pere/sami_parallel huggingface dataset:
· Innlandsfiske har vært en svært viktig næring og viktig del av samisk kulturutøvelse for store deler av den samiske befolkningen, og rettigheter er opparbeidet gjennom alders tids bruk.
· Sáivaguolásteapmi lea stuorra oassái sámi álbmogis leamaš hui deaŧalaš ealáhus ja deaŧalaš oassi sámi kultureallimis, ja vuoigatvuođat lea ásahuvvon guhkes áiggi geavahemiin.
Garnrestriksjoner og motorferdselloven har gjort at hele næringen og utøvelsen er nærmest utdøende, og det må snarest settes inn tiltak for å sikre ressursen, og den næringen som innlandsfisket er.
Fierbmunrestrikšuvnnat ja mohtorjohtalusláhka leat dagahan ahte olles ealáhus ja ealáhuseallin lea buori muddui jávkamin, ja ferte farggamusat johtui bidjat doaibmabijuid sihkkarastit resurssa ja ealáhusa mii sáivaguolásteapmi lea.
· Bær- og urtesanking har vært en svært viktig næring og viktig del av samisk kulturutøvelse for store deler av den samiske befolkningen, og rettigheter er også her opparbeidet gjennom alders tids bruk.
· Muorje- ja urtačoaggin lea leamaš hui deaŧalaš ealáhus ja deaŧalaš oassi sámi kultuvrra doaimmaheapmái stuorra oassái sámi álbmogis, ja vuoigatvuođat lea maiddái dás ásahuvvon guhkes áiggi geavaheami bokte.
Motorferdselloven har gjort at hele næringen og utøvelsen er nærmest utdøende, og det må snarest settes inn tiltak for å sikre denne tradisjonelle utmarksnæringen.
Mohtorjohtalusláhka lea dagahan ahte olles ealáhus ja ealáhusdoaimmat leat buori muddui jávkamin, ja ferte farggamusat johui bidjat doaibmabijuid dán árbevirolaš meahcceealáhusa sihkkarastimii.
· Fredning av landområder til nasjonalparker eller reservater, tar ofte ikke hensyn til samisk kultur og samiske næringer på en måte som sikrer at næring og kulturutøvelse fortsatt kan finne sted.
Guovlluid ráfáiduhttimis álbmotmeahccin dahje reserváhtan dávjá eai vuhtiiváldde sámi kultuvrra ja sámi ealáhusaid nu ahte ealáhus ja ealáhusdoaimmat ain sáhttet joatkit.
Naturmangfoldsloven må endres til også å se på mennesker som en del av naturen, slik som naturen i uminnelige tider har blitt benyttet av samer.
Luonddumáŋggašláddjivuođaláhka ferte rievdaduvvot nu ahte olbmuid maid atná oassin luonddus, nugo sápmelaččat luonddu don doloža rájes leat geavahan.
· Det tradisjonelle sjølaksefisket er rettigheter som må anerkjennes gjennom alders tids bruk, er nå så strengt regulert, at det i praksis ikke er mulig å opprettholde laksefiske som del av næring.
· Árbevirolaš mearraluossabivdu mii lea vuoigatvuohta mii ferte dohkkehuvvot boares áiggi rájes geavaheami geažil, lea dál nu garrasit regulerejuvvon ahte duohtavuođas ii leat vejolaš bisuhit luossabivddu oassin ealáhusas.
Sametinget mener at i valget mellom turistfiske og sjølaksefiske, må sjøsamenes tradisjonelle laksefiske prioriteres.
Sámediggi oaivvilda ahte válljemis turistaguolásteami ja mearraluossabivddu gaskka, ferte mearrasápmelaččaid árbevirolaš luossabivdu vuoruhuvvot.
· Det er store svakheter ved reindriftsloven, både i forhold til reguleringen internt, og reindriftens forhold til annen næring.
· Boazodoallolágas leat hui heajos bealit sihke siskkáldas regulerema oktavuođas ja boazodoalu gaskavuođas eará ealáhusaide.
Reindriftsloven bør revideres i sin helhet, med utvalg fra flere ulike samiske næringer og samfunn involvert.
Boazodoallolága galggašii ollislaččat revideret lávdegottiin mas leat iešguđet sámi ealáhusat ja servodatberoštumit mielde.
· Retten til lokalt fiske i fjordene er har pågått i uminnelige tider, og retten er fortsatt ikke lovfestet.
· Guolásteapmi vuonain lea dáhpáhuvvan don dolaža rájes, muhto vuoigatvuohta ii leat vel lágas nannejuvvon.
Dette må prioriteres.
Dan ferte vuoruhit.
· Undersøkelser viser at andelen elever som krenkes og mobbes i samiske områder er høye sammenlignet med resten av landet.
· Iskamušat čájehit ahte ohppiid lohku geat loavkašuvvet ja givssiduvvojit lea stuorát sámi guovlluin go muđui riikkas.
Sametinget mener regjeringen må legge føringer for mer forskning, og økt ressursbruk for å forebygge mobbing i skolen.
Sámediggi oaivvilda ahte ráđđehus ferte oččodit eanet dutkamiid ja eanet resurssaid givssideami heađušteapmái skuvllas.
· Undersøkelser viser at mange samer har opplevd vold i nære relasjoner.
· Iskamušat čájehit ahte ollu sápmelaččat leat vásihan veahkaválddi lagas gaskavuođain.
Det er behov for mer forskning, og mer voldsforebyggende tiltak i samiske områder.
Sámi guovlluin lea dárbu eanet dutkamii ja eanet doaibmabijuide mat eastadivčče veahkaválddi.
· Samer har, sammen med den kvenske minoriteten, vært utsatt for hard fornorskingspolitikk.
· Sápmelaččat leat ovttas kvena álbmogiin vásihan garra dáruiduhttima.
Det er Sametingets mål at dette må kartlegges, og lovverk og forvaltningsapparat som fortatt diskriminerer den samiske befolkningen, må opphøre.
Sámedikki mihttomearri lea dán kártet, ja lágat ja hálddašeapmi mat ain vealahit sápmelaččaid ferte loahpahuvvut.
· De samiske museene er underfinansiert i forhold til de norske.
· Sámi museat eai oaččo seamma ollu ruđa go dáža museat.
Dette gir store utfordringer i å ta vare på den samiske kulturarven.
Dat buktá stuorra hástalusaid sámi kultuvrra seailluheamis.
· Flere samiske områder mangler fortsatt formidlings- og møtearenaer.
· Máŋgga sámi guovlluin váilot ain gaskkustan- ja čoahkkinarenat.
Dette gjelder spesielt sørsamisk område og deler av sjøsamiske områder.
Dat guoská earenoamážit lullisámi guvlui ja osiide mearrasámi guovllus.
· Samisk språk er truet fra flere hold.
· Sámegiella lea áitojuvvon máŋgga guovllus.
Det krever mye ressurser å vitalisere nord-, sør-, og lulesamisk, og Sametinget mener at med dagens ressurser vil flere språk dø ut på sikt.
Gáibiduvvojit ollu resurssat ealáskuhttit davvi-, julev- ja lullisámegiela, ja Sámediggi oaivvilda ahte otná resurssaiguin eanet gielat dáidet jápmit guhkebuš áiggis.
Kombinert med mangelen på samiske lærere, lærebøker og samiske tolker i det offentlige, er dette svært alarmerende situasjon.
Go maid váilot sámi oahpaheaddjit, sámi oahppogirjjit ja sámi dulkkat almmolaš ásahusain, de lea dilli hui duođalaš.
· Dagens tilgang til jakt og fiske på Finnmarkseiendommen strider mot lokalbefolkningens og samisk rettsoppfatning, om at andres adgang til naturressursene ikke skal forstyrre den lokale bruken.
· Otná vejolašvuohta beassat bivdit ja guolástit Finnmárkkuopmodagas rihkku báikegotti álbmoga ja sámi riekteáddejumi das ahte earáid lohpi luondduresurssaid geavahit ii galgga ráfehuhttit báikkálaš geavaheami.
Lokale bruksrettigheter og lokale sedvaner må gis forrang.
Báikkálaš geavahanvuoigatvuođat ja guhkes áiggi geavaheapmi fertejit addit ovdasaji.
· Mange skoler i distriktene er truet av nedleggelse, og det er ofte i disse områdene samiske barn har sterkest tilknytning til egen kultur og natur.
· Ollu guovlluskuvllat leat áitojuvvon heaittihuvvot, ja dávjá leat sámi mánáin dáin guovlluin nannosepmosit čadnojuvvon iežaset kultuvrii ja lundui.
Tradisjonell bosetting var gjerne distriktsvennlig, og for å opprettholde samisk samfunnsliv, næring og kultur, er det viktig å prioritere skoler
Árbevirolaš ássan lei dávjá buorrin guovlluide, ja sámi servodateallima, ealáhusaid ja kultuvrra bisuheamis lea skuvllaid vuoruheapmi deaŧalaš.
Komiteens tilrådning: Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstiling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Muđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi mearrádusárvalusa.
Forslag 5 - Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet Sametingets rapportering til ILO 2018 I steder for at norske myndigheter fortsetter å skrive rapporter til ILO som redegjør for i hvilken grad Norge overholder de forpliktelsene som ILO - konvensjon nr. 169 pålegger Norge pga. norsk ratifikasjon, må norske myndigheter sørge for å få utredet om samene fortsatt er berettiget til å bli beskyttet av innholdet i ILO - konvensjon nr. 169.
Sámedikki dievasčoahkkin - 047/18 Evttohus 5 - Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat Sámedikki ILO 2018 raporteren Dan sadjái go ahte Norgga eiseválddit jotket raporttaid čállimis ILO:i gos čilgejit man muddui Norga doahttala geatnegasvuođaid maid ILO-konvenšuvdna nr. 169 bidjá Norgii dan dihte go Norga lea dan ratifiseren, galggašedje Norgga eiseválddit čielggadit leago sápmelaččain vuoigatvuohta ILOkonvenšuvnna nr. 169 sisdoalu mielde suodjaluvvot.
Om norske myndigheter unnlater å vedta igangsetting av en slik utredning, har vi krav på å få vite hvorfor myndighetene mener at en slik utredning ikke er påkrevet.
Jus Norgga eiseválddit eai dáhto mearridit dákkár čielggadeami bidjat johtui, de mii sáhttit gáibidit diehtit manne eiseválddit eai ane dákkár čielggadeami dárbbašlažžan.
Saken påbegynt 26.09.18 kl. 16.05
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 26.09.18 dii. 16.05
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Forslag 5 ble forkastet med 35 mot 1 stemme · Forslag 4 ble forkastet med 33 mot 3 stemmer · Forslag 3 ble forkastet med 29 mot 7 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 32 mot 4 stemmer · Forslag 2 ble vedtatt med 32 mot 4 stemmer · Plan og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 32 mot 4 stemmer
· Evttohus 5 hilgojuvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 4 hilgojuvvui 33 jienain 3 jiena vuostá · Evttohus 3 hilgojuvvui 29 jienain 7 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 2 mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá · Plána ja finansalávdegotti ráva mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá
Sametingets ILO 2018 rapport ble vedtatt i henhold til vedlegg, sammen med de endringene som ble vedtatt av plenum.
DC - Mearrádus: Sámedikki ILO 2018 raporta lea dohkkehuvvon mildosa vuođul, daid rievdadusaiguin maid dievasčoahkkin lea mearridan.
Saken avsluttet 26.09.18 kl. 17.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 26.09.18 dii. 17.55
Ášši/Sak 048/18
Ášši 048/18
Nærings- og kulturkomiteen Dato: 11.09.2018-13.09.2018
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 11.09.2018-13.09.2018
Sametingets årlige sak om fiskeripolitikk
Sámedikki jahkásaš ášši guolástuspolitihka birra
Arkivsaknr. 18/3975
Áššenr. 18/3975
Sametinget konstaterer at befolkningen og fiskerne i samiske sjøområder skal benytte sin opparbeidet rett ved alderstidsbruk og sedvane, til fiske og bruken av de marine ressursene i sjøsamiske områder.
Sámediggi gávnnaha ahte sámi mearraguovlluid álbmot ja guolásteaddjit galget geavahit oamastuvvon vuoigatvuođa dološ áiggi rájes geavaheami ja virolašvuođa vuođul guolásteapmái ja mearrasámi guovlluid mariidna resurssaid geavaheapmái.
Dette gjelder også sjølaksefiske.
Dát guoská maiddái mearraluossabivdui.
Retten i de ulike fiskeriene skal være gratis og av en slik størrelse at en kan leve av, og gjennom dette også legge til rette for nyrekruttering.
Vuoigatvuohta iešguđet guolástemiide galgá leat nuvttá ja dakkár sturrodagas ahte dainna sáhttá birget, ja dakko bokte maiddái láhčit ođđarekrutteremii.
Sametinget går inn for at områdene hvor registrerte fiskere som har båt under 11 meter og bor i områdene som beskrives i Deltakerloven § 21, og betegnes i dagens fiskeriforvaltningen som «Det geografiske virkeområdet til Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger» med forkortelsen STN-området, heretter skal hete Samisk fiskerrettighetsområde med forkortelse SFR-området, og omfatter følgende området:
OASSI I Sámediggi evttoha ahte dat guovllut gos registrerejuvvon guolásteddjiin leat vuollel 11 mehtera guhkkosaš fatnasat ja gos sii ásset dakkár guovlluin mat lea válddahuvvon Oassálastinlága paragráfas 21, ja dálá guolástushálddašeamis namahuvvojit Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegiid geográfalaš guovlun, oaniduvvon SED-guovlun, dás rájes galgá gohčoduvvot Sámi guolástanvuoigatvuođaguovlun oanádusain SGR-guovlu, čuovvovaš guovlluin:
Troms: Karlsøy, Kåfjord, Nordreisa, Kvænangen, Lyngen, Skjervøy, Storfjord, Balsfjord, Sørreisa, Salangen, Gratangen, Lavangen, Skånland og deler av Tromsø kommune.
Romsa: Gálsa, Gáivuotna, Ráisa, Návuotna, Ivgu, Skiervá, Omasvuotna, Báhccavuotna, Ráisavuotna, Siellatgielda, Rivttát, Loabát, Skánit ja oasit Romssa suohkanis.
Nordland: Narvik, Hamarøy, Tysfjord og Evenes.
Nordlánda: Áhkánjárga, Hábmer, Divtasvuotna ja Evenášši.
DEL II Sametinget arbeider også for at høsting og videreforedling av marine ressursene tilfaller de områder der ressursen er, og her legger grunnlaget for produksjon av kortreist mat.
OASSI II Sámediggi bargá maid dan ala ahte ávkkástallan mariidna resurssaiguin ja daid viidáseappot ráhkadeapmi galgá gullat daidda guovlluide gos resurssat leat, ja doppe doibmet vuođđun oanehisgaskka fievrriduvvon biepmu buvttadeapmái.
Sametingets arbeider for at all høsting av de marine ressursene tuftes på en langsiktig og bærekraftig ressursutnyttelse i nordområdene.
Sámediggi bargá dan ala ahte buot ávkkástallan mariidna resurssaiguin vuođđuduvvo guhkes áiggi ja ceavzilis resursaávkkástallamii davveguovlluin.
Sametinget støtter derfor opp om de foreliggende forvaltningsreglene ved fastsetting av totalkvotene av torsk, hyse, sei og blåkveite (TAC) i nordområdene, som sikrer en langsiktig bærekraftig forvaltning av gytebestandene.
Danne doarju Sámediggi dálá hálddašannjuolggadusaid ollislaš dorske-, sáide-, dikso- ja čáhppesbáldáeriid (TAC) mearrideamis davveguovlluin, mii sihkkarastá gođđomáddodagaid guhkesáigásaš ceavzilis hálddašeami.
En slik forvaltning vil skape stabilitet i fangstleddet, landindustrien og i markedet.
Dakkár hálddašeapmi addá dássidis sálašlađđasa, gáddeindustriija ja márkana.
Ved forvaltning av kysttorsk støtter Sametinget vedtatt oppbyggingsplanen med en kvoteavsetning på 21 000 tonn.
Riddodorski hálddašeami oktavuođas Sámediggi doarju mearriduvvon veaddjáhanplána 21 000 tonnasaš earrevárremiin.
I forvaltningen av lodde i Barentshavet tar Sametinget utgangspunkt i at lodda har en spesiell viktig ernæringsmessig rolle (som mat) i biologiske sammenheng og oppbygging av ulike bestander i Barentshavet og på kysten, da den er en av de viktigste matkildene til en rekke andre bestander som er viktige for lønnsomhet i fiske og bosetting i sjøsamiske områder.
Šákšahálddašeami oktavuođas Barentsmearas bidjá Sámediggi vuođđun ahte šákša lea Barentsábi ja rittu iešguđet máddodagaid erenoamáš deaŧalaš biologalaš biebmu go dat lea okta deaŧaleamos biebmogáldun ollu eará máddodagaide mat leat deaŧalaččat gánnáheapmái guolásteamis ja ássamii mearrasámi guovlluin.
Sametinget vil derfor i utgangspunktet ikke støtte et fiske etter lodde, men i tilfelle det blir vedtatt å åpne for loddefiske, er det et krav fra Sametingets side at hoveddelen av oppfisket kvantumet skal gå til konsum, og ikke til mel eller olje.
Danne ii leat nu ahte Sámediggi vuolggasajis doarju šákšabivddu, muhto jus šákšabivdu rahppojuvvo, de gáibida Sámediggi ahte váldooassi bivdojuvvon earis galgá geavahuvvot borramuššan, ii ge jáffun dahje oljun.
Sametinget opprettholde sitt krav om at det innføres en kystfiskekvote i NVG-sild, som forvaltes på lik linje med hva som i dag er tilfelle med Kystfiskekvoten i fiske etter torsk (Jf. Deltakerloven § 21).
Sámediggi doalaha iežas gáibádusa ahte ásahuvvo riddoguolástusearri Norgga giđđagođđisallida (dg. NVG-sild) várás, mii hálddašuvvo seamma láhkai go dorskebivddu riddoguolástusearri dál (gč. Oassálastinlága § 21).
Sametinget støtter teinefiske etter reker da det også vil gi nye fiske- og inntektsmuligheter for lokale fjord- og kystfisker.
Sámediggi doarju reahkabivddu merddiiguin go dat maiddái addá ođđa bivdin- ja dinenvejolašvuođaid báikkálaš vuotna- ja riddoguolásteddjiide.
Sametinget støtter også forslaget om kartlegging, bestandsberegning og migrasjon av gråsel (havert) på strekningen fra grensen mot Norge og t.o.m. Kola på russisk side.
Sámediggi doarju maiddái evttohusa kártet deavutmáddodagaid ja -johtaleami Norgga rájá rájes gitta Guoládaga rádjai Ruošša bealde.
Sametinget støtter forslaget om å registrere smolt/laks som bifangst i pelagisk fiske (dvs. lodde, sild og makrell) i nordområdene.
Sámediggi doarju evttohusa registreret dan smoltta/luosa mii bivdojuvvo siidosálašin pelágalaš guolásteamis (dm. šákša, sallit ja makrealla) davveguovlluin.
Dvs. ved kysten og i Norskehavet og Barentshavet.
rittus ja Norggamearas ja Barentsmearas.
Retten til fiske for fiskere i sjøsamiske områder er hjemlet i Deltakerloven § 21 tredje ledd, og er tillagt registrerte fiskere som har merkeregistrerte fartøy under 11 meter, og som bor i det geografiske virkeområdet for Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling.
Mearrasámi guovlluid guolásteddjiid guolástanvuoigatvuohta lea vuođđuduvvon Oassálastinlága § 21 goalmmát lađđasii, ja lea jurddašuvvon daidda guolásteddjiide geain lea vuollel 11 mehtera guhkkosaš mearkaregistrerejuvvon fanas ja geat ásset Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnegiid geográfalaš doaibmaguovllus.
Retten gjelder fiske i både lukket og åpen gruppe.
Vuoigatvuohta gusto guolásteapmái sihke gitta ja rabas joavkkus.
For å øke lønnsomheten av fiske i åpen gruppe ble det avsatt en egen kvote (Kystfiskekvoten 3 000 tonn torsk) for at fiskere i åpen gruppen skal kunne leve like godt av sin rett som fiskere i lukket gruppe.
Lasihan dihtii gánnáheami rabas joavkku guolásteamis várrejuvvui sierra earri (Riddoguolástusearri 3 000 tonna dorski) vai rabas joavkku guolásteaddjit galget sáhttit birget seamma bures iežaset vuoigatvuođain go gitta joavkku guolásteaddjit ge.
Ved et stadig overfiske av gruppekvoten i åpen gruppe og nedgang i kvotene(som i dag) så resulterer dette bl.a. i at retten til fiske/kvotene (jf. Deltakerloven § 21) stadig blir mindre.
Go čađat bivdojuvvo menddo ollu rabas joavkku joavkoearis ja earit čađat uhccot (nu go dál), de boađusin lea earret eará ahte guolástan-/earrevuoigatvuođat (gč. Oassálastinlága § 21) uhccot dađistaga.
Dette gjør at de som har rett til fiske ikke kan leve av sin rett, noe som ikke er i forståelsen av forarbeidene til Deltakerloven § 21, tredje ledd.
Dat dagaha ahte sii geain lea guolástanvuoigatvuohta, eai sáhte birget iežaset vuoigatvuođain, juoga mii ii čuovo Oassálastinlága § 21, goalmmát lađđasa, ovdabargguid oaiviliid.
