pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det innebærer en overgang fra dagens to-trinns saksbehandling(først søknad til duodjiregisteret og senere søknad om driftstilskudd) til en ordning med kun ett trinn(kun søknad om
Dat mearkkaša sirdima dáláš guovtteoasát áššemeannudeamis (vuos ohcan duodjeregistarii ja maŋŋá ohcat doaibmadoarjaga) ortnegii mas lea dušše okta dássi (dušše doaibmadoarjjaortnet).
Strategier · Sikre finansieringsordninger for næringsrettede kurs · Sørge for at Duodjeinstituhtta og duodjiorganisasjonene koordinerer kompetansehevingstiltak 4.6 Innsatsområde 6 – Et større marked
Strategiijat · Sihkkarastit ruhtadanortnegiid ealáhusoaivvilduvvon kurssaide · Fuolahit ahte Duodjeinstituhtta ja duodjeorganisašuvnnat ovttasbarget gelbbolašvuođaloktendoaimmaiguin. 4.6 Áŋgiruššansuorgi 6 – Stuorát márkan
Strategier · Følge opp utvalgte bedrifter som vil tilpasse sine produkter til markedet · Utfordre og motivere næringen til å utarbeide en felles profil og merke for duodjiprodukter · Motivere næringen til å utvikle nye duodjiprodukter med grunnlag i samisk kultur og samiske kulturtradisjoner · Utfordre byer, handelsnæringen, turistattraksjoner, kjeder, m.fl. til bevisst å satse på kvalitetsprodukter i det som tilbys spesielt tilreisende 5 Økonomiske og administrative konsekvenser Oppfølging gjennom Sametingets årlige budsjett og gjennom forhandlingene for Næringsavtalen for duodji og årlige budsjettvedtak, fastsettes økonomiske og administrative følger.
Strategiijat · Čuovvulit muhtin fitnodagaid mat háliidit heivehit iežaset buktagiid ostiide · Hásttuhit ja movttiidahttit ealáhusa ráhkadit oktasaš profiila ja mearkka duodjebuktagiid várás · Movttiidahttit ealáhusa ovddidit ođđa duodjebuktagiid sámi kultuvrra ja sámi kulturárbevieruid vuođul · Hástalit gávpogiid, gávpeealáhusa, turistageasuheddjiid, ráidduid, j.d. dihtomielalaččat áŋgiruššat kvalitehtabuktagiiguin mat fállojuvvojit erenoamážit mátkkošteddjiide 6 Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat Sámedikki jahkásaš bušeahtaid čuovvuleami ja Duoji ealáhusšiehtadusa šiehtadallamiid ja jahkásaš bušeahttamearrádusa bokte, mearriduvvojit ekonomalaš ja hálddahuslaš čuvvosat.
Saken avsluttet 14.06.2018 kl. 11.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 14.06.2018 dii. 11.10
Ášši/Sak 034/18
Ášši 034/18
Ášši/Sak 006/18
Ášši 006/18
Møteplan for Sametingets komite- og plenumsmøter 2019
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkkimat 2019 čoahkkinplána
Arkivsaknr. 17/4838
Áššenr. 17/4838
Plan og finanskomiteen - 006/18
Plána ja finansalávdegoddi - 006/18
PFK - vedtak: Plan- og finanskomiteen har behandlet møteplan for Sametingets komite- og plenumsmøter 2019.
PFL - Mearrádus: Álgu: Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea gieđahallan Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat 2019 čoahkkinplána.
Forslag 1 Lars Filip Paulsen, Høyre, fremmet følgende forslag:
Evttohus 1 Lars Filip Paulsen, Olgeš, ovddidii čuovvovaš evttohusa:
Sametinget fastsetter følgende møteplan for Sametinget 2019.
Sámediggi mearrida čuovvuvaš čoahkkinplána Sámediggái jahkái 2019.
Siw Line Thomassen, Nordkalottfolket, fremmet følgende forslag: Sametinget fastsetter følgende møteplan for Sametinget 2019.
Siw Line Thomassen, Nordkalottfolket, ovddidii čuovvovaš evttohusa: Sámediggi mearrida čuovvuvaš čoahkkinplána Sámediggái jahkái 2019.
Saken påbegynt 14.06.18 kl. 11.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 14.06.18 dii. 11.10
Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Forslag 3 ble ikke fremmet · Forslag 1 ble forkastet med 29 mot 6 stemmer · Forslag 2 ble forkastet med 30 mot 5 stemmer · Plan og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 29 mot 6 stemmer
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Evttohus 2 hilgojuvvui 30 jienain 5 jiena vuostá · Evttohus 1 hilgojuvvui 29 jienain 6 jiena vuostá · Plána- ja finansalávdegotti ráva mearriduvvui 29 jienain 6 jiena vuostá · Evttohus 3 ii ovddiduvvon
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk Tor Gunnar Nystad, saksordfører Toril Bakken Kåven Runar Myrnes Balto John Kappfjell Kåre Olli Toril Bakken Kåven Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Inger Eline Eriksen Fjellgren Klemet Erland Hætta Lars Filip Paulsen Arthur Johan Tørfoss Runar Myrnes Balto Anders Somby jr. Tor Gunnar Nystad, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka 1 Tor Gunnar Nystad, áššejođiheaddji 2 Toril Bakken Kåven Runar Myrnes Balto John Kappfjell Kåre Olli Toril Bakken Kåven 3 Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Inger Eline Eriksen Fjellgren Klemet Erland Hætta Lars Filip Paulsen 4 Arthur Johan Tørfoss Runer Myrnes Balto Anders Somby jr. Tor Gunnar Nystad, áššejođiheaddji
Ášši/Sak 035/18
Ášši 035/18
Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter - årsmelding 2017
Norgga nationála olmmošvuohtaásahus - jahkedieđáhus 2017
Arkivsaknr. 17/3838
Áššenr. 17/3838
Sametingsrådets forslag til innstilling: Sametinget viser til årsmelding 2017 for Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM).
Sámediggi čujuha Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM) nammasaš ásahusa (nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahusa) jagi 2017 jahkedieđáhussii.
Sametinget mener at det er viktig at både Stortinget og Sametinget behandler NIMs årsmelding.
Sámediggi oaivvilda ahte lea deaŧalaš ahte sihke Stuorradiggi ja Sámediggi meannudit NIM jahkedieđáhusa.
Samene er ett av Norges to statskonstituerende folk, og har status som urfolk og folk både etter internasjonal og nasjonal rett.
Sámit lea okta Norgga guovtti stáhtavuođđudeaddji álbmogis, ja sis lea stáhtus álgoálbmogin ja álbmogin sihke riikkaidgaskasaš ja nationála rievtti vuođul.
Sametinget konstaterer at det er behov for økte ressurser til NIM for systematisk arbeid med overvåkning og informasjon om gjennomføringen av samenes menneskerettigheter i Norge.
Sámediggi gávnnaha ahte NIM dárbbaša eanet resurssaid dasa ahte systemáhtalaččat bargat sámiid olmmošvuoigatvuođaid gozihemiin Norggas ja dieđuiguin dan birra mo dat olmmošvuoigatvuođat čađahuvvojit.
NIM spiller en viktig rolle som en uavhengig, rådgivende ekspertmekanisme som tilrettelegger for en konstruktiv debatt og gir anbefalinger om menneskerettighetenes innhold og plass i det norske og samiske samfunnet.
NIM:s lea deaŧalaš rolla sorjjasmeahttun, ráđđeaddi áššedovdimekanisman mii láhčá konstruktiiva digaštallamii ja buktá rávvagiid olmmošvuoigatvuođaid sisdoalu ja sajádaga birra Norggas ja sámi servodagas.
Sametinget har en aktiv rolle i forhold til internasjonale overvåkingsorganers oppfølgning av Norges periodiske statsrapporteringer.
Sámedikkis lea árjjalaš rolla dan ektui mo riikkaidgaskasaš gozihanorgánat čuovvulit Norgga áigodatlaš stáhtaraporteremiid.
I så henseende ser Sametinget frem til en fortsatt tett dialog med NIM både om hvordan NIM best kan utøve sin virksomhet i samiske samfunn og om hvordan Sametingets rolle i det nasjonale og internasjonale arbeidet med implementering av urfolksrettighetene kan videreutvikles.
Dan dáfus leat Sámedikkis ain vuordámušat lagas gulahallamii NIM:in sihke das mo NIM buoremusat sáhttá čađahit doaimmas sámi servodagain ja das mo viidáseappot sáhttá ovddidit Sámedikki rolla nationála ja riikkaidgaskasaš barggus implementeremiin álgoálbmotvuoigatvuođaid.
Sametinget konstaterer at NIM i årsmeldingen slår fast at det i 2017 var 10 år siden FNs erklæring om urfolksrettigheter (UNDRIP) ble vedtatt og at Norge fortsatt ikke har utarbeidet en nasjonal handlingsplan for gjennomføringen av denne, i tråd med det som ble vedtatt i sluttdokumentet fra FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014.
Sámediggi gávnnaha ahte NIM jahkedieđáhusastis nanne dan ahte jagis 2017 lei vássán 10 jagi dan rájes go ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštus (UNDRIP) dohkkehuvvui ja ahte Norga ii leat vel ráhkadan nationála doaibmaplána dan čađaheami várás, dan vuođul mii mearriduvvui loahppadokumeanttas ON jagi 2014 máilmmikonferánssas álgoálbmogiid birra.
Sametinget ser det som nødvendig at norske myndigheter nå tar tak i dette arbeidet som Sametinget har etterspurt ved flere anledninger.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte Norgga eiseválddit dál álggahit dán barggu maid Sámediggi máŋgii lea jearahan.
Sametinget viser til at NIM ser gode grunner for at det skaffes mer kunnskap om fornorskningspolitikkens konsekvenser.
Sámediggi čujuha dasa ahte NIM oaidná buriid ákkaid háhkat eambbo dieđuid dáruiduhttinpolitihka váikkuhusaid birra.
Sametinget forutsetter at Sametinget sikres reell innflytelse i utformingen av mandatet til kommisjonen og at Stortinget setter av tilstrekkelig tid og ressurser til arbeidet.
Sámediggi vuordá ahte Sámediggái sihkkarastojuvvo čielga váikkuhanváldi kommišuvnna mandáhta hábmemis ja ahte Stuoradiggi láhčá doarvái áiggi ja resurssaid dan bargui.
Sametinget viser til at det i 2017 var ti år siden Samerettsutvalget II leverte sin utredning.
Sámediggi čujuha dasa ahte jagis 2017 lei vássán 10 jagi dan rájes go Sámi vuoigatuođalávdegoddi II geigii čielggadusas.
Statlige myndigheter har ikke kommet langt i oppfølgningen av dette arbeidet.
Stáhta eiseválddit eai leat joavdan guhkás dán barggu čuovvulemiin.
I årsmeldingen til NIM påpekes det at det vil kunne svekke samiske rettigheter hvis ikke en rettskartlegging og anerkjennelsesprosess gjennomføres innen rimelig tid, i tråd med ILO- konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater (ILO 169).
NIM jahkedieđáhusas čujuhuvvo dasa ahte dat sáhttá geahnohuhttit sámiid vuoigatvuođaid jus vuoigatvuođkárten ja dohkkehanproseassa eai čađahuvvo govttolaš áiggis, ILO-konvenšuvnna nr. 169 vuođul eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain (ILO 169).
Sametinget deler denne vurderingen og anmoder statlige myndigheter om fortgang i dette lovarbeidet slik at det snarlig gjennom konsultasjoner med Sametinget og berørte samiske interesser fremmes lovforslag om anerkjennelse, kartlegging og beskyttelse av samenes rettigheter til land og vann utenfor Finnmark, forvaltningsordninger som sikrer samisk innflytelse over ressursforvaltningen i disse områdene i tråd med ILO 169, UNDRIP og øvrig folkerett.
Sámediggi lea ovttaoaivilis dáinna árvvoštallamiin ja ávžžuha stáhta eiseválddiid hoahpuhit dán láhkabarggu vai konsultašuvnnaid bokte Sámedikkiin ja guoskevaš sámi beroštusaiguin fargga ovddiduvvo láhkaevttohus sámiid eana- ja čáhcevuoigatvuođaid dohkkeheami, kártema ja suodjaleami birra olggobealde Finnmárkku, ja hálddašanorgánaid birra mat sihkkarastet sámi váikkuhanválddi resursahálddašeapmái dáin guovlluin ILO nr. 169, UNDRIP ja eará álbmotrievtti vuođul.
På samme måte ber Sametinget statlige myndigheter om å revidere minerallovgivningen i tråd med Samerettsutvalget IIs forslag og gjeldende folkerett slik at samiske rettigheter ikke gis svakere beskyttelse i områder utenfor Finnmark enn i Finnmark.
Seamma láhkai bivdá Sámediggi stáhta eiseválddiid ođasmahttit minerálalága Sámi vuoigatvuođalávdegotti II evttohusa ja gustovaš álbmotrievtti vuođul amas sámi vuoigatvuođat oažžut heajut suodjaleami guovlluin olggobealde Finnmárkku go Finnmárkkus.
Sametinget understreker at NIM har merknader til både prosess og innhold rundt avtaleinngåelsen mellom Norge og Finland om fiske i Tanavassdraget, med tilhørende reguleringer.
Sámediggi deattuha ahte NIM:s leat mearkkašumit sihke prosessii ja sisdollui soahpamuša dahkama birra gaskal Norgga ja Suoma, guolásteami oktavuođas Deanučázádagas oktan dasa gullevaš muddemiiguin.
NIM anbefaler at samenes reelle deltakelse og mulighet til effektiv innvirkning må sikres bedre i denne typen prosesser.
NIM rávve ahte sámiid duohta oassálastin ja vejolašvuohta beaktilis váikkuheapmái, ferte sihkkarastojuvvot buorebut dán lágan proseassain.
Sametinget vil i denne forbindelse påpeke at NIM også viser til at det ikke fremkommer noen vurdering i proposisjonen som ble lagt frem for Stortinget om den praksis som har vært ved den markante økningen i salg av fiskekort frem til 2015, urettmessig kan ha gjort inngrep i fiskerettighetene til laksebreveierne og de lokale stangfiskerne.
Sámediggi čujuha dán oktavuođas dasa ahte NIM maiddái čujuha dasa ahte eai boađe ovdan árvvoštallamat dan evttohusas mii ovddiduvvui Stuorradiggái dan geavada birra mii lea čađahuvvon go oaggunkoartavuovdin nu sakka lea lassánan 2015 radjái, eahpevuoiggalaččat sáhttá leat rihkkon luossareiveeaiggádiid ja báikkálaš stággooagguid oaggunvuoigatvuođaid.
Sametinget mener i tråd med tidligere vedtak i saken at det fortsatt må arbeides for en reforhandling av tanaavtalen, slik at den ivaretar rettighetsforholdene i vassdraget og oppleves som legitim og rettferdig av lokale rettighetshavere.
Sámediggi oaivvilda ášši ovdalis mearrádusaid vuođul ahte ain ferte bargat dan ala ahte deanusoahpamuš šiehtadallojuvvo ođđasis, vai dat fuolaha čázádaga vuoigatvuođabeliid ja adnojuvvo lobálažžan ja rehálažžan báikkálaš vuoigatvuođalaččaid bealis.
Sametinget stiller seg for øvrig bak anbefalingen fra NIM om bedre prosesser i fremtiden som sikrer en reell deltakelse for samene med faktisk innvirkning på resultatet.
Muđui doarju Sámediggi NIM rávvaga čađahit buoret proseassaid boahtteáiggis mat sihkkarastet sámiide duohta oassálastima duohta váikkuhanfámuin bohtosii.
Det er et økende areal- og reguleringspress på tradisjonelle samiske næringer.
Árbevirolaš sámi ealáhusaid areálat gáržžiduvvojit dađistaga muddemiid geažil.
Dette har de siste årene aktualisert behovet for vurderinger av areal- og reguleringsinngreps virkninger for samisk kultur.
Dat lea maŋimus jagiid dagahan ahte ferte árvvoštallat areála- ja muddensisabahkkemiid váikkuhusaid sámi kultuvrii.
NIM har i sin årsmelding en gjennomgang av flere aktuelle inngrepsaker, Lágesduottar, Nussir, Fosen, Meråker, Stokkfjell og Langsundforbindelsen.
NIM lea jahkedieđáhusastis guorahallan máŋga áigeguovdilis sisabahkkenášši, Lágesduottar, Nussir, Fovsen, Meråker, Stokkfjell ja Langsundforbindelsen.
NIM viser til at inngrep i det materielle naturgrunnlaget for samisk kultur, er en generell utfordring for Norge med hensyn til SP artikkel 27 og ILO 169 artiklene 14 og 15.
NIM čujuha dasa ahte sisabahkken sámi kultuvrra ávnnaslaš luondduvuđđosii lea oppalaš hástalus Norgii SP artihkkala 27 ja ILO artihkkaliid 14 ja 15 ektui.
Sametinget slutter seg til denne betraktningen fra NIM og understreker at denne problemstillingen også må ses i sammenheng med de pågående prosessene med reintallsreduksjon som finner sted både gjennom enkeltvedtak og i lov og forskriftsarbeid i Landbruks- og matdepartementet.
Sámediggi doarju dán NIM árvvoštallama ja deattuha ahte dán čuolbmačilgehusa ferte maid geahččat dálá proseassaid ektui boazologu geahpedemiin mat čađahuvvojit sihke eaŋkil mearrádusaid bokte ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta láhka- ja láhkaásahusbarggu bokte.
NIM har i årsmeldingen pekt på at ny forskning viser at velferdsinstitusjoner har liten kulturell forståelse for samiskeforhold.
NIM lea jahkedieđáhusas čujuhan dasa ahte ođđa dutkan čájeha dan ahte čálgoásahusain lea uhccán kulturáddejupmi sámi dilálašvuođaide.
En undersøkelse av levekårene til personer med utviklingshemming blant annet i de samiske forvaltningskommunene viser at personer med utviklingshemming i samiske områder har dårligere levekår enn øvrig befolkning.
Doaibmavádjigiid eallineavttuid iskkadeapmi earret eará sámi hálddašangielddain čájeha ahte sámi guovlluid doaibmavádjigiin leat heajut eallineavttut go álbmogis muđui.
Sametinget ser dette som et viktig satsningområde fremover og anmoder norske myndigheter om å finne konkrete tiltak for å rette opp dette.
Sámediggái dát lea deaŧalaš áŋgiruššansuorgi ovddasguovlluid ja ávžžuha Norgga eiseválddiid čađahit konkrehta doaibmabijuid njulgen dihtii dán beali.
Sametinget ser det som alvorlig at Nærings- og fiskeridepartementet ikke har fulgt opp anbefalingene fra NIM i temarapporten om sjøsamenes rett til sjøfiske og mener det er et sterkt signal at NIM gjentar anbefalingene i årsrapporten fra 2017.
Sámediggi oaidná duođalažžan ahte Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta ii leat čuovvulan NIM ávžžuhusaid fáddáraporttas mearrasámiid mearraguolásteami vuoigatvuođaid birra ja oaivvilda ahte leat oalle duođalaš signála go NIM geardduha iežas ávžžuhusaid 2017 jahkedieđáhusas.
Sametinget ber regjeringen om å sørge for at Nærings- og fiskeridepartementet følger opp anbefalingene fra NIM om lovfesting av sjøsamenes historiske rett til fiske, at sjøsamenes rett til deltakelse i bruk, styring og forvaltning styrkes i lovgivningen og at lovgivningen sikrer at inngrep i sjøsamenes materielle kulturgrunnlag blir tilstrekkelig utredet.
Sámediggi bivdá ráđđehusa geahččat bearrái ahte Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta čuovvula NIM ávžžuhusaid mearrasámiid historjjálaš guolástusvuoigatvuođaid lágadeami birra, ahte mearrasámiid oassálastinvuoigatvuođat geavaheamis, stivremis ja hálddašeamis nannejuvvojit lágas ja ahte láhka sihkkarastá ahte sisabahkken mearrasámiid ávnnaslaš kulturvuđđosii čielggaduvvo dohkálaččat.
Sametinget understreker viktigheten av at urfolksrettighetene får den nødvendige prioritet i NIMs faglige arbeid også i årene fremover.
Sámediggi deattuha man deaŧalaš dat lea ahte álgoálbmotvuoigatvuođat ožžot dárbbašlaš vuoruheami NIM fágalaš barggus maiddái boahttejagiin.
Sametinget ser fram til det videre arbeidet til NIM og dets bidrag til samfunnsdebatten om og gjennomføringen av samiske rettigheter.
Sámedikkis leat vuordámušat NIM viidásat bargui ja dan váikkuheapmái servodatdigaštallamii sámi vuoigatvuođaid ja daid čađaheami birra.
Sametinget ser det som naturlig at statlige myndigheter i sin gjennomgang av årsmeldingen fra NIM følger opp denne gjennom en videre dialog mellom Stortinget, regjeringen og Sametinget for en konkret oppfølging av NIMs anbefalinger i årsmeldingen fra 2017.
Sámediggái lea lunddolaš ahte stáhta eiseválddit guorahaladettiin NIM jahkedieđáhusa, čuovvulit dan viidáseappot gulahallama bokte gaskal Stuorradikki/ráđđehusa ja Sámedikki váikkuhan dihtii ahte NIM jagi 2017 jahkedieđáhusa rávvagat čuovvuluvvojit konkrehta.
