pere/sami_parallel huggingface dataset:
Barneverntjenesten har også et ansvar for å gripe inn dersom tiltak i hjemmet ikke er tilstrekkelig for å ivareta barnets behov .
Mánáidsuodjalusas lea maiddái ovddasvástádus dahkat juoidá jus doaibmabijut ruovttus eai nákce doarvái áimmahuššat máná dárbbuid .
Barneverntjenesten kan da for en periode i samråd med foreldrene formidle plass i fosterhjem , foreldre / barn tiltak og institusjon .
Mánáidsuodjalus sáhttá dalle ovtta áigodahkii ovttas vánhemiiguin gaskkustit saji biebmoruktui , vánhen / mánáid doaibmabijuide ja ásahussii .
Dersom et barn skal plasseres utenfor hjemmet uten foreldrenes samtykke , må det treffes vedtak om dette i fylkesnemnda etter forslag fra kommunen
Jus máná galgá bidjat eará báikái vánhemiid mieđiheami haga , de ferte suohkana evttohusa vuođul dakkár mearrádus dahkkojuvvot fylkkalávdegottis .
Nr. : 100/12
Nr. : 100/12
Statsministeren varslet nye beredskapstiltak
Stáhtaministtar almmuha ođđa gearggusvuođadoaimmaid
Statsminister Jens Stoltenberg og justis- og beredskapsminister Grete Faremo redegjør i dag i Stortinget om regjeringens videre arbeid med rapporten fra 22. juli-kommisjonen .
Stáhtaministtar Jens Stoltenberg ja justiisa- ja gearggusvuođaministtar Grete Faremo čilgeba odne Stuorradikkis maid ráđđehus áigu bargat viidáseappot suoidnemánu 22. beaivvi kommišuvnna raportta vuođul .
– Jeg var ikke forberedt på styrken og dybden i kommisjonens kritikk .
– In lean ráhkkanan dasa man čieŋal ja duođalaš kommišuvnna kritihkka lei .
Det er tungt å ta innover seg så grunnleggende mangler når resultatet ble så fatalt .
Lea lossat dohkkehit nu vuđolaš váilivuođaid , go daid bohtosat šadde nu duođalaččat .
Desto sikrere er jeg på at vi skal rette opp feilene , sa statsministeren i sin redegjørelse .
Dađe sihkkarut mun lean dan hárrái , ahte mii njulget boasttuvuođaid , stáhtaministtar dajai čilgehusastis .
– Vi vil komme med flere initiativ , tiltak og endringer i tiden som kommer .
– Mii ovddidit vel eanet álgagiid , doaimmaid ja rievdadusaid lagamus áiggis .
Alle de 31 anbefalingene fra kommisjonen blir grundig gjennomgått og vurdert , og vurderingene vil bli presentert for Stortinget , sa Stoltenberg .
Mii guorahallat dárkilit buot kommišuvnna 31 ávžžuhusa ja ovdanbuktit daid Stuorradiggái , Stoltenberg dadjala .
Richard Bergh :
Richard Bergh :
Mine år på Skoganvarre skole
Mu jagit Skuvvanvári skuvllas
Storskolen i Skoganvarre høsten 1962 : Sittende fra venstre : Johan Mathis Eira , Kurt Stene , Johannes Guttorm , Knut Stene , Harald Johansen og / ja Terje Amundsen .
Skuvvanvári stuoraskuvla 1962 čavčča : Čohkkut gurut bealde : Johan Mathis Eira , Kurt Stene , Johannes Guttorm , Knut Stene , Harald Johansen og / ja Terje Amundsen .
Stående fra venstre : Jan Johansen , Inger Anna Johansen , Inga Eira , Åse Amundsen , Inger Johansen , Georg Johansen og Willy Grøtte .
Čuožžut gurut bealde : Jan Johansen , Inger Anna Johansen , Inga Eira , Åse Amundsen , Inger Johansen , Georg Johansen ja Willy Grøtte .
Læreren : Richard Bergh ( Foto : Birgit Bergh )
Oahpaheaddji : Richard Bergh ( Foto : Birgit Bergh )
Richard Bergh er født i Skien i 1930 . På 1950- og 60-tallet var han lærer flere steder i Lebesby og Porsanger .
Richard Bergh lea riegádan Skienis 1930:s. 1950- ja -60-loguin lei son oahpaheaddjin máŋgga sajis Davvesiiddas ja Porsáŋggus .
Da han starta sin lærerkarriere i Finnmark hadde han ikke lærerutdanning , men han tok seinere lærerskolen i Tromsø og avanserte til skolestyrer i Skoganvarre før han dro sørover i 1969 .
Go son álggii oahpaheaddjin Finnmárkui , de sus ii lean oahpaheaddjioahppu , muhto son čađahii maŋŋá oahpaheaddjiskuvlla Romssas ja šattai skuvlahoavdan Skuvvanváris ovdalgo vulggii fas máttás 1969:s .
Siden har han bodd i Hjørungavåg på Sunnmøre .
Dan maŋŋá lea son orron Hjørungavågas Sunnmøres .
Richard Bergh er mest kjent for sine mange bøker med fortellinger og folkeminner .
Richard Bergh lea dovdosamos iežas muitalus- ja álbmotmuitogirjjiid dihtii .
Sommeren 1989 ble Skoganvarre skole nedlagt .
Geasset 1989 heaittihuvvui Skuvvanvári skuvla .
Det var ikke noe å si på nedleggingen ; bare fire eller fem elever gikk på skolen det siste året .
Ii lean maid láitit skuvlla heaittiheami oktavuođas ; dušše njeallje dahje vihtta oahppi ledje skuvllas maŋimus jagi .
Nå disponerer Skoganvarre bygdelag festsalen .
Dál Skuvvanvári gilisearvi geavaha riepmosála .
Resten av bygget er blitt krigshistorisk museum .
Muđui visti lea soahtehistorjjálaš dávvirvuorkán .
Der er også en avdeling om noaiden Johan Kaaven med hans matkiste som hovedattraksjon .
Doppe lea maiddái noaiddi Johan Kaavena ossodat ja su niestebumbá lea váldogeasuhussan .
Skoganvarre ligger øverst i Lakselvdalen , omtrent midtveis mellom Lakselv og Karasjok .
Skuvvanvárri lea Leavnnjaleagi bajimus gilli , sullii gaskkamuttus Leavnnja ja Kárášjoga .
Den er en av de vakreste bygder jeg kjenner .
Dat lea okta dain čábbámus giliin maid dieđán .
Landskapet er frodig , med store furu- og bjørkeskoger og blinkende elver og vann .
Guovlu lea šattolaš stuorra beahce- ja soahkevuvddiiguin , ja šelges jogaiguin ja jávrriiguin .
Både vest og øst for bygda hever store gaisser seg .
Gilis oarjjás ja nuorttas badjánit alla gáissát .
I Øvrevann ligger den fredede Sieidesuolu ( Offerholmen ) hvor samene ned gjennom tiden ofret reinsdyr til sine guder .
Bajitjávrris lea gáhttejuvvon Sieidesuolu gosa sápmelaččat áiggiid mielde leat oaffaruššan bohccuid ipmiliiddáseaset .
Skoganvarre fikk fast bebyggelse omkring år 1850 .
Skuvvanvárrái ásaiduvvagohte olbmot sullii jagi 1850 .
Da kom Klemet Helander fra Finland og bosatte seg ved Øvrevann .
Dalle bođii Stávrun-Lemet , Klemet Helander , Suomabealde ja ásaiduvai Bajitjávregáddái .
Han giftet seg med en fjellsamepike .
Son náitalii badjenieiddain .
Omtrent samtidig ble fjellstua bygd på Greinernesset .
Sullii seamma áigge huksejuvvui duottarstohpu Greineranjárgii .
Oppsitterne var for det meste norske .
Hálddašeaddjin ledje eanaš dážat .
Ny skole i ny skolekrets
Ođđa skuvla ođđa skuvlabiirres
Jeg kaller tiåret fra 1960 til 1970 for mine gyldne år .
Mun gohčodan logijagi 1960:s gitta 1970:i iežan gollejahkin .
Jeg traff min kvinne i 1960 , ble gift i 1961 , og den ene ungen kom etter den andre .
Mun gávdnen iežan guoimmi 1960:s , náitalin 1961:s , ja nu mánná máná maŋis riegádii .
Ja , det ble ikke mer enn tre til sammen .
Na , eai dat dal šaddan eanet go golbma oktiibuot .
Og i 1962 ble Birgit og jeg ansatt på den flunkende nye skolen i den flunkende nye skolekretsen Skoganvarre .
Ja 1962:s moai Birggehiin oaččuime barggu dan áibbas ođđa skuvllas , áibbas ođđa Skuvvanvári skuvlabiirres .
For oss ble dette begynnelsen på noen eventyrlige år .
1950-logu loahpas ledje ollu skuvlamánát Skuvvanváris .
De bodde på internatet på Smørstad i Lakselv under skolegangen , og mistrivdes , særlig de minste .
Sii orro internáhtas Smørstad nammasaš báikkis Leavnnjas skuvlla váccedettiin ja ahkidušše , erenoamážit unnimusat .
Sivert Amundsen var blitt valgt inn i skolestyret .
Sivert Amundsen lei válljejuvvon skuvlastivrii .
Han hadde snakket mye med sine sambygdinger om egen skole for Skoganvarre .
Son lei ollu háleštan iežas gili olbmuiguin hukset sierra skuvlla Skuvvanvárrái .
Han hadde selv flere barn - både under og i skolealder .
Sus ledje alddis máŋga máná - sihke vuollel skuvlaagi ja skuvlaagis .
Han ville gjerne la dem bo hjemme i skoletiden .
Son háliidii ahte sii galge beassat orrut ruovttus skuvlla váccedettiin .
I skolestyret fikk han støtte fra sokneprest Elvenes og Gunhild Bjørklid , også av sin bror Hans A. Opstad , som var blitt ordfører .
Skuvlastivrras su dorjo suohkanbáhppa Elvenes ja Gunhild Bjørklid , ja maiddái iežas viellja Hans A. Opstad , gii lei válljejuvvon sátnejođiheaddjin .
God støtte fikk han også av skoleinspektør Harald Dahl og skoledirektør Arthur Gjermundsen .
Buori doarjaga fidnii son maiddái skuvladárkkásteaddjis Harald Dahlas ja skuvladirektevrras Arthur Gjermundsenas .
Vedtaket om å bygge en skole i Skoganvarre gikk således lett igjennom både i skole- og kommunestyre .
Mearrádus hukset skuvlla Skuvvanvárrái menestuvai álkidit sihke skuvlla- ja gielddastivrras .
Helt siden internatet ble bygd på Smørstad i 1910 hadde elevene fra Skoganvarre gått på skole i Lakselv .
Dan rájes go internáhta huksejedje Smørstadii 1910:s , ledje Skuvvanvári oahppit vázzán skuvlla Leavnnjas .
Der hadde de bodd en uke av gangen og spasert hjem til Skoganvarre i helgene , hele tre mil .
Doppe ledje sii orron vahkku háválassii ja vahkkoloahpaid sii manne vácci ruoktot , oktiibuot golbma miilla .
Jeg hørte mangen en trist historie fra den eldre generasjonen i bygda om en vond skoletid - med mobbing på internatet og sår hjemlengsel .
Gili vuorrasut olbmot muitaledje munnje nuppát ahkidis muitalusa váivves skuvladili birra - givssideami birra internáhtas ja bávččas ruoktoáibbbašeami birra .
Det var stor festivitas i bygda da skolen ble innviet i oktober 1962 .
Ledje stuorát riemut gilis go skuvla vihahuvvui golggotmánus 1962 .
Det var pyntet til fest i den kombinerte gymnastikk- og festsalen .
Sii ledje čiŋahan riemuide lášmmohallan- ja feastasálas .
Det var høytidelige taler , og det var overrekking av nøkler - fra den ene til den andre .
Doppe ledje allaáiggálaš sártnit , ja de lei čoavdagiid geigen - nuppis nubbái .
Til slutt stod jeg med nøklene i hånden .
Loahpas ledje čoavdagat mu gieđas .
Skolen var min !
Skuvla lei mu !
2. og 3. årskull høsten 1962 .
2. ja 3. jahkebuolva 1962 čavčča .
Sittende fra venstre : Ole Henriksen , Tor Amundsen , Nils Utsi , Kato Stene og Reidar Johansen .
Čohkkame gurut bealde : Ole Henriksen , Tor Amundsen , Nils Utsi , Kato Stene ja Reidar Johansen .
Stående : Torill Grøtte , Anne Lise Johansen , Berit Johansen , Anne Kirsten Eira og Marit Utsi .
Čuožžume : Torill Grøtte , Anne Lise Johansen , Berit Johansen , Anne Kirsten Eira ja Marit Utsi .
Læreren : Birgit Bergh
Oahpaheaddji : Birgit Bergh
Det er ikke alltid så lett å være lærer i en nyetablert skolekrets .
Ii leat álo nu álki leat oahpaheaddjin aiddo ásahuvvon skuvlabiirres .
Folk var ikke vant til å ha en skole i bygda , og mange var ikke helt klar over at lærerne kunne ha mye å gjøre .
Olbmot eai lean hárjánan dasa ahte gilis lei skuvla , ja máŋggas eai áibbas jáhkkán ahte oahpaheaddjis lei nu ollu bargu .
Det var ikke mange biler i Skoganvarre på 1960-tallet , og bussen mellom Karasjok og Lakselv gikk ikke altfor ofte .
1960-logus eai lean nu máŋga biilla Skuvvanváris , ja busse Kárášjoga ja Leavnnja gaskka ii mannan nu beare dávjá .
Det kom derfor av og til folk innom skolen og ba om bilskyss til Lakselv - og noen ganger til Karasjok .
Danin bohte duollet dálle olbmot skuvlii jearrat biilasáhtu Levdnjii - ja muhtumin Kárášjohkii .
Jeg kjørte folk så ofte jeg hadde anledning , men ikke alle skjønte at jeg kunne være opptatt også om ettermiddagene med skolearbeid .
Mun vuojihin olbmuid nu dávjá go sáhtten , muhto eai buohkat ádden ahte mun sáhtten leat doaimmas maiddái maŋŋelgaskabeaivve skuvlabargguiguin .
Klokken to sluttet jo skoledagen , og da trodde mange at lærerne var frie og franke til neste morgen , og kunne være sjåfører resten av dagen !
Guovtti áiggehan skuvlabeaivi nogai , ja dan maŋŋá jáhkke máŋggas ahte oahpaheaddjit ledje joavdelassan gitta nuppi iđidii , ja ahte reastabeaivve sii sáhtte leat vuoddjin !
På den annen side ble vi og hele bygda som en stor familie .
Nuppi láhkai fas de šattaimet mii ja olles gilli stuorra bearašin .
Folk kom innom på besøk , og var utrolig hjelpsomme .
Olbmot bohte dávjá gallestallat , ja ledje hirbmat veahkkái .
Skolen var bygd på fjellstuenesset .
Skuvlla ledje huksen duottarstohponjárgii .
Nedenfor skolegården lå grunnmuren etter fjellstua , som tyskerne svidde av høsten 1944 sammen med resten av bebyggelsen .
Vuolábealde skuvlašilju lei duottarstobu geađgejuolgi ja dán dálu ledje duiskalaččat boaldán 1944 čavčča seammaláhkai go muđuige gili .
Bare fjøset stod igjen .
Dušše návet lei báhcán .
Skoganvarre skolekrets var meget stor i utstrekning , selv om det ikke var så mange folk som bodde i den .
Skuvvanvári skuvlabiire lei hui viiddis , vaikko eai lean nu ollu olbmot geat orro doppe .
Den omfattet også Lávkajávri og Sávnnjojávri .
Dán biirii gulle maiddái Lávkajávri ja Sávnnjojávri .
Elevene fra disse utkantene av skolekretsen måtte innlosjeres i skoletiden .
Oahppit dáin skuvlabiirre boaittobeale guovlluin fertejedje olbmuid luhtte orrut skuvlla váccedettiin .
Elevene fra Lávkajávri ble plassert hos Marie Stene , som var skolens nærmeste nabo .
Lávkajávrri oahppit orro Marie Stene luhtte , gii lei skuvlla lagamus kránnjá .
Elevene fra Sávnnjojávri bodde hos Anna og Trygve Opdahl .
Sávnnjojávrri mánát orro Anna ja Trygve Opdahl luhtte .
Fortellinger fra gamle dager
Dološ muitalusat
Jeg gikk ofte på besøk både til Marie Stene og Anna og Trygve Opdahl .
Mun lávejin dávjá gallestallat Marie Stene ja Anna-guovtto Trygve Opdahlain .
De var flinke til å fortelle om gamle dager i bygda , og historiene skrev jeg ned .
Sii ledje čeahpit muitalit gili dološ áiggiid birra , ja muitalusaid mun čállen .
Marie fortalte gjerne om da hun og Hilmar slo seg ned på den øde Gairas-moen mellom Lakselv og Skoganvarre og forsøkte seg som nybyggere ; hvordan de flyttet videre til Luostejohka og dyrket jorden der .
Márjá mielalaččat muitalii mo lei go soai Hilmariin ásaiga ávdin Gáirrasguolbanii gaskkamuttus Leavnnja ja Skuvvanvári ja geahččaleigga ođđaássin álgit ; mo soai jođiiga viidáseappot Luostejohkii ja álggiiga eanandoaluin doppe .
Etter krigen bygde de sitt nåværende hjem i Skoganvarre .
Maŋŋá soađi soai huksiiga iežaska dáláš ruovttu Skuvvanvárrái .
Hilmar hadde vært ansatt som smed i veivesenet .
Hilmar lei maiddái bargan rávdin geaidnodoaimmahagas .
Trygve var sønn av fjellstueoppsitterne Oline og Anders Opdahl .
Trygve lei Oline ja Anders Opdahla , duottarstohpohálddašeaddji-guoktá bárdni .
Oline var fra Skjervøy og Anders fra Røros-traktene .
Oline lei eret Skiervvás ja Anders fas Gåebries ( Plassje , Røros ) .
Trygve snakket flytende både norsk , samisk og kvensk .
Trygve hálai njuovžilit sihke dáro- , sámi- ja kveanagiela .
Når samene stanget hodet mot språkmuren i sitt møte med det norske byråkratiet , var Trygve til stor hjelp .
Go sápmelaččat norde oaivvi giellamuvrra vuostá go deaivvadedje dáža byrokratiijain , de lei Trygve gearggus veahkehit .
Han var som en advokat , han sendte skriv i øst og vest for sine sambygdinger .
Son doaimmai ášševuoddjin , sáddii čállosiid duohkot deike iežas báikkiolbmuid ovddas .
Trygve fikk kongens fortjenstemedalje av den grunn .
Trygve oaččui gonagasa ánsomedálja dán barggu ovddas .
Annas morsmål var kvensk ; hun var fra Klemetstad i Lakselvdalen .
Anna eatnigiella lei kveanagiella ; son lei eret Klemetstadas Leavnnjaleagis .
Hun var en stille og beskjeden kvinne , som satt på vedkassen ved ovnen og lyttet til samtalen rundt kjøkkenbordet .
Son lei jaskes ja ujus nissonolmmoš , ja čohkkái muorrakássa alde uvdnagáttis ja guldalii hálešteami gievkkanbeavddi birra .
I 1964 ble et turistsenter med campinghytter bygd nedenfor skolen .
1964:s huksejuvvui turistaguovddáš gohttenbarttaiguin skuvlla vuolábeallái .
For så vidt en bra plassering og en god tradisjon å ta vare på .
Muhtun láhkai buorre sadji ja buorre árbevieru joatkka .
Der hadde jo Finnmarks eldste fjellstue ligget .
Dies han leage leamaš Finnmárkku boarráseamos duottarstohpu .
Men det var ikke så heldig for skolen å få en slik nabo .
Muhto skuvlii ii lean nu buorre diekkár kránnjá oažžut .
Mange av gjestene kom til Skoganvarre i helgene for å få seg en real fest .
Máŋga guossi bohte vahkkoloahpaid Skuvvanvárrái albma feastta časkit .
Det lød mye skrik og skrål fra hyttene .
Lei ollu huikkas ja riedja barttain .
Det var ikke få ølflasker jeg plukket opp i området rundt skolen .
Gal ledje eatnat vuollabohtalat maid mun čoggen skuvlla lagasbirrasis .
2 ½ lærer
2 1/2 oahpaheaddji
Skoganvarre skole hadde alt på én flate , vi slapp å løpe i trapper .
Skuvvanvári skuvla lei ovtta gearddis , mii eat dárbbašan tráhpáid goargŋut .
Det var to klasserom , et grupperom og en festsal .
Doppe ledje guokte klássalanja , okta joavkolatnja ja riepmosálla .
I tillegg var der et lærerrom i enden av korridoren , og en styrerbolig like ved skolebygget .
Dása lassin lei oahpaheaddjilatnja feaskára geažis , ja hoavdda ássandállu das dastán skuvlanurkkis .
Lærerrommet ble brukt som hybel .
Oahpaheaddjilanja mii geavaheimmet orrunlatnjan .
I min tid i Skoganvarre var skolen tredelt .
Mu áigodagas Skuvvanváris lei skuvla golmma juogus .
Mange av elevene kunne ikke norsk når de begynte på skolen .
Máŋga oahppi eai máhttán dárogiela go skuvlii álge .
Av den grunn lot vi første årskull være egen klasse .
Dán sivas divttiimet vuosttaš luohká leat sierra luohkkán .
Andre og tredje årskull var én klasse .
Nuppi ja goalmmát luohkkálaččat ledje ovttas klássalanjas .
Den tredje klassen var årskullene fjerde til syvende klasse .
Goalmmát joavkkus ledje njealjádis gitta čihččet luohkkálaččaid rádjái .
I 1963 innførte Porsanger kommune - eller Kistrand som den het den gang - niårig skole .
1963:s álggahii Porsáŋggu gielda - dahje Kistrand ( Goahgieddi ) nugo gieldda namma lei ovdal - ovccijagi skuvlla .
Fra da av gikk syvende årskull på ungdomsskolen i Lakselv .
Dan rájes de vázze čihččetluohkkálaččat nuoraidskuvlla Leavnnjas .
De første årene var det to fulle og en halv lærerstilling .
Vuosttaš jagiid ledje guokte olles ja okta bealle oahpaheaddjivirggi .
Birgit og jeg hadde de hele stillingene , den halve ble besatt av en student , som skiftet fra år til år .
Munnos Birggehiin ledje olles virggit , beallevirggis lei studeanta , ja ođđa bođii juohke jagi .
I 1966 ble den halve stillingen utvidet til en hel .
1966:s beallevirgi rievddai olles virgin .
Sverre Hatle fikk stillingen .
Sverre Hatle oaččui dán virggi .
Han var romsdaling .
Son lei Romsdalas eret .
På lærerskolen lærte han seg - på sin fritid - samisk skriftlig , og muntlig da han kom til Skoganvarre .
Oahpaheaddjiskuvllas oahpai son ieš - asttuáiggis - čálalaš sámegiela , ja njálmmálaš giela fas go bođii Skuvvanvárrái .
Det var omlag tredve elever i skolens første år .
Ledje sullii golbmalogi oahppi skuvlla álgojagi .
Tallet holdt seg over tredve - kanskje så vidt under noen ganger - de årene jeg var skolestyrer i bygda .
Lohku bisui badjelaš golbmalogis - muhtumin aiddo vuolábealde - dieid jagiid go mun ledjen skuvlajođiheaddjin gilis .
Det var passelig mange til å skape et godt miljø .
Dát lei aiddo muttát lohku vai šattai buorre biras .
Ikke en eneste gang opplevde vi hærverk på skolen .
Eat oktiige vásihan skuvlla bilideami .
Ikke en knust rute !
Ii oktage glássa cuvkejuvvon !
Ikke en eneste tagging på veggene .
Ii oktage seaidni lean sárggoduvvon .
Elevene kunne gå hvor de ville , vi hadde ikke stengte skoledører .
Oahppit besse mannat gosa áigo , mis eai lean lohkkaduvvon skuvlauvssat .
Tidlig om morgenen låste jeg opp ytterdøren til skolen .
Árrat iđđedis mun rahpen skuvlaolgouvssa .
Vi brukte ofte naturen i undervisningen .
Mii dávjá geavaheimmet meahci oahpahusas .
Vi hadde klasseturer vestover til Vuolajohkdalen .
Mis ledje luohkkámátkkit oarjjás Vuolajohleahkái .
Vi gikk turer østover til Gággajávri .
Mii láviimet finadit nuortan Gággajávrris .
Lærere og elever besteg Stálločohkka .
Oahpaheaddjit ja oahppit gorgno Stálločohkkii .
Elevene lærte oss å tenne bål i skog og mark både sommer og vinter .
Oahppit oahpahedje midjiide dola cahkkehit meahcis sihke geasset ja dálvet .
Jeg var en ivrig samler av antikvarisk litteratur .
Mun ledjen áŋgir čohkket oapmegirjjiid .
Fra antikvariater i Oslo og Trondheim fikk jeg boklister .
Oapmegirjegávppiin Oslos ja Troandimis fidnejin girjelisttuid .
Jeg ble særlig interessert i bøker om Finnmark .
Mun erenoamážit beroštišgohten girjjiin Finnmárkku birra .
Jeg ble tidlig oppmerksom på at Skoganvarre var nevnt i mange eldre publikasjoner .
Árrat fuomášin ahte Skuvvanvárri lei namahuvvon máŋgga boares girjjis .
Offerholmen og fjellstua har fått særlig mye omtale .
Oaffarsullo ja duottarstobu birra čuoččui erenoamáš olu .
Bygd med tradisjoner
Árbevirolaš gilli
Nedenfor skolen lå tuftene til fjellstua , som hadde så rike tradisjoner å se tilbake på .
Skuvlla vuolábealde ledje duottarstobu duktásajit , ja duottarstobus ledje hui rikkis árbevierut doložis .
Den var bygd i 1853 , og var den første fjellstua som ble reist i Finnmark .
Dat lei huksejuvvon 1853:s , ja dat lei vuosttaš duottarstohpu mii huksejuvvui Finnmárkui .
Landsdelen var - som alle vet - blitt brent av tyskerne senhøstes 1944 .
Riikkaoasi ledje duiskalaččat boaldán - nugo buohkat dihtet - skábman 1944 .
Jeg fikk den idéen at på disse historiske tuftene skulle vi anlegge et bygdetun .
Mun smiehtastin ahte dáidda historjjálaš duktásajiide mii sáhtášeimmet ráhkadit gilišilju .
Her kunne vi samle for ettertiden det som hadde unngått tyskernes brenning .
Deike sáhtášeimmet maŋit áigái čohkket buot daid maid duiskalaččat eai ollen boaldit .
Jeg registrerte gamle bygninger i området og bilte rundt for å kjøpe opp gjenstander med tanke på å plassere dem på bygdetunet .
Mun registrerejin boares dáluid guovllus ja vudjen birra buot oastimin dávviriid maid sáhtášii gilišilljui vurket .
Byggingen av turistsenteret ødela selvsagt for disse planene .
Turistaguovddáža huksen bilidii dieđusge dáid áigumušaid .
Men uansett hvor bygdetunet ville komme til å ligge , var det jo viktig å ta vare på de gamle gjenstandene .
Muhto dattetge gosa dal gilišillju ásahivččii , de han lei deaŧalaš vurket dološ dávviriid .
Jeg var optimist og holdt foredrag om saken , både i Skoganvarre og Lakselv .
Mun ledjen optimista ja dollen logaldallamiid ášši birra , sihke Skuvvanváris ja Leavnnjas .
Jeg ville også bruke skolen som et slags levende museum , der kunne både voksne og barn lære om Finnmarks fortid .
Mun maiddái háliidin geavahit skuvlla muhtunlágan ealli dávvirvuorkán , gos sihke ollesolbmot ja mánát sáhtte oahppat Finnmárkku vássánáiggis .
Jeg skrev både hit og dit for å få tak i førkrigsbilder fra Skoganvarre .
Mun čállen juohke sadjái fidnen dihtii ovdalsoahtegovaid Skuvvanváris .
De fleste av bildene var fra oppholdet på fjellstua i Skoganvarre .
Eanaš govat ledje sin orrumis Skuvvanvári duottarstobus .
Det aller eldste bildet fra bygda skaffet muséet i Tromsø meg ; et bilde som professor J. A. Friis tok i 1867 .
Boarráseamos gova gilis fidnejin Romssa dávvirvuorkkás ; gova maid professor J. A. Friis lei govvidan 1867:s .
Bildet viser fjellstueoppsitter Eva Brita Andersdatter der hun står ved stranden og tar farvel med sin gjest mens stakerne er på plass i båten .
Govas oidno duottarstohpohálddašeaddji Ándde Eva Brita / Eva Brita Andersdatter jávregáttis čuožžumin ja sávvamin guossásis mana dearvama , ja goargŋut leat juo fatnasis .
Forresten , det aller eldste bildet vi har fra Skoganvarre er tegningen av Offerholmen i Knud Leems verk fra 1767 ; Beskrivelse over Finmarkens Lapper !
Muhto liikká , buot boarráseamos govva mii mis lea Skuvvanváris , lea Oaffarsullo tevnnet Knud Leema girjjis 1767:s Beskrivelse over Finnmarkens Lapper ( Válddahusat Finnmárkku sápmelaččaid birra ) !
Ingen av skolene i Porsanger hadde undervisning i samisk , selv om de fleste bygdene var samisktalende .
Ii ovttage Porsáŋggu skuvllas lean sámegiela oahpahus , vaikko eanaš giliin orro sámegielahállit .
Ja , det ble ikke engang opplyst i stillingsannonsene at samisk var morsmålet til elevene .
Ná eai oba čilgenge virgealmmuhusain ahte sámegiella lei ohppiid eatnigiella .
Slik var det også i andre kommuner .
Nu lei maiddái eará gielddain .
Det har kommet mangen en ny lærer til en skolekrets i våre nordligste fylker og ikke visst at bygdemålet ikke var norsk .
Leat boahtán máŋga ođđa oahpaheaddji min davimus fylkka skuvlabiirriide , dieđekeahttá ahte giligiella ii lean dárogiella .
Etter at Sverre Hatle kom til Skoganvarre , hadde vi en lærer som kunne undervise i samisk .
Go Sverre Hatle bođii Skuvvanvárrái , de lei mis oahpaheaddji gii sáhtii sámegiela oahpahit .
Vi fikk innført samisk begynneropplæring .
Mii álggaheimmet sámegiela álgooahpahusa .
Hans Eriksen , som var konsulent hos skoledirektøren i Finnmark , var til god hjelp .
Hans Eriksen , gii lei konsuleantan Finnmárkku skuvladirektevrra kantuvrras , lei buorren veahkkin .
Han kom til Skoganvarre og orienterte om planen på et foreldremøte .
Son bođii Skuvvanvárrái čilget áigumuša birra vánhenčoahkkimis .
Saken gikk greit igjennom i skolestyret , og samisk begynneropplæring kom i gang - i allfall på én skole i Porsanger .
Ášši mearriduvvui álkidit skuvlastivrras , ja sámegiela álgooahppu álggahuvvui - ainjuo ovtta skuvllas Porsáŋggus .
Samisktalende elever skulle få opplæring i sitt eget språk de første årene , for så i storskolen å gå over til norsk , og da med et solid grunnlag i sitt eget språk .
Sámegielat oahppit galget oažžut oahpahusa iežaset gillii álgojagiid , ja de galge bajit luohkáin dárostišgoahtit , ja dalle galggai sis leat nana duogáš iežaset gielas .
Den samiske begynneropplæringen var frivillig .
Sámi álgooahpahus lei eaktodáhtolaš .
Besøk fra den store verden
Gallestallit stuorra máilmmis
Skoganvarre er Porsangers utpost mot Karasjok .
Skuvvanvárri lea Porsáŋggu boaittobealbáiki Kárášjoga guvlui .
Men jeg hadde aldri følelsen av å bo i en utkant .
Muhto ii goassige mu mielas orron ahte mii oruimet boaittobealbáikkis .
For stadig vekk var vi i sentrum for oppmerksomheten .
Mii han leimmet álo beroštumi guovddážis .
Hans A. Opstad var ordfører i mine første Skoganvarre-år .
Hans A. Opstad lei sátnejođiheaddji mu Skuvvanvári álgojagiid .
Hver gang Porsanger fikk besøk av folk som skulle studere historiske eller skolemessige forholdt i kommunen , bilte han dem til Skoganvarre og avleverte dem hos meg .
Juohke háve go Porsáŋgui bohte olbmot geat galge guorahallat historjjálaš dahje skuvlii guoskevaš dilálašvuođaid gielddas , de son sáhtostii dáid Skuvvanvárrái ja guđii daid mu lusa .
Det var ikke få slike besøk jeg fikk i min tid som skolestyrer i bygda .
Mun muosáhin oalle máŋga diekkár gallestallama iežan skuvlahoavdaáigodagas gilis .
Vi fikk besøk av en professor fra Lund universitet i Sverige .
Min bođii gallestallat Lund universitehta professor Ruoŧas .
Han var kommet for å finne opphavet til kommunenavnet .
Duođaigo šattai pors-nammasaš rássi ( guossarássi ) Porsáŋggus ?
Jeg gikk ut og plukket en porsplante til ham , og dermed hadde han beviset .
Mun mannen olggobeallái dálu ja vižžen sutnje rási , ja nu de lei sus duođaštus .
Skjønt senere er det reist tvil om at Porsanger er oppkalt etter denne planten .
Vaikko maŋŋáhan gal leat eahpidan ahte Porsáŋggu namma boahtá dán rásis .
Flere navneforskere mener at navnet kommer av et gammelt samisk navn som betyr en stor fjord .
Máŋga báikenammadutki oaivvildit ahte namma lea dološ sámi namma mii mearkkaša stuorra vuotna .
Vi fikk besøk av en kvinnelig professor fra USA .
Min bođii USA:s gallestallat nissonolmmoš gii lei professor .
Hun ville studere den samiske klesdrakten .
Son háliidii dutkat sámi gávtti .
Denne gangen var det Anny Haugen - rektor på husflidsskolen i Lakselv - som sendte gjesten til Skoganvarre .
Dán háve lei Anny Haugen - duodjeskuvlla rektor Leavnnjas - gii sáddii guossi Skuvvanvárrái .
Vi besøkte en reineierfamilie , som hadde et rikt utvalg av samedrakter å vise fram .
Mii gallestalaimet boazosápmelaš bearraša , ja sis ledje doarvái ollu gávttit čájehit .
En gang kom skoledirektøren for Grønland på besøk .
Oktii bođii Kalaallit Nunaatas skuvladirektevra gallestallat .
Direktøren var interessert i å studere hvordan vi la opp undervisningen .
Direktevra háliidii diehtit mo mii čađaheimmet oahpahusa .
For på Grønland hadde de liknende problem : Dansk var administrasjonsspråket , og grønlandsk talespråket .
Kalaallit Nunaatas han lei seammalágan váttisvuohta : Dánskkagiella lei hálddahusgiellan , ja inuihttagiella fas hállangiellan .
Fra Tsjekkoslovakia kom en deputasjon med skolefolk og var interesserte tilhørere da jeg redegjorde for språksituasjonen og undervisningen .
Čehkoslovákias bođii skuvlaolbmuid joavku ja sii guldaledje áŋgirit go mun čielggadin gielladili ja oahpahusa .
En annen gang kom et TV-team fra Jugoslavia .
Eará háve bođii TV-joavku Jugoslávias .
De filmet hverdagen til en jente fra Skoganvarre når hun gikk på ungdomsskolen i Lakselv .
Sii filbmejedje muhtun nieidda árgabeaivvi nuoraidskuvllaoahppin Leavnnjas .
Lederen for TV-teamet hadde vært krigsfange i Nord-Norge og snakket perfekt norsk .
TV-joavkku jođiheaddji lei leamaš soahtefáŋgan Davvi-Norggas ja hálai čielga dárogiela .
Elever til topps
Vuiteš oahppit
Stort sett var elevene som over alt ellers .
Oahppit ledje eatnašat nugo muđuige eará báikkiin .
Noen var flinke og andre mindre flinke .
Muhtumat ledje čeahpit ja nuppit fas eai nu čeahpit .
Men det pussige var at både sportslig og boklig hadde vi flere toppelever .
Muhto mearkkalaččat mis ledje máŋggat sihke falis ja girječeahpes násteoahppit .
Den gangen hadde skolene to årlige idrettsstevner i Porsanger .
Dalle lávejedje skuvllain guovtti geardde jahkái faláštallamat Porsáŋggus .
Det var friidrett om høsten og skistevne om vinteren .
Čakčat lei bođufaláštallan ja dálvet fas gilvočuoigan .
Hver skole stilte med 25 % av elevene .
Juohke skuvllas ledje 25% ohppiin .
Skolene fikk poeng etter elevenes plassering i konkurransen .
Skuvllaide adde čuoggáid ohppiid gilvosajusteami mielde .
Poengene ble lagt sammen , og tallet ble dividert på antallet av skolens deltagere .
Čuoggáid bidje čoahkkái , ja logu juhke skuvlla oasseváldiid loguin .
Skoganvarre skole hadde den beste skihopperen i hele kommunen : Johannes Guttorm .
Skuvvanvári skuvllas gávdnui buoremus njuikejeaddji olles gielddas : Johannes Guttorm .
Han seiret år etter år - fra han gikk i fjerde klasse til han avsluttet i sjette klasse .
Son vuittii juohke jagi - njealját luohká rájes gitta dassážii go loahpahii guđát luohká .
Han var like suveren vinner da han kom på ungdomsskolen i Lakselv .
Son vuittii seamma álkidit go álggii nuoraidskuvlii Levdnjii .
Han seiret ikke bare i sin klasse , men var også bedre enn deltagerne i klassene over seg .
Son ii dušše vuoitán iežas ahkásaččaid gaskkas , muhto lei maiddái buoret go boarrásut oasseváldit .
På jentesiden hadde vi Øyfrid Johansen .
Nieiddain lei Øyfrid Johansen buoremus .
Vi stilte opp med henne fra hun var andreklassing .
Mii dieđiheimmet su gilvvuide nuppi luohká rájes .
Hun vant suverent langrenn og slalåm år etter år .
Son álkidit vuittii gilvočuoigama ja ladnjedallama juohke jagi .
Et år ble hun kretsmester for Vest-Finnmark i sin klasse .
Oktii šattai Oarje-Finnmárkku biiremeašttirin iežas ahkásaččaid gaskkas .
En vinter arrangerte ungdomsskolen i Lakselv det årlige skimesterskapet mellom ungdomsskolene i Porsanger , Karasjok og Kvalsund .
Muhtun dálvve lágidii Leavnnja nuoraidskuvla jahkásaš čuoigangilvvohallama Porsáŋggu , Kárášjoga ja Fálesnuori nuoraidskuvllaide .
Rennet foregikk i Skoganvarre , og gjestene fikk låne skolen til garderobe og spisesal .
Gilvvohallan lei Skuvvanváris , ja guossit ožžo luoikkasin skuvlla molssodanlanjaid ja borransála .
Til gjengjeld fikk vi stille opp med en av våre elever i langrennsløpet .
Giittusin mii oaččuimet diktit ovtta min ohppiin leat mielde gilvočuoigamis .
Lakselv ungdomsskole vant stort over de andre ungdomsskolene , de ble bare slått i løypa av sjetteklassingen Øyfrid Johansen fra Skoganvarre .
Leavnnja nuoraidskuvla vuittii stuorrát eará nuoraidskuvllaid badjel , muhto sii eai birgehallan guđátluohkkálaččas Øyfrid Johansenis , Skuvvanváris eret .
Med disse to elevene , Øyfrid og Johannes - og andre som heller ikke var dårlige - vant vi flere ganger det kommunale skolemesterskapet .
Dáinna guvttiin ohppiin , Øyfrid-guoktáin Johanasain - ja earáin geat eaige lean njoazit - mii vuittiimet máŋgii gieldda skuvlameašttirgilvvohallamiin .
Øyfrid Johansen med diplom og medalje hun fikk da hun erobret kretsmesterskapet i langrenn for sin klasse for Vest-Finnmark .
Øyfrid Johansen diplomain ja medaljain man vuittii čuoigamis Oarje-Finnmárkku biiremeašttirvuođa luohkástis .
Skoleflinke elever hadde vi flere av .
Mis ledje máŋggat čeahpes oahppit .
En av dem gikk til topps i en landsomfattende stilkonkuranse .
Okta sis vuittii riikkaviidosaš stiilačállingilvvu .
Einar Amundsen gikk bare i fjerde klasse da han vant stilkonkurransen om farene ved å gå på tynn is .
Einar Amundsen ii lean go njealját luohkás go vuittii stiilačállingilvvu fáttáin » Váralašvuođat asehis jieŋa alde johtalit " .
Han skulle forøvrig ha gått i tredje , men ble flyttet opp en klasse på grunn av sine evner .
Son muđui galggaige leat goalmmát luohkás , muhto beasai álgit bajit luohkkái go lei nu čeahppi .
Gutten fikk seg en Oslo-tur som premie .
Gánda oaččui Oslo-mátkki vuoitun .
Det var ikke få aviser som skrev om ham og konkurransen .
Ledje oalle máŋga aviissa mat čálle su ja gilvvu birra .
Et år deltok skolen vår i en landsomfattende heimstadkonkurranse .
Ovtta jagi oassádalai skuvla riikkaviidosaš ruovttubáikegilvvus .
Det ble kåret syv likeverdige vinnere , og blant dem var Skoganvarre skole .
Čieža seammaárvosaš vuoiti ledje , ja okta dain lei Skuvvanvári skuvla .
I den anledning fikk vi besøk av Harry Westrheim fra NRK Finnmark .
Dán oktavuođas de bođii Harry Westrheim NRK . Finnmárkkus min gallestallat .
Han laget et radioprogram om oss . Det ble sendt i skolekringkastingen .
Son ráhkadii radioprográmma min birra , mii sáddejuvvui skuvlaradios .
Heftet med heimstadoppgaven oppbevarte vi i en glassmonter i skolekorridoren .
Ruovttubáikebargobihttá-gihppaga mii vurkkodeimmet glássavuorkkás skuvlafeaskáris .
Det var med stolthet vi viste det fram .
Mii rámiin dan čájeheimmet .
På veggene i korridoren og festsalen hengte vi innrammede bilder både fra livet på skolen og fra bygda i gamle dager .
Feaskkirseinniide ja riepmosállaseinniide mii heaŋgguimet rámmejuvvon govaid sihke skuvlla eallimis ja gili dološ áiggis .
Akvarium
Akvária
Som gutt hjemme i Skien hadde jeg hatt et akvarium .
Gándan ruovttus Skienis lei mus akvária .
Da jeg kom til Lakselv som lærer , ble jeg kjent med Ingvald Betsi .
Go bohten Levdnjii oahpaheaddjin , de oahpásmuvven Ingvald Betsii .
Han var vaktmester på skolen og en nevenyttig kar .
Son lei skuvlla viessohoaiddár ja duojáris olmmái .
Han laget akvarier både til seg selv og til meg .
Son ráhkadii akváriaid sihke alccesis ja munnje .
Da Birgit og jeg flyttet til Skoganvarre , hadde vi selvsagt akvariet med oss .
Go moai Birggehiin fárriime Skuvvanvárrái , de lei munnos dieđusge akvária fárus .
Etter hvert fikk vi flere akvarier .
Dađistaga hágaimet eanet akváriaid .
På det meste hadde vi fire : Ett i storklasserommet , ett på lærerhybelen ( det var det største , på over 200 liter ) , ett i vår egen stue , og ett ganske lite i småklasserommet .
Eanemusat mis ledje njeallje : Okta stuorraklássalanjas , okta oahpaheaddji láigolanjas ( dat lei stuorámus , badjel 200 lihttera ) , okta iežame stobus ja okta oalle uhca akváriaš smávvaklássalanjas .
Vi hadde mye glede av akvariene , både som pynt og til undervisningsbruk .
Mis lei ollu illu dáid akváriaiguin , sihke čikŋan ja oahpahusatnui .
Det var fint i den lange vinteren å kunne sitte og se på grønne planter og fargerike fisker .
Guhkes dálvvis lei buorre čohkkát ja gaivát ruoná šattuide ja ivdnás guliide .
Elevene fikk se yngel av levendefødende guppyer og sverddragere svømme omkring .
Oahppit besse oaidnit veajehiid maid guppyat ( Poecilia reticulata ) riegádahttet eallin ja oidne miehkkegessiid vuojadeamen .
De fikk se hvordan munnrugeren fra Nilen passet på avkommet sitt .
Sii besse oaidnit mo Nilena njálbmelálli divššui veajehis .
Om våren hadde vi froskeyngel i det lille akvariet i småklasserommet .
Go cubboálggut šadde smávva cuoppun , de guttiimet daid várrogasat Bajitjávrái ja luittiimet daid gáddegurrii .
Elevene fikk lære at selv en frosk - hvor liten den enn var - skulle få leve og utvikle seg i sitt rette miljø .
Oahppit ohppe ahte velá cuoppuge - man unni de leaččai - galggai beassat eallit ja ovdánit iežas rivttes birrasis .
I 1962 ble altså skolen tatt i bruk .
1960-logu álggus oaččui Skuvvanvárri ollu .
Høsten etter ble det nybygde kapellet vigslet av den fargerike biskopen Monrad Norderval .
Skuvla álggahuvvui 1962:s . Maŋit čavčča vihahii ivdnás bisma Monrad Norderval ođđa kapealla .
Det var storinnrykk av folk ; presteprosesjonen gikk fra skolen til kapellet , og tilbake til kirkekaffe i festsalen på skolen etter gudstjenesten .
Ledje ollu olbmot boahtán ; báhpaidjoavku váccii skuvllas kapellii , ja ruovttoluotta fas girkokáffii skuvlla riepmosállii ipmilbálvalusa maŋŋá .
17. mai i kofte
Miessemánu 17. beaivve gávttehassan
17. mai ble hvert år feiret i Lakselv .
Miessemánu 17. beaivve ávvudeimmet juohke jagi Leavnnjas .
Om morgenen kom en buss og hentet elever og lærere .
Iđđedis bođii busse viežžat ohppiid ja oahpaheddjiid .
Så stilte vi opp i 17. maitoget , som startet fra barneskolen i Lakselv og gikk en lang runde .
De mii searvvaimet miessemánu 17. beaivve ráidui , mii vulggii Leavnnja mánáidskuvllas ja váccii guhkes mohki .
Fra første året av gikk Skoganvarre skole først i toget .
Álgojagis juo Skuvvanvári skuvla lei njunnošis ráiddus .
Bare selve komitéen og politiet gikk foran oss .
Dušše ieš lávdegoddi ja boles ledje min ovddabealde .
Vi var jo et meget fargerikt innslag , for svært mange av elevene våre stilte opp i kofte .
Mii han leimmet oalle ivdnás joavku go oalle ollosat ohppiin ledje gávttehasat .
Det gjorde lærerne også .
Oahpaheaddjit maid geavahedje gávtti .
Selv om mine kolleger og jeg ikke var samer , representerte vi en samisk bygd .
Vaikko mu bargoskihpárat eai lean sápmelaččat , inge mun lean sápmelaš , de mii ovddasteimmet sámi gili .
Skolene gikk under hver sin fane , men Skoganvarre hadde ingen .
Skuvllain ledje iežaset leavggat , muhto Skuvvanváris ii lean .
Vi gikk derfor i gang med å samle inn penger til en skolefane .
Danin mii álggaheimmet ruhtačoaggima fidnet iežamet skuvlaleavgga .
I tillegg til innsamling i selve bygda , fikk vi midler fra flere institusjoner ; den største gaven kom fra garnisonen på Porsangmoen .
Lassin gili iežas ruhtačoaggimii , mii oaččuimet ruđa máŋggain ásahusain ; stuorámus skeaŋkka mii oaččuimet Iŋggášguolbana ( Porsangmoen ) garnisovnnas .
Som takk holdt jeg kåseri om noaiden Johan Kaaven på en tilstelning i leiren .
Giittusin mun dollen hearvasága noaiddi Johan Kaavena birra muhtun doaluin leairras .
Sverre Hatle hadde tegnet et festlig diplom og overrakte det til sjefen med mangt et takkens ord .
Sverre Hatle lei sárgon somás diploma ja geigii dan hovdii ollu giitosiiguin .
Selveste Per Hætta tegnet fanen .
Ieš Piera Hætta lei sárgon leavgga .
Det ble hans siste mesterverk .
Dát lei su maŋimus meašttirbargu .
Han døde utpå sommeren samme år av et hjerteinfarkt mens han hadde maleriutstilling i Oslo .
Son jámii geassit seamma jagi váibmodohppehagas go lei doallamin málagovvačájáhusa Oslos .
I god tid før grunnlovsdagen fikk vi den ferdige fanen sendt fra flaggprodusenten i Oslo .
Buori áiggi ovdal vuođđolágabeaivvi mii oaččuimet gárvves leavgga leavgabuvttadeaddjis Oslos .
Den 17. mai 1967 ble en stor begivenhet i Skoganvarre .
Miessemánu 17. beaivve 1967 lei stuorra dáhpáhus Skuvvanváris .
Vi hadde en høytidelighet om morgenen på skoleplassen .
Mis lei heajaskas dilálašvuohta iđđedis skuvlašiljus .
Flagget vaiet , sola skinte , elevene spilte Ja , vi elsker og Sámesoga lávlla på blokkfløyte .
Leavga libardii , beaivváš báittii , oahppit čuojahedje » Ja , vi elsker " ja » Sámisoga lávlaga " njuolggonjurggonasain .
Per Hætta var æresgjest .
Piera Hætta lei gudneguossin .
Skoleinspektør Helmer Mikkelsen og jeg holdt hver vår tale .
Moai skuvlainspektevrrain Helmer Mikkelseniin doalaime goabbáge sártni .
Midt mellom oss holdt Sverre Hatle skolefanen .
Munno gaskkas doalai Sverre Hatle skuvlaleavgga .
Den er i silke .
Dat lea silkkis ráhkaduvvon .
Fargen er orange med skrift og figurer i blått .
Ivdni lea oranša alit čállosiin ja govadagaiguin .
Figurene er enkle , slik de skal være på en fane .
Govadagat lea eaŋkalat , nugo galgetge leat leavggas .
Midt på fanen er en silhuett av Sieidesuolo som symbol på bygdas eldgamle kultur .
Leavgga guovddážis lea Sieidesullo govadat mii lea gili don dološ kultuvrra symbolan .
Rundt holmen står stiliserte figurer som symboliserer bygdas gamle næringsveier jakt og fiske .
Sullo birra leat ovttageardánis govadagat mat govastit gili boares ealáhusaid bivddu ja guolásteami .
Da vi senere på dagen som vanlig gikk først i toget i Lakselv , var Sverre Hatle fanebærer .
Go mii maŋŋelis dego dábálaččat leimmet vuosttažin ráiddus Leavnnjas , de lei Sverre Hatle leavgaguoddin .
Det var viktig å lage faste tradisjoner i den nye skolekretsen .
Lei deaŧalaš ásahit bistevaš árbevieruid ođđa skuvlabiirii .
Siste skoledag før juleferien var elever og lærere samlet i kapellet .
Maŋimus skuvlabeaivve ovdal juovlaluomu ledje oahppit ja oahpaheaddjit čoahkkanan kapellii .
Dette gjentok seg hvert år med feltprestens hjelp .
Dát geardduhuvvui juohke jagi fealtabáhpa vehkiin .
Vi kunne jo ikke forlange at soknepresten skulle stille opp hver gang vi ville ha gudstjeneste ; han hadde flere kirker og kapell i sitt vidstrakte distrikt .
Miihan eat sáhttán gáibidit ahte suohkanbáhppa galggai boahtit juohke háve go mii háliideimmet ipmilbálvalussii ; sus ledje moanat girkut ja kapeallat viiddis guovllustis .
Nyttårsaften var det forresten også gudstjeneste i kapellet vårt ved feltpresten .
Ođđajageeahkeda lei maiddái ipmilbálvalus kapeallasteamet fealtabáhpa bokte .
Like før Sivert Amundsen ringte det nye året inn , gikk fire av elevene sammen med presten foran alterringen .
Jur ovdalgo Sivert Amundsen čuojahii girkobielluid ođđajagi gudnin , de manne njeallje oahppi ovttas báhpain áltárgearddu ovddabeallái .
Elevene leste høyt hvert sitt skriftsted , som de hadde lært utenat .
Oahppit lohke jitnosit čálabáikkiid maid ledje bajil oahppan .
Det var et høytidelig øyeblikk .
Dát lei allaáiggálaš boddu .
Det elektriske lyset var slått av , bare stearinlysene brant .
Elrávdnječuovga lei jáddaduvvon , dušše gintalat čuvge .
Men tilbake til siste skoledag før juleferien : Før gudstjenesten var elever og lærere samlet i festsalen .
Muhto ruovttoluotta min maŋimus skuvlabeaivái ovdal juovlaluomu : Ovdal ipmilbálvalusa ledje oahppit ja oahpaheaddjit čoahkkanan riepmosállii .
Vi gikk rundt juletreet , og hadde generalprøve på underholdningen .
Mii joraimet juovlamuora birra , ja mis lei iežamet guoimmuheami maŋimus hárjehus .
Fra julefesten 1963 .
Juovlafeasttas 1963:s .
Et fast innslag i juleunderholdningen var sangen " Det første lys jeg tenner " .
Juovlasuohtastallamis lei álo dáhpin lávlut " Det første lys jeg tenner " .
Fire elever i småskolen sang hvert sitt vers .
( Cahkkehan vuosttáš gintala ) Njeallje smávvaskuvlaoahppi lávlo guhtege vearssa .
Halvveis i sangen ble juleevangeliet lest , også av en elev i småskolen .
Lávlaga beallemuttus logai eará smávvaskuvlaoahppi juovlaevangeliuma .
Jentene fra venstre : Anne Lise Johansen , Torill Grøtte , Berit Ellen Utsi og Kari Marie Utsi .
Nieiddat gurut bealde : Anne Lise Johansen , Torill Grøtte , Berit Ellen Utsi ja Kari Marie Utsi .
Gutten som leser evangeliet : Nils Utsi
Gánda gii lohká evangeliuma : Nils Utsi .
Premieren hadde vi på vår store fest i romjulen , som foreldrene arrangerte .
Vuosttaščájáhus lei min stuorra feasttas basiid gaskkas , maid vánhemat lágidedje .
Da var det stuvende fullt på skolen .
Dalle lei bahkka dievva skuvllas .
Hele Skoganvarres befolkning var der , i tillegg kom også utflyttede skoganvarreværinger fra Karasjok og Lakselv .
Olles Skuvvanvári álbmot lei doppe , ja lassin bohte velá eretfárren skuvvanvárrelaččat Kárášjogas ja Leavnnjas .
Det var gang rundt juletreet i tillegg til underholdningen som ble vist på scenen , og det var boller og brus til barna .
Mii joraimet juovlamuora birra ja de lei guoimmuheapmi mii lávddi alde čájehuvvui , ja velá bollát ja bruvsa mánáide .
Det var filmframvisning i et klasserom for de små , mens de voksne slappet av med kaffe og kaker .
Filbmačájeheapmi lei klássalanjas unnoraččaide , ja dan botta herskostalle ollesolbmot gáhkkokáfiin .
Og så kom julenissen !
Ja de bođii juovlanigá !
Når nissene takket for seg og trakk seg tilbake , måtte jeg stille meg i døren for å passe på at ingen fra forsamlingen gikk ut .
Go juovlanigá-guovttos giittiiga iežaska ovddas ja manaiga olggos , de fertejin mun uvssa fáktet vai ii oktage olmmoš siste beassan olggos .
For nissenes reinsdyr måtte ikke bli skremt .
Nigáid herggiid han ii galgan baldit .
Det er klart at det var mange som ville ut og se på dem .
Ledje ollosat geat háliidedje olggos daid oaidnit .
Men jeg var streng og holdt alle tilbake .
Muhto mun ledjen garas ja dollen buohkaid siste .
De nysgjerrige måtte nøye seg med å høre min beskrivelse av reinene og sleden som lettet fra den snedekte gårdsplassen og fløy av sted over fjellene til Alta .
Sii geat ledje sáhkkii , fertejedje duhtat mu muitalussii herggiid ja reagaid birra mat loktanedje muohtašiljus ja girdiledje váriid badjel Áltái .
Mange av julesketsjene gjorde stor lykke , ikke minst dramatiseringen av sangen " Mors lille Ole " .
Geahččit liikojedje juovlaneavtttalmasaide , eaige unnimusat dramatiserejuvvon lávlagii " Mors lille Ole " ( Eatni unna Ovlláš ) .
Borghild Johansen hadde rollen som Ole som møtte bjørnen i skogen .
Borghild Johansen nevttii Ovllážin , gii gávnnadii guovžžain vuovddis .
Marit Eira ( krypende på gulvet ) spilte bjørnen .
Marit Eira ( njoammu láhttis ) nevttii guovžan .
Kongelig besøk
Gonagaslaš gallestallan
Våren 1969 besøkte Norges nygifte kronprinspar Finnmark .
Giđđat 1969 galledii Norgga easkanáitalan ruvdnoprinsabárra Finnmárkku .
De kom også innom Skoganvarre .
Soai maiddái finadeigga Skuvvanváris .
18. april kom tre helikoptere fra Karasjok med de kongelige og deres følge . Det var en strålende solskinnsdag .
Cuoŋománu 18. beaivve bohte golbma helikoptera Kárášjogas gonagaslačča-guoktáin ja sudno mieđusteddjiiguin .
Helikopterene landet på isen på Øvrevann nedenfor turistsenteret .
Helikopterat seivo jieŋa ala Bajitjávrái turistaguovddáža vuolábeallái .
Et stykke oppe i bakken ventet kommunens ordfører og formannsskap .
Gáttis vurde gieldda sátnejođiheaddji ja ovdagoddi .
Skoleelever og lærere stod oppmarsjert i kofte med skolefanen i midten .
Skuvlaoahppit ja oahpaheaddjit čuččodedje gávttehassan ja skuvlaleavga lei fárus .
Vi hadde trent lenge på dette !
Mii leimmet hárjehallan guhká dán dilálašvuhtii !
Ordføreren presenterte oss for de kongelige .
Sátnejođiheaddji presenterii min ruvdnoprinsabárrii .
Småskoleeleven Anne Kirsten Utsi gikk et skritt fram , neide pent og overrakte kronprinsen en modell av en elvebåt .
Smávvaskuvlaoahppi Anne Kirsten Utsi lávkii ovddas , sojaldahttii čippiid čábbát ja geigii ruvdnoprinsii johkafatnasa modealla .
Båten hadde vi fått bygdas egen treskjærer , Johan Johansen , til å lage til oss .
Fatnasa leimmet fidnen duojára , Johan Johansena , ráhkadit midjiide .
Johan er etterkommer av både den første som bosatte seg fast i Skoganvarre , og av fjellfolket som alltid har holdt til i området .
Juhán lei vuosttaš Skuvvanvári fástaássi maŋisboahtti ja lei maiddái badjeolbmo sogas geat dien guovllus álo leat orron .
Båttypen han laget , har vært brukt i uminnelige tider av samene .
Fanasmálle maid son ráhkadii , leat sápmelaččat geavahan don doložis juo .
Skoganvarre , 18. april 1969 .
Skuvvanvárri cuoŋománu 1969 .
Kronprinsparet var på offisiell gjesting i Porsanger og landa med helikopter i Skoganvarre .
Ruvdnaprinsabárra lei almmolaš guossin Porsáŋggus ja seivvuiga helikopteriin Skuvvanvárrái .
Småskoleeleven Anne Kirsten Utsi overrekker en modell av elvebåt til kronprinsparet .
Smávvaskuvlaoahppi Anne Kirsten Utsi geige ruvdnaprinsabárrii johkafanasmálle .
Sankthansaften 1969 bilte jeg fra Skoganvarre .
Mihcamáreahket 1969:s guđđen Skuvvanvári biillain .
Min lille Morris Miniminor var full-lastet med kone og barn .
Mu uhca Morris Miniminor lei dievva eamidiin ja mánáiguin .
Vi flyttet til Hjørungavåg , der Birgit er fra .
Mii fárriimet Hjørungavågii , gos Birgget lei eret .
Så var vårt Skoganvarre-eventyr slutt .
Nu de lei min Skuvvanvári vásáhus meattá .
Men hver sommer er vi tilbake .
Muhto juohke geasi mii boahtit ruovttoluotta .
Bertil Johansen :
Bertil Johansen :
– Internatstyrer , skolesjef , samisk- og finsklærer
- Internáhttajođiheaddji , skuvlahoavda , sámegiel- ja suomagieloahpaheaddji
Fortalt til Svein Lund
Muitalan Svein Lundii
Bertil Johansen ( Foto : Basia Głowacka )
Bertil Johansen ( Govva : Basia Głowacka )
Bertil Johansen er født i 1943 i Rovaniemi i Finland .
Bertil Johansen lea riegádan 1943:s Roavvenjárggas Suomas .