Sametinget vil ut fra dette jobbe aktivt for å hindre at retten til fiske blir redusert, slik det nå ligger til rette for.
Danne áigu Sámediggi árjjalaččat eastadit ahte guolástanvuoigatvuohta gáržžiduvvo, nu mo dál orru geavvamin.
For å oppnå denne målsettingen vil Sametinget opprettholde sitt krav om at retten til fiske som omtales i Deltakerloven § 21, tredje ledd, - og som ikke er begrenset til om en er i åpen eller lukket gruppe – er like stor for alle som bor i sjøsamiske områder.
Juksan dihtii dán mihttomeari áigu Sámediggi doalahit gáibádusas ahte guolástanvuoigatvuohta mii máinnašuvvo Oassálastinlága § 21 goalmmát lađđasis, - ja mii ii leat ráddjejuvvon rabas dahje gitta jovkui – galgá leat seamma stuoris buohkaide geat ásset mearrasámi guovlluin.
Retten skal ikke være omsettelig (dvs. gratis) og være av en slik størrelse at det er mulig å leve av.
Vuoigatvuođain ii galgga sáhttit gávppašit (dm. nuvttá) ja galgá leat dakkár sturrodagas ahte sáhttá birget dainna.
Nærings- og kulturkomiteen - 006/18
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 006/18
Sametingets nærings- og kulturkomite har behandlet sak 48/18 - Sametingets årlige sak om fiskeripolitikk.
EKL - Mearrádus: Álggahus Sámedikki ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 48/18 Sámedikki jahkásaš ášši guolástuspolitihka birra.
Komiteens innstilling er følgende:
Lávdegoddi ovddida čuvvovaš evttohusa:
Merknad fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal.
Mearkkašupmi ovddiduvvon bargiidbellodaga Per Mathis Oskal bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet John Kappfjell og Alessia Reina stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut bargiidbellodaga John Kappfjell ja Alessia Reina doarjuba:
Samisk fiskerirettighetsområde (SFR) bør omfatte hele det området som har blitt benyttet av den samiske befolkningen til høsting i havet.
Sámi guolástanvuoigatvuođaguovlu (SGV) ferte gokčat olles guovllu gos sámi álbmot ávkkástallá meara.
Ved en eventuell utvidelse av SFR-området må også avsetningen til Kystfiskekvoten økes.
Jus SGV-guovlu galgá viiddiduvvot, de ferte maid várren riddoguolástusearrái lasihuvvot.
Disse medlemmene mener at de rettighetene som allerede er sikret gjennom avsetningen til Kystfiskekvoten må ligge fast (3000 tonn) eller økes i dagens område (STN-området).
Dát miellahtut oaivvildit ahte vuoigatvuođat mat leat juo sihkkarastojuvvon várrema bokte riddoguolástusearrái ferte bisuhuvvot (3000 tonna) dahje lasihuvvot dálá guovllus (SED-guovllus).
Det må sikres kvoter og fisk, slik at befolkningen i samiske områder kan livnære seg av sin rett til fiske.
Earit ja guolli fertejit sihkkarastojuvvot, nu ahte sámi guovllu álbmot sáhttá eallit iežaset rivttiin guolásteapmái.
Retten til fiske skal være gratis.
Dát riekti galgá leat nuvttá.
For å oppnå dette må staten følge opp sin forpliktelse som er nedfelt i Deltakerloven paragraf 21 tredje ledd.
Jus dan galgá olahit, de ferte stáhta čuovvulit iežas geatnegasvuođa mii lea mearriduvvon Oassálastinlága 21.§:s goalmmát lađđasis.
Dersom det oppstår utfordringer i å følge opp samenes rett til fiske slik Deltakerloven hjemler innenfor dagens fiskeriforvaltning, vil en fra Sametingets jobbe for å opprette en egen regulerings gruppe som får tilført/avsatt tilstrekkelig fisk slik at lovens forutsetning om å leve av fiske, blir oppfylt.
Jus čuožžilit hástalusat čuovvulit dálá guolástanhálddašeamis sámiid rievtti guolásteapmái nu go lea nannejuvvon Oassálastinlágas, De áigu Sámediggi bargat dan nala ahte ásahit sierra regulerenjoavkku masa juolluduvvo/ várrejuvvo doarvái guolli nu ahte lága eavttut eallit guolástemiin, devdojuvvojit.
Merknad fremmet av Nordkalottfolket Tor H. Mikkola:
Mearkkašupmi ovddiduvvon Nordkalottfolket Tor Mikkola bokte:
Merknad 2
Mearkkašupmi 2
Da Sametinget behandlet saken «Næringsutvikling i sjøsamiske samfunn i sak 055/17, var intensjonen at dette skulle være strategi for sjøsamiske næringer.
Dallego Sámediggi meannudii ášši “Ealáhusovddideapmi mearrasámi servodagain” áššis 055/17, lei ulbmil ahte dát galggai leat strategiija mearrasámi ealáhusaide.
Senere vedtok et flertall i plenum at denne bør følges opp med en årlig sak i plenum.
Maŋŋil mearridii eanetlohku dievasčoahkkimis ahte dát galgá čuovvuluvvot jahkásaččat dievasčoahkkimis.
Sametingsrådet fremmer derfor saken for plenum i 2018, med fokus på «rettigheter og næring innen marin virksomhet, men også andre orienteringssaker vil bli omtalt», jmf SR sak 166/18.
Danin ovddida Sámediggeráđđi ášši dievasčoahkkimii 2018:s, mas lea fokus “vuoigatvuođaide ja ealáhusaide mariidna doaimmain, muhto maiddái eará diehtojuohkináššit namuhuvvojit” gč. ášši 166/18
Nordkalottfolket påpekte under behandlingen av sak 055/17 i 2017, at dokumentet hadde store mangler, hvor totalbildet innenfor sjøsamiske næringer ikke ble behandlet, og det er mangler også tiltak for flere store saksområder.
Nordkalottfolket čujuhii ášši 055/17 meannudeamis 2017:s, ahte dokumeanttas leat stuora váilevašvuođat, mas oppalašgovva mearrasámi ealáhusain ii leat meannuduvvon, ja das váilot maid doaibmabijut ollu stuora áššesurggiin.
Det var derfor en klar forventning om at Sametinget rettet opp dette under rullring.
Danin lei čielga vuordámuš ahte Sámediggi njulge dáid ođasmahttima oktavuođas.
Dette har ikke blitt gjort. Sametinget behandler en årlig sak som kun handler om marine næringer, uten å ta med andre viktige sjøsamiske næringer.
Sámediggi meannuda jahkásaččat ášši mas lea dušše mariidna ealáhusaid birra, ii ge váldde mielde eará dehálaš mearrasámi ealáhusaid.
Saken inneholder både orienteringssaker og politiske prioriteringer, slik at næringsutvikling i sjøsamiske samfunn fortsatt ikke vises som et prioritert område av Sametingets politikk.
Áššis leat sihke diehtojuohkináššit ja maid politihkalaš vuoruheamit, nu ahte ealáhusovddideapmi mearrasámi servodagain ii vel ge oidnon vuoruhuvvon suorgin Sámedikki politihkas.
Selve instillingen som rådet legger frem, er i tillegg full av skrivefeil og omfatter ikke mange av de viktige områdene det burde være stor fokus på innenfor marine næringer i sjøsamiske samfunn.
Ieš dan evttohusas maid Sámediggi ovdanbuktá, leat maid ollu čállinmeattáhusat, ja das váilot ollu dehálaš suorggit maidda livččii galgat nanu fokus mariidna ealáhusain mearrasámi servodagain.
Dette beklager Nordkalottfolket.
Dán šálloša Nordkalottfolket.
Innholdet i en fiskerimelding bør minst også inneholde følgende punkter:
Guolástusdieđáhusas galget unnimuslágiin čuovvovaš čuoggát mielde:
· Sametinget bør jobbe for å innlemme flest mulig samiske områder inn i SFR-området nasjonalt, men da må det følge med tillegg til kystfiskekvoten, slik at kvotegrunnlaget for de fartøyeiere som bor i dagens STN-område, ikke får avkortning i kvotene sine.
· Sámediggi ferte geahččalit oažžut eanemus lági mielde mearrasámi servodagaid SGR-guvlui riikadásis, muhto de fertejit maid čuovvut lasáhusat riddoguolástuseriide, vai dálá fanaseaiggádiid earrevuođđu mat dál leat SGR-guovllus, eai oaččo vuoliduvvot eriid.
· Hvis kystfiskekvoten til hver enkelt fartøyeier i dagens STN-område blir lavere på grunn av at flere slipper til i denne ordningen, vil den retten som beskrives i §21 ikke være oppfylt.
· Jus riddoguolástusearri juohke fatnasii unnu dálá SED-guovllus danin go eanet fatnasat besset dan ortnegii, de ii devdojuvvo riekti mii válddahuvvo 21. §:s.
· Sametinget bør jobbe for å stanse all fiske av rødåte, spesielt nær kysten og på fjordene.
· Sámediggi ferte geahččalit bissehit buot bivddu ruksesoahtus, earenoamážit riddoguovllus ja vuonain.
Å fiske på arter som ligger nederst i næringskjeden, kan få store konsekvenser for mange arter som er viktig for fiskerinæringen.
Bivdit náliid mat leat vuolimusas biepmusráiddus, sáhttá mielddisbuktit stuora váikkuhusaid ollu šlájaide mat leat dehálaččat guolástusealáhussii.
Vi vet for lite om konsekvensene av slikt fiske og spesielt hvis dette gjøres nær kysten og inne på fjordene.
Mii diehtit beare unnán váikkuhusaid birra dákkár bivddus ja earenoamážit jus dat dáhpáhuvvá lahka rittuid ja vuonaid siste.
· Sametinget bør jobbe for at fangst av havert langs kysten og inne på fjordene intensiveres, da havert er en stor predator for viktige fiskestammer inne på fjordene.
· Sámediggi berre bargat dan nala ahte lassána doavotbivdu riddoguovlluin ja vuonain, go doavut borret eará dehálaš guollenáliid vuonain.
Steinkobbe må forvaltes på lokalt nivå, også jakt på denne arten må intensiveres i enkelte områder.
Geađgenjuorjju fertejit báikkálaččat hálddašit,go maiddái dán náli fertejit unnidit muhtin guovlluin.
Steinkobbe er en stor predator for lokale fiskestammer og for anadrome laksefisk.
Geađgenjuorju borrá sakka báikkálaš guollenáliid ja áhpeluosaid vuonain.
· Dagens forvaltning av sjølaksefisket gjør denne næringen ulønnsom og vil med tiden gjøre at denne næringen forsvinner helt.
· Dálá mearraluossahálddašeapmi dahká guolásteami eahpegánnáhahtti ja dagaha áiggi mielde ahte jávká oalát.
Sjølaksefisket er en sterk kulturbærende næring og bortfall av denne utøvelsen vil få store konsekvenser for sjøsamiske områder.
Mearraluossabivdu lea nanu kulturguoddi ealáhus ja jus dát jávká, de buktá dat stuora váikkuhusaid mearrasámi guovlluide.
Sametinget bør fortsette arbeidet med å gjeninnføre de gamle fisketidene for å få bedre lønnsomhet i dette fisket.
Sámediggeráđđi ferte joatkit bargat oažžut fas sadjái boares bivdoáiggiid vai dát ealáhus šaddá eanet gánnáhahtti.
Sametinget bør også jobbe for at det ved ressursknapphet må det sees på andre faktorer for å spare bestanden av laks, enn å begrense det tradisjonelle fisket i sjøsamiske områder.
Sámediggi ferte maid bargat dainna ahte go lea resursavátnivuohta, de ferte geahččat maid eará fáktoriid vai seastá luossanáli, ovdalii go gáržžidit árbevirolaš guolásteami mearrasámi guovlluin.
· Oppdrett på fjordene skaper stor frustrasjon for fiskere.
· Guollebiebman vuonain mielddisbuktá suhttadeami guolásteddjiide.
Områdene rundt anleggene blir tilgriset av avføring fra oppdrettsfisken, lusemidler dreper ned reker og andre skalldyr og fisken i fjordene skyr oppdrettsområdene.
Guovllut lahka biebmanrusttegiid nuoskkiduvvojit biebmoguliid baikkaiguin, dihkkedálkasat goddet reahkáid ja eará reabbáelliid ja guolit lahka biebmanrusttegiid vuonain garvet daid.
Dette gjør at det blir problematisk for fiskere på fjordene der det drives oppdrett skal kunne livnære seg av fiske.
Dat dagaha ahte šaddá váttis guolásteddjiide birget guolástemiin, vuonain gos leat dákkár biebmanrusttegat.
Nå er nesten alle fjorder langs kysten full av oppdrett og dette truer eksistensen til fjordfiskerne.
Dál leat meastta buot vuonain miehtá riddoguovllu dákkár guollebiebmanrusttegat, ja dat leat áittan riddoguolásteddjiid birgejupmái.
Sametinget bør ha fokus på at all oppdrett langs kysten skal i fysisk lukkede merder.
Sámedikkis ferte maid leat fokus dasa ahte buot biebmanrusttegat rittuin fertejit biddjot gitta merddiide.
Da spesielt i sjøsamiske områder.
Ja eandalii ge mearrasámi guovlluin.
I tillegg til dette, anmoder Nordkalottfolket Sametinget om å revidere dokumentet «Næringsutvikling i sjøsamiske samfunn, for å få en helhetlig satsing på sjøsamiske næringer, og ikke kun fiskeri.
Lassin dása, de bivdá Nordkalottfolket Sámedikki revideret dokumeantta “Ealáhusovddideapmi mearrasámi servodagain” vai oažžut ollislaš áŋgiruššama mearrasámi ealáhusaide, ii ge dušše guolásteapmái.
Forslag fremmet av Nordkalottfolket Tor Mikkola.
Evttohus ovddiduvvon Nordkalottfolket Tor Mikkola bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Márjá West, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell og Maren Benedicte Storslett, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Beaska Niillas, fra Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal, Alessia Reina og John Kappfjell, fra Senterpartiet Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders S. Buljo, fra Árja Inger Eline Eriksen Fjellgren og fra Fremskrittspartiet Arthur Tørrfoss stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Márjá West, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell ja Maren Benedicte Storslett, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Beaska Niillas, Bargiidbellodaga (BB) Per Mathis Oskal, Alessia Reina ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga Hans Ole Eira, Johttisámiid listtu Anders S. Buljo, Árjja Inger Eline Eriksen Fjellgren ja Ovddádusbellodaga Arhtur Tørrfoss dorjot:
Sametinget vil at det skal innføres en egen kvote for fangst av hval for de som bor i dagens STNområde.
Ođđa maŋemus teakstaoassi: Sámediggi háliida ahte galgá váldojuvvot atnui sierra bivdoearri fállábivdui sin várás geat ásset STNguovllus.
Hvalfangst har vært en viktig del av kulturen på kysten i mange generasjoner, men etter stor kommersiell fangst i lang tid, ble det meste av hval sterkt redusert og hvalfangst langs kysten forsvant.
Fállábivdu lea leamaš deaŧalaš oassi rittu kultuvrras ollu sohkabuolvvaid, muhto maŋŋá stuorra kommersiealla bivddu guhkes áiggi, de vánui fális sakka ja fállábivdu rittus jávkkai.
Nå har bestanden av hval vært bærekraftig i lang tid uten at den tradisjonelle fangsten har blitt gjenopptatt i sjøsamiske områder.
Dál lea fálesnálli leamaš ceavzil guhkes áiggi almmá ahte árbevirolaš bivdu lea fas álggahuvvon mearrasámi guovlluin.
Det er nå på tide at det gis en egen kvote for tradisjonell fangst av både småhval og fangst av vågehval.
Dál lea áigi addit sierra bivdoeari árbevirolaš bivdui sihke smávit fállá ja vuotnabossu bivdui.
Sametinget vil jobbe for at det igangsettes et arbeid som skal gjeninnføre hvalfangst som en kulturbærende næring i dagens STN-områder, med egen kvote.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte álggahuvvo bargu fas váldit atnui fállábivddu kulturguoddi ealáhussan otnáš STN-guovllus, sierra bivdoeriin.
Sametinget vil også igangsette arbeidet med å se på fangstmetoder for å drive human fangst med mindre fartøy, og hvordan man kan få godkjent fangst og behandling av kjøtt og biprodukter.
Sámediggi áigu maiddái geahčadišgoahtit bivdovugiid movt čađahit humána bivddu unnit fatnasiiguin, ja movt sáhttá oažžut dohkkehuvvot bivdu ja bierggu giehtadeapmi ja oalgebuktagat.
Forslag fremmet av Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Beaska Niillas.
Evttohus ovddiduvvon Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Beaska Niillas bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Márjá West, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell og Maren Benedicte Storslett, fra Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal, Alessia Reina og John Kappfjell, fra Senterpartiet Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders S. Buljo, fra Árja Inger Eline Eriksen Fjellgren og fra Nordkalottfolket Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Márjá West, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell ja Maren Benedicte Storslett, Bargiidbellodaga (BB) Per Mathis Oskal, Alessia Reina ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga Hans Ole Eira, Johttisámiid listtu Anders S. Buljo, Árjja Inger Eline Eriksen Fjellgren ja Nordkalottfolket Tor Mikkola dorjot:
Nye avsnitt i slutten av innstillingen: Turistfiske skaper i perioder et stort trykk i noen områder og i noen tilfeller har det kommet i konflikt med yrkes- og lokalt fiske.
Ođđa cealkka mearrádusevttohusa lohppi: Turistaguolásteapmi sáhttá muhtin áiggiid leat hui olu muhtin guovlluin ja muhtomin leat riiddut čuožžilan fidno- ja báikkálaš bivdiiguin.
Der dette er en utfordring bør turistfisket, i nært samarbeid med yrkesfiskere, kunne organiseres slik at det foregår i hensiktsmessige områder.
Dalle go dákkár hástalusat šaddet, de ferte turistabivdu, lagas ovttasbarggus fidnoguolásteddjiiguin, sáhttit organiseret nu ahte dáhpáhuvvá heivvolaš guovlluin.
Det bør i tillegg til de nye turistfiskereglene også innføres krav til AIS i båter i organisert turistfiske for å få bedre oversikt over dette fisket, samt bedre sikkerheten i denne flåten.
Dasa lassin fertejit ođđa turistaguolástannjuolggadusaide váldot mielde ahte fatnasat mat čađahit organiserejuvvon turistabivddu, bidjet fatnasii AIS, vai oažžut eanet dieđuid dán guolásteamis, ja maid sihkarvuođa dihte dáidda fatnasiidda.
Sametinget mener at kvotene for båter under 11 meter må økes betraktelig for å sikre bosetting og levedyktige samfunn i sjøsamiske områder.
Sámediggi oaivvilda ahte earit riddoguolásteddjiide fertejit lasihuvvot sihkkarastin dihte orruma ja ealli ja ceavzilis servodagaid mearrasámi guovlluin.
Økningen må komme fra trålerne som ikke bidrar til dette.
Dát lasáhus váldojuvvo feastonuhtiin mat eai mielddisbuvtte dákkár ássama.
Dagens kystflåte er i stand til å fiske året rundt, leverer fisk med høy kvalitet og sikrer dermed bosetting og levedyktige samfunn.
Dálá riddoguolástanfatnasat nagodit bivdit birra jagi, ja dan bokte sihkkarastet orruma ja ceavzilis servodagaid.
Forslag fremmet av Árja Inger Eline Eriksen Fjellgren.
Evttohus ovddiduvvon Árjja Inger Eline Eriksen Fjellgren bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Márjá West, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell og Maren Benedicte Storslett, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Beaska Niillas, fra Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal, Alessia Reina og John Kappfjell, fra Senterpartiet (SP) Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders S. Buljo og fra Nordkalottfolket Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Márjá West, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell ja Maren Benedicte Storslett, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Beaska Niillas, Bargiidbellodaga (BB) Per Mathis Oskal, Alessia Reina ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga Hans Ole Eira, Johttisámiid listtu Anders S. Buljo ja Nordkalottfolket Tor Mikkola dorjot:
Tillegg som ny siste setning i første avsnitt: Sametinget ber om at regelverket i fiskeriene gjennomgås med tanke på likestilling slik at både menn og kvinner med omsorgsoppgaver har en reell mulighet til å være yrkesfiskere med eget fartøy, både i lukket og åpen gruppe.
Ođđa cealkkalasáhus vuosttáš oassi lohppii: Sámediggi bivdá ahte guolástusnjuolggadusat geahčaduvvojit dásseárvvu jurddašemiin nu ahte sihke almmáiolbmuin ja nissonolbmuin geain leat fuolahusbarggut lea duohta vejolašvuohta doaibmat ámmátguolásteaddjin iežas fatnasiin, sihke gitta ja rabas joavkkus.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal, Alessia Reina og John Kappfjell og fra Nordkalottfolket Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodaga (BB) Per Mathis Oskal, Alessia Reina ja John Kappfjell, ja Nordkalottfolket Tor Mikkola dorjot:
Nytt siste avsnitt i del II: Sametinget støtter kravet om at forvaltningen av sjølaksefiske må komme inn under Næring og Fiskeridepartementet.
Ođđa cealkkaoassi II oasii lohppii: Sámediggi doarju gáibádusa ahte mearraluossabivddu hálddašeapmi galgá biddjojuvvot Ealáhus- ja Guolástusdepartemeantta vuollásažžan.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal, Alessia Reina og John Kappfjell, og fra Árja Inger Eline Eriksen Fjellgren stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodaga (BB) Per Mathis Oskal, Alessia Reina ja John Kappfjell, ja Árjja Inger Eline Eriksen Fjellgren dorjot:
Nytt avsnitt 11 i del II: Sametinget skal jobbe for at alle båter som deltar i norsk fiskeri, skal være pålagt å ha påmontert AIS.
Ođđa 11. teakstaoassi II oassái: Sámediggi áigu bargat dan nala ahte buot fatnasat mat servet Norgga guolásteapmái, galget geatnegahttojuvvot bidjat gitta AIS.
AIS er et sporingsystem som gjør at båtene blir sporet til enhver tid, og kontrollmyndigheter kan følge de på datasystemer.
AIS lea ohcanreaidu mainna sáhttá fatnasiid gávdnat vaikko goas, ja dárkkistaneiseválddit sáhttet čuovvut daid dihtorvuogádagaiguin.
Montert AIS i fiskebåtene vil gjøre fiskefusk nærmest umulig og dette vil mest sannsynlig frigi kvote til de som ikke fusker.
Go bidjá gitta AIS, de lea meastta veadjemeahttun verrošit guliiguin, ja dat boahtá vuordimis luvvet eriid sidjiide geat eai verroš.
Kravet må også gjelde turistfiskere, slik at man får bedre kontroll med denne næringen.
Gáibádus ferte maid gustot turismaguolásteapmái, nu ahte mii oažžut buoret dárkku dan ealáhusas.
Den ekstra premien med dette er at fiskere og turistfiskere får styrket sikkerhet, da båtene lett kan spores gjennom Internettprogrammer.
Liigevuoitun dás lea ahte guolásteaddjit ja turismaguolásteaddjit ožžot nannejuvvot sihkarvuođa, danin go fatnasiid šaddá álkit gávdnat interneahttaprográmmaiguin.
Forslag fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal.
Mearkkašupmi ovddiduvvon bargiidbellodaga Per Mathis Oskal bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet John Kappfjell, Alessia Reina og fra Árja Inger Eline Eriksen Fjellgren stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut bargiidbellodaga John Kappfjell ja Alessia Reina, ja Árjja Inger Eline Eriksen Fjellgren dorjot:
Tillegg til første avsnitt: Vi må legge bærekraft til grunn i forvaltningen av ressurser og områder, men da må bærekraft forstås ut fra et evighetsperspektiv.
Lasáhus vuosttáš teakstaoassái: Mii fertet bidjat ceavzilvuođa vuođđun resurssaid ja guovlluid hálddašeapmái, muhto dalle ferte ceavzilvuođa áddet agálašvuođaperspektiivvas.
Definisjonen av bærekraft må samsvare med FN-rapporten «Vår felles fremtid- Our Common Future».
Ceavzilvuođa definišuvdna ferte dávistit ON-raportii “Min oktasaš boahtteáigi Our Common Future».
Begrepet ble lansert av Gro Harlem Brundtland som ledet arbeidet i 1987- “Bærekraftig utvikling er utvikling som imøtekommer behovene til dagens generasjon uten å redusere mulighetene for kommende generasjoner til å dekke sine behov.
Doahpaga lanserii Gro Harlem Brundtland guhte jođihii barggu 1987:s – “Ceavzilis ovdáneapmi lea dakkár mii duste dáláš sohkabuolvvaid dárbbuid almmá unnitkeahttá boahtteáiggi sohkabuolvvaid vejolašvuođaid iežaset dárbui.
” Samtidig omfatter bærekraftbegrepet særlig økonomiske, økologiske og kulturelle sider i samfunnet.
” Seammás siskkilda ceavzilvuođa doaba erenoamážit ekonomalaš, ekologalaš ja kultuvrralaš beliid servodagas.
Det er viktig for Sametinget at dette blir fulgt opp i det videre arbeidet.
Sámediggái lea deaŧalaš čuovvulit dán barggus viidáseappot.
Nytt 2. siste avsnitt under del II: De nye kravene til fartøyinnstruks gjør at de som ikke har fått godkjent båtene sine innen en satt tidsfrist, mister retten til å drive fiske.
Ođđa nubbinmaŋemus cealkkaoassi II oassái: Fanasgohččosa ođđa gáibádusat dagahit dan ahte sii geat eai leat ožžon dohkkehuvvot fatnasiid biddjojuvvon áigemeari siste, masset bivdovuoigatvuođa.
Dette gjelder også ved andre krav til sertifisering og kurs for mannskap.
Dát guoská maiddái eará gáibádusaide nugo sertifiseremii ja bivdiid kurssaide.
Disse kravene er noe nytt som er innført, og koster for enkelte båteier store summer, og med dette vil man fjerne en stor del av båtene under 11 m, da de ikke har økonomi til å få båtene sertifisert.
Dát leat ođđa gáibádusat mat leat váldojuvvon atnui, ja leat hui divrasat ovttaskas fanaseaiggádii, ja dainna báhcá stuorra oassi fatnasiin mat leat vuollel 11 mehtera olggobeallái, danne go sis ii leat ráđđi sertifiseret fatnasiid.
Kravet til fartøyinnstruks vil gå hardt utover de sjøsamiske områdene.
Fanasgohčus čuohcá garrasit mearrasámi guovlluide.
Kravet til fartøyinstruks er en ny ordning på båter under 10,67 m, som ennå ikke er trått i kraft for de eldste båtene.
Fanasgohčusgáibádus lea ođđa ortnet fatnasiidda mat leat vuollel 10,67 mehtera, mii vuos ii leat gustogoahtán boarráseamos fatnasiidda.
Denne ordningen er ment å sørge for bedre sikkerhet på fiskefartøy.
Dán ortnega ulbmilin lea fuolahit buoret sihkarvuođa bivdofatnasiin.
Nye fartøy som blir bygget, er bygget etter strenge krav til sikkerhet og vil dermed ikke trenge slik instruks.
Ođđa fatnasat mat huksejuvvojit, huksejuvvojit čavga sihkarvuođagáibádusaid mielde ja dieinna lágiin eai dárbbaš dán lágan gohččosa.
De gamle båtene har vært brukt til fiske i mange år og har naturligvis vært utprøvd og brukt jevnlig.
Boares fatnasat leat geavahuvvon bivddus ollu jagiid ja dat leat lunddolaččat geahččaluvvon ja geavahuvvon jeavddalaččat.
Kravet til sikkerhetsutstyr har vært i mange år, og reaksjoner som har vært gjennomført på båter som ikke har godkjent sikkerhetsutstyr, har vært at båten ikke har fått lov å gå fra kai før sikkerhetsutstyr er på plass.
Gáibádus sihkarvuođa reaidduide lea leamaš ollu jagiid, ja reakšuvnnat maid fatnasat leat ožžon main eai leat sihkarvuođa reaiddut, leat leamaš ahte fanas ii beasa guođđit gádja ovdal go sihkarvuođa reaiddut leat sajis.
Sametinget mener at med krav til sikkerhetsutstyr og tekniske krave til bygging av nye fartøy er tilstrekkelig for å sikre fiskernes trygghet på havet.