Komiteens tilrådning Komiteen har ikke merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa. BFOL - Mearrádus:
Sametingets plenum - 035/18 Merknad: NSR/NSR-SáB v/ representant Gunn Anita jakobsen, Senterpartiet, Avjovarri Flyttsameliste, AP v/representant Ronny Wilhelmsen, Árja v/ representant Inger Eline E. Fjellgren, Nordkalottfolket v/ representant Toril Bakken Kåven NIM, Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter – årsmelding 2017, skriver i årsmeldingen for 2017 som følgende: «På samme måte som for våre øvrige anbefalinger fra fjorårets årsmelding, har Stortinget anmodet regjeringen om å komme tilbake til Stortinget på egnet måte om hvordan anbefalingene er fulgt opp.
Sámedikki dievasčoahkkin - 035/18 Mearkkašupmi - NSR, áirras Gunn Anita Jacobsen, NSR/SáB, Guovddášbellodat, Ávjovári Johttisápmelaččaid listtu, Bargiidbellodat, Árja, Nordkalottfolket NIM, Norgga nationála olmmošvuoigatvuođa institušuvnna 2017 jahkedieđáhusas, čállá 2017 jahkedieđáhusas čuovvovaččat: “Seamma ládje go muđuige min eará ávžžuhusat diimmáš jahkedieđáhussii, lea Stuoradiggi ávžžuhan ráđđehusa boahtit ruovttoluotta Stuoradiggái heivvolaš vugiin mot ávžžuhusat leat čuovvuluvvon.
NIM fastholder sine anbefalinger fra temarapporten, som gjengitt under.
NIM doalaha iežas ávžžuhusaid temáraporttas mii geardduhuvvo vuollelis.
i. Sjøsamenes rett til fiske som en del av deres kulturutøvelse basert på deres historiske fiske, bør lovfestes.
i. Mearrasámiid bivdovuoigatvuohta lea okta oassi sin kulturdoaimmaheamis vuođđuduvvon sin historjjálaš bivddu bokte, dan berre nannet lágain.
Det samme gjelder retten til en positiv forskjellsbehandling ved tildeling av kvoter og tilsvarende, hvis dette er nødvendig for ivaretakelsen av sjøsamenes materielle kulturgrunnlag.
Dat seammá guoská vuoigatvuođa positiivvalaš vealaheapmái go juolludit/juhket eriid ja sullasaš diŋggaid, jus dat leat dárbbašlaš doalahandihte mearrasámiid materiála kulturvuođu.
ii. Sjøsamenes rett til deltakelse i bruk, styring og forvaltning av sitt materielle kulturgrunnlag må sikres bedre i lovverket enn hva som er tilfellet i dag for at Norge skal oppfylle sine internasjonale forpliktelser.
ii Mearrasámiid vuoigatvuohta oasálastit geavaheapmái, stivremii ja hálddašeapmái materiála kulturvuođus ferte buorebut nannejuvvot lágain go dan mii otne lea, jus Norga galgá deavdit iežas internationála geatnegasvuođaid.
iii. Lovgivningen må sikre at inngrep som kan innvirke på sjøsamenes materielle kulturgrunnlag blir tilstrekkelig utredet.
iii Láhkamearrádus ferte sihkkarastit ahte sisabahkken mii sáhttá váikkuhit mearrasámiid materiála kulturvuđđui lea vuđolaččat suokkarduvvon.
» Sametinget oppfordrer regjeringen til å ta NIMs anbefalinger vedrørende sjøsamiske rettigheter på alvor.
Sámediggi ávžžuha ráđđehusa váldit duođalaččat vuhtii NIMa ávžžuhusaid mii guoská mearrasámiid vuoigatvuođaide.
Det betyr at regjeringen må iverksette lovendringer for å sikre sjøsamenes rett til fiske.
Dat mearkkaša ahte ráđđehus ferte bidjat johtui barggu lágaid rievdadit sihkkarastindihte mearrasámiid bivdovuoigatvuođaid.
Sametinget forventer at det settes i gang tydelige prosesser så snart som mulig.
Sámediggi vuordá ahte biddjojit johtui čielga proseassat nu jođánit go vejolaš.
Forslagene fra Kystfiskeutvalget kan danne grunnlag for denne lovendringsprosessen.
Riddoguolástanlávdegotti evttohusat sáhttet dahkat vuođu dan láhkarievdadanprosessii.
Merknad: NSR/NSR-SáB, Senterpartiet, Avjovarri Flyttsameliste v/ representant Klemet Erland Hætta, AP v/ representant Ronny Wilhelmsen, Árja v/ representant Inger Eline E. Fjellgren, Nordkalottfolket v/ representant Toril Bakken Kåven Sametinget vil bemerke at Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM), årsmelding 2017, ikke tar for seg utfordringene til fastboende samers mulighet til å høste og ferdes i utmark.
Mearkkašupmi - NSR, áirras Klemet Erland Hætta, NSR/SáB, Guovddášbellodat, Ávjovári Johttisápmelaččaid listu, Bargiidbellodat, Árja, Nordkalottfolket Sámediggi áigu mearkkašahttit ahte Norgga nationála institušuvdna olmmošvuoigatvuođaid várás (Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM)), 2017 jahkedieđáhusas eai boađe ovdan hástalusat dáloniid vejolašvuođain ávkkástallat ja vánddardit mehciin.
I dag stenges fastboende samer til å høste og ferdes i sine tradisjonelle høstningsområder.
Dál eai beasa dálonat ávkkástallat ja vánddardit iežaset árbevirolaš guovlluin.
Loven om motorisert ferdsel kan være i strid med FN-konvensjon om politiske og sosiale rettigheter (SP) artikkel 27, ettersom den utestenger fastboende til å ferdes i sine tradisjonelle områder.
Láhka mohtorjohtolaga birra sáhttá leat ON-konvenšuvnna vuostá politihkalaš ja sosiála vuoigatvuođaid birra (SP) 27. artihkal, go dat gidde dáloniid vejolašvuođa vánddardit iežaset árbevirolaš guovlluin.
Saken påbegynt 14.06.18 kl. 11.40 Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 14.06.18 dii. 11.40 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Oppvekst-, omsorg og utdanningskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk Gunn Anita Jacobsen, saksordfører Jørn Are Gaski Tom Sottinen Beaska Niilas Inger Eline Eriksen Fjellgren John Kappfjell Inger Eline Eriksen Fjellgren Anders Somby jr. Isak Mathis O. Hætta Klemet Erland Hætta Nils Mikkelsen Utsi 9 Ann-Elise Finbog Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Beaska Niilas Toril Bakken Kåven Kåre Olli Aili Keskitalo Gunn Anita Jacobsen, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka 1 Gunn Anita Jacobsen, áššejođiheaddji 2 Jørn Are Gaski 3 Tom Sottinen Beaska Niillas 4 Inger Eline Eriksen Fjellgren John Kappfjell Inger Eline Eriksen Fjellgren 5 Anders Somby jr. 6 Isak Mathis O. Hætta 7 Klemet Erland Hætta 8 Nils Mikkelsen Utsi 9 Ann-Elise Finbog 10 Lars Filip Paulsen 11 Piera Heaika Muotka 12 Beaska Niillas 13 Toril Bakken Kåven 14 Kåre Olli 15 Aili Keskitalo Gunn Anita Jacobsen, áššejođiheaddji
SP - vedtak: Sametinget viser til årsmelding 2017 for Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM).
