å frakte meg og min mor til bygda .
Bohte guokte albmá Bieskkenjárgii , soai leigga ožžon doaibman munno etniin fievrridit márkanii .
De fortalte ikke hvorfor jeg skulle tas med til bygda .
Soai eaba muitalan manne mun galgen márkanii .
Det ble en skrekkelig opplevelse for en redd ni-åring , som fikk satt på håndjern før de startet hjemmefra .
Šattai surgadis fearán 9-jahkásaš gándii , geasa bijaiga vel giehtaruvddiid ovdal go vulggiimet ruovttus .
Og det var siste gangen jeg så hjemmet på flere år .
Lei maŋimuš geardde mun oidnen ruovttu máŋgga jahkái .
Da vi kom til bygda , overnatta mamma og jeg hos en kjenning av familien .
Go bođiimet márkanii , ijasteimme etniin muhtin oahppása luhtte .
Dagen etterpå ble mamma innkalt til møte hos presten , som var skolestyrets formann .
Beaivvi maŋŋá bovdejuvvui eadni čoahkkimii báhpa lusa gii lei skuvlastivrra ovdaolmmoš .
Sammen med sogneprest Kielland deltok også skoleinspektør Lydolf Lind Meløy og noen andre menn på møtet .
Ovttas suohkanbáhpain oassálasttii čoahkkimii skuvlainspektevra Lydolf Lind Meløy mottiin eará albmáin .
Mens mamma var inne , ble jeg lenka til gjerdet ved presteboligen , som ligger ganske så midt i bygda .
Dan botta go eadni lei čoahkkimis , ledjen mun goallostuvvon báhpaviesu áidái , mii lea oalle gasku márkana .
Der sto jeg hele tida mens mamma var i møte .
Das čužžon mun dan botta eadni lei čoahkkimis .
I etterkant kan jeg ikke skjønne hvorfor et barn måtte hentes hjemmefra og påføres håndjern .
Dál in sáhte áddet manne máná fertejedje viežžat ruovttus ja bidjat giehtaruvddiide .
Og jeg skjønner heller ikke hvorfor jeg måtte stå lenka fast til gjerdet som en hund .
Ja in ge ádde manne fertejin goallostuvvot áidái dego beana . Dat ii lean buorre dovdu .
Reisen til ny hverdag
Mátki ođđa árgabeaivái
2. februar 1955 ble det avskjed med Karasjok , mamma og det livet jeg kjente .
– Guovvamánu 2. beaivvi 1955 lei earru Kárášjogain , etniin ja eallimiin maid dovden .
Etter at mamma hadde skrevet under papirene , overnattet vi en natt til i Karasjok , nå hos en annen bekjent av familien .
Maŋŋá go eadni lei čállán vuollái báhpáriid , ijasteimme maŋemuš ija Kárášjogas , dál muhtin eará oahppása luhtte .
Turen til Moss var lang og kronglete .
Mátki Mossii lei guhki ja mohkkái .
Kommunen hadde ordnet med ledsager . Fru Isaksen skulle på tur til Oslo og ble mitt reisefølge de følgende dagene .
Gielda lei doaimmahan munnje mátkeskihpára , ja Fru Isaksen lei jođus Osloi ja šattai mu mátkeskibir boahttevaš jándoriid .
Ledsageren var ei snill og hyggelig dame . Selve turen nedover var i seg selv spennende , selv om jeg skjønte at jeg ikke ville se familien på lenge .
Ieš mátki máttás lei miellagiddevaš ja mátkeskibir lei hui šiega ja fiinna nisu , vaikko áddejin ahte in boahtán oaidnit bearraša guhkes áigái .
Reisen gikk med buss og tog via Finland og Sverige før vi kom til Oslo og jernbanestasjonen .
Mátkkošteimme bussiin ja togain Suoma ja Ruoŧa bokte ovdal go bođiime Osloi ja ruovdemáđiistašuvdnii .
Da vi kom fram , ble jeg møtt av en mann fra spesialskolen .
Go olliime dohko , bođii muhtin almmái erenoamášskuvllas .
Jeg følte selv at jeg ble avlevert som en pakkepost .
Dovden ieš ahte ledjen bukton dego poastapáhkka .
Skurkeskolen
Skealmmaidskuvla
Den dagen jeg ble hentet på sentralbanen i Oslo , ble også den dagen da over tre års mareritt startet .
– Dan beaivve go vižžojin Østbanestašuvnnas Oslos , álggii maid badjel golmma jagi deattán .
Ankomsten til skolen var forferdelig .
Skuvlii boahtin lei surgat .
Jeg ble trakassert for at jeg snakka samisk , og dårlig norsk .
Mu givssidedje danin go hállen sámegiela , ja heajos dárogiela .
På skolen fortsatte vanskene for meg .
Skuvllas jotke mu váttisvuođat .
Denne gangen var det språket som ble et hinder for å lære noe .
Dán vuoru lei giella mii šattai hehttehussan mu vejolašvuođaide oahppat .
Våk skolehjem var et nedlagt gårdsbruk med store arealer .
Våk skuvlaruoktu lei heaittihuvvon eanadoalludállu stuorra areálain .
Skolen lå i Våler kommune ved Moss .
Skuvla lei Våler gielddas , Moss lahka .
Skolen ble etter hvert etablert som Varna skolehjem for vanskeligstilte gutter , eller som de selv definerte det – skole for gutter med atferdsproblemer .
Skuvla ásahuvvui Varna skuvlaruoktun gánddaide geain ledje váttisvuođat , dahje nugo ieža čilgejedje – skuvlagánddaide geain ledje láhttenváttisvuođat .
Totalt var det mellom 40 og 50 gutter på skolen .
Oktiibuot ledje gaskal 40 ja 50 gándda skuvllas .
Jeg lå på en av de to sovesalene og kan enda huske lukta fra sovesalen .
Mun ođđen ovtta dan guovtti oađđinsálas ja muittán ain hája oađđinsálas .
Mange av guttene var sengevætere , og det var ikke noen som stelte for dem på samme måte som hjemme .
Máŋggas gánddain gužže seŋgii , ja ii lean oktage gii divššui sin seamma láhkai go ruovttus .
Så sengene var nokså inngrodd med både urin og tårer fra ensomme barn .
Nu ahte seaŋggat ledje durdon guččain ja aktonas mánáid gatnjaliiguin .
Meninga var at guttene på skolen skulle lære gjennom undervisning og aktiviteter på gården .
Ulbmil lei ahte gánddat skuvllas galge oahppat oahpahusa ja dálu aktivitehtaid bokte .
Skolen var en ren gutteskole for aldersgruppen 7–21 år .
Skuvllas ledje dušše gánddat gaskal 7-21 jagi .
Både skolen og internatet var i samme område .
Sihke skuvla ja internáhta lei seammá guovllus .
I tilknytning til skolen var det et stort fjøs og åkre .
Skuvlla oktavuođas lei stuorra návet ja giettit .
Vi måtte hjelpe til med potetinnhøstinga og andre aktiviteter som var knyttet til fjøs og jordbruk .
Mii fertiimet veahkehit earret eará buđetrájuin , ja eará doaimmaiguin mat gulle šibit- ja eanandollui .
Vi fikk ikke noe betalt for det , og jeg ser ikke bort fra at det var skolen som nøt godt av våre tjenester på gårdene .
Mii eat ožžon mávssu dán ovddas , ja soittii vel nu ahte skuvla anii ávkki min barggus dáluin .
Ved at vi måtte bruke mye av vår tid til arbeid på gårdene , ble det heller ikke så mye tid til skole .
Go geavaheimmet nu olu áiggi dáluin birrasis , dat dagahii ahte ii šaddan nu olu áigi skuvlabargguide .
For meg som ikke hadde lært så mye på skolen i Karasjok , ble overflyttinga til Varna bare en stadfesting på at skolegangen min ble mangelfull .
Munnje , gii in lean oahpan nu olu skuvllas Kárášjogas , šattai sirdin Varnai dušše duođaštus dasa ahte mu skuvlavázzin gárttai váilevaš .
Varna skole var regelrett en avlsskole for å skape kjeltringer .
Varna skuvla lei duođai skealmmaid šaddadanskuvla .
Det ble den sterkestes rett som rådet i både skolen og internatet .
Lei gievrramus riekti mii ráđđii sihke skuvllas ja internáhtas .
Vold , sadisme , sexmisbruk fra både eldre elever og funksjonærer var vanlig .
Veahkaválddálašvuohta , sadisma , seksuálalaš illásteapmi lei dábálaš sihke boarrásat ohppiid ja doaibmaolbmuid gaskkas .
Å si i fra om det som skjedde , var meningsløst .
Ii lean veara muitalit dan birra mii lei dáhpáhuvvan , lei ulmmeheapmi .
Det utløste gjerne straff , og det var vanlig å få juling fra både elever og funksjonærer .
Dat dagahii ráŋggášteami , ja lei dábálaš huškkohallat eará ohppiide ja doaibmaolbmuide .
Straffemetodene til funksjonærene kunne være avskyelige , noe jeg opplevde mange ganger .
Doaibmaolbmuid ráŋggáštanvuogit sáhtte leat ealnnjehasat , juoga maid vásihin máŋgii .
Jeg ble flere ganger låst inne i et rom i kjelleren .
Máŋgii lohkkadedje mu latnji keallárii .
Et eksempel på hvordan vi ble behandlet av de voksne , var resultat av da jeg slo til en av funksjonærsønnene .
Ovdamearka mo mii ráŋggáštuvvuimet rávisolbmuide , lei dalle go mun časken ovtta doaibmaalbmá bártni .
Som straff ble jeg tjora fast i kjelleren i ca. 3 uker .
Ráŋggášteapmi mu vuostá šattai dalle ahte vedde mu kealláris sullii golbma vahku .
Tauet satte seg fast i kroppen , og måtte rives løs .
Báddi darvánii mu gorudii , ja sii fertejedje gaikut dan luovus .
Jeg har enda merker etter det kjelleroppholdet .
Mus leat otnábeaivvi mearkkat dan ráŋggášteami maŋŋá .
En ting er de fysiske merkene jeg ble påført den tida jeg var elev der sørpå .
Okta leat dat fysalaš mearkkat maid ožžon dan áigge go ledjen máddin .
Noe annet er alle de sårene som har satt seg i sinn og psyke .
Eará leat dat hávit mat leat darvánan millii ja sillui .
Det fins mye informasjon om forholdene på Varna skolehjem på nettet .
Neahtas gávdnojit ollu dieđut mo lei Varna skuvlaruovttus .
NRK Østlandssendingen har en reportasje om Varna der en tidligere lærer forteller om forholdene på skolen .
NRK . Østland-sáddagiin lea reportáša Varna birra gos ovddeš oahpaheaddji muitala dilálašvuođa birra skuvllas .
" Henning Karlstad var lærer på Våk skolehjem , da skolen skiftet navn til Varna på 1950-tallet. ... Senere jobbet han med spesialpedagogikk i undervisningsdepartementet og som underdirektør ved Oslo kretsfengsel .
« Henning Karlstad lei oahpaheaddji Våk skuvlaruovttus dalle go skuvla molssui nama Varnan 1950-logus ... Maŋŋá barggai son erenoamášpedagogihkain oahpahusdepartemeanttas ja vuolitdirektevran Oslo biiregiddagasas .
Det viktigste var å holde orden og system , kunnskapene kom i annen rekke . "
Deháleamos lei doallat ortnega ja systema , oahppu bođii nubbin . »
I en oversikt over spesialskoler i Norge blir Varna skole beskrevet på følgende måte : Varna skole , Sperrebotn .
Norgga erenoamášskuvllaid várdosis čilgejuvvo Varna dán láhkái : Varna skuvla , Sperrebotn .
Gutter med atferdsvansker .
Gánddat láhtenváttisvuođain .
Våk skolehjem ble åpnet 15.12.1909 som et samarbeidsprosjekt med 60 % statlig og 40% kommunal drift .
Våk skolehjem ( skuvlaruoktu ) rahppui 15.12.1909 ovttasbargoprošeaktan 60 % stáhta ja 40 % gielda doaibman .
I forbindelse med spesialskoleloven av 1951 ble navnet endret til Varna skole for barn med tilpasningsvansker .
1951 erenoamášskuvlalága oktavuođas molsašuvai namma « Varna skole for barn med tilpasningsvansker » ( Varna skuvla mánáide geain leat heivehanváttisvuođat ) .
Staten overtok etter hvert alle utgifter , men kommunen hadde noe myndighet helt frem til 1970 .
Stáhta válddii badjelasat buot goluid , muhto gielddas lei ovddasvástádus skuvlii gitta 1970 rádjai .
Da ble navnet endret til Varna offentlige skole .
Dalle molsašuvai namma « Varna offentlige skole » ( Varna almmolaš skuvla ) .
Som ved andre statlige skoler under KUD ble ordet offentlig strøket i 1977 , og navnet ble da Varna skole .
Dego eará KUD:ii gullevaš stáhta skuvllain sihkkojuvvui namma « offentlige » 1977:as , ja de šattai namma « Varna skole » .
Skolen ble nedlagt 01.08.1992 .
Skuvla loahpahuvvui 01.08.1992 .
Kontakt med hjemmet
Oktavuohta ruovttuin
Mens jeg var elev på skolen , hadde jeg lite kontakt med mamma .
– Dan botta go ledjen oahppin skuvllas , lei mus uhcán oktavuohta etniin .
Det var ikke telefon hjemme , og skolens ledelse sørga heller ikke for at jeg og de andre guttene fikk holde kontakt med familien .
Ii lean telefovdna ruovttus , ja skuvlla njunnožat eai beroštan jos mun dahje dat eará gánddat eat beassan doallat oktavuođa iežamet lagamusaide .
Heldigvis hadde jeg jevnlig kontakt med min søster Laila .
Lihkus lei mus dássedit oktavuohta Láilá-oappáin .
Hun skrev brev til meg , og holdt meg orientert om det som skjedde i Karasjok .
Son čálii reivviid munnje , ja muitalii ságaid das mii geavai Kárášjogas .
Den eneste som besøkte meg på skolen , var Isak Østmo , en lærer fra Karasjok .
Áidna gii finai guossis lei Isak Østmo , ovddeš oahpaheaddji Kárášjogas .
Han var på skolen en gang , men for meg ble det godt å få prate samisk , og med en som kjente meg og min familie .
Son lei oktii skuvllas mu guossis , muhto munnje lei buorre sámástit , ja vel suinna gii dovddai mu ja mu bearraša .
Sommeren 1958 reiste jeg alene fra Moss til Karasjok .
Geasset 1958 johten mu okto Mossas Kárášjohkii .
Denne gangen følte jeg meg tøff , det var ikke problemer å reise nå som jeg beherska norsk .
Dán vuoru dovden iežan roahkkadin , ja ii lean váttis johtit okto dál go hálddašin dárogiela .
Reisen var lang , og starta med tog til Trondheim , før jeg fortsatte reisen med hurtigruta til Hammerfest .
Mátki lei guhki , ja álggos togain Oslos Troandimii ja das jotkkii mu mátki Hurtigrutain Hámmárfestii .
Jeg traff på Kirsten Larsen , som ble mitt reisefølge fra Hammerfest til Karasjok .
Mun deiven Mákká Kirstte gii gárttai mu mátkeskibirin Hámmárfeasttas Kárášjohkii .
Fra det ene året til det andre , var det ikke store forandringer .
Oanehis ja hohppos geasi maŋŋá , fertejin fas máhccat skuvlii .
Vi ble fortsatt behandlet som arbeidere og ble styrt med jernhånd av de voksne .
Sii oidne ain min bargin ja rávisolbmot hoidejedje min garragieđain .
Heller ikke det siste skoleåret fikk jeg fikk særlig skole , det ble mest arbeid på gården og straff for små og store episoder som jeg var med på .
In dán ge skuvlajagi beassan skuvlla vázzit , šadden eanáš bargat dálus , ja ráŋggáštuvvojin sihke smávva ja stuorra fearániin maidda ledjen oasálastán .
Noen ganger var straffen berettiget , andre ganger uberettiget .
Soames háve lei ráŋggáštus vuoiggalaš , eará háve ii .
Så begynte hverdagen etter mange år på guttehjem .
De álggii juohkebeaivválaš eallin fas máŋga jagi maŋŋá gánddaruovttus .
Først sommeren 1959 kom jeg hjem for godt .
Easkka geasset 1959 máhccen ruoktot .
Da hadde jeg vært borte i over tre år .
Dalle ledjen leamaš eret badjel golbma jagi .
Resultatet av mine år på Varna guttehjem var at jeg hadde mista morsmålet mitt og snakka bare norsk .
Boađus mu jagiin Varna gánddaidruovttus lei ahte mun ledjen massán eatnigiela oalát ja hállen dušše dárogiela .
Det gikk nesten et halvt år før jeg snakka samisk skikkelig .
Manai measta jahkebealle ovdal go fas hállen sámegiela albmaláhkai .
Jeg hadde lært mange triks for å klare meg som pøbel , og fortsatt kunne jeg ikke så mye av det jeg skulle kunne på skolen .
Mun ledjen oahppan ollu vugiid birget skealbma gándan , muhtto in vel máhttán nu ollu das maid ledjen galgat skuvllas leat oahppan .
Det ble litt bedre kår da psykologen ble leder på Varna skolehjem .
Šattai veahá buoret dilli Varna skuvlaruovttus go psykologa šattai jođiheaddjin .
Det var ikke enkelt å komme tilbake etter tre år borte fra normalskolen .
Ii lean álki boahtit ruovttoluotta maŋŋá go ledjen leamaš eret golbma jagi dábálaš skuvllas .
Jeg hadde ikke lært tilstrekkelig til at jeg kunne følge den vanlige skolen og jeg klarte ikke tilpasse meg skolen .
Mun in lean oahppan doarvái nu ahte sáhtten čuovvot dábálaš oahpahusa ja mun in nagodan heivehit skuvlii .
Jeg fullførte da skolen med lavt kunnskapsnivå .
Mun čađahin skuvlla vuollegaš diehtodásis .
Som veldig mange andre gutter fra Karasjok , reiste jeg til sjøs rett etter at jeg ble ferdig på skolen .
Nugo hui olu eará Kárášjot-gánddat , mannen mun meara ala go gergen skuvllas .
Varna skole med gårdsanlegg omkring 1955
Varna skuvla eanandoallorusttegiin , sullii 1955 .
Veien inn til framtida
Geaidnu boahtteáigái
Etter noen år til sjøs , gikk jeg på Tromsø maskinistskole .
– Moadde jagi maŋŋá meara alde , vázzen mun Romssa mašinistaskuvlla .
Først et år i Kautokeino , så neste år i Alta .
Álggos jagi Guovdageainnus , ja nuppi jagi Álttás .
Jeg har bestandig likt å tegne og jobbe med tresløyd , så det er mange som har ulike tegninger og produkter som jeg har produsert .
Lean álohii liikon tevdnet ja bargat garradujiin , nu ahte leat olusat geain leat iešguđetgelágan tevnnegat ja buktagat maid lean ráhkadan .
Tegningene og tresløyden var en form for anerkjennelse av min kompetanse på feltet .
Tevnnegat ja garraduodji šadde munnje dán suorggi máhtolašvuođa duođaštussan .
Tegning av Sverre Somby ( Foto : Gunn Marit Bratsberg )
Sverre Somby sárggastus . ( Govva : Gunn Marit Bratsberg )
Barneskolen i Karasjok trengte duodjilærer , og jeg fikk vikarjobb på skolen .
Kárášjoga mánáidskuvla dárbbašii duodjeoahpaheaddji , ja mun ožžon sadjásašvirggi doppe .
Jobben som lærervikar , ga meg motivasjon til å ta pedagogikken , og på den måten få fast jobb som faglærer .
Bárgu sadjásašoahpaheaddjin attii munnje movtta lohkat pedagogihka , ja dan láhkai oažžut bistevaš virggi fágaoahpaheaddjin .
Jeg ble motivert til å ta pedagogikken av min gode kollega Piera Jouni Somby .
Mun ožžon oalgguhusa váldit pedagogihka iežan buori bárgoskihpáris Piera Jouni Sombys .
Og den skolen som nærmest begikk et overgrep i mangelen på å vurdere spesialundervisning og tilrettelegging slik at jeg kunne være elev og bo i det miljøet jeg kjente .
Ja seamma skuvla mii ovttaláhkai lei veahkaválddálaš váilevašvuođainis árvvoštallat erenoamášoahpahusa ja heivehuvvon oahpahusa nu ahte livččen sáhttit orrut birrasis maid dovden .
Jeg er glad for at slike overgrep ikke er tillatt i dag , og at spesialskolene ikke lenger fins .
Mun lean ilus ja giitevaš ahte diekkár veahkaválddalašvuođat man čađa mun lean leamaš eai leat lobálaččat otne , ja ahte erenoamášskuvllat eai gávdno šat .
[ 1 ] http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/ostlandssendingen/1.364952v [ 2 ] Sigvald Løkeland : Oversikt over Statens spesialskoler 1825 – 1992. http://www.skolenettet.no/nyupload/Moduler/Statped/Enheter/Statped%20Vest/Statens_spesialskoler1825_til_1992.doc .
[ 1 ] http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/ostlandssendingen/1 . 364952 [ 2 ] Sigvald Løkeland : Oversikt over Statens spesialskoler 1825–1992. http://www.skolenettet.no/nyupload/Moduler/Statped/Enheter/Statped%20Vest/Statens_spesialskoler1825_til_1992.doc .
- Takk for innsatsen i Tsjad
- Giitu áŋgiruššama ovddas Tsjadas
Tale under medaljeseremoni for veteraner fra MINURCAT 27. mai 2010
Tale under medaljeseremoni for veteraner fra MINURCAT 27. mai 2010
Av forsvarsminister Grete Faremo
Av forsvarsminister Grete Faremo
Kjære veteraner
Ráhkis veteránat
Det er en stolt forsvarsminister som hilser dere i dag .
Lea rámis suodjalusministtar guhte din dearvvaha odne .
Jeg er stolt av dere , og den innsatsen dere har gjort .
Mun ferten rápmot din , ja dan barggu maid lehpet bargan .
Jeg besøkte Tsjad rett før jul i fjor og kom hjem full av beundring for det jeg hadde møtt og sett .
Mun fitnen Tsjadas diibmá jura ovdalaš juovllaid ja máhccen ruoktot hervvošin dan maid ledje vásihan ja oaidnán .
Våre soldater gjorde en strålende innsats under både vanskelige og uvante omgivelser .
Min soalddáhat barge hui buori barggu sihke váttis ja amas birrasiin .
Å kalle forholdene i Tsjad vanskelige er muligens en grov underdrivelse .
Gohčodeames Tsjada dili dušše váttisin dáidá mearkkašit vearrás duohtavuohta ii ollásit govviduvvo .
Jeg har hørt si at etter den formidable logistikkoperasjonen dere utførte der , har norske soldater vist at dere kan operere hvor som helst i verden og under alle forhold .
Mun lean gullan daddjomin maŋŋil din stuora plánen ja hálddašandoaimma , ahte norgga soalddáhat leat čájehan ahte sii sáhttet doaibmat vaikko gos máilmmis ja buot dilálašvuođain .
Eller for å si det på en annen måte – if you can make it there , you ’ ll make it anywhere .
Dahje dadjo eará ládje – if you can make it there , you ’ ll make it anywhere .
Jeg tviler ikke på at denne vurderingen er korrekt .
Mun in eahpit ahte dát árvvoštallan lea doallá deaivása .
Jeg så personell som leverte , som holdt høy faglig standard , og med høy moral .
Mun oidnen soalddáhiid bargomovtta , geain lei alla fágalaš dássi , ja alla morála .
Når det gjelder dette med høy faglig standard , taler resultatene for seg selv .
Go lea sáhka fágalaš dásis , de bohtosat iešalddis dan duođaštit .
Siden 15. juni 2009 , da operasjonen startet , har det blitt utført 319 operative inngrep og 5900 konsultasjoner på det norske feltsykehuset , og vannboringsteamet etterlater seg 16 brønner i fem områder .
2009 geassemánu 15. beaivvi rájes , go operašuvdna álggahuvvui , de leat čađahuvvon 319 čuohpadeamit ja 5900 ráđđejearramat norgalaš fealtabuohcciviesus , ja čáhcebovrenvuogádaga olis leat ráhkaduvvon 16 čáhcegáivo viđa guovlluin .
Det aller viktigste bidraget dere har ytt er imidlertid beredskapen i seg selv .
Dat buot deháleamos doaibma maid lehpet fállan lea gaskaboddosaš gearggusvuohta .
Å ha et velfungerende feltsykehus er helt nødvendig for en militær operasjon .
Ahte lea bures doaibmi fealtabuohcciviessu lea áibbas dehálaš suodjalusa doaimmas .
Det norske feltsykehuset i Tsjad var der for å hjelpe hjelperne .
Norgga fealtabuohcciviessu Tsjadas lea veahkkin vehkiide .
Sykehuset var helt sentralt for at FN-operasjonen skulle fungere , for nettopp det å ha på plass et sykehus av høy kvalitet er avgjørende for at mange land sender styrker til en operasjon .
Buohcciviessu lei áibbas guovddážis vai ON-operašuvdna galggai lihkostuvvat , danin go juste dat ahte lea buohcciviessu mas lea alla kvalitehta lea áibbas mearrideaddjin go eará riikkat mearridit sáddet soalddáhiiddis .
Vi som har vært der vet at vann i Tsjad er like verdifullt som gull , og i hvert fall mye viktigere .
Mii geat leat leamašan doppe diehtit ahte čáhci lea seamma árvvolaš go golli , ja velá mealgat deháleappot .
Å sikre vannforsyningene var også en forutsetning for at FN-styrken skulle kunne fungere .
Sihkkarastimis čáhceboađu lei maid eaktun dasa ahte ON-veahka galgga sáhttit doaibmat .
Jeg vet også at de forundersøkelsene og kartleggingen av vannkilder som dere gjorde vil komme lokalbefolkningen til gode på sikt .
Mun dieđán maiddái ahte čáhcegálduid álgoiskamat ja kártemat maid dii lehpet čađahan áiggi mielde šaddet ávkin báikkiolbmuide .
Norge deltar i FNs fredsoperasjoner fordi vi ønsker å styrke FNs evne til å opprettholde internasjonal fred og sikkerhet .
Norga oassalastá ON ráfidoaimmaid danin go min áigumuš lea nannet ON cuokka bisuheames riikkaidgaskasaš ráfi ja dorvvolašvuođa .
Jeg tror vi alle kan være enige om at det dere gjorde i Tsjad nettopp var å gjøre FN-operasjonen mer effektiv .
Mun jáhkán ahte mii buohkat ovttamielalašvuođain cealkit ahte dan maid lehpet Tsjadas bargat juste lea dagahan ON-operašuvnna beaktileabbon .
Så innsatsen har helt klart vært verd strevet !
Dát duođašta ahte lei duođai veara rahčat !
Men la oss være realistiske – siste ord er ikke sagt og det ligger mange utfordringer fremover både i Tsjad , den Sentralafrikanske republikken , og i Sudan .
Muhto mii berret realisttalaččat – go eat mii leat ollen lohppii ja ovddasguvlui leat ain hástalusat sihke Tsjadas , Guovddáš- Afrihká republihkkas , ja Sudanas .
Norge kommer til å forbli sterkt engasjert i denne regionen , selv om vårt direkte militære bidrag til MINURCAT med dette er over .
Ovddasguvlui áigu Norga ain joatkit áŋgiruššamis dán guovllus , vaikko min njuolggo suodjalusoassálastin MINURCAT:i dákko bakte lea loahpahuvvon .
Deltakelse i en operasjon som MINURCAT er imidlertid også viktig for Forsvaret selv .
Oassálastimis doaimmaid nugomat MINURCAT lea maiddái iešalddis dehálaš suodjalussii .
Forsvaret trenger flere arenaer for læring .
Suodjalus dárbbaša eanet sajádagaid gos sáhttet oahppat .
I vår store og langvarige operasjon i Afghanistan lærer vi ett sett av ferdigheter , og møter ett sett av utfordringer .
Min stuora ja guhkilmas doaimmas Afghanistanas oahppat muhtun gálggaid , ja deaivvadit ollu hástalusaiguin .
Der omgås vi i stor grad styrker fra land som ligner på vårt .
Doppe deaivvadit eará riikkaid veagain mat sulastahttet min riikka .
En FN-operasjon midt i Afrika gir et annet sett av lærdommer , da utfordringene er annerledes .
ON-operašuvnnas guovdu Afrihká oahppat fas eará gálggaid , danin go hástalusat leat earáláganat .
Sikkerhetssituasjonen er forskjellig , og rommet for å samvirke med sivile aktører er større enn når vi deltar direkte i en konflikt , som i Afghanistan .
Dorvodilli lea iežáláganin , ja báiki gos ovttasdoaibmat siviila oassálastiiguin lea stuorit go dalle go mii leat njuolga riidodoaimmas mielde , nugomat Afghanistanas .
I Tsjad lærer oss også noe om å arbeide med styrker fra land utenfor den tradisjonelle vestlige kulturkretsen .
Tsjadas maiddái oahppat movt leat ovttasbargat daid riikkaid veagain olggobealde árbevirolaš oarjemáilmmi kultursuorggi .
I en stadig mer globalisert virkelighet er dette en viktig erfaring å ta med seg .
Dađistaga eanet máilmmiviidosaš duohtavuođas leat dákkár vásáhusat dehálačča .
Vi vet jo ikke hvordan den neste store operasjonen Norge kommer til å delta i vil se ut .
Eat mii goit dieđe dili boahttevaš operašuvnnas masa Norga searvá .
Men at Norge kommer til å beholde et bredt , globalt engasjement og et sterkt engasjement for FN tror jeg vi skal ta for gitt .
Muhto ahte Norga doalaha govda , máilmmiviidosaš beroštumi ja nana beroštumi ON ektui dan gal doaivvun ahte ovddasguvlui vuordit .
Og da kommer erfaringene fra Tsjad meget godt med .
Ja dalle šaddet Tsjad vásáhusat dehálačča ja ávkkálačča ovddasguvlui .
Det står respekt av den innsatsen hver og en av dere har gjort i MINURCAT .
Dat maid juohke áidna dis lea bargan MINURCATas árvvusadnojuvvo .
Jeg er glad for å kunne være til stede under denne seremonien , som er et ledd i den heder jeg senest i går , under åpningen av festspillene i Bergen , sa at nasjonen må gi våre veteraner .
Mun lea ilus go beasan leat mielde dán seremoniijas , mii lea oassin dan rámis go mun maŋimusat ikte , musihkkariemuid oktavuođas Bergenis , dadjen ahte riikka berre addit min veteránaide .
Jeg ønsker å avslutte som jeg innledet : Jeg er stolt av dere og det dere gjorde i Tsjad .
Mun loahpahan nu movt álgen : Mun ferten rámpot din barggu maid lehpet bargan Tsjadas .
Dere tjener som et eksempel for oss alle .
Dii lehpet buori ovdamearkkat midjiide buohkaide .
Gratulerer og takk for innsatsen !
Lihkki ja giitu rahčamušaid ovddas !
Nyhet , 27.07.2012
Ođas , 24.08.2012
Takket Mood for innsatsen i Syria
Giittii Mood Syria barggu ovddas
Forsvarsminister Espen Barth Eide ga i dag generalmajor Robert Mood honnør for jobben han gjorde som leder for FNs observatørstyrke i Syria .
Suodjalusministtar Espen Barth Eide gudnejahtii generálamajora Robert Mood barggu ovddas , mas son jođihii ON dárkunjoavkkuid Syrias .
Generalmajor Robert Mood og forsvarsminister Espen Barth Eide ( Torbjørn Kjosvold , Forsvarets mediesenter )
Generálamajora Robert Mood ja suodjalusministtar Espen Barth Eide ( Torbjørn Kjosvold , Suodjalusa mediaguovddáš )
Generalmajor Mood redegjorde på et pressemøte i Forsvarsdepartementet i dag om sine erfaringer fra Syria og FN-operasjonen i landet .
Generálamajora Mood čilgii otná preassačoahkkimis Suodjalusdepartemeanttas iežas Syria vásáhusaid ja riikkas čađahuvvon ON-operašuvnna .
Han fortalte at observatørene hadde et meget krevende oppdrag i en spent situasjon .
Son muitalii , ahte dárkuid bargu gáibidii ollu , go oasálaččaid gaskkas lei nu garra gealdagas .
Forsvarsminister Espen Barth Eide er svært bekymret for situasjonen i Syria .
Suodjalusministtar Espen Barth Eide lea sakka fuolastuvvan Syria dilis .
- Vi ser at volden eskalerer , og at partene mener de er mer tjent med kamper enn å følge Kofi Annans sekspunktsplan for en fredelig løsning .
- Mii oaidnit , ahte veahkaváldi lassána ja ahte oasálaččat oaivvildit iežaset ávkašuvvat eanet dáistaleamis , go das ahte čuvošedje Kofi Annana guđa čuoggá plána , mii ovddida ráfálaš čovdosa .
Det er også bekymringsfullt at verdenssamfunnet ikke klarer å bli enige om hvordan situasjonen skal håndteres .
Fuolastumi lasiha maid dat , ahte máilmmi servodat ii nagot boahtit ovtta oaivilii dan hárrái , maid dilis galgá bargat .
Eide understreker at observatørkorpsets oppdrag i Syria nettopp var å observere .
Eide deattuha , ahte dárkunjoavkku bargu Syrias lei namalassii dárkut .
De hadde ikke verken mandat eller midler til å gripe inn i konflikten .
Sis ii lean fápmudus eaige vearjjut , maiguin sii livčče sáhttán bargat maidege riidodiliin .
- Oppdraget ble fulgt til punkt og prikke , og Robert Mood gjorde en meget god jobb både med å etablere og lede styrken , understreker han .
- Bargu čađahuvvui álggus gitta lohppii plána mielde , ja Robert Mood barggai hui buori barggu sihke joavkku ásahemiin ja dan jođihemiin , son deattasta .
Norge vil fortsatt ha en håndfull observatører i FN-operasjonen i Syria .
Norggas leat ain moadde dárku Syria ON-operašuvnnas .
Tale / artikkel , 26.07.2010
Sárdni / artihkal , 26.07.2010
Med forbehold om endringer under fremføring .
Sárdnon Riddu Riđđu Davvi Álbmogiid beaivve
Kjære alle sammen !
Dearvva buohkaide !
Jeg ser denne dagen som en fin anledning til å få vite mer om vepserne og deres kultur .
Oainnán dán beaivin buorre vejolašvuohtan oahppat eambbo vepselaččaid ja sin kultuvrra birra .
Samtidig får vepserne møte samene og alle andre som er på denne festivalen .
Seammás besset vepselaččat deaivat sápmelaččaid ja earáid geat leat searvan dáidda riemuide .
Jeg tror at vepsernes besøk her på Riddu-Riddu-festivalen er et godt bidrag til å styrke kontakten mellom folk og mellom urfolk i Barentsregionen .
Doaivvun vepselaččaid galledeapmi dáppe Riddu Riđđu-festiválas lea buorre dan dáfus ahte nannet oktavuođa álbmogiid ja eamiálbmogiid gaskkas Barents-guovllus .
Økt kontakt betyr også at vi får mer kunnskap om hverandre og at vi kan lære av hverandre .
Go oktavuohta lassána , de mearkkaša maiddái dan ahte oažžut eambbo dieđuid guđetguimmiideamet birra ja ahte oahppat guđetguimmiineamet .
Har vi kunnskaper om hverandre er det lettere å være venner og gode naboer .
Go mis lea máhttu ja diehtu guđetguimmiideamet birra , de lea geahppaseabbu leat ustibin ja buorren siidaguoibmin dahje kránnján .