Sámediggi oaivvilda ahte gáibádus sihkarvuođa reaidduid ektui ja teknihkalaš gáibádusat ođđa fatnasiid huksemii leat dohkálaččat guolásteddjiid sihkarvuođa sihkkarastimii meara alde.
I §21 første ledd står det blant annet «Videre kan det stilles krav til faglige og tekniske forutsetninger, herunder fartøy og utstyr, og til eiers og mannskaps behov for å kunne drive fiske.
§ 21 vuosttaš lađđasis čuožžu earret eará «Videre kan det stilles krav til faglige og tekniske forutsetninger, herunder fartøy og utstyr, og til eiers og mannskaps behov for å kunne drive fiske.
Det kan også fastsettes et største antall fartøy som skal gis adgang til fisket.
Det kan også fastsettes et største antall fartøy som skal gis adgang til fisket.
» Noe som gjør at man mister retten til å fiske dersom man ikke oppfyller krav som blir satt til den enkelte fartøyeier.
» Dán geažil masset bivdovuoigatvuođa jos eai ollašuhte gáibádusa mii lea biddjojuvvon ovttaskas fanaseaiggádii.
Etter §21 i deltakerloven fjerde ledd, har fiskere i samiske områder en rett til å drive fiske.
Oasseváldilgága § 21, njealját lađđasa mielde, lea guolásteddjiin sámi guovlluin vuoigatvuohta bivdit.
Denne retten står over det som står i første ledd ut fra ordlyden i lovverket.
Dát vuoigatvuohta manná badjel dan mii čuožžu vuosttaš lađđasis láhkadahkosa sátnádeami vuođul.
«Uten hinder av bestemmelser fastsatt i medhold av første ledd har personer som er bosatt i Finnmark, kommunene Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Karlsøy, Lyngen og Storfjord og de områder med sjøsamisk innslag i resten av Troms og Nordland som Kongen fastsetter, rett til å fiske torsk, hyse og sei med konvensjonelle redskaper.
«Uten hinder av bestemmelser fastsatt i medhold av første ledd har personer som er bosatt i Finnmark, kommunene Kåfjord, Skjervøy, Nordreisa, Kvænangen, Karlsøy, Lyngen og Storfjord og de områder med sjøsamisk innslag i resten av Troms og Nordland som Kongen fastsetter, rett til å fiske torsk, hyse og sei med konvensjonelle redskaper.
Retten etter første punktum gjelder bare for den som står i fiskermanntallet og eier et merkeregistret fartøy under 11 meter.
Retten etter første punktum gjelder bare for den som står i fiskermanntallet og eier et merkeregistret fartøy under 11 meter.
Kongen kan ved forskrift fastsette at bestemmelsen i første punktum også gjelder andre fiskerier.»
Kongen kan ved forskrift fastsette at bestemmelsen i første punktum også gjelder andre fiskerier.»
Dette betyr i prinsippet at båteiere i samiske områder ikke kan miste retten til å fiske, dersom de ikke oppfyller tekniske krav til båt og fisker.
Dát mearkkaša prinsihpas dan ahte fanaseaiggádat sámi guovlluin eai sáhte massit bivdovuoigatvuođa, jos eai deavdde teknihkalaš gáibádusaid fatnasa ja guolásteaddji ektui.
Sametinget vil jobbe for at tekniske krav til båter og mannskap ikke kan føre til tap av rettigheter.
Sámediggi áigu bargat dan nala ahte teknihkalaš gáibádusat fatnasiidda ja fanasbargiide eai dagat ahte masset vuoigatvuođaid.
Sametinget vil også jobbe for at kravet til fartøyinstruks på båter under 10,67 m skal bort, slik at det kun blir krav til bygging av fartøy og til sikkerhetsutstyr.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte fanasgohčusgáibádus fatnasiidda mat leat vuollel 10,67 mehtera galgá eret, nu ahte šaddá gáibádus dušše fatnasiid huksemii ja sihkarvuođa reaidduide.
Forslag fremmet av Fremskrittspartiet Arthur Tørrfoss:
Evttohus ovddiduvvon Ovddadusbellodaga Arthur Tørrfoss bokte:
Sametingets årlige sak om fiskeripolitikk Fiskeri og andre ressurser som det er mulig å høste av i havet, er nasjonale ressurser og skal forvaltes deretter.
Sámediggeráđi evttohusa sadjái: Guolásteapmi ja eará resurssat maid sáhttá ávkkástallat mearas, leat nationála resurssat ja galget hálddašuvvot dan mielde.
Dette skal gjøres ut fra et kunnskapsbasert reguleringsregime som sikrer et optimalt uttak av biomasse knyttet til de enkelte bestander.
Dat galget hálddašuvvot máhttovuđot regulerenmálle mielde mii sihkkarastá buoremus lági mielde háhkat bioávdnasiid iešguđet šlájain.
Norsk fiskerinæring er en subsidiefri næring som hevder seg meget godt i den globale konkurransen.
Norgga guolástusealáhusas eai leat ruhtaveahkit mii birge bures máilmmiviidosaš gilvvus.
Gjeldende regelverk, som er blitt styrket og modernisert de siste årene, sikrer en variert fiskeflåte og en industristruktur hvor det er plass til både små og store bedrifter.
Dálá njuolggadusat, mat leat buoriduvvon ja ođasmahttojuvvon maŋimus jagiid, sihkkarastet máŋggalágan guollefatnasiid ja industriijavuogádaga mas lea sadji sihke unna ja stuora fitnodagaide.
Et velfungerende marked der det skapes arbeidsplasser og verdier i norske kystsamfunn over hele landet, er også en viktig forutsetning for videre utvikling av fiskerinæringen.
Buresdoaibmi márkan gos šaddet bargosajiid ja árvvut Norgga riddoservodagaide miehtá riika, leat maid dehálaš eaktun viidásetovddidit guolástanealáhusa.
Sametinget mener at Deltakerloven og Råfiskloven må gjennomgås og moderniseres.
Sámediggi oaivvilda ahte Oassálastinlága ja Lága njuoskaguliid gávppašeami birra ferte geahčadit ođasmahttit.
Salgslagenes monopol på førstehåndsomsetning av fisk og bostedskravet ved generasjonsskifte i fiskebåtrederier er blant de ting som vil måtte endres.
Vuovdinservviid aktogávpelohpi guliid vuosttašvuovdimis, ja orrungáibádus fanaseaiggádiid buolvvaid gaskka sirdin leat áššit maid ferte rievdadit.
Sametinget ønsker å utvikle et system med omsettelige kvoter, hvor hele landet ses under ett.
Sámediggi háliida ráhkadit vuogádaga mas earit leat gávpegálvun, ja mas olles riika gehččojuvvo okta áššin.
Sametinget mener at man må fastsettes totalkvoter for de ulike fiskeriene slik at ressursene forvaltes med tanke på langsiktig og bærekraftig avkastning og optimal utnyttelse av fiskebestandene.
Sámediggi oaivvilda ahte ferte mearridit oppalašeriid iešguđet guollešlájaide nu ahte resurssat hálddašuvvojit guhkesáiggi ja ceavzilis gánnáhahttivuođain ja buoremus lági mielde buot guollehivvodagain.