Sámediggi čujuha Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM) nammasaš ásahusa (nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahusa) jagi 2017 jahkedieđáhussii.
Sametinget konstaterer at det er behov for økte ressurser til NIM for systematisk arbeid med overvåkning og informasjon om gjennomføringen av samenes menneskerettigheter i Norge.
Sámediggi gávnnaha ahte NIM dárbbaša eanet resurssaid dasa ahte systemáhtalaččat bargat sámiid olmmošvuoigatvuođaid gozihemiin Norggas ja dieđuiguin dan birra mo dat olmmošvuoigatvuođat
NIM viser til at inngrep i det materielle naturgrunnlaget for samisk kultur, er en generell utfordring for Norge med hensyn til SP artikkel 27 og ILO 169 artiklene 14 og 15. Sametinget slutter seg til denne betraktningen fra NIM og understreker at denne problemstillingen også må ses i sammenheng med de pågående prosessene med reintallsreduksjon som finner sted både gjennom enkeltvedtak og i lov og forskriftsarbeid i Landbruks- og matdepartementet.
NIM čujuha dasa ahte sisabahkken sámi kultuvrra ávnnaslaš luondduvuđđosii lea oppalaš hástalus Norgii SP artihkkala 27 ja ILO artihkkaliid 14 ja 15 ektui. Sámediggi doarju dán NIM árvvoštallama ja deattuha ahte dán čuolbmačilgehusa ferte maid geahččat dálá proseassaid ektui boazologu geahpedemiin mat čađahuvvojit sihke eaŋkil mearrádusaid bokte ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta láhka- ja láhkaásahusbarggu bokte.
Saken avsluttet 14.06.2018 kl. 15.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 14.06.2018 dii. 15.35
Ášši/Sak 036/18
Ášši 036/18
Ášši/Sak 007/18
Ášši 007/18
Sametingets budsjettbehov 2020
Sámedikki 2020 bušeahttadárbu
Arkivsaknr. 18/918
Áššenr. 18/918
Sametingets budsjettbehov 2020 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki 2020 bušeahttadárbu lea dohkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Plan og finanskomiteen - 007/18
Plána ja finansalávdegoddi - 007/18
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sak 007/18 Sametingets budsjettbehov 2020.
PFL - Mearrádus: Álgu: Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea gieđahallan Sámedikki 2020 bušeahttadárbu.
Merknader: Merknad 1 Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet, fremmet merknaden.
Mearkkašupmi 1 Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat, ovddidii mearkkašumi.
Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) og medlemmet fra Senterpartiet fremmet følgende merknad: Komiteen støtter Sametingsrådet når de viser til at «Sametingets budsjett har økt årlig siden 1989, men andelen av statsbudsjettet som bevilges til samiske formål blir stadig mindre sammenliknet med bevilgninger til andre samfunnsformål.
Lávdegotti eanetlohku, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (BB) miellahtut, Norgga sámiid riikkasearvv miellahtut, Guovddášbellodaga miellahttu, ovddidit čuovvovaš mearkkašumi: Lávdegoddi doarju Sámediggeráđi go čujuhit ahte «Sámedikki bušeahtta lea lassánan jagis jahkái 1989 rájes, muhto oassi stáhtabušeahtas mii manná sámi áššiide šaddá unnit ja unnit go buohtastahttá juolludemiiguin eará servodatsurggiide.
Det er derfor grunnlag for å hevde at rammebetingelsene for den samiske samfunnsutviklingen blir st adig dårligere enn tilfellet er for storsamfunnet og majoritetskulturen.
Danin lea vuođđu čuoččuhit ahte rámmaeavttut sámi servodatovddideapmái šaddet heajubut go stuoraservodahkii ja eanetlogukultuvrii.
Dette er noe som må ligge til grunn for en satsing på samiske saker fra regjering og Storting i 2020».
Dát lea ášši mii ferte leat vuođđun ráđđehusa ja Stuoradikki bealis 2020:s jus áigu áŋgiruššat sámi áššiid ovddas.»
Akkumulert underskudd på 19,282 millioner.
Vuolláibáza oktiibuot lea 19,282 miljon ru.
Lønns og prisstignin g som Sametinget ikke er kompensert for, må for årene 2016, 2017 og 2018 kompenseres med 19,282 mill. kr. Videre forventer komiteen at denne underdekningen opphører og at Sametinget kompenseres fullt ut for lønns og prisstigning i tråd med SSB sine tall f ra og med budsjettåret 2020.
Bálká- ja haddegoarkŋun maid Sámediggi ii leat ožžon, ferte jagiid 2016, 2017 ja 2018 ovddas buhtaduvvot 19,282 miljon ruvnnuin. Dasto vuordá lávdegoddi ahte dát vuolláibáza nohká ja ahte Sámediggái buhtaduvvo ollásit bálká- ja haddegoarkŋun SSB loguide dávistettiin jagi 2020 bušeahttajagi rájes.
Innmeldte budsjettbehov (kun satsingsforslag) og underdekning hvert år.
Sisa dieđihuvvon bušeahttadárbu (dušše áŋgiruššanevttohus) ja vuollábáza juohke jagi.
2013 - 2015 har regjeringen oppgitt hvor mye de har gitt i pris og lønnskompensasjon, etter dette er føringene trukket fra for å finne lønns og pris kompensasjonen.
Jagiin 2013-2015 lea ráđđehus dieđihan man ollu leat addán hadde- ja bálkálasáhusa, dan maŋŋá leat láidestusat gessojuvvon gávdnan dihtii hadde- ja bálkálasáhusa.
Skal vi utvikle samiske samfunn må budsjettbehovene i større grad følges opp av regjeringen.
Jos galgat ovddidit sámi servodaga, de fertejit bušeahttadárbbut eanet čuovvuluvvot ráđđehusa beales.
Slik det oppleves nå, melder Sametinget inn de samme budsjettbehovene uten at det blir fulgt opp i statsbudsjettet.
Nugo dál vásihat, dieđiha Sámediggi daid seamma bušeahttadárbbuid almmá ahte dat leat čuovvuluvvon stáhtabušeahtas.
Våre utfordringer er at Sameti nget sakker akterut i forhold til samfunnet for øvrig.
Min hástalussan lea dat ahte Sámediggi bazahallá servodaga ektui muđui.
Merknad 2 Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet, fremmet merknaden.
Mearkkašupmi 2 Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat, ovddidii mearkkašumi.
Komiteens mindretall, medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe, fremmet følgende merknad: Komiteen viser til Arbeiderpartiet s Sametingsgruppes alternative budsjett for 2018, prioriteringene våre gjentas i budsjettbehov for 2020 da disse fortsatt er like aktuelle.
Lávdegotti unnit lohku, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku miellahtut, ovddidit čuovvovaš mearkkašumi: Lávdegoddi čujuha Bargiidbellodaga Sámediggejoavkku molssaeaktosaš 2018 bušehttii, min vuoruheamit geardduhuvvojit 2020 bušeahttadárbbuin, go dat ain leat seamma áigeguovdilat.
Arbeiderpartiet i Stortinget fulgte opp våre prioriteringer i sitt alternative statsbudsjett for 2018 med 79 million er.
Bargiidbellodat Stuorradikkis čuovvulii min vuoruhemiid iežaset molssaeaktosaš 2018 stáhtabušeahtas 79 miljon ruvnnuin.
Våre to overordnede prioriteringer er: · Areal og rettigheter knyttet til fiske, rein og annen bruk av natur ressursene.
Min guokte bajimuš vuoruheami leat: · Areálat ja vuoigatvuođat guolástusa, boazodoalu ja eará luondduresurssaid ávkkástallama ektui.
· Språk da med særlig fokus på barnehage og Skole.
· Giella, ja erenoamážit fokus dalle mánáidgárddiide ja skuvllaide.
For å oppfylle våre prioriteringer ser komiteen at kommunene må settes i stand til å ivareta samiske barns lovfestede rettigheter til opplæring i og på eget språk, både i barnehage og skole.
Ollašuhttin dihtii min vuoruhemiid oaidná lávdegoddi ahte gielddain ferte leat vejolašvuohta gozihit sámi mánáid láhkageatnegahttojuvvon oahpahusvuoigatvuođa iežaset gielas ja gillii, sihke mánáidgárddiin ja skuvllain.
Områdene areal, rettigheter, fiskeri, reindrift, jordbruk, utmarksbruk og kulturminner henger nøye sammen når det gjelder våre rettigheter.
Suorggit nugo areálat, vuoigatvuođat, guolástusat, boazodoallu, meahcceávkkástallan ja kulturmuittut gullet lávga oktii go guoská min vuoigatvuođaide.
Sametin get må i større grad samordne og styrke arbeidet innenfor disse områdene, dette er beskrevet i vårt alternative budsjett for 2018.
Sámediggi ferte eanet oktiiortnet ja nannet barggu dáid surggiid siskkobealde, dat lea válddahuvvon min molssaeaktosaš 2018 bušeahtas.
Komiteen gjør oppmerksom på at det i dokumentet er synliggjort et totalt budsjettbehov på 726 877 millioner kroner til samet inget.
Lávdegoddi fuomášuhttá ahte dokumeanttas lea oainnusmahttojuvvon ollislaš bušeahttadárbu 726 877 miljon ru Sámediggái.
Denne rammen mener vi må innfris.
Mii oaivvildit ahte dát rámma ferte addojuvvot.
Forslag Forslag 1 Aili Guttorm, NSR, fremmet forslaget.
Evttohus 1 Aili Guttorm, NSR, ovddidii evttohusa.
Forslaget støttes av komiteens medlemmer fra NSR og medlemmer fra AP sametingsgruppe og medlemmet fra SP: 11.1 Tilskudd til regionale utviklingsprosjekter Hva er problemet?
NSR miellahtut, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku miellahtut ja Guovddášbellodaga miellahttu evttohus: 11.1 Doarjja regionála ovddidanprošeavttaide
Nytt 4. avsnitt (nåværende 4.avsnitt blir 5. avsnitt) «Det vil derfor også være nødvendig i større grad legge til rette for samiske møteplasser for det samiske sivile samfunnet.
Ođđa 4. teakstaoassi (dáláš 4. teakstaoassi šaddá 5. teakstaoassin) Danne lea maiddái dárbu eanet láhčit diliid sámi deaivvadanbáikkiide sámi siviila servodaga várás.
I flere bykommuner er det ytret ønske om satsning på tiltak som samiske hus.
Eanet gávpotgielddain háliidivčče áŋgiruššat doaibmabijuiguin nugo sámi viesut.
I tillegg til å være møteplasser og samiske språkarena kan Samiske hus kan ha ulike funksjoner fra sted til sted.
Dasa lassin go doibmet deaivvadanbáikin ja sámi giellaarenan sáhttet sámi viesuin leat sierralágan doaimmat báikkis báikái.
Det vil spesielt i oppstartsfase og tidlig driftsfase spesielt være behov for økonomisk og administrativ støtte.
Erenoamážit álggahanmuttus ja árrat doaibmamuttus lea dárbu oažžut ekonomalaš ja hálddahuslaš doarjaga.
Aili Guttorm, NSR, fremmet forslaget.
Aili Guttorm, NSR, ovddidii evttohusa.
Forslaget støttes av komiteens medlemmer fra NSR og medlemmet fra Senterpartiet. Tilleggsforslag: Nytt punkt 8.13 (Samletabellene i budsjettbehovet oppdateres som en følge av nye tall)
NSR miellahtut ja Guovddášbellodaga miellahttu evttohus: Lassievttohus: ođđa čuokkis 8.13 (Čoahkketabeallat bušeahttadárbbus divvojuvvojit ja ođđa logut biddjojuvvojit sadjái)
8.13 Utvikling av kulturorganisasjoner og sivilsamfunn
8.13 Kulturorganisašuvnnaid ja siviilaservodaga ovddideapmi
Støtte til kulturorganisasjoner og sivilsamfunn 7 000 7 000 7 000 7 000
Doarjja kulturorganisašuvnnaide ja siviila servodahkii 7 000 7 000 7 000 7 000
Hva er problemet?
Mii lea váttisvuohta?
Et levende samisk samfunnsliv er avhengig av et mangfoldig, aktivt og levende sivilsamfunn.
Ealli sámi servodateallin lea sorjavaš girjás, árjjalaš ja ealli siviila servodagas.
Sivilsamfunn er et begrep som dekker et vidt spekter av organisasjoner i samfunnet som arbeider med forskjellige tematikker, representerer forskjellige interesser, og som bidrar til å sikre et levende demokrati både gjennom samfunnsdebatten og gjennom å arbeide opp mot de politiske systemene.
Siviila servodat lea doaba mii gokčá viidát organisašuvnnaid servodagas mat barget sierralágan tematihkaiguin, ovddastit sierralágan beroštumiid, ja mat váikkuhit ealli demokratiija sihkkarastima sihke servodatdigaštallama bokte ja barggu bokte politihkalaš vuogádagain.
Samiske kulturorganisasjoner er helt nødvendige for både å bevare samisk kultur og å utvikle nye samiske kulturtiltak.
Sámi kulturorganisašuvnnat leat áibbas dárbbašlaččat sihke sámi kultuvrra goziheamis ja ođđa sámi kulturdoaibmabijuid ovddideamis.
Dette igjen er en nødvendig forutsetning for en fremtidig levende samisk kultur.
Dás fas lea dárbbašlaš eaktun ealli sámi kultuvrra bisuheapmái boahtteáiggis.
Per i dag er det svært utfordrende for samiske organisasjoner å sikre driftsmidler, både fordi det er en stor utfordring å sikre et tilstrekkelig medlemsgrunnlag for at medlemsavgift skal være en inntektskilde i et lite samisk samfunn, og fordi det mangler støtteordninger som kan dekke driftsutgifter.
Otnáš nammii lea hui hástaleaddji sámi organisašuvnnaide sihkkarastit doaibmaruđaid, sihke danne go lea stuorra hástalussan sihkkarastit doarvái lahttovuođu nu ahte lahttodivat buvttašii sisaboađu unna sámi servodagas, ja danne go váilot doarjjaortnegat maiguin gokčat doaibmagoluid.
Dette er en utfordring som gjelder et bredt spekter av samiske organisasjoner, fra interesseorganisasjoner til organisasjoner som arbeider med kultur men ikke passer inn under de støtteordningene som finnes for samiske kulturorganisasjoner.
Dát lea hástalussan ja guoská ollu sámi organisašuvnnaide, beroštupmiorganisašuvnnaid rájes organisašuvnnaide mat barget kultuvrrain muhto eai heive doarjjaortnegiid vuollái mat gávdnojit sámi kulturorganisašuvnnaid várás.
Uten støtte er det svært vanskelig for organisasjoner å bidra aktivt i samfunnslivet.
Almmá doarjaga haga lea organisašuvnnain hui váttis bargat árjjalaččat servodateallimis.
Svært mye frivillig kapasitet blir lagt ned i basisdriften av organisasjonen, og det blir lite tid og overskudd til overs i sivilsamfunnet til virkelig å drive frem ideer og spørsmål.
Hui ollu eaktodáhtolaš kapasitehta geavahuvvo organisašuvnna vuođđodoaimmas, ja báhcet unnán áigi ja návccat siviila servodagas duođai buktit ovdan jurdagiid ja gažaldagaid.
Hele det samiske samfunnet er skadelidende av at det er få miljøer som har kapasitet til å være drivende krefter i den samiske samfunnsutviklingen.
Olles sámi servodat gillá go leat unnán birrasat main lea kapasitehta geavahit návccaid sámi servodatovddideamis.
Samiske organisasjoner er viktige samiske språkarenaer, men for at de skal gi sine medlemmer mulighet til å kommunisere på sitt samiske morsmål, så er de avhengige av å kunne tilby både tolkning og oversetting.
Sámi organisašuvnnat leat deaŧalaš sámi giellaarenat, muhto jos dat galget sáhttit addit lahtuidasaset vejolašvuođa gulahallat sámegielaiguin, de leat sorjavaččat sihke dulkomis ja jorgaleamis.
Dette er svært kostnadskrevende oppgaver, som krever et romslig driftsbudsjett.
Dát doaimmat leat hui divrasat, ja dasa dárbbašuvvo ollu ruhta doaibmabušeahtas.
Hva ønsker vi å oppnå?
Maid háliidat mii olahit?
Sametinget vil bidrar til samfunnsutvikling og utvikling av samisk kultur.
Sámediggi háliida ovddidit servdoaga ja sámi kultuvrra.
Dette vil vi oppnå gjennom å gi rom for utvikling av samiske organisasjoner til å ta del i samfunnsliv, samfunnsdebatt og utvikling av samiske kulturtiltak.
Dán juvssašeimmet jos sámi organisašuvnnain livččii vejolašvuohta searvat servodateallimii, servodatdigaštallamii ja sámi kulturdoaibmabijuid ovddideapmái.
Støtte til samiske organisasjoner vil gi forutsigbarhet og mulighet til å utvikle sin virksomhet i tråd med sine formål.
Doarjja sámi organisašuvnnaide attašii einnostan vejolašvuođa ja vejolašvuođa ovddidit doaimmaset iežaset mihttomeriid vuođul.
Mål med satsningen Samfunnsmål: Det eksisterer et levende og mangfoldig samisk organisasjonsliv som bidrar til utvikling av samisk kultur og samfunn.
Áŋgiruššama mihttomearri Servodatulbmil: Gávdno ealli ja girjás sámi organisašuvdnaeallin mii váikkuha sámi kultuvrra ja servodaga ovddideami.
Effektmål 1: Flere samiske organisasjoner bidrar i det samiske samfunnslivet.
Beaktomihttu: Eanet sámi organisašuvnnat váikkuhit sámi servodateallimis.
Effektmål 2: Det utvikles et bedre tilbud av samiske kulturtiltak.
Beaktomihttu 2: Sámi kulturdoaibmabijuin ovddiduvvo buoret fálaldat.
Satsningens innhold: Sametinget vil opprette en søkerbasert ordning hvor samiske kulturorganisasjoner og sivilsamfunnsorganisasjoner, herunder interesseorganisasjoner, kan søke om driftsstøtte.
Áŋgiruššama sisdoallu: Sámediggi áigu ásahit ohcanvuđot ortnega mas sámi kulturorganisašuvnnat ja siviila servodatorganisašuvnnat, maiddái beroštupmiorganisašuvnnat, sáhttet ohcat doaibmadoarjaga.
En slik ordning skal fange opp samiske organisasjoner som per i dag ikke oppnår driftsstøtte eller institusjonsstøtte over de forskjellige støtteordningene Sametinget har per i dag.
Dát ortnet galgá fáhtet daid sámi organisašuvnnaid mat otnáš nammii eai oaččo doaibmadoarjaga dahje ásahusdoarjaga sierra doarjjaortnegiid bokte mat Sámedikkis leat dál.
Det er behov for 7 millioner til denne satsningen årlig.
Dárbbašuvvo 7 miljon ru dán áŋgiruššamii jahkásaččat.
Sametingets plenum - 036/18 Merknad: NSR, Aili Guttorm, Senterpartiet og Flyttsamelista Alle har rett til informasjon på sitt språk og det er ønskelig å bli forstått og at alle blir forstått.
Sámedikki dievasčoahkkin - 036/18 Mearkkašupmi - NSR, áirras Aili Guttorm, Guovddášbellodat, Ávjovári Johttisápmelaččaid listu Buohkain lea riekti oažžut dieđuid iežas gillii, ja lea sávahahtti ipmirduvvot ja ahte buohkat ipmirduvvojit.
I dag brytes samelovens språkregler daglig, fordi det er mangel på både midler, tolker, tolkeutdanningsmuligheter, autorisasjonsordning og oversettere.
Dál rihkkojuvvojit sámelága giellanjuolggadusat beaivválaččat, go váilot sihke reaiddut, dulkkat, dulkaoahpahusvejolašvuođat, autoriserenortnegat ja jorgaleaddjit.
Derfor er det viktig med en satsing når det gjelder tolketjenester.
Danin lea dehálaš bidjat návccaid dulkonbálvalusaide.
Det må allerede nå satses på flere tolker og flere oversettere.
ferte dál juo áŋgiruššat oažžut eanet dulkkaid ja jorgaleddjiid.
Som tolk må man beherske språket på høyt nivå og derfor er det allerede nå viktig med en høyere satsning på dette.
Dulkan ferte máhttit giela alla dásis ja danin lea dál juo dárbu addit eanet áŋgiruššama dása.
Det må det settes av penger til å utdanne samiske tolker, disse må ha kulturell forståelse og høy språklig kompetanse.
Ferte várret ruđaid sámegiel dulkaohppui, sis ferte leat kultuvrralaš ipmárdus ja alla gielalaš gelbbolašvuohta.
I følge pasientrettighetsloven har samiske pasienter rett til å få tilpasset informasjon på sitt språk med møte med helsevesenet i Norge, og media har avdekket svakheter med dagens tolketjenester og at det ikke er et landsdekkende tilbud.
Buohccidivššohasvuoigatvuođalága mielde lea sámi divššohasain riekti oažžut heivehuvvon diehtojuohkima iežaset gillii go leat oktavuođas dearvvašvuođabálvalusaiguin Norggas, ja mediat leat máŋgii fuobmán váilevašvuođaid dálá dulkonbálvalusain ja go dat ii leat riikaviidosaš fálaldat.
Situasjonen flere steder i dag er sånn at pårørende ofte ender opp med å være tolk på sykehus, dette er ikke en optimal situasjon.
Dilli lea máŋgga báikkis nu ahte oapmahaččat dávjá šaddet doaibmat dulkan buohcciviesus, ja dát ii leat dohkálaš dilli.
I Norge i dag er det tre offisielle, likestilte samiske språk, lulesamisk, nordsamisk og sørsamisk.
Dál leat Norggas golbma almmolaš ovttadássásaš sámi giela, julevsámegiella, davvisámegiella ja lullisámegiella.
Av disse tre står sørsamisk på Unescos liste over truede språk med anslagsvis 500 språkbrukere den dag i dag.
Dán golbmasis lea lullisámegiella Unesco listtus áitojuvvon gielain, gos leat sullii 500 giellageavaheaddji odne.
Sametinget ber om at kunnskapsdepartementet med statsråd Iselin Nybø sikrer en samisk tolkeutdanning.
Sámediggi bivdá ahte máhttodepartemeanta oktan stáhtaráđiin Iselin Nybø sihkkarastet sámi dulkaoahpu.
Sametinget ber om at det opprettes stipendordninger for å sikre rekrutering av samiskspråklige personer til dette studiet hvor målet er gode tolketjeneste over hele landet.
Sámediggi bivdá ahte ásahuvvo stipeandaortnet mii sihkkarastá rekruteret sámegielat olbmuid dán ohppui man ulbmil lea buorre dulkabálvalus miehtá Norgga.
Saken påbegynt 14.06.18 kl. 15.40 Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 14.06.18 dii. 15.40. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Forslag 2 ble vedtatt med 23 mot 12 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 30 mot 5 stemmer · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 34 mot 1 stemme Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Evttohus 2 mearriduvvui 23 jienain 12 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 30 jienain 5 jiena vuostá · Plána ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 34 jienain 1 jiena vuostá Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk 1 Lars Filip Paulsen, saksordfører 2 Runar Myrnes Balto 3 Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen 4 Lars Filip Paulsen Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Piera Heaika Muotka Lars Filip Paulsen 5 Karen Anette Anti 6 Kåre Olli Lars Filip Paulsen Kåre Olli 7 Thomas Ole Andersen 8 Anders Somby jr. 9 Hans Ole Eira 10 Henrik Olsen 11 Lars Filip Paulsen, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka 1 Lars Filip Paulsen, áššejođiheaddji 2 Runar Myrnes Balto 3 Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen 4 Lars Filip Paulsen Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Piera Heaika Muotka Lars Filip Paulsen 5 Karen Anette Anti 6 Kåre Olli Lars Filip Paulsen Kåre Olli 7 Thomas Ole Andersen 8 Anders Somby jr. 9 Hans Ole Eira 10 Henrik Olsen 11 Lars Filip Paulsen, áššejođiheaddji
SP - vedtak: Sametingets budsjettbhov for 2020 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
DC - Mearrádus: Sámedikki 2020 bušeahttadárbu lea dohkkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Saken ble avsluttet 14.06.18 kl.16.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 14.06.2018 dii. 16.20
Ášši/Sak 037/18
Ášši 037/18
Finnmarkseiendommen/Finnmárkkuopmodat (FeFo) er en svært viktig samisk institusjon for sikring av naturressursene som grunnlag for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Finnmárkkuopmodat (FeFo) lea hui deaŧalaš sámi ásahus luondduresurssaid sihkkarastis vuođđun sámi kultuvrii, boazodollui, meahccedollui, ealáhusbargui ja servodateallimii.
Dette er også offentlig samiske samfunnsinteresser som må forvaltes på en best mulig måte og i tråd med Sametingets syn.
Dát leat maiddái almmolaš sámi servodatberoštumit maid ferte hálddašit buoremus vejolaš vuogi mielde ja dávistettiin Sámedikki oidnui.
Sametingets parlamentariske styreform bør gjenspeiles i valg av Sametingets styremedlemmer og varamedlemmer i FeFo.
Sámedikki parlamentáralaš stivrenhápmi berre leat vuođđun dalle go lahtut ja várrelahtut válljejuvvojit FeFo:i.
For at forvaltningen av de samiske samfunnsinteressene i FeFo og den politiske og faglige oppfølgingen fra Sametinget overfor FeFo skal skje på en forutsigbar måte finner Sametinget at en er tjent med at det etableres noen rammer for en samstyring.
Jos sámi servodatberoštumiid hálddašeapmi FeFos ja politihkalaš ja fágalaš čuovvuleapmi Sámedikkis FeFo guovdu galgá dáhpáhuvvat einnostahtti vugiin, de gávnnaha Sámediggi ahte lea dárbu ásahit muhtun rámmaid ovttasstivrema várás.
Sametinget fastsetter følgende rettesnor for samstyringen med Sametingets valgte medlemmer til FeFo-styret, med FeFo og med fylkeskommunen om FeFo:
Sámediggi mearrida čuovvovaš bagadusa ovttasstivremii Sámedikki válljen lahtuid FeFo stivrras, FeFo ja fylkkagieldda gaskka FeFo birra:
1. Sametingets valgte medlemmer og personlige varamedlemmer til FeFo sitt styre representerer der Sametinget og en skal søke å sikre at de samlet har kompetanse, erfaring og kapasitet på følgende områder: a. Samisk språk og kulturkunnskap b.
5. Sámedikki válljen lahtut ja persovnnalaš várrelahtut FeFo stivrras ovddastit doppe Sámedikki ja geahččalit galgá ahte sihkkarastojuvvo čoahkis gelbbolašvuohta, vásihusat ja kapasitehta čuovvovaš surggiin: 1. Sámi giella- ja kulturmáhttu.
Samfunnskunnskap og politisk arbeid c. Virksomhetsstyring d.
b. Servodatmáhttu ja politihkalaš bargu c. Doaibmastivren d.
2. Sametingets første forholdsvalgte styremedlem til FeFo er Sametingets kandidat til ledervervet i FeFo.
1. Sámedikki vuosttaš gorrelohkoválljen stivralahttu FeFoi lea Sámedikki evttohas FeFo jođihandoibmii.
3. Sametingsrådet skal i begynnelsen av hver valgperiode innkalle Sametingets oppnevnte styremedlemmer og varamedlemmer i FeFo, medlem og varamedlem i Kontrollkomiteen til FeFo og Sametingets gruppeledere til seminar om FeFos rolle, oppgaver og ansvar.
2. Sámediggeráđđi galgá juohke válgaáigodaga álggus gohččut Sámedikki nammadan stivralahtuid ja várrelahtuid FeFos, FeFo bearráigeahččanlávdegotti lahtu ja várrelahtu ja Sámedikki joavkojođiheddjiid seminárii FeFo rolla, doaimmaid ja ovddasvástádusa birra.
4. Sametingets plenum skal i begynnelsen av hver valgperiode bli forelagt sak fra Sametingsrådet med forslag til prioriteringer og oppfatninger for å oppnå formålet med finnmarksloven.
3. Sámedikki dievasčoahkkin galgá juohke válgaáigodaga álggus oažžut ášši Sámediggeráđis mas evttohuvvojit vuoruheamit ja áddejumit juksan dihtii finnmárkkulága ulbmila.
5. Sametingsrådet skal i en av årets fire beretninger til plenum legge ved årsmeldingen fra FeFo og Kontrollkomiteen for FeFo.
4. Sámediggeráđđi galgá oktii jagis njealji dieđáhusas dievasčoahkkimii bidjat FeFo ja FeFo bearráigeahččanlávdegotti jahkedieđáhusa mielde.