pere/sami_parallel huggingface dataset:
På møtet ble vanlige landsmøtesaker drøftet.
Čoahkkimis guorahallojuvvojedje dábálaš riikačoahkkináššit.
I tillegg var det blant annet valg på leder.
Dasa lassin válljejuvvui jođiheaddji.
Catarina Utsi ble gjenvalgt.
Catarina Utsi válljejuvvui ođđasis.
6 Kultur
6 Kultuvra
Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet.
Ealli ja girjás sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta
Gode rammevilkår for samiske kunstnere
Buorit rámmaeavttut sámi dáiddáriidda
Samisk kunst som utvikler, utforsker og utfordrer.
Sámi dáidda mii ovddida, iskkada ja hástala sámi kultuvrra
Kulturrådets årskonferanse
Kulturráđi jahkekonferánsa
Sametinget deltok på Kulturrådets årskonferanse i Trondheim 22. oktober, hvor tema var «Utenforskap - om demokrati, ytringskultur og deltakelse».
Sámediggi searvvai Kulturráđi jahkekonferánsii Troanddimis golggotmánu 22. beaivvi, gos fáddán lei «Utenforskap - om demokrati, ytringskultur og deltakelse».
Sametinget deltok i en panelsamtale der det ble diskutert hvordan kulturpolitikken bør utformes for å sikre økt deltakelse av alle i samfunnet.
Sámediggi searvvai panelaságastallamii gos ságastuvvui movt kulturpolitihkka berrešii hábmejuvvot buoridan dihtii buohkaid searvama servodagas.
Administrativt møte med Kulturdepartementet
Hálddahuslaš čoahkkin Kulturdepartemeanttain
I oktober deltok Sametinget på et administrativt møte med Kulturdepartementet, Trøndelag, Nordland, Troms og Finnmark fylkeskommuner i Oslo, hvor tema var regionreform og oppgavedeling på kulturområdet.
Golggotmánus searvvai Sámediggi hálddahuslaš čoahkkimii Kulturdepartemeanttain, Trøndelága, Norlándda, Romssa ja Finnmárkku fylkkagielddaiguin Oslos, fáddán doppe lei guovloođastus ja doaibmajuohku kultursuorggis.
Det ble orientert om status i arbeidet med oppfølging av dette tema fra stortingsmeldingen Kulturens kraft - Kulturpolitikk for framtida.
Čilgejuvvui dán fáttá stuorradiggedieđáhusas Kulturens kraft - Kulturpolitikk for framtida, barggu čuovvuleami stáhtusa birra.
Administrativt kontaktmøte med Kulturrådet
Hálddahuslaš gulahallančoahkkin Kulturráđiin
Det ble avholdt et administrativt kontaktmøte med Kulturrådet 10. oktober.
Dollojuvvui hálddahuslaš gulahallančoahkkin Kulturráđiin golggotmánu 10. beaivvi.
Tema var orientering og informasjonsutveksling om blant annet kulturpolitiske prosesser.
Fáddán ledje earret eará kulturpolitihkalaš proseassaid birra čilgen ja dieđuid lonohallan.
Oppfølging av Arctic Arts Summit (AAS) og KulturSápmi, samt Kulturrådets FoU- og statistikkarbeid var også temaer.
Fáddán ledje maiddái Arctic Arts Summit (AAS) ja KulturSápmi čuovvuleapmi, ja Kulturráđi FoU- ja statistihkkabargu.
Sametinget og Kulturrådet ønsker å legge opp til god dialog og informasjonsutveksling, og har avtalt å møtes til årlige kontaktmøter.
Sámediggi ja Kulturráđđi háliidit buori gulahallama ja dieđuid lonohallama, ja leat šiehtadan deaivvadit jahkásaš gulahallančoahkkimiin.
Administrative møter med Kulturdepartementet
Hálddahuslaš čoahkkimat Kulturdepartemeanttain
Sametinget hadde i oktober administrative møter med Kulturdepartementet, hvor tema var kommende stortingsmeldinger om barne- og ungdomskultur og om idrett.
Sámedikkis ledje golggotmánus hálddahuslaš čoahkkimat Kulturdepartemeanttain, maid fáttát ledje boahttevaš stuorradiggedieđáhusat mánáid- ja nuoraidkultuvrra birra ja valáštallama birra.
På møtene ble det blant annet orientert om status i arbeidet, om grunnlagsmateriale som har blitt utarbeidet i prosessene.
Čoahkkimiin čilgejuvvui earret eará barggu stáhtusa birra, vuođđoávdnasiid birra mat leat ráhkaduvvon proseassain.
Sametinget ga innspill om tema og saksområder til meldingsarbeidet.
Sámediggi attii rávvagiid dieđáhusbarggu fáttáide ja áššesurggiide.
Sametinget vil også gi skriftlige innspill.
Sámediggi áigu addit maiddái čálalaš cealkámuša.
Konferansen Living heritage in the Nordic countries
Konferánsa Living heritage in the Nordic countries
Sametinget deltok i slutten av oktober på konferansen Living heritage in the Nordic countries, i Hanasaari i Finland.
Sámediggi searvvai golggotmánu loahpas konferánsii Living heritage in the Nordic countries, Hanasaaris Suomas.
Konferansens tema var kulturarv i de nordiske og baltiske land.
Konferánssa fáddán lei kulturárbi davviriikkain ja báltalaš riikkain.
Sametinget var med i et panel som diskuterte vern av immateriell kulturarv og involvering av lokalsamfunn i arbeidet med å videreføre kunnskap og bidra til levende og inkluderende lokalsamfunn.
Sámediggi lei mielde panelas gos ságastuvvui ávnnaskeahtes kulturárbbi suodjaleami birra ja báikegottiid olbmuid searvama birra bargui máhtu fievrrideames ja ealli ja searvvaheaddji báikegottiide váikkuheames.
Innspillsmøte med ungdomsorganisasjoner
Rávačoahkkin nuoraidorganisašuvnnaiguin
Sametingsrådet holdt innspillsmøte i august med samiske ungdomsorganisasjoner, der tema var hvordan Sametinget kan styrke samiske ungdommers medvirkning i Sametingets politikk.
Sámediggeráđđi doalai rávačoahkkima borgemánus sámi nuoraidorganisašuvnnaiguin, mas fáddán lei movt Sámediggi sáhtášii nannet sámi nuoraid váikkuhan vejolašvuođa Sámedikki politihkas.
Møtet var en del av arbeidet med plenumssak om organisering av Sametingets ungdomspolitikk.
Čoahkkin lei oassi barggus dievasčoahkkinášši ektui Sámedikki nuoraidpolitihka organiseren.
KulturSápmi
KulturSápmi
I midten av oktober ble KulturSápmi arrangert i Kiruna.
Golggotmánu gasku lágiduvvui KulturSápmi Gironis.
Sametingspresident Aili Keskitalo deltok i åpningen, som er en konferanse for den kulturelle og kreative næringen i hele Sápmi.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo searvvai rahpamii, dát konferánsa lea kultuvrralaš ja hutkás ealáhusaid várás miehtá Sámi.
Istedenfor at hvert sameting og Samerådet arrangerer egne konferanser skal det arrangeres en felles KulturSápmi i året.
Dan sadjái go buot sámedikkit ja Sámiráđđi lágidit sierra konferánssaid, galgá lágiduvvot oktasaš KulturSápmi jagis.
I år arrangerte Samerådet konferansen.
Dán jagi lágidii Sámiráđđi konferánssa.
I 2020 skal Sametinget i Sverige være arrangør og i 2021 Sametinget i Norge.
2020:s galgá Sámediggi Ruoŧa bealde lágidit ja 2021:s Sámediggi Norgga bealde.
Kulturforum Finnmark
Kulturforum Finnmárku
Sametingspresident Aili Keskitalo åpnet Kulturforum Finnmark som var i Kautokeino 3.- 4. september.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo rabai Finnmárkku Kulturforuma, mii lei Guovdageainnus čakčamánu 3.- 4. beivviid.
Tematikken på forumet var i stor grad rettet mot den nye fylkessammenslåingen, med fokus på identitetsforståelse og fremtidige utfordringer.
Foruma fáddá lei eanaš ođđa fylkaovttastahttima birra, mas fokusis lei identitehtaáddejupmi ja boahtteáiggi hástalusat.
Sametinget deltok også på speed-dating med informasjon om Sametingets virkemidler innen kultur.
Sámediggi searvvai maiddái speed-dating diehtojuohkimii Sámedikki váikkuhangaskaomiid birra kultuvrra siskkobealde.
Møte med Finnmarksløpet
Čoahkkin Finnmarksløpetiin
Finnmarksløpet har tatt et initiativ til et samarbeid med Sametinget, og Sametinget hadde møte med Finnmarksløpet i høst, der muligheten for samarbeid mellom partene ble drøftet.
Finnmarksløpet lea álggahan ovttasbarggu Sámedikkiin, ja Sámedikkis lei čoahkkin Finnmarksløpetiin čakčat, gos ságastuvvui ovttasbargo vejolašvuođaid birra oasebeliid gaskka.
En av sakene som ble løftet fram var synliggjøring av samiske stedsnavn.
Okta áššiin mii váldojuvvui ovdan lei sámi báikenamaid čalmmustahttin.
Partene jobber nå videre med å nedfelle en avtale som kan løfte det samiske perspektivet i Finnmarksløpet.
Oasebealit barget dál viidáseappot ja áiggošedje dahkat šiehtadusa man bokte loktet sámi perspektiivva Finnmarksløpetis.
Møte med Ramfjord kirkeforening
Čoahkkin Gáranasvuona girkoservviin
Ramfjord kirkefornening har tatt initiativ til å møte Sametinget, hvor formålet var å presentere planene om å oppføre ny kirke i Ramfjorden, utenfor Tromsø.
Gáranasvuona girkosearvi lea bivdán čoahkkima Sámedikkiin, mas ulbmilin lea čalmmustahttit plánaid ođđa girku ceggemis Gáranasvutnii, mii lea olggobealde Romssa.
Sametingsrådet hadde møte med Ramfjord kirkeforening 1. oktober i Tromsø.
Sámediggeráđis lei čoahkkin Gáranasvuona girkoservviin golggotmánu 1. beaivvi Romssas.
De har fått laget en arkitektskisse av en kirke, som har et fellestrekk med en lávvu.
Sii leat ožžon arkiteakta tevdnet girku, mas lea oktavuohta lávvui.
Et eget utvalg ønsker å ha dialog med Sametinget om et nytt kirkebygg, og det samiske perspektivet i prosessen.
Sierra lávdegoddi háliida gulahallat Sámedikkiin ođđa girkovistti hárrái, ja sámi perspektiivva birra proseassas.
Samiske kulturinstitusjoner som arena for formidling og opplevelse av samisk kultur
Sámi kulturásahusat sámi kultuvrra gaskkustan- ja vásihanarenan
Sterke samiske institusjoner som forvalter, formidler og utvikler samisk kunst, kultur og historie.
Nana sámi ásahusat mat hálddašit, gaskkustit ja ovddidit sámi dáidaga, kultuvrra ja historjjá.
Sametingets institusjonsseminar
Sámedikki ásahusseminára
6. og 7. november arrangerte Sametinget et seminar i Tromsø for samiske institusjoner som får fast driftstilskudd over kulturkapittelet.
Skábmamánu 6.- 7. beivviid lágidii Sámediggi seminára Romssas sámi ásahusaide mat ožžot fásta doaibmadoarjaga kulturkapihttalis.
Målet med seminaret er at Sametinget og institusjonene møter hverandre, og tar opp temaer som er aktuelle i dag, i tillegg til at man sammen kan diskutere hvordan institusjonene kan utvikle seg.
Seminára ulbmilin lea ahte Sámediggi ja ásahusat deaivvadit gaskaneaset, ja váldet ovdan fáttáid mat leat dál áigeguovdilat, lassin sáhttit ovttas ságastallat dan birra movt ásahusat sáhttet ovdánit.
Tema for seminaret var regionreformen, samiske språk og kulturøkonomi.
Seminára fáddán ledje guovloođastus, sámegielat ja kulturekonomiija.
Festivaler - direkte tilskudd
Festiválat - njuolggadoarjja
Mål for tilskuddsordningen - Festivaler:
Doarjjaortnega mihttomearri - Festiválat:
Festivaler som synliggjør, formidler og utvikler samisk kultur.
Festiválat mat oainnusmahttet, gaskkustit ja ovddidit sámi kultuvrra.
Sametingsrådet har oppnevnt Inga Margrete Lillevold fra Lyngen som varamedlem til Riddu Riđđu Festivála for perioden 2019-2020.
Sámediggeráđđi lea nammadan Inga Margrete Lillevold, Ivggus eret várrelahttun Riddu Riđđu Festiválii áigodahkii 2019-2020.
Sametinget har hatt kontaktmøte med Audioland A/S/Samisk musikkfestuke i Alta.
Sámedikkis lea leamaš gulahallančoahkkin Audioland A/S/Sámi musihkkaávvovahkuin Álttás.
Tema var budsjettbehov og planer for omorganisering.
Fáddán ledje bušeahttadárbu ja ođđasis organiserenplánat.
Teatre - direkte tilskudd
Teáhterat - njuolggodoarjja
Mål for tilskuddsordningen - Teater:
Doarjjaortnega mihttomearri - Teáhter:
De etablerte samiske teatrene kan utvikle seg kunstnerisk, produsere scenekunst på høyt nivå og kan turnere med scenekunst som gir kulturopplevelser og synliggjør samiske språk
Ásahuvvon sámi teáhterat sáhttet ovdánit dáiddalaččat, buvttadit lávdedáidaga alla dásis ja sáhttet johttit lávdedáidagiin mii addá kulturvásihusaid ja oainnusmahttá sámegielaid.
Sametinget har gjennomført dialogmøter i november med Sámi Mánáid teáhter og Åarjelhsaemien Teatere AS.
Sámediggi lea čađahan gulahallančoahkkimiid skábmamánus Sámi Mánáid teáhteriin ja Åarjelhsaemien Teatere AS:in.
Dialogmøtene er arenaer for informasjonsutveksling om ulike sider ved virksomheten.
Gulahallančoahkkimat leat dieđuid lonohallanarenat doaimma iešguđege beliid birra.
Museer
Museat
Mål for tilskuddsordningen - Museer:
Doarjjaortnega mihttomearri - Museat:
Faglig sterke samiske museer som formidler, forvalter, forsker på og fornyer den samiske kulturarven.
Fágalaččat nana sámi museat mat gaskkustit, hálddašit, dutket ja ođasmahttet sámi kulturárbbi
Sametinget legger vekt på å ha god dialog med de samiske museene og har gjennomført flere dialogmøter.
Sámediggái lea deaŧalaš gulahallat bures sámi museaiguin ja lea čađahan máŋga gulahallančoahkkima.
2. oktober møttes de samiske museumssiidaene, Samisk museumslag og Sametinget i Oslo, og drøftet utfordringer på museumsfeltet.
Golggotmánu 2. beaivvi deaivvadedje sámi museasiiddat, Sámi museasearvi ja Sámediggi Oslos, ja digaštalle museasuorggi hástalusaid birra.
Det ble også gjennomført et møte med representanter fra Kulturdepartementet der arbeidet med en ny museumsmelding ble drøftet.
Dollojuvvui čoahkkin maiddái Kulturdepartemeantta ovddasteddjiiguin mas digaštallojuvvui ođđa museadieđáhusa birra.
Sametingsrådet har hatt møte med Árran julevsáme guovdásj/lulesamisk senter 8. oktober, med ny styreleder i RiddoDuottarMuseat Johan Vasara 1. november og med styreleder Geir Mortensen i Tana og Varanger museumsiida 6. november.
Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin Árran julevsáme guovdásjiin golggotmánu 8. beaivvi, RiddoDuottarMuseat ođđa stivrajođiheddjiin Johan Vasarain skábmamánu 1. beaivvi ja Deanu ja Várjjat museasiidda stivrajođiheddjiin Geir Mortenseniin skábmamánu 6. beaivvi.
Sametinget har oppnevnt Liv Elin Wilhelmsen som varamedlem i styret i RiddoDuottarMuseat for perioden 1. juli 2019 - 30. juni 2022.
Sámediggi lea nammadan Liv Elin Wilhelmsena várrelahttun RiddoDuottarMuseat stivrii áigodahkii suoidnemánu 1. beaivvi 2019 - geassemánu 30. beaivvi 2022.
Bååstede Sametingspresident Aili Keskitalo og sametingsrådet deltok på avslutningskonferansen til Bååstede i Oslo 3. oktober.
Bååstede Sámediggepresideanta Aili Keskitalo ja sámediggeráđđi serve Bååstede loahpahankonferánsii Oslos golggotmánu 3. beaivvi.
På avslutninga av konferansen deltok kultur- og likestillingsminister Trine Skei Grande.
Konferánssa loahpaheapmái searvvai maiddái kultur- ja dásseárvoministtar Trine Skei Grande.
Sametinget arbeider med å styrke den pitesamiske museumsvirksomheten.
Bihtánsámi museadoaibma Sámediggi bargá bihtánsámi museadoaimma nannemiin.
Det er nedsatt en arbeidsgruppe med representanter fra Árran, Duoddara Ráfe, foreninga Pitesamisk museum og Sametinget, som har hatt ett møte.
Lea válljejuvvon bargojoavku mas leat Árrana, Duoddara Ráfe, Bihtánsámi musea ja Sámedikki ovddasteaddjit, geain lea leamaš okta čoahkkin.
Nytt kunstmuseum i Karasjok
Ođđa dáiddamusea Kárášjogas
På oppdrag fra Sametinget har Statsbygg utarbeidet en foreløpig utkast til en mulighetsstudie for Det samiske museet RiddoDuottarMuseat (RDM) i Karasjok: De samiske samlinger (SVD) og Samisk Kunstmagasin.
Sámedikki bargogohččuma oktavuođas lea Statsbygg hábmen gaskaboddosaš evttohusa vejolašvuođaguorahallamii sámi museai RiddoDuottarMuseat (RDM) Kárášjohkii: Sámi vuorkádávvirat (SVD) ja Sámi Dáiddamagasiidna.
Utredningen omfatter vurdering av nybygg vs. rehabilitering/tilbygg av eksisterende bygningsmasse, samt ulike varianter av samlokalisering og samhandling mellom de to RDM-enhetene og Samisk Senter for Samtidskunst (SDG) i Karasjok.
Guorahallamis lea árvvoštallan galgágo huksejuvvot ođđa visti, vai galgágo divodit dahje stuoridit dálá vistti. Guorahallamis árvvoštallojuvvojit maiddái iešguđetlágan variánttat oktiilokaliseremis ja ovttasdoaibmamis gaskal RDM-ovttadagaid ja Sámi Dáiddaguovddáža (SDG) Kárášjogas.
Mulighetsstudien gir ingen klar anbefaling om alternativ.
Vejolašvuođaguorahallan ii buvtte čielga ávžžuhusa molssaeavttuide.
Kostnader vil være del av alternativanalysen.
Golut šaddet molssaeaktoanalysa oassin.
Det prosjektutløsende behovet for å investere i lokaler for RDM er knyttet til at bygningsmassen i dag er en begrensende faktor for at RDM skal kunne ivareta sitt samfunnsansvar - både for SVD og for samisk kunst.
Prošeaktaálggaheaddji dárbu investeret RDM-vistái lea čatnagasas dasa ahte otná visti hehtte RDM doalaheames iežas servvodatovddasvástádusa - sihke SVD ja sámi dáidaga ovddas.
Sametingsrådet vil følge opp mulighetsstudiet, blant annet i dialog med Kulturdepartementet.
Sámediggeráđđi čuovvula vejolašvuođaguorahallama, earret eará dialogain Kulturdepartemeanttain.
Samisk litteratur og medier
Sámi girjjálašvuođa ja mediat
Mål for innsatsområdet:
Doarjjaortnega mihttomearri
Kvalitativ samisk litteratur utgis og gjøres kjent og tilgjengelig.
Buorre girjjálašvuohta olámuttus sámegillii.
Frankfurter Buchmesse
Frankfurter Buchmesse
Sametingsrådet deltok på bokmessen i Frankfurt 13.- 17. oktober, som er verdens viktigste møteplass for internasjonal bokbransje.
Sámediggi searvvai girjemeassuide Frankfurttas golggotmánu 13.- 17. beivviid, mii lea máilmmi stuorámus riikkaidgaskasaš girjesuorggi deaivvadanbáiki.
I 2019 var Norge tildelt rollen som gjesteland for bokmessen, noe som betød at Norge fikk presentere sin litteratur og kultur under bokmessen.
2019:s lei Norga ožžon rolla girjemeassuid guosseriikan, man geažil Norga beasai čalmmustahttit iežas girjjálašvuođa ja kultuvrra girjemeassuin.
Mange samiske forfattere var invitert til gjestepaviljongen, sammen med norske forfattere.
Ollu sámi girječállit ledje bovdejuvvon guossepaviljongii, ovttas norgga girječálliiguin.
I tillegg var samiske kunstnere med i utstillingen "House of Norway", som Museum Angewandte Kunst åpnet i forbindelse med bokmessen.
Dasa lassin ledje sámi dáiddárat mielde čájáhusas "House of Norway", maid Angewandte Kunst musea rabai girjemeassu oktavuođas.
Bokmessen er en stor eksponeringsmulighet for samisk litteratur og sametingsrådet støttet også den samiske deltakelsen gjennom tilskudd til Sámi lágádus- ja aviisasearvi/Samisk forlegger- og avisforening (Sálas) og Sámi Girječálliid Searvi/ Samisk forfatterforening (SGS).
Girjemeassuin lea sámi girjjálašvuođas stuorra eksponeren vejolašvuohta ja sámediggeráđđi doarjjui sámi searvama maiddái doarjaga bokte Sámi lágádus- ja aviisasearvái ja áviisasearvái Sálas ja Sámi Girječálliid Searvái.
I tillegg var det gitt støtte til det samiske nasjonalteateret Beaivváš, slik at de kunne reise til Frankfurt med stykket om Johan Turi.
Dasa lassin lei addojuvvon doarjja Beaivváš sámi našunálateáhterii, vai dat sáhtii mátkkoštit Frankfurtii Johan Turi-bihtáin.
Samiske litteraturdager
Sámi girjjálašvuođabeaivvit
Sametinget arrangerte samiske litteraturdager 2.- 3. oktober.
Sámediggi lágidii sámi girjjálašvuođabeivviid golggotmánu 2.- 3. beivviid.
Litteraturdagene er en viktig arena der samiske forfattere får presentere sin litteratur og hvor de kan møte lesere på samisk.
Girjjálašvuođabeaivvit leat deaŧalaš arena gos sámi girječállit sáhttet ovdan buktit iežaset girjjálašvuođa ja gos sáhttet deaivvadit sámegiela lohkkiiguin.
På årets litteraturdager ble det blant annet presentert to samiske forfattere som var nominert til Nordisk råds litteraturpris i hver sin kategori, Inga Ravna Eira og Karen Anne Buljo.
Dán jagi girjjálašvuođabeivviin ovdanbuktojuvvojedje earret eará guokte sámi girječálli geat leigga árvaluvvon oažžut Davviriikkaid ráđi girjjálašvuođa bálkkašumi goabbáge sierra kategoriijas, Inga Ravna Eira ja Karen Anne Buljo.
John Savio-prisen
John Savio-bálkkašupmi
Sametingsrådet deltok på utdeling av John Savio-prisen 2019.
Sámediggeráđđi searvvai John Savio 2019 bálkkašumi juohkimii.
Savio-prisen tildeles annet hvert år til en samisk kunstner som har gjort seg særlig bemerket i kunstfeltet i Norge, og har som formål å skape oppmerksomhet om kunst med rot i samisk kultur.
Savio bálkkašupmi geigejuvvo juohke nuppi jagi sámi dáiddárii gii lea dahkan erenoamáš bures dáiddasuorggis Norggas, ja dan ulbmilin lea oččodit fuomášumi dáidagii mas lea ruohttasat sámi kultuvrras.
I 2019 tildeltes prisen til Aage Gaup.
2019:s geigejuvvui dát bálkkašupmi Aage Gaupii.
Sametingsrådet holdt en tale, samt overrakte John Savio-trykket "Reinokser" til prisvinneren.
Sámediggeráđđi doalai sáhkavuoru, ja geigii John Savio deaddiluvvon gova "Sarvát" bálkkašumi vuoitái.
Møter med Sálas
Čoahkkin Sálasiin
Sametinget har fulgt opp omleggingen av ordningen med støtte til forlag og til utgivelse av fag- og skjønnlitteratur, som ble gjort gjeldende i 2018, og har hatt drøftingsmøter 4. september og 4. november på administrativt nivå med Sámi lágádus ja aviisasearvi/Samisk forlegger og avisforening (Sálas).
Sámediggi lea čuovvulan ortnega nuppástuhttima doarjagiin lágádussii ja fága- ja čáppagirjjálašvuođa almmuheapmái, mii gustogođii 2018:s, ja leat leamaš gulaskuddančoahkkimat čakčamánu 4. beaivvi ja skábmamánu 4. beaivvi hálddahusa dásis Sámi lágádus- ja aviisaservviin (Sálas).
Formålet var å ha en kontinuerlig vurdering og evaluering av direktestøtteordningen til de fem samiske forlagene som omfattes av ordningen, og ha en dialog om ulike utfordringer og muligheter innenfor denne ordningen.
Ulbmilin lei oktilaččat árvvoštallat ja evalueret dan vihtta sámi lágádusa mat gullet ortnegii, njuolggadoarjjaortnega, ja gulahallat iešguđege ortnegiid ja vejolašvuođaid birra dán ortnega siskkobealde.
Det er enighet om at denne direktestøtteordningen skal evalueres etter tre år.
Sohppojuvvui ahte dát njuolggadoarjjaortnet galgá evaluerejuvvot golmma jagi maŋŋá.
Sametinget og Sálas er videre enige om at partene skal formalisere sitt samarbeid ved å ha et fast dialogmøte hvert år.
Dasto sohpe Sámediggi ja Sálas viidáseappot ahte bealit galget formaliseret ovttasbarggu dan bokte ahte doallat fásta gulahallančoahkkima juohke jagi.
Møte med Sámi girjjálašvuođaguovddáš/Samisk litteratursenter
Čoahkkin Sámi girjjálašvuođaguovddážiin
Sametingsrådet avholdt et møte med representanter fra Sámi girjjálašvuođaguovddáš / Samisk litteratursenter 2. oktober i Karasjok.
Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Sámi girjjálašvuođaguovddáža ovttasteddjiiguin golggotmánu 2. beaivvi Kárášjogas.
På møtet ble sametingsrådet orientert om virksomheten til litteratursenteret, som omfatter formidling og promotering av samisk litteratur, og også salg av disse.
Čoahkkimis čilgejuvvui girjjálašvuođaguovddáža doaimma birra, masa gullet sámi girjjálašvuođa gaskkusteapmi ja promoteren, ja maiddái daid vuovdin.
Litteratursenteret har en utadrettet og ambulerende virksomhet, noe som poengteres som viktig.
Girjjálašvuođaguovddáža doaibma lea olggos guvlui ja johtti, mii deattuhuvvo deaŧalažžan.
Sálas har i en uttalelse støttet drifta av Sámi girjjálašvuođaguovddáš/Samisk litteratursenter.
Sálas lea cealkámušas dadjan ahte doarju Sámi girjjálašvuođaguovddáža doaimma.
På bakgrunn av dette ble behovet for å få en fast årlig bevilgning fra Sametinget fremmet på dette møtet.
Dán vuođul ovddiduvvui dán čoahkkimis ahte lea dárbu oažžut fásta jahkásaš juolludusa Sámedikkis.
Sametingsrådet avholdt et møte med Sámi fágagirjjálaš čálliid- ja jorgaleaddjiidsearvi/Samisk faglitterær forfatter- og oversetterforening (SFS) 2. oktober i Karasjok.
Čoahkkin Sámi fágagirjjálaš čálliid- ja jorgaleddjiidservviin Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Sámi fágagirjjálaš čálliid- ja jorgaleddjiidservviin (SFS) golggotmánu 2. beaivvi Kárášjogas.
På møtet fremla SFS behov for økt støtte til utgivelse av sitt tidsskrift til fremme av samisk skriftkultur, Sámis.
Čoahkkimis ovddidii SFS ahte dárbbašuvvo eanet doarjja sin áigečállaga Sámis almmuheapmái ovddidan dihtii sámi čálakultuvrra.
Det ble fra SFS spesielt pekt på utfordringer med å oppfylle kravet om at en del av stoffet i tidsskriftet skal være på lule- og sørsamisk.
SFS čujuhii erenoamážit hástalusaide dan gáibádusa ollašuhttimis ahte oassi áigečállosis galgá leat julev- ja máttasámegillii.
Fra sametingsrådet ble det her vist til sametingsrådets mediepolitiske redegjørelse, og at den skal følges opp med en mediemelding.
Sámediggeráđis čujuhuvvui sámediggeráđi mediapolitihkalaš čilgehussii, ja ahte dat galgá čuovvuluvvot mediadieđáhusain.
SFS etterlyste også en innkjøpsordning for samisk fag- og skjønnlitteratur.
SFS váillahii maiddái oastinortnega sámi fága- ja čáppagirjjálašvuođa várás.
Sametingsrådet har en dialog med Norsk kulturråd med tanke på at samisk litteratur kan innlemmes i deres innkjøpsordninger.
Sámediggeráđđi lea gulahallamiin Norgga kulturráđiin dainna áigumušain ahte sámi girjjálašvuohta sáhttá laktojuvvot sin oastinortnegiidda.
SFS tok også opp behovet for økt støtte til utgivelse av samisk litteratur.
SFS válddii ovdan maiddái ahte oažžut eanet doarjaga sámi girjjálašvuođa almmuheapmái.
Sametingsrådet arbeider med en ny samisk litteraturstrategi, og gjennom dette vil Sametingsrådet legge opp til en betydelig styrking av avsetningen til utgivelser av samisk litteratur allerede i Sametingets budsjett for 2020.
Sámediggeráđđi bargá ođđa sámi girjjálašvuođa strategiijain, ja dan bokte áigu Sámediggeráđđi mealgat nannet juolludusaid sámi girjjálašvuođa almmuhemiide juo Sámedikki 2020 bušeahtas.
Čális fal - prosjekt
Čális fal - prošeakta
Forfatterstudiet Čális fal avsluttet sin andre runde 2. oktober.
Girječállioahppu Čális fal loahpahii nuppi vuorus golggotmánu 2. beaivvi.
Syv stykker har deltatt på runde to av studiet og er nå ferdige med sitt toårige løp.
Čiežas leat searvan guovtti vurrui ja leat dál geargan guovtti jagi oahpuin.
I løpet av disse årene har elevene i Čális fal gjennom flere samlinger i året fått utvikle sin litterære og kunstneriske bevissthet.
Dáin jagiin leat Čális fal oahppit máŋgga čoagganeami bokte jagis ovddidan iežaset girjjálaš ja dáiddalaš dihtomielalašvuođa.
De har også har fått forfatterfaglig kompetanse, slik at de gis bedre muligheter for å kunne utvikle manus og utøve forfatteryrket i framtiden.
Sii leat maiddái ožžon girječálli fágalaš gelbbolašvuođa, vai sis leat buoret vejolašvuođat sáhttit ovddidit mánusa ja bargat girječállin boahtteáiggis.
Under Sametingets litteraturdager leste noen av elevene opp tekster fra antologien med tittelen “Diet almmái ii hála das maidege”, som inneholder tekster fra alle elevene og vil utgis i begynnelsen av desember.
Sámedikki girjjálašvuođa beivviin lohke muhtun oahppit teavsttaid antologiijas man namma lea “Diet almmái ii hála das maidege”, mas leat buot ohppiid teavsttat ja dat almmuhuvvo juovlamánu álggus.
Sametinget er i dialog med Sámi allaskuvla/Samisk høgskole om muligheten for å opprette et forfatterstudie, slik at det vil være mulig å kunne oppnå studiepoeng for de som deltar.
Sámediggi lea gulahallan Sámi allaskuvllain ahte livččii go vejolašvuohta ásahit girječállioahpu, nu ahte sis geat servet livččii vejolašvuohta oažžut oahppočuoggáid.
Sámi allaskuvla/Samisk høgskole er positiv, men vil trolig ikke kunne tilby et slikt studie før høsten 2021.
Sámi allaskuvla lei mielas, muhto ii várra sáhte fállat dákkár oahpu ovdal go čakčat 2021.
Arbeidet med dette vil gjøres i samarbeid med Sametinget og Sámi Girječálliid Searvi/ Samisk forfatterforening (SGS).
Bargu dáinna dahkkojuvvo ovttas Sámedikkiin ja Sámi Girječálliid Servviin (SGS).
Sametinget, SGS og Sámi dáiddáráđđ/Samisk kunstnerråd (SDR) har derfor besluttet å sette i gang med en tredje runde av Čális fal, fordi det ville være uheldig å ha et opphold i prosjektet i påvente av at Sámi allaskuvla/Samisk høgskole skal kunne tilby et forfatterstudie hos dem. Čális fal 3 vil starte opp i løpet av våren 2020.
Danne leat Sámediggi, SGS ja Sámi dáiddárráđđi mearridan álggahit goalmmát gearddi Čális fal oahpu, danne go lea eahpeoiddolaš vuordit nu guhká dassážii go Sámi allaskuvla sáhttá fállagoahtit girječálli oahpu. Čális fal 3 álggahuvvo giđđat 2020.
Samisk idrett
Sámi valáštallan
Et mangfold av idrettsaktiviteter.
Juohkelágan valáštallandoaimmat.
Møte med styret i SVL-N
Čoahkkin Sámiid valáštallanlihttu-Norga stivrrain
Sametingsrådet avholdt et møte med styret i Sámiid valáštallanlihttu-Norga/Samenes idrettsforbund-Norge (SVL-N) 6. november i Tromsø.
Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Sámiid valáštallanlihttu-Norga stivrrain skábmamánu 6. beaivvi Romssas.
På møtet orienterte SVL-N om arbeidet med den nye organiseringen, og om aktivitetene i de tre særforbundene som er tilknyttet SVL-N.
Čoahkkimis čilgii SVL-N ođđasis organiserenbarggu birra, ja doaimmaid birra golmma sierra servviin mat gullet SVL-N:ii.
Det kom frem at den nye organiseringen har krevd ekstra innsats og ressurser dette første året, og behovet for økte administrative ressurser ble fremhevet.
Bođii ovdan ahte ođđasis organiseren lea gáibidan liige áŋgiruššama ja resurssaid vuosttaš jagis, ja dárbu lasihit hálddahuslaš resurssaid deattuhuvvui.
Representanter fra de tre særforbundene orienterte om den idrettslige aktiviteten som foregår innenfor hvert forbund.
Golbma sierra servviid ovddasteaddjit čilgejedje valáštallan doaimmaid birra mat čađahuvvojit juohke searvvis.
Det er en stor aktivitet, og aktiviteter for barn og unge er prioritert.
Aktivitehta lea stuoris, ja mánáid ja nuoraid doaimmat leat vuoruhuvvon.
Innenfor ski og fotball er forberedelser til AWG 2020 sentrale.
Čuoigama ja spábbačiekčama siskkobealde leat ráhkkaneamit AWG 2020:ii guovddážis.
SVL-N fremhevet på møtet behovet for økte økonomiske rammer for sin virksomhet.
SVL-N deattuhii čoahkkimis ahte dárbbašuvvojit eanet ekonomalaš rámmat sin doibmii.
På møtet ble også mulighetene drøftet for at man i fremtiden kan legge opp til en årlig forhandling om en idrettsavtale mellom samisk idrett og Sametinget.
Čoahkkimis guorahallojuvvojedje maiddái vejolašvuođat ahte boahtteáiggis sáhtášii šiehtadallat jahkásaš valáštallanšiehtadusa sámi valáštallama ja Sámedikki gaskka.
Fra sametingsrådets side ser man positivt på dette.
Sámediggeráđđi lei mielas dasa.
Gjennom et slikt avtaleinstitutt kan man nedfelle felles langsiktige mål, og forhandle seg frem til økonomiske rammer for dette.
Dán lágan šiehtadusinstituhta bokte sáhtášii ráhkadit oktasaš guhkesáiggi mihttomeriid, ja šiehtadallat ekonomalaš rámmaid dan várás.
I første omgang er det enighet om at partene skal formalisere sitt samarbeid ved å møtes til et fast årlig dialogmøte.
Vuosttaš vuorus sohppojuvvui ahte oasebealit galget formaliseret ovttasbargguset fásta jahkásaš gulahallančoahkkima bokte.
Kultur- og idrettsstipend - stipend
Kultur- ja valáštallanstipeanda - stipeanda
Sametingets kultur- og idrettsstipend har hittil blitt delt ut annethvert år.
Sámedikki kultur- ja valáštallanstipeanda lea dán rádjai addojuvvon juohke nuppi jagi.
Nytt av året er at det skal deles ut hvert år.
Dán jagi lea ođas dat ahte dat addojuvvo juohke jagi.
Stipendet skal motivere samisk ungdom til å engasjere seg innenfor kunst, kultur og idrett.
Stipeanda galgá movttiidahttit sámi nuoraid bargat dáidagiin, kultuvrrain ja valáštallamiin.
Fire stipend á kr 25 000 deles ut.
Njeallje 25 000 ruvdnosaš stipeandda addojuvvojit.
Stipendet skal gå til enkeltpersoner av begge kjønn, og de som mottar stipendet skal være mellom 16 og 25 år det året stipendet tildeles.
Stipeanda galgá mannat ovttaskas olbmuide goappašiin sohkabeliin, ja sii geat sáhttet oažžut stipeandda galget leat gaskal 16 ja 25 jagi dan jagi go stipeanda addojuvvo.
For 2019 kom det inn 11 søknader, hvorav ni søknader var for idrettsstipend og to kulturstipend.
2019:s bohte 11 ohcama, maid gaskkas ledje ovcci valáštallanstipeanda ohcama ja guokte kulturstipeanda ohcama.
De som i år får idrettsstipend er skiskytter Amalie Kristine Triumf, turner Peder Funderud Skogvang og ishockeyspiller Tuva Sirin Schall Mikkelsen.
Sii guđet dán jagi ožžot valáštallanstipeandda leat báhčinčuoigi Amalie Kristine Triumf, turner Peder Funderud Skogvang ja ishockeyvaláštalli Tuva Sirin Schall Mikkelsen.
Den som i år får kulturstipend er danser Ánna-Katri Helander.
Dán jagi oažžu kulturstipeandda dánsadáiddár Ánna-Katri Helander.
Disse fire viser at de satser seriøst på sine disipliner, og har vist til gode resultater, lokalt, regionalt og nasjonalt.
Buohkat áŋgiruššet garrasit iežaset surggiin, ja leat čájehan buriid bohtosiid báikkálaččat, nationála ja riikka dásis.
De er gode forbilder for samisk ungdom, og er alle er verdige vinnere.
Sii leat buorit ovdagovat sámi nuoraide, ja sii buohkat leat árvvolaš vuoitit.
7 Kulturminnevern
7 Kulturmuitosuodjalus
Samisk kulturarv legger premisser for all planlegging og inngrep.
Sámi kulturárbi bidjá eavttuid buot plánemiidda ja duohtademiide.
Forvaltning av kulturminner
Kulturmuittuid hálddašeapmi
Samiske kulturminner forvaltes på grunnlag av egen historie og egne verdier.
Sámi kulturmuittut hálddašuvvojit iežamet historjjá ja árvvuid vuođul.
Gjenbruk av St. Hanshaugen kirkegård i Skjervøy
Skiervvá St. Hanshaugen girkogárddi ođđasisgeavaheapmi
Skjervøy menighetskontor har søkt om dispensasjon fra kulturminnelovens bestemmelser for gjenbruk av St. Hanshaugen kirkegård.
Skiervvá searvegoddekantuvra lea ohcan sierralobi kulturmuitolága mearrádusas St. Hanshaugen girkogárddi ođđasisgeavaheami várás.
Menighetskontoret ønsket gjenbruk av den gamle kirkegården fordi det om noen år kan komme til å bli arealknapphet på gravplasser.
Searvegoddekantuvra háliidii geavahit ođđasis boares girkogárddi go muhtun jagiid geažes sáhttet hávdesadjeareálat šaddat vátnásat.
På kirkegården finnes det noen få intakte større gravstøtter som alle har datering til siste halvdel av 1800-tallet.
Girkogárddis leat moadde hávdebácci mat eai leat lihkahuvvon ja mat buot gullet 1800-logu maŋimus beallái.
Videre finnes det en rekke søkk etter gravlegginger, der gravmonumenter eller navn ikke er mulig å oppdrive.
Viidáseappot leat máŋga rokki hávdádemiid maŋis, main ii leat vejolaš gávdnat hávdebácci ii ge nama.
Til sammen er det sannsynligvis et hundretalls graver av ulik størrelse.
Oktii buot leat várra máŋga čuođi iešguđet sturrosaš hávddi.
Etter all sannsynlighet er det gravlagt en god del samiske familier her, ifølge oversikt over samiske kirkegårder gjort av NIKU er det opptil 50 prosent, det vil si et vesentlig innslag av samer.
Várra leat hávdáduvvon ollu sámi bearrašat deike. Dan sámi girkogárddiid visogova vuođul maid NIKU lea ráhkadan, dat leat nu ollu go 50 % hávddiin, mii mearkkaša ahte dat leat hui ollu sápmelaččat.
Kirkegården regnes derfor som automatisk fredet.
Girkogárdi adnojuvvo danne automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon.
Gjenbruk av St. Hanshaugen kirkegård vil fjerne alle gravene innenfor den gamle kirkegården og deres kontekst til den gamle kirkegårdsmuren.
St. Hanshaugen girkogárddi ođđasis geavaheapmi jávkadivččii buot hávddiid boares girkogárddis ja dan oktavuođa boares girkogárdemuseii.
Gjenbruk vil derfor også fjerne sammenhengen til dagens kirkegård og landskapet rundt, og viktige samiske kulturminneverdier vil gå tapt hvis det tillates gjenbruk av gravfeltet.
Danne jávkadivččii ođđasis geavaheapmi maiddái oktavuođa dálá girkogárdái ja birrasa eanadahkii, ja deaŧalaš sámi kulturmuitoárvvut láhppojit jus suovašii ođđasis geavahit hávdesaji.
Sametinget har i tilrådningen til Riksantikvaren derfor gått imot at søknaden om gjenbruk innvilges og at tiltaket blir gjennomført.
Danne lea Sámediggi rávvagis Riikaantikvárii vuosttaldan ođđasis geavaheami ohcama ja ahte doaibmabidju čađahuvvo.
I tråd med Sametingets tilrådning har Riksantikvaren ikke innvilget dispensasjonssøknaden.
Sámedikki rávvaga vuođul ii leat Riikaantikvára miehtan sierralohpeohcamii.
Skjervøy menighetskontor har påklaget Riksantikvarens vedtak.
Skiervvá searvegoddekantuvra lea váidán Riikaantikvára mearrádusa.
Sametinget vil følge opp saken videre.
Sámediggi áigu čuovvulit ášši viidáseappot.
Lappholmen
Lappholmen
I 1876 ble Lappholmen i Tysfjord kommune innviet som kirkegård, og benyttet av både samer og ikke-samer frem til 1910.
1876:s vihahuvvui Lappholmen nammasaš suolu Divtasvuona suohkanis girkogárdin, ja dan geavahedje sihke sámit ja earát gitta 1910 rádjai.
I dag er Lappholmen delvis fredet gjennom dette kirkegårdsstedet, men det finnes også umerkede, fredete jordgraver på Lappholmen.
Dál lea Lappholmen muhtumassii ráfáidahttojuvvon dán girkogárdesaji bokte, muhto Lappholmenis leat maiddái merkekeahtes, ráfáidahttojuvvon eanahávddit.
Av kartlagte samiske gravfunn i Norge befinner hele 21 seg i Tysfjord kommune.
Kártejuvvon sámi hávdegávdnosiin Norggas leat olles 21 hávddi Divtasvuona suohkanis.
Blant disse finner man flere på Lappholmen.
Dain leat máŋga Lappholmenis.
Lappholmen har dermed vært gravsted for Tysfjords samiske befolkning fra 1000-1200-tallet til begynnelsen av 1900-tallet.
Nu lea ge Lappholmen leamaš Divttasvuona sámi álbmoga hávdesadjin 1000-1200-logu rájes gitta 1900-logi álggu rádjai.
Tysfjord kommune har satt opp to informasjons- og minnetavler på Lappholmen.
Divtasvuona suohkan lea ceggen diehtojuohkin- ja muitotávvaliid Lappholmenii.
Den ene minnetavlen er knyttet til Lappholmens status som samisk gravplass helt fra førkristen tid og den andre minnetavlen har informasjon om Lappholmens senere bruk som vigslet kirkegård.
Nubbi muitotávval čatnasa Lappholmen stáhtusii sámi hávdesadjin ovdaristtalaš áiggi rájes ja nubbi muitotávvalis leat dieđut Lappholmen maŋit geavaheami birra vihahuvvon girkogárdin.
Informasjons- og minnetavlene ble avduket 1. november, og det ble holdt tale, bønn og velsignelse av prost.
Diehtojuohkin- ja muitotávvalat almmustahttojuvvojedje skábmamánu 1. beaivvi ja proavás doalai sártni, rohkosa ja buressivdnádusa.
Sametinget var også representert ved avdukingen.
Sámediggi lei maid ovddastuvvon almmustahttima oktavuođas.
Tilskudd til samisk kulturminnevern - søkerbasert tilskudd
Doarjja sámi kulturmuitosuodjalussii - ohcanvuđot doarjja
Mål for tilskuddsordningen - Samiske kulturminnevern:
Doarjjaortnega mihttomearri - Sámi kulturmuitosuodjalus
Samiske kulturminner synliggjøres, istandsettes og formidles som en ressurs for de samiske samfunnene og for allmennheten forøvrig
Sámi kulturmuittut dahkkojuvvojit oainnusin, divvojuvvojit ja gaskkustuvvojit resursan sámi servodagaide ja almmolašvuhtii muđui
Sametinget følger opp tildelte prosjekter og veileder etter behov.
Sámediggi čuovvula juogaduvvon prošeavttaid ja bagada dárbbu mielde.
Eksempelvis har Sametinget deltatt på befaring med Berlevåg havnemuseum i forbindelse med tilrettelegging av samiske kulturminner på Kvitnes i Berlevåg kommune.
Ovdamearkka dihtii lea Sámediggi leamaš mielde báikediđoštallamis ovttas Bearralvági hápmanmuseain láhčimin sámi kulturmuittuide Guitanasas Bearalvági gielddas.
BARK - skjøtsels og formidling av kulturminner - prosjekt
BARK - kulturmuittuid dikšun ja gaskkusteapmi - prošeakta
Sametinget arbeider med flere prosjekter innen skjøtsel og tilrettelegging av samiske kulturminner.
Sámediggi bargá ollu prošeavttaiguin dikšuma oktavuođas ja láhčá sámi kulturmuittuide.
Sametingets arbeid bidrar til å holde verdifulle samiske kulturmiljø i god stand.
Sámedikki bargu lea mielde doalaheamen árvvolaš sámi kulturmuittuid buori dilis.
Gjennom synliggjøring av kulturminner øker kunnskapen om samisk historie, bruk og tilstedeværelse.
Kulturmuittuid čalmmustahttimiin loktana máhttu sámi historjjá, geavaheami ja leahkima birra.
Kulturstien i Trollholmsund
Činavuohpi kulturbálggis
Sametingspresident Aili Keskitalo foretok offisiell åpning av kulturstien i Trollholmsund i Porsanger 13. september.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo rabai almmolaččat Činavuohpi kulturbálgá Porsáŋggus čakčamánu 13. beaivvi.
Sametingspresidenten fremhevet at det er viktig at den gamle sjøsamiske fortellertradisjonen gjøres kjent og videreføres gjennom skilting og tilrettelegging.
Sámediggepresideanta deattuhii man deaŧalaš dat lea ahte boares mearrasámi máinnastanárbevierru oahpásmahttojuvvo ja jotkojuvvo galbema ja láhčima bokte.
Kulturstien er utarbeidet av Sametinget og Porsanger kommune.
Sámediggi ja Porsáŋggu gielda leat ráhkadan kulturbálgá.
Trollene, som er naturdannede dolomittfigurer, er et populært turmål for turister og lokalbefolkning.
Stálut, maid luondu lea hábmen dolomihttagovusin, leat mátkkálaččaid ja bákkálaš olbmuid bivnnuhis mátkemearri.
Lokalbefolkningen har gjennom flere år opplevd utfordringer med turismen til trollene.
Báikkálaš olbmot leat máŋggaid jagiid vásihan turisttaid mátkkiid stáluid lusa hástalussan.
Porsanger kommune og Sametinget har derfor i forbindelse med tilretteleggingen forsøkt å finne løsninger for å unngå slitasje på kulturlandskapet.
Danne leat Porsáŋggu gielda ja Sámediggi láhčima oktavuođas geahččalan gávdnat čovdosiid eastadan dihtii kultureanadaga gollama.
På åpningsdagen arrangerte Sametinget også et miniseminar i Mearrasiidas lokaler.
Rahpanbeaivvi lágidii Sámediggi maiddái semináraža Mearrasiiddas.
Tema var bergkunsten i Billefjord og samisk bruk og bosetting ved Porsangerfjorden.
Fáddán lei báktedáidda Billávuonas ja sámi geavaheapmi ja ássan Porsáŋgguvuonas.
Kultursti i Svartskogen i Kåfjord
Kulturbálggis Čáhppesvuovddis Gáivuonas
Sametingsrådet åpnet kultursti i Svartskogen i Kåfjord 24. oktober.
Sámediggeráđđi rabai kulturbálgá Čáhppesvuovddis Gáivuonas golggotmánu 24. beaivvi.
Prosjektet fremmer samiske språk og kultur, og er utarbeidet av Senter for nordlige folk/Davvi álbmogiid guovddáš, med Sametinget som samarbeidspartner.
Prošeakta ovddida sámi giela ja kultuvrra, ja dan lea Davvi álbmogiid guovddáš ráhkadan, Sámedikkiin ovttasbargoguoibmin.
Historiene, som blir presentert på lydbokser i terrenget, videreformidler gamle samiske fortellinger.
Historjját, mat muitaluvvojit jietnabovssain luonddus, gaskkustit boares sámi muitalusaid.
Skiltene omhandler samisk seterdrift, naturbruk og samiske stedsnavn.
Galbbat válddahit sámi geassesadjedoalu, luonddugeavaheami ja sámi báikenamaid.
Svartskogen er det første stedet i Norge hvor bygdefolket har fått anerkjent en kollektiv eiendomsrett til et landområde.
Čáhppesvuovdi lea vuosttaš báiki Norggas gos báikegoddi lea ožžon dohkkehuvvot oktasaš oamastanvuoigatvuođa eanaguvlui.
Rammebetingelser for samisk kulturminnevern
Sámi kulturmuitosuodjalusa rámmaeavttut
Sametinget har formell forvaltningsmyndighet for samiske kulturminner etter kulturminneloven.
Sámedikkis lea formála hálddašanváldi sámi kulturmuittuin kulturmuitolága vuođul.
Sametingsrådet har gjennomført konsultasjoner med Klima- og miljødepartementet (KLD) om overføring av myndighet på kulturminnefeltet i forbindelse med regionreformen.
Sámediggeráđđi lea čađahan konsultašuvnnaid Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain (DBD) válddi sirdima birra kulturmuitosuorggis regiovdnaođastusa oktavuođas.
I tråd med tidligere plenumsvedtak er Sametingets syn at kulturminnemyndigheten skal overføres ved lov.
Ovddeš dievasčoahkkinmearrádusaid vuođul lea Sámedikki oaidnu ahte kulturmuitováldi galgá sirdojuvvot lága bokte.
Det ble i forbindelse med konsultasjonene ikke oppnådd enighet om en myndighetsoverføring ved lov, men i påvente av at KLD vil utrede spørsmålet om Sametingets myndighet etter kulturminneloven, herunder hvordan myndighet skal overføres, og omtale dette i den kommende Stortingsmeldingen om kulturminnepolitikken, aksepterte Sametinget at myndigheten overføres ved forskrift inntil videre fra regionreformens ikrafttredelse 1. januar 2020.
Konsultašuvnnaid oktavuođas ii sohppojuvvon ovttamielalašvuohta lága bokte váldesirdima birra, muhto dan boddii go DBD čielggada Sámedikki válddi kulturmuitolága vuođul, das maiddái mo váldi galgá sirdojuvvot, ja dan válddahit boahttevaš Stuorradiggedieđáhusas kulturmuitopolitihka birra, dohkkehii Sámediggi ahte váldi sirdojuvvo láhkaásahusa bokte gaskaboddasaččat dan rájes go regiovdnaođastus boahtá fápmui ođđajagimánu 1. beaivvi 2020.
Utredningen kan eventuelt inngå i en bredere gjennomgang av kulturminneloven.
Čielggadus sáhttá vejolaččat leat mielde kulturmuitolága viiddes guorahallamis.
Den nye stortingsmeldingen vil etter planen bli lagt fram for Stortinget under våren 2020.
Ođđa stuorradiggedieđáhus geigejuvvo plána mielde Stuorradiggái 2020 giđa.
Det vil bli gjennomført egne konsultasjoner med departementet om selve innholdet i forskriften.
Sierra konsultašuvnnat galget čađahuvvot departemeanttain ieš láhkaásahussisdoalu birra.
Bygningsvern
Vistesuodjalus
God kvalitet på samiske antikvariske bygninger
Buorre kvalitehta sámi antikváralaš visttiin
Sametinget ferdigstiller bygningsregistreringsprosjektet i 2019, og i november var det registrert 855 automatisk fredete samiske bygninger i kulturminnedatabasen Askeladden.
Sámediggi válmmasta visteregistrerenprošeavtta 2019:s, ja skábmamánus ledje registrerejuvvon 855 automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi vistti Askeladden nammasaš kulturmuitodiehtovuđđui.
Tana er den kommunen med flest automatisk fredete samiske bygninger i Norge.
Deatnu lea dat gielda mas leat eanemus automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttit Norggas.
Sametinget inviterte derfor alle eiere og aktuelle handverkere til et åpent møte på Tana bru 3. oktober.
Danne bovdii Sámediggi buot eaiggádiid ja áigeguovdilis snihkkáriid rabas čoahkkimii Deanu šaldái golggotmánu 3. beaivvi.
Formålet var å gi dem informasjon om den fredete bygningsmassen i kommunen og om tilskuddsordninger.
Áigumuššan lei juohkit sidjiide dieđuid ráfáidahttojuvvon vistehivvodaga birra gielddas ja doarjjaortnegiid birra.
Møtet hadde stor oppslutning og tilbakemeldingen fra de frammøtte var svært positiv.
Čoahkkimii bohte ollu olbmot ja sin mielas čoahkkin lei hui ávkkálaš.
Mål for tilskuddsordningen - Bygningsvernprosjekter:
Doarjjaortnega mihttomearri - Vistesuodjalusprošeavttat:
Sikring, vedlikehold og istandsetting av automatisk freda bygninger og anlegg.
Sámi kulturmuittut dahkkojuvvojit oainnusin, divvojuvvojit ja gaskkustuvvojit resursan sámi servodagaide ja almmolašvuhtii muđui.
Sametinget disponerer seks millioner kroner øremerkete midler fra Riksantikvaren til tilskuddsordningen «Freda bygninger i privat eie».
Sámediggi hálddaša guhtta miljovnna merkejuvvon ruvnnu Riikaantikvára doarjjaortnegii “Ráfáidahttojuvvon visttit priváhta eaiggátvuođas”.
Sametinget følger opp tildelte prosjekter og veileder private eiere av automatisk fredete samiske bygninger.
Sámediggi čuovvula juolluduvvon prošeavttaid ja bagada daid priváhta eaiggádiid mat oamastit automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid.
Sametinget ønsker å bidra til å styrke kompetanse på antikvarisk istandsetting.
Sámediggi háliida leat mielde nannemin gelbbolašvuođa antikváralaš divodemiid oktavuođas.
I september ble det gjennomført kurs i tørrmuring på Stormoen i Narvik kommune og kurs i taktekking med never og torv på Trondarnes i Harstad kommune.
Čakčamánus čađahuvvui kursa goikemuvremis Stormoen nammasaš báikkis Áhkánjárgga suohkanis ja kursa dáhkkeloavdimis Trondarnes nammasaš báikkis Háršttáka suohkanis.
8 Helse og sosial
8 Dearvvašvuohta ja sosiála
God helse og likeverdige helse- og sosialtjenester tilrettelagt det samiske folks språklige og kulturelle bakgrunn.
Buorre dearvvašvuohta ja dásseárvosaš dearvvašvuođa ja sosiálabálvalusat heivehuvvon sámi álbmoga giela ja kultuvrralaš duogážii.
Ny nasjonal helse- og sykehusplan (2020-2023)
Ođđa nationála dearvvašvuođa- ja buohcceviessoplána (2020-2023)
Regjeringen har igangsatt en ny nasjonal helse- og sykehusplan for 2020-2023.
Ráđđehus lea bidjan johtui ođđa nationála dearvvašvuođa- ja buohcceviessoplána jagiide 2020-2023.
Sametinget har konsultert på planen, og fått gjennomslag for at Helse Nord i denne perioden skal følge opp det nasjonale prosjektet «Strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenester til den samiske befolkningen».
Sámediggi lea ráđđádallan plána hárrái, ja lea lihkostuvvan oažžut Helse Nord čuovvulit nationála prošeavtta “ Sámi álbmoga spesialistadearvvašvuođabálvalusa strategalaš viidáset ovddideapmi ” dán áigodagas.
I nasjonal helse- og sykehusplan fremkommer det også at Helsedirektoratet skal gjennomføre et forprosjekt for gjennomgang av oppgavedeling og samhandling mellom lærings- og mestringstjenestene i spesialisthelsetjenesten og den kommunale helse- og omsorgstjenesten.
Nationála dearvvašvuođa- ja buohcceviessoplánas boahtá ovdan maiddái dat, ahte Dearvvašvuođadirektoráhtta galgá čađahit ovdaprošeavtta mas geahčada bargojuogu ja ovttasdoaibmama oahppan- ja hálddašanbálvalusaid gaskka spesialistadearvvašvuođabálvalusas ja suohkana dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusas.
Sametinget har fått aksept for at man ved revidering av lærings- og mestringssentrene også skal vurdere hvordan disse tjenestene kan gjøres mer tilgjengelige for samiske pasienter og hvordan de kan bidra til å heve helsekompetansen i befolkningen for øvrig.
Sámediggi lea ožžon dohkkeheami das, ahte go revidere oahppan- ja hálddašanguovddážiid, de galgá maiddái árvvoštallat mo dáid bálvalusaid sáhttá oažžut buorebut olámuddui sámi pasieanttaide ja mo dat sáhttet leat ávkin dearvvašvuođamáhtu loktemis muđui álbmogis.
Helsedirektoratet og de regionale helseforetakene har fått i oppdrag å utarbeide en analyse av befolkningens fremtidige behov for psykiske helsetjenester.
Dearvvašvuođadirektoráhtta ja guvllolaš dearvvašvuođafitnodagat leat ožžon bargun hábmet analysa álbmoga boahttevaš psyhkalaš dearvvašvuođabálvalusdárbbuin.
Helsedirektoratet skal også gi anbefalinger om ansvars- og oppgavefordeling mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene når det gjelder brukere med psykisk helse- og rusutfordringer.
Dearvvašvuođadirektoráhtta galgá maiddái buktit ávžžuhusaid das, mo spesialistadearvvašvuođabálvalus ja suohkanat galget juohkit ovddasvástádusa ja bargguid mat gusket geavaheddjiide geain leat psyhkalaš dearvvašvuođa- ja gárrenmirkováttisvuođat.