pere/sami_parallel huggingface dataset:
Utvalget foreslår en kategorisering av kommunene innenfor dagens forvaltningsområde for samisk språk.
Lávdegoddi evttoha šláddjet suohkaniid mat dál gullet dálá sámegiela hálddašanguvlui.
Utvalget foreslår at kommunene Guovdageaidnu/Kautokeino, Kárášjohka/Karasjok, Unjárga/Nesseby, og Deanu/Tana blir språkbevaringskommuner.
Lávdegoddi evttoha ahte Guovdageainnu suohkan, Kárášjohka, Unjárga ja Deanu gielddat rievdaduvvojit giellaseailluhansuohkaniin/gieldan.
Med språkbevaringskommuner mener utvalget kommuner som har tilstrekkelig samiskspråklig kompetanse til at det aktuelle samiske språket er et komplett og samfunnsbærende språk innen de fleste samfunnsområder og i tjenestene som ytes.
Giellaseailluhangielddain oaivvilda lávdegoddi dat suohkan/gielddat main lea doarvái sámi giellagelbbolašvuohta ja sáhttá lohkat ahte sámegiella lea ollislaš ja servodatguoddi giellan.
Det aktuelle samiske språket i kommunen skal være forvaltningsspråk.
Dat sámegiella mii suohkanis/gielddas lea anus, galgá leat hálddašangiellan.
Per i dag er det kun i det nordsamiske språkområdet det er aktuelt å foreslå språkbevaringskommuner.
Odne lea dušše davvisámegiela guovllus gos lea áigeguovdil árvalit giellaseailluhansuohkana/gielddaid.
De øvrige kommunene i forvaltningsområdet, Loabák/Lavangen, Porsanger/Porsáŋgu, Gáivuotna/Kåfjord, Divtasvuodna/Tysfjord, Snåase/Snåsa og Raarvihke/Røyrvik anses som språkvitaliseringskommuner.
Eará suohkanat giellahálddašanguovllus, Loabák, Porsáŋgu, Gáivuotna, Divttasvuotna, Snoasa ja Ravrvihken adnojuvvojit giellaealáskahttinsuohkaniin.
Med språkvitaliseringskommuner mener utvalget kommuner hvor det er det behov for en vitalisering av samiske språk.
Giellaealáskahttinsuohkaniin oaivvilda lávdegoddi suohkaniid/gielddaid gos dárbbašuvvojit sámegielaid ealáskahttindoaimmat.
Eksempler på øvrige språkvitaliseringskommuner kan være Hattfjelldal, Røros, Engerdal, Hamarøy/Hábmer og Skånland, samt en rekke andre kommuner.
Eará giellaealáskahttinsuohkanat/gielddat sáhttet ovdamearkka dihte leat Árborde, Plassje, Engerdal, Hábmer ja Skánit, ja máŋgga eará suohkana maiddái.
I disse kommunene vil rettighetene og pliktene i større grad regulere tjenester som styrker språkvitaliseringen, og i mindre grad kommunal samiskspråklig forvaltning.
Dáid suohkaniin de eanas vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat leat čadnon bálvalusaid reguleren mat nannejit giellaealáskahttima, iige nu garrasit sámegielat suohkanhálddahusa.
Utvalget foreslår at visse storbyer skal ha særskilt ansvar for samiske språk.
Lávdegoddi evttoha ahte soames stuorragávpogiin galgá leat earenoamáš ovddasvástádus sámegielaid hárrái.
Utvalget foreslår at storbykommunene Trondheim, Tromsø, Bodø og Oslo skal ha forpliktelser knyttet til samiske språk.
Lávdegoddi evttoha ahte stuorragávpotsuohkaniin nugo Troandimis, Romssas, Bådådjos ja Oslos galget leat geatnegasvuođat mat gullet sámi gielaide.
Ansvar for samiske språk
Ovddasvástádus sámegielain
Kommuner, fylkeskommuner, fylkesmannsembetet, direktorater, departementer, Sametinget og regjeringen har ulike roller i arbeidet med samiske språk.
Suohkaniin, fylkkasuohkaniin, fylkkamánniin, direktoráhtain, departemeanttain, Sámedikkis ja ráđđehusas leat iešguđetlágan rollat sámegielaid barggus.
Kommunene og fylkeskommunene har en sentral rolle i å legge til rette for bruken av samiske språk for sine innbyggere og i tjenestene de skal tilby.
Suohkaniin ja fylkkasuohkaniin lea guovddáš sajádat láhččet dili vai iežaset ássit sáhttet hupmat sámegiela ja maiddái ahte bálvalusain geavahuvvo sámegiella.
Staten har et ansvar for å legge til rette for å bevare og utvikle samiske språk gjennom lov- og budsjettvedtak.
Stáhtas lea ovddasvástádus láhččet dili láhka- ja bušeahttamearrádusaid bakte vai lea vejolašvuohta seailluhit ja ovdánahttit sámegiela.
En del av dette ansvaret er å sørge for at det samiske samfunnet, særlig Sametinget, er i posisjon til å arbeide for vern og videre utvikling av samiske språk i Norge.
Oassin dán ovddasvástádusas lea áimmahuššat ahte sámi servodat, ja earenoamážiid Sámedikkis lea dakkár sajádat ahte sáhttá bargat sámegiela seailluhemiin ja ovdánahttimin Norggas.
Utvalget mener det er behov for endringer i myndighets- og rollefordelingen mellom Sametinget, staten, kommuner og andre offentlige instanser.
Lávdegoddi oaivvilda ahte lea dárbu rievdadit válde- ja rollajuogu gaskal Sámedikki, stáhta, suohkaniid ja eará almmolaš ásahusaid.
Utvalget mener at Sametinget bør ha større mulighet til å avgjøre saker av stor betydning for samisk språkutvikling.
Lávdegoddi oaivvilda ahte Sámedikkis berre leat stuorit váldi mearridit áššiid main lea earenoamáš mearkkašupmi sámegiela ovdáneapmái.
Dette gjelder særlig spørsmål som omhandler barnehage- og skolesektoren.
Dát guoská earenoamážiid gažaldagaide mat gusket mánáidgárde- ja skuvlasuorgái.
Sametinget er i dag øverste myndighet når det gjelder språkutvikling, normering og samisk rettskrivning.
Sámediggi lea dál bajimus eiseváldi go lea sáhka giela ovdánahttimis, normeremis ja sámi riektačállimis.
Utvalget mener Sametinget også bør få et større forvaltningsansvar for samiske språk generelt.
Lávdegoddi oaivvilda ahte Sámediggi maiddái berre oažžut eanet válddi obalohkái sámegielaid hálddašeamis.
Sametingets forskriftsmyndighet
Sámedikki láhkaásahusváldi
Utvalget foreslår at Sametinget skal fastsette forskrift om bruk av tospråklighetsmidler, og anbefaler Sametinget at midlene i større grad blir benyttet for å tilrettelegge for språkvitalisering i barnehage- og skoler.
Lávdegoddi evttoha ahte Sámediggi dat galgá mearridit láhkaásahusaid guovttegielalašvuođaruđaid geavaheapmái, ja rávve ahte Sámediggái ahte eanet daid ruđain galget geavahuvvot giellaealáskahttimii mánáidgárddiin ja skuvllain.
Samiske språkressurssentre
Sámi giellaresursaguovddážat
Utvalget foreslår at det opprettes tre samiske språkressurssentre underlagt Sametinget, ett sørsamisk språkressurssenter, ett lulesamisk språkressurssenter og ett nordsamisk språkressurssenter.
Lávdegoddi evttoha ásahit golbma sámi giellaresursaguovddáža mat galget leat njuolga Sámedikki vuollásažžan, okta lullisámi giellaresursaguovddáš, okta julevsámi giellaresursaguovddáš ja okta davvisámi giellaresursaguovddáš.
Språkressurssentrene skal ha en koordinerende rolle og en rådgiverfunksjon.
Giellaresursaguovddážiin galgá leat koordinerejeaddji rolla ja ráđđeaddindoaibma.
I tillegg mener utvalget at språkressurssenterne bør ha et ansvar knyttet til blant annet tolking, oversetting, informasjonsarbeid og fjernundervisning.
Dasa lassin oaivvilda lávdegoddi ahte giellaresursaguovddážiin berre leat ovddasvástádus earret eará dulkoma, jorgaleami, diehtojuohkimis ja gáiddusoahpahusas.
Språkressurssentrene skal bidra til å sikre at språkrettighetene i større grad etterleves, og skal bistå kommuner og enkeltindivider i oppfyllelsen av et samiskspråklige tjenestetilbud.
Giellaresursaguovddážat galget bargat sihkkarastimis ahte giellavuoigatvuođat doahttaluvvojit eanet go dál, ja galget veahkehit suohkaniid ja ovttaskasolbmuid ollašuhttimis sámegielat bálvalusfálaldagaid.
Kommuner og fylkeskommuner skal imidlertid fortsatt ha en tilretteleggingsplikt overfor egne innbyggere og ansvar for etterlevelse av regelverket i tjenestetilbudet i kommunen.
Suohkaniin ja fylkkasuohkaniin galgá ain leat heivehangeatnegasvuohta iežaset álbmoga ektui ja maiddái ovddasvástádus atnimis fuola ahte bálvalusfálaldaga njuolggadusmearrádusat čuvvojuvvojit suohkanis.
Språkressurssentrene vil ha en særlig viktig rolle for styrking av det samiskspråklige barnehage- og skoletilbudet.
Giellaresursaguovddážiin galgá leat earenoamáš sajádat ja doaibma nannemis sámegielat mánáidgárde- ja skuvlafálaldaga.
Utvalget foreslår at språkressurssentrene skal ha egne barnehage- og skoleansvarlige ved sentrene.
Lávdegoddi evttoha ahte giellaresursaguovddážiin galget leat sierra mánáidgárde- ja skuvlaovddasvástideaddjit.
Barnehage- og skoleansvarlig ved de ulike språkressurssentrene skal ikke erstatte etablerte institusjoner, men inngå som en styrking av etablerte tilbud.
Mánáidgárde- ja skuvlaovddasvástideaddjit iešguđetge giellaresursaguovddážiin ii galgga boahtit juo ásahuvvon virggiid sadjái, muhto lasáhussan mii nanne juo ásahuvvon fálaldagaid.
Utvalget mener oppgaver som skal legges til språkressurssentrene når det gjelder barnehage- og skolesektorene er å tilby tjenester og ha en tilretteleggingsfunksjon, særlig når nye samiskspråklige tilbud skal etableres.
Lávdegoddi oaivvilda ahte doaimmain, mat galget biddjot giellaresursaguovddážiiddago lea mánáidgárddiide- ja skuvlasuorgái fállat liigebálvalusaid seammásgo galgá leat láhčandoaibma, earenoamážiid go ođđa sámegielat fálaldagat galget ásahuvvot.
Permanent fellessamisk organ
Bistevaš oktasaš sámi ásahus
Utvalget vil sterkt oppfordre staten til å få på plass en forpliktende avtale om samisk språksamarbeid med Sverige og Finland.
Lávdegoddi garrasit hástala stáhta oččodeames geatnegahtti sámi giellaáŋgiruššansoahpamuša Ruoŧain ja Suomain.
Utvalget anbefaler at rammene for samarbeidet fastsettes i nordisk samekonvensjon.
Lávdegoddi evttoha ahte ovttasbargama rámmat mearriduvvojit Davviriikkaid Sámekonvenšuvnnas.
Utvalget foreslår en hjemmel i sameloven om at Sametingets arbeid for vern og videre utvikling av samiske språk i Norge helt eller delvis kan overføres til et internasjonalt fellessamisk organ.
Lávdegoddi evttoha maiddái láhkavuođu Sámeláhkii mii mearkkaša ahte Sámedikki dálá áŋgiruššan sámegielaid seailluheami ja ovdáneami hárrái Norggas ollásit dahje belohahkii galgá sirdojuvvot oktasaš riikkaidgaskasaš sámi ásahussii.
Det er et stort behov for termutvikling på flere samfunnsområder, og særlig på sør- og lulesamisk språk.
Lea stuorra dárbu ovdánahttit terminologiija máŋggaid servvodatsurggiin, earenomážiid lulli- ja julevsámegielaide.
Det har vært et langvarig historisk samarbeid blant samer over landegrensene.
Sápmelaččaid gaskkas leat guhkes ja historjjálaš ovttasbargovierut riikkarájáid rastá.
Et av formålene er å sørge for at de samiske språkene ikke utvikler seg i forskjellige retninger i forskjellige land.
Okta ulbmiliin lea eastadit ahte sámegielat iešguđetge riikkain eai ovdán iešguđetge guvlui.
Dette er bakgrunnen for at Sametinget i Norge ikke bør normere nye ord uten at dette skjer i samarbeid med de andre sametingene i Sverige og Finland.
Dát lea duogáš dása ahte Sámediggi Norggas ii berre normeret ođđa sániid almmá gulahallamis Sámedikkiiguin Suomas ja Ruoŧas.
I dag er det grenseoverskridende samarbeidet prosjektbasert gjennom arbeidet i organet Sámi Giellagáldu.
Odne lea rádjerasttildeaddji ovttasbargu prošeaktavuođustuvvon ovttasbargu ja čađahuvvo Sámi Giellagáldu bakte.
Utvalget foreslår å opprette et permanent organ.
Lávdegoddi evttoha ásahit bistevaš ásahusa.
Utvalget mener erfaringene som er gjort gjennom arbeidet i Sámi Giellagáldu utgjør et godt grunnlag for etableringen.
Lávdegoddi oaivvilda ahte vásáhusat Sámi Giellagáldu ovttasbarggu bakte sáhttet leat buori vuođđun ásaheapmái.
Opprettelsen av et permanent organ forutsetter at statene legger til rette for et slikt samarbeid over landegrensene.
Ásahit bistevaš ásahusa eaktuda ahte stáhtat láhččojit saji dákkár ovttasbargui riikkarájáid rastá.
Samisk språkråd
Sámi giellaráđđi
Samisk språkråd skal forestå Sametinget i Norges arbeid med terminologiutvikling og være Sametingets i Norges bidrag til det fellessamiske språksamarbeidet.
Lea stuorra dárbu ovdánahttit ođđa tearpmaid máŋggaid servodatsurggiin, earenoamážiid lulli- ja julevsámegielaide. Historjjálaččat leat sápmelaččat ovttasbargan riikkarájáid rastá juo guhkit áiggi.
Utvalget foreslår nye forvaltningsoppgaver for Sametinget og mener det kan være hensiktsmessig å vurdere om oppgavene med å utstede tolkebevillinger og godkjenning av lovoversettelser til samiske språk bør legges til Samisk språkråd.
Okta mihttomeriin lea fuolahit ahte sámi gielat eai ovdán iešguđetge guvlui iešguđetge riikkain. Dát lea duogáš dasa go Sámediggi Norgga bealde ii galgga normeret ođđa sániid almmá ovttasbargamis Sámedikkiiguin Ruoŧas ja Suomas.
I arbeidet med å øke antall samiske språkbrukere er språkoverføring mellom generasjoner helt avgjørende.
Barggus ahte lasihit sámi giellageavaheddjiid de lea giellasirdin buolvvaid gaskkas hui dehálaš.
I situasjoner hvor foreldre selv ikke behersker det aktuelle samiske språket blir barnehagen og skolen særdeles viktige språkarenaer.
Dakkár dilli mas váhnemat ieža eai hálddaš sámegiela, de mánáidgárdi ja skuvla šaddet dehálaš giellalávddit.
Utvalget mener samiskspråklige barnehager er det viktigste enkelttiltaket for å sikre bevaring og vitalisering av samiske språk.
Lávdegoddi oaivvilda ahte sámegielat mánáidgárddit leat dehálaš eaŋkildoaibmabidju vai sáhttá seailluhit ja ealáskahttit sámi gielaid.
Knyttet til dette er tiltak som sikrer det videre utdanningsløpet med opplæring i og på samiske språk.
Dat mii dása gullá leat doaibmabijut mat sihkkarastet oahppomannolaga ovddasguvlui go galget fállat oahpahus sámegielas ja sámi gielaide.
Utvalget foreslår at alle kommuner skal ha plikt til å tilby et samiskspråklig barnehagetilbud dersom foreldrene ønsker det.
Lávdegoddi evttoha ahte buot suohkaniin galgá leat geatnegasvuohta fállat sámegielat mánnái sámegielat mánáidgárdefálaldaga jus váhnemat dan sávvet.
Dette sikrer også samiske barn en individuell rett til samiskspråklig barnehage.
Dát sihkkarastá maiddái sámi mánáid oktagaslaš vuoigatvuođa sámegielat mánáidgárdái.
Utvalget er tilfreds med Stortingets vedtak om at ansatte i samiske barnehager skal beherske samisk, og forventer at dette følges opp med nødvendig lov- og forskriftsarbeid, samt ressurser slik at dette kan realiseres.
Lávdegoddi lea duhtavaš Stuorradikki mearrádusain ahte sámi mánáidgárddi bargit galget máhttit ja hálddašit sámegiela, ja vuordá ahte dát čuovvuluvvo dárbbašlaš láhka- ja láhkaásahusbargguin, seammás go luvvejuvvojit resursat nu ahte dát sáhttá duohtandahkkojuvvot.
Utvalget mener at hovedutfordringene innenfor grunnopplæringen handler om at samiske elever ikke får oppfylt retten til opplæring i og på samisk.
Lávdegoddi oaivvilda váldohástalusat vuođđooahpahusain lea ahte sámi ohppiid vuoigatvuohta oažžut oahpu sámegielas ja sámegillii ii ollašuhttojuvvo.
Utvalget har i sine vurderinger og forslag til tiltak derfor fokusert på det som oppleves som utfordringer ved å få oppfylt denne retten.
Lávdegoddi lea danin iežas árvalusain ja evttohuvvon doaibmabijuin deattuhan dan mii ipmirduvvo hástalussan go galgá ollašuhttit dán vuoigatvuođa.
Utvalget foreslår at retten til opplæring på samisk utenfor språkbevarings- og språkvitaliseringskommuner styrkes, ved at minstekravet på ti elever reduseres til tre elever.
Lávdegoddi evttoha ahte sámegielat oahpahus olggobealde giellaseailluhan- ja giellaealáskahttinsuohkaniin galgá nannejuvvot, ja evttohit ahte ohppiidlohku mii gáibiduvvo geahpiduvvo logi oahppis golmma oahppái.
Opplæring i samisk i videregående opplæring bør utvides til også å omfatte alle som har hatt opplæring i eller på samisk i grunnskolen og til at disse skal ha rett til samiskopplæring etter sterke språkmodeller.
Oahppu sámegielas joatkkaskuvllain berre viiddiduvvot nu ahte dat guoská buot ohppiide geain lea leamašan oahppu sámegielas ja sámegillii vuođđoskuvllas ja ahte dáin ohppiin galgá leat vuoigatvuohta oažžut sámegiela oahpu nana giellamodeallaid bakte.
Videre foreslår utvalget at samisk som første- eller andrespråk skal være obligatorisk i språkbevaringskommunene.
Viidáset evttoha lávdegoddi ahte sámegiella vuosttaš- dahje nubbingiellan galgá leat geatnegahtton giellaseailluhansuohkaniin.
Utvalget mener at språkvitaliseringskommuner og storbykommuner må ha minst en samisk profilskole i kommunen.
Lávdegoddi oaivvilda ahte giellaealáskahttinsuohkaniin ja stuorragávpotsuohkaniin galgá leat unnimusat okta sámi profiilaskuvla juohke dain suohkaniin.
På samiske profilskoler må det være et helhetlig samisk opplæringstilbud.
Sámi profiilaskuvllain galgá leat dievaslaš sámi oahppofálaldat.
I språkvitaliseringskommunene og storbykommunene ønsker utvalget å innføre et eget fag i samisk kultur og historie for elever som følger kunnskapsløftet samisk, men som ikke har opplæring i samisk som første- eller andrespråk.
Giellaealáskahttinsuohkaniin ja stuorragávpotsuohkaniin háliida lávdegoddi sisafievrridit sierra sámi kultur- ja historjáfága daid ohppiide geat čuvvot sámi máhttoloktema, muhto geain ii leat vuosttaš- dahje nubbingielat oahpahus.
Utover dette foreslår utvalget en rekke tiltak på barnehage- og skoleområde, blant annet knyttet til at kommunene må ha planer for et helhetlig samiskspråklig tilbud, for overgangen fra barnehage til skole, og for grenseoverskridende samarbeid.
Dasa lassin árvala lávdegoddi moanaid doaibmabijuid mánáidgárde- ja skuvlasuorggis, earret eará čadnojuvvon dasa ahte suohkaniin galget leat plánat oppalaš sámegielat fálaldagas, mannolahkii mánáidgárddis skuvlii, ja rádjerasttildeaddji ovttasbargui.
For å sikre vitalisering, bevaring og utvikling av de samiske språkene mener utvalget disse tiltakene må ha høy prioritert.
Vai galgá sihkkarastit ealáskahttima, seailluheami ja ovdáneami sámi gielaide, de oaivvilda lávdegoddi doaibmabijut berrejit garrasit vuoruhuvvot.
Det er nødvendig å styrke innsatsen og ressursbruken for å sikre at alle som ønsker det får gode samiske barnehage- og opplæringstilbud.
Lea dárbbašlaš nannet áŋgiruššama ja resursageavaheami vai sihkkarastit ahte buohkat geat dan háliidit ožžot buriid sámi mánáidgárde- ja oahppofálaldagaid.
Utvalget har hatt spesiell oppmerksomhet på situasjonen til det sørsamiske barnehage- og opplæringstilbudet, da sørsamisk språk er i en svært utsatt og sårbar situasjon med tanke på å sikre bevaring og vitalisering av språket.
Lávdegoddi lea bidjan erenoamáš fuomášumi dillái mii leat lullisámegielat mánáidgárde- ja oahppofálaldagain, danin go lullisámegiella lea garrasit uhkiduvvon ja hui hearkkes dilis go lea sáhka giela seailluheamis ja ealáskahttimis.
Det er derfor viktig at man ved opprettelse av et språkressurssenter og en barnehage- og skoleansvarlig underlagt Sametinget, ikke risikerer at velfungerende tiltak bortfaller.
Danin lea dehálaš ahte go ásahat giellaresursaguovddáža ja mánáidgárde- ja skuvlaovddasvástideaddji Sámedikki vuolde, ii dahkko nu ahte buresdoaibmi doaibmabijut jávket.
Opplæringsmiljøet i barnehage- og skolesektoren i sørsamisk område er lite og fragmentert.
Lullisámi oahppobiras mánáidgárddis- ja skuvlasuorggis lea smávis ja biđgejuvvon.
Utvalget understreker statens ansvar for hele den sørsamiske opplæringa, fra barnehage til videregående skole og voksenopplæring.
Lávdegoddi deattuha dan ovddasvástádusa mii stáhtas lea oppalaš lullisámi oahpahusa hárrái, mánáidgárddi rájes joatkkaoahpahusa ja rávisolbmuid oahpahusa rádjai.
Utvalget foreslår derfor at statens overordnede ansvar må samles som en overbygning for skoler som tilbyr sørsamisk opplæring og sørsamiske barnehager.
Lávdegoddi evttoha danin ahte stáhta bajitdási ovddasvástádus berre čohkkejuvvot dego bajitdási ráhkkanussan skuvllaide mat fállet lullisámi oahpahusa ja lullisámi mánáidgárddiide.
Oversettelse av regelverk og informasjonsplikt
Jorgalit njuolggadusmearrádusaid ja diehtojuohkingeasku
Utvalget fremhever at økt bruk av samiske språk i offentlig forvaltning, som oversetting av lover, forskrifter, informasjon, kunngjøringer og skjema på samiske språk, bidrar til terminologiutvikling.
Lávdegoddi deattuha ahte lassáneaddji sámegiela geavaheapmi almmolaš hálddahusain, nugo mat jorgalahttimis lágaid, láhkaásahusaid, dieđuid, almmuhusaid ja skoviid sámi gielaide, vuolggaha terminologiija ovdáneami.
Utvalget ser at det er behov for mer tilgjengelig informasjon om både rettigheter og plikter for samiskspråklige, og at det er behov for å klargjøre hvilke plikter offentlige organ har.
Lávdegoddi oaidná dárbbu ahte gávdnojit eanet dieđut vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid birra sámegielagiidda, ja ahte lea dárbu čielggadit makkár geatnegasvuođat almmolaš ásahusain leat sámi álbmoga hárrái.
Utvalget foreslår å lovfeste offentlige myndigheters plikt til å oversette informasjon, skjema og standardiserte brev som særskilt berører den enkeltes rettssikkerhet eller pasientsikkerhet til samiske språk.
Lávdegoddi evttoha lága bakte mearridit almmolaš eiseválddiid geatnegasvuođa jorgalahttit dieđuid, skoviid ja standardiserejuvvon reivviid mat earenoamážiid gusket juohke áidna riektesihkarvuhtii dahje buhcciidsihkarvuhtii,sámegielaide.
I tillegg mener utvalget at offentlige organer innenfor det samiske språkområdet plikter å gi ut visse typer offentlig informasjon på samiske språk.
Lávdegoddi oaivvilda maiddái ahte almmolaš ásahusat sámiid giellaguovllus geatnegahttojuvvojit almmuhit dihto dieđuid sámi gielaide.
Utvalget foreslår en videreføring av plikten til å kunngjøre på samiske språk.
Lávdegoddi evttoha bisuhit geatnegasvuođa sámi gielaide maiddái almmuhit dieđuid.
Når det gjelder oversettelse av lover og forskrifter, mener utvalget at lover og forskrifter som særskilt berører den enkeltes rettssikkerhet eller pasientsikkerhet, skal oversettes til samiske språk.
Mii guoská lágaid ja láhkaásahusaid jorgaleapmái, de oaivvilda lávdegoddi ahte guovddáš lágat ja láhkaásahusat mat geavahuvvojit servodagas, ja main lea mearkkašupmi sápmelaččaide, de dat galget jorgaluvvot sámi gielaide.
Det samme skal gjelde lover og forskrifter som er av stor betydning for hele eller deler av den samiske befolkningen.
Lassi dása galget lágat ja láhkaásahusat main lea erenoamáš mearkkašupmi sámi álbmogii, maiddái gávdnot jorgaluvvon sámi gielaide.
Utvalget foreslår at godkjennelsesmyndighet for oversetting av lover til samiske språk skal legges til Sametinget, men understreker at fagdepartementene har ansvar for å oversette lover og forskrifter på sine ansvarsområder.
Lávdegoddi evttoha ahte dohkkehaneiseváldi lágaid jorgaleami sámi gielaide galgá leat Sámedikkis, muhto deattuha ahte fágadepartemeanttas lea ovddasvástádus jorgalahttit lágaid ja láhkaásahusaid iežaset ovddasvástádus suorggis.
Rett til svar på samiske språk
Riekti oažžut vástádusaid sámi gielaide
Utvalget foreslår at offentlige organer i det samiske språkområdet skal ha plikt til å besvare henvendelser på det aktuelle samiske språket i tjenestekretsen, både skriftlig og muntlig.
Lávdegoddi árvala ahte almmolaš ásahusain sámegielaid hálddašanguovllus lea geatnegasvuohta vástidit dan sámegiela bakte mii bálvalusguovllus lea anus, go olbmot váldet oktavuođa, sihke njálmmálaččat ja čálalaččat.
Språkvitaliseringskommuner og storbykommuner med særlig ansvar for samiske språk kan benytte bruk tolk i sin besvarelse.
Giellaealáskahttinsuohkanat ja stuorragávpotsuohkanat main lea earenoamáš ovddasvástádus sámegielaid hárrái, sáhttet ávkkástallat dulkka go galget vástidit.
Kongen kan i forskrift gi nærmere regler om gjennomføringen av plikten til å gi svar på samiske språk, herunder fastsette bestemte telefon- og møtetider for personer som ønsker å kommunisere på det aktuelle samiske språket.
Gonagas sáhttá láhkaásahusa bakte mearridit dárkilis njuolggadusaid das movt ollašuhtti geatnegasvuođaid vástidit sámi gielaid bakte, ja dása maiddái mearridit dihto telefovdna- ja deaivvadanáiggiid sidjiide geat háliidit gulahallat sámegillii.
Justissektoren
Justiisasuorgi
Retten til å snakke samiske språk i justissektoren avhenger i dag av hvordan domstolene, politi- og påtalemyndighet, og Kriminalomsorgen er organisert.
Vuoigatvuohta sámegiela bakte gulahallat justiisasurggiin dál lea dan duohken movt duopmostuolut, politiija- ja áššáskuhttieiseváldi ja Rihkusfuolahus leat organiserejuvvon.
Utvalget mener det er behov for en lovendring, slik at retten til å bruke samiske språk i større grad knyttes til individ.
Lávdegotti oaivvilda ahte dárbbašuvvo láhkarievdadus, vai sámegiela geavahanvuoigatvuohta eanemus lági mielde čadno olbmui.
Utvalget mener det bør være en større rett til å bruke samiske språk i rettsvesenet enn det som gjelder etter dagens regler, som utelukkende gjelder for domstoler med embetskrets som helt eller delvis inngår i forvaltningsområdet.
Lávdegoddi oaivvilda ahte berre leat stuorit vuoigatvuohta geavahit sámegiela riektevuogádagas go mii otná njuolggadusaid mielde lea, mat dušše gusket duopmostuoluide main oassi dahje olles ámmátbiire gullá hálddašanguvlui.
Samtidig ser utvalget at manglende juridisk terminologi på samiske språk, mangel på kvalifiserte tolker, og mangel på samiskspråklige dommere setter grenser for hvor langt rettighetene kan strekkes.
Seammás mearkkaša lávdegotti ahte váilevaš sámegielat juridihka terminologiija buot sámi gielaide, váilevaš gelbbolaš dulkkat, ja váilevaš sámegielat duopmárat iešalddis bidjet rájá das man guhkás dán vuoigatvuođa sáhttá fanahit.
Utvalget ønsker å fremheve betydningen av å ivareta den enkeltes behov for å kunne uttrykke seg på det aktuelle samiske språket, og mener at retten til å snakke samiske språk (avgi egen forklaring) under et rettsmøte skal gjelde hele landet.
Lávdegoddi háliida deattuhit mearkkašumi das movt vuhtiiváldit ovttaskas olbmo dárbbuid beassat hupmat iežas sámegiela (iežas čilgehusas) diggelanjas galgá leat gustovaš olles riikii.
I de tilfellene den aktuelle domstolen ikke besitter samiskkunnskaper innebærer bestemmelsen en rett til å kreve tolk eller oversetter.
Daid oktavuođain go guovllu diggegottis eai leat sámegielat gelbbolašvuođat, de mearrádus mearkkaša ahte lea vuoigatvuohta gáibidit dulkka dahje jorgaleaddji.
Politi- og påtalemyndigheten
Politiija- ja áššáskuhttieiseváldi
Når det gjelder politi- og påtalemyndighetene, har utvalget tatt i betraktning at avhør i dag er ment å skje «på stedet» for hendelsen.
Mii guoská politiija- ja áššáskuhttieiseválddiide, lea lávdegoddi vuhtiiváldá ahte dutkan dál galgá čađahuvvot dáhpáhusa «báikkis».
Utvalget mener dette vil kunne begrense muligheten for å bli avhørt på det aktuelle samiske språket.
Lávdegoddi oaivvilda ahte dát gáržžida vejolašvuohta čađahit dutkama dan su sámegiela vuođul.
Utvalget foreslår at retten til å snakke samiske språk under avhør skal gjelde i hele landet, og skal gjelde der tjenestehandlingen finner sted, herunder avhør på stedet.
Lávdegoddi evttoha ahte vuoigatvuohta hupmat sámegiela dutkama vuolde galgá leat gustovaš olles riikii, ja galgá leat gustovaš doppe gos bálvalusdoaibma čađahuvvo, dás maiddái dutkan báikkis go dáhpáhus lea deaividan.
Dersom vedkommende tjenesteperson ikke behersker det aktuelle samiske språket, innebærer dette at det må legges til rette for at vedkommende kan la seg avhøre via fjerntolk.
Jus bálvá ii hálddaš dahje máhte dan sámegiela, de dát mearkkaša ahte galgá láhččojuvvot vejolašvuohta dan olbmo dutkan gáiddusdulkoma bakte.
Kriminalomsorgen og konfliktrådene
Kriminálafuolahus ja riidočoavdinráđit
Utvalget foreslår at retten til å snakke samisk under soning utvides til å gjelde fengsler her i landet.
Lávdegoddi árvala ahte vuoigatvuohta hubmát sámegiela giddagasas viiddiduvvo nu ahte guoská buot giddagasaide Norggas, vai lullisámegiella ja julevsámegiella maiddái fátmmastuvvojit.
Det bør videre utpekes hvilke institusjoner som skal ha oppfølgingsansvar for samiske språk, slik at det er tilbud i rimelig nærhet av de domfeltes bostedsområder.
Viidáset berre čujuhuvvot guđe ásahusain lea ovddasvástádus čuovvulit iešguđetge sámegielaid, vai fálaldat lea gávdnamis nu lahka dubmejuvvon olbmo ássanguovllu go vejolaš.
Utvalget mener at det kan være hensiktsmessig å gi Bodø særlig ansvar for å tilrettelegge for lulesamisk språkbruk, og Verdal fengsel særlig ansvar for sørsamisk språkbruk, og at Vadsø og Tromsø fengsel fortsatt skal ha ansvar for å tilrettelegge for nordsamisk språkbruk.
Lávdegoddi oaivvilda ahte sáhttá leat heivvolaš Bådåddjui addit ovddasvástádusa láhčet julevsámegiela giellageavaheami, ja Verdal giddagasaide earenoamáš ovddasvástádusa lullisámi giellageavaheapmái, ja ahte Čáhcesuolu ja Romssa giddagasain ain galgá leat ovddasvástádus láhččet davvisámegiela geavaheami.
I den grad det anses som sikkerhetsmessig forsvarlig bør det også kunne tilrettelegges for at samisktalende domfelte i landets øvrige fengsler kan søke om overføring av soning til fengslene med særlig ansvar for samiske språk.
Nu guhkas go lea dorvvolaččat dohkálaš de berre maiddái láhččojuvvot vejolašvuohta ahte dubmejuvvon sámegielagat eará guovlluin riikkas galget sáhttit ohcat sirdojuvvot giddagassii mas lea earenoamáš ovddasvástádus sámegiela hárrái.
De generelle språkrettighetene som følger av rett til svar på samisk og informasjonsplikten skal også gjelde for friomsorgen og for konfliktrådene.
Dábálaš giellavuoigatvuođat mat čuvvot vuoigatvuođa oažžut vástádusaid sámegillii ja dieđihangeatnegasvuođa galgá maiddái guoskat friddjafuolahussii ja konfliktaráđiide
Helse- og omsorgssektoren
Dearvvašvuođa- ja fuolahussuorgi
Utvalget er bekymret for at det er lite tilrettelegging for samisk språkbruk generelt, og særlig for sør- og lulesamisk språk- og kulturforståelse i helse- og omsorgssektoren.
Lávdegoddi lea fuolastuvvan danin go dábálaččat lea nu unnán láhččojuvvon vejolašvuohta sámástit, ja earenoamážiid go lea nu unnán lulli- ja julevsámi giella- ja kulturipmárdus dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggis.
Utvalget fremhever behovet for å styrke kompetansen i samiske språk og samisk kultur, innen helse- og omsorgssektoren og særlig i den statlige barnevernstjenesten.
Lávdegoddi deattuha dárbbu nannet sámi giella ja kulturgelbbolašvuođa, dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggis ja earenoamážiid stáhtalaš mánáidsuodjalanbálvalusas.
Utvalget foreslår å lovfeste en individuell rett til språk- og kulturtilpassede tjenester uavhengig av hvor vedkommende mottar tjenesten.
Lávdegoddi evttoha láhkamearrádusa bakte mearridit oktagaslaš vuoigatvuođa oažžut giella- ja kultuvrii heivehuvvon bálvalusat doppe gos olmmoš oažžu bálvalusa.
Dette betyr at pasient eller bruker har rett til å benytte det aktuelle samiske språket i kontakt med helse- og omsorgspersonell i hele landet.
Dát mearkkaša ahte pasieanttas dahje geavaheaddjis lea vuoigatvuohta geavahit su iežas sámegiela gulahallamis dearvvašvuođa- ja fuolahusbargiiguin olles riikkas.
Bestemmelsen er særlig aktuell for personer som i liten grad behersker norsk, når informasjon som skal gis har betydning for pasientsikkerheten, eller der det er avgjørende at tjenesten er tilpasset samisk kultur.
Mearrádus lea earenoamáš áigeguovdil olbmuide geat unnán hálddašit dárogiela, go dieđut main lea earenoamáš mearkkašupmi pasieantadorvvolašvuhtii galget juhkkojuvvot, dahje ahte dieđut leat earenoamážiid heivehuvvon sámi kultuvrii.
Den utvidede retten til å bli betjent på samiske språk, altså rett til å velge å benytte samisk uavhengig av kunnskaper i norsk, foreslår utvalget blir differensiert og knyttet til kommunekategoriene.
Viiddiduvvon riekti oažžut bálvalusa sámegillii, mii mearkkaša rievtti geavahit sámegiela beroškeahttá dárogiela čehppodaga, evttoha lávdegoddi muddejuvvo ja čadnojuvvo suohkanšlájaide.
Retten vil gjelde for det aktuelle språket som brukes i språkområdet i tjenestekretsen.
Vuoigatvuohta guoská dan sámegillii mii geavahuvvo bálvalusbire giellaguovllus.
Utvalget foreslår å innføre mulighet for fjernkonsultasjon med samiskspråklige leger i kombinasjon med en veiledningsordning over telematikk for fastleger med samiske pasienter.
Lávdegoddi evttoha ásahit vejolašvuođa oažžut gáidduskonsultašuvnna sámegielat doaktáriiguin lotnolasat bagadallanbálvalusain mas sámi pasieanttat sáhttet gulahallat fástadoaktáriiguin tele- ja dihtorgulahallama bakte.
Dette er først og fremst rettet mot områder av Norge hvor samiskspråklige fastleger ikke er tilgjengelig i pasientens kommune.
Dát lea vuosttažettiin láhččojuvvon daid guovlluid várás Norggas gos sámegielat fástadoaktárat eai leat gávdnamis pasieanta ruovttusuohkanis.
Utvalget foreslår utvidelse av de nasjonale teamene ved Samisk nasjonalt kompetansesenter – psykisk helsevern og rus (SANKS) slik at det blir større fagteam ved hvert kontor i både lule-, og sørsamisk område.
Lávdegoddi evttoha viiddidit nationála fáttáid Sámi nationála gealboguovddážis – psyhkalaš dearvvasvuođasuddjen ja gárrendilli (SANKS) vai šaddá stuorit fágabiras juohke kantuvrras sihke julev-, ja lullisámi guovllus.
Utvalget mener videre det bør vurderes opprettelse av egne kontorer på Røros, Trondheim og Tromsø i samarbeid med helseforetak i områdene.
Lávdegoddi oaivvilda maiddái ahte báikkálaš kantuvrrat galggaše maiddái ásahuvvot Plassjes, Troandimis ja Romssas ovttasráđiid guovllu dearvvašvuođadoaimmahagaiguin.
Utvalget støtter opprettelsen av Samisk helsepark og anbefaler å videreutvikle Samisk helsepark som urfolkssenter, med tilbud innen spesialisthelsetjeneste somatikk, psykisk helsevern og rus.
Lávdegoddi doarju Sámi dearvvašvuođapárkka ásaheami ja ávžžuha Sámi dearvvašvuođapárkka ovdánahttojuvvot álgoálbmotguovddážiin, mas leat spesialistadearvvašvuođabálvalus somatihkka, psyhkalaš dearvvašvuođasuodjalus ja gárrendili fálaldagat
Fortrinnsrett til ansettelse og permisjon med lønn
Vuosttašvuoigatvuohta virgáiduvvot ja bargoluopmu bálkkáin
For at språkrettighetene skal fungere i praksis er det nødvendig å øke andelen samisktalende med fagkompetanse innenfor samtlige sektorer.
Vai giellavuoigatvuođat geavatlaččat galget doaibmat de lea dárbu lasihit sámegiela geavaheddjiid logu geain lea fágagelbbolašvuohta buot surggiin.
Utvalget foreslår blant annet at samiskspråklig kompetanse og/eller fortrinnsrett i større grad må benyttes for stillingsansettelser, særlig i språkbevaringskommunene, men også i offentlige organer som retter seg mot den samiske befolkningen.
Lávdegoddi evttoha earret eará ahte sámegielat gelbbolašvuohta ja/dahje vuosttašvuoigatvuohta berre eanet geavahuvvot virgádemiid oktavuođas, earenoamážiid giellaseailluhansuohkaniin, muhto maiddái eará almmolaš ásahusain main galget bargat ja doaibmat sámi álbmoga ektui.
Utvalget vil fremheve at krav til språkkunnskaper ved tilsettinger i mange tilfeller både vil være saklig og nødvendig å stille, på linje med krav som stilles til norskkunnskaper for tilsvarende stillinger.
Lávdegoddi háliida fuomášuhttit ahte go gáibida giellamáhtu virgádeami oktavuođas máŋgga oktavuođas lea sihke áššálaš ja dárbbašlaš gáibádus, seamma ládje go sullasaš virggiin gáibiduvvo dárogielmáhttu.
Dette gjelder særlig i stillinger det det er behov for å ha god språkforståelse av hensyn til personsikkerhet eller hvor stillingen innebærer en viss kontakt med publikum.
Dát lea vuosttažettiin virggiin main dárbbašuvvo nana giellaipmárdus olmmošsihkarvuođa dihte dahje go virgi mearkkaša dihto gulahallama álbmogiin.
Utvalget vil også fremheve at organene må utarbeide rekrutterings- og kompetanseplaner for økt ansettelse av samiskspråklige og at konkurransedyktig lønn er et aktuelt virkemiddel.
Lávdegoddi deattuha maiddái ásahusat galget ovdánahttit rekruteren- ja gealboplánaid vai sáhttet virgádit eanet sámegielagiid mas gilvonávccalaš bálká lea áigeguovdilis movttiidahttindoaibma.
Andre stimuleringstiltak, som for eksempel stipend, permisjoner med lønn mv, bør også gis i den grad det er hensiktsmessig.
Eará movttiidahttindoaimmat, nugo stipeanddat, bargoluopmu bálkkáin jna; berrejit maiddái juolluduvvot nu guhkas go lea ávkkálaš.
Utvalget vil understreke at de som får slik permisjon, også bør kunne pålegges tjenesteplikt i organet etter endt permisjon.
Lávdegoddi deattuha ahte bargiide geaidda dákkár bargoluopmu mieđihuvvo, berre mearriduvvot bargangeatnegasvuohta maŋŋil go bargoluomuin gerget.
Klage, tilsyn og ombud
Váidda, geahčču ja áittardeapmi
Utvalget foreslår å videreføre dagens klageordning i sameloven.
Lávdegoddi evttoha bisuhit dálá váidinortnega Sámelágas.
Utvalget mener imidlertid at etterlevelsen av språkreglene må styrkes ved bedre veiledning, samarbeid og dialog mellom ulike instanser.
Lávdegoddi oaivvilda baicca ahte giellanjuolggadusaid doahttaleapmi berre nannejuvvot buoret neavvuma, ovttasbarggu ja gulahallama bakte iešguđetge ásahusaid gaskkas.
Utvalget fremmer også forslag til forbedringer, herunder gjennomføring av en tilsynsordning for samelovens språkregler.
Lávdegoddi evttoha maiddái buoridanárvalusaid, dákko bakte ásahit sámelága giellanjuolggadusaid gozihanortnega.
Tilsynsmyndigheten skal ligge til Kommunal- og moderniseringsdepartementet, men slik at Sametinget skal gi retningslinjer for tilsynsarbeidets innhold og prioriteringer.
Gozihanváldi galgá leat Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, muhto nu ahte Sámediggi galgá mearridit njuolggadusaid gozihanbarggu sisdollui ja vuoruheapmái.
Utvalget mener det også er behov for et samisk språkombud, som åremålsbeskikkes av Kongen i statsråd etter innstilling fra Sametinget.
Lávdegoddi evttoha maiddái ahte lea dárbbašlaš ásahit sierra giellaáittardeaddji, man Gonagas stáhtaráđis nammada Sámedikki evttohusa vuođul.
Samisk i den kommunale forvaltningen
Sámegiella suohkanlaš hálddahusas
Utvalget har vurdert hvilke tiltak som må iverksettes for å øke bruken av samiske språk internt i forvaltningen, herunder i lokale og regionale politiske organer.
Lávdegoddi lea árvvoštallan makkár doaibmabijut berrejit álggahuvvot vai galgat lasihit sámegiela geavaheami siskkáldasat hálddahusain, sihke báikkálaš ja guvllolaš ásahusain.
Utvalget foreslår at det innføres en plikt for språkbevaringskommuner til å innføre det aktuelle samiske språket som kommunalt administrasjonsspråk og som møtespråk, i tillegg til norsk i den kommunale forvaltning.
Lávdegoddi evttoha ahte ásahit geatnegasvuođa giellaseailluhansuohkaniidda ásahit sin guovllu sámegiela suohkana hálddahusgiellan ja čoahkkingiellan, lassin dárogillii olles suohkana hálddahusas.
I øvrige kommuner kan kommunestyret/bystyret bestemme om samisk skal være likestilt med norsk i hele eller deler av den kommunale forvaltningen.
Eará suohkaniin sáhttá suohkanstivra/gávpotstivra mearridit ahte sámegiella ja dárogiella leat dásseárvosaš gielat suohkanlaš hálddahusas.
Tolking i offentlig sektor
Dulkon almmolaš suorggis
Utvalgets forslag til differensierte rettigheter og plikter i kommunekategoriene, og innføring av individuelle språkrettigheter sett i sammenheng med mangelen på personer med samisk språkkompetanse i de ulike sektorene, medfører et økt behov for bruk av tolketjenester.
Lávdegotti evttohuvvon muddejuvvon vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat suohkanšlájain, ja ásaheames oktagaslaš giellavuoigatvuođaid dan ektui ahte váilot bargit geain lea sámegielat gelbbolašvuohta iešguđetge surggiin, mielddisbuktá stuorit dárbbu dulkonbálvalusaide.
Utvalget mener tilbudet må styrkes.
Lávdegoddi oaivvilda ahte dat berre nannejuvvot.
For å opprettholde reglene innenfor dagens forvaltningsområde foreslår utvalget at samiskspråkliges rett til tolk blir regulert i sameloven.
Vai dálá njuolggadusat bisuhuvvojit siskkobealde dálá hálddašanguovllu de evttoha lávdegoddi ahte sámegielagiid vuoigatvuohta geavahit dulkka muddejuvvo Sámelága bakte.
Utvalgets forslag til økt bruk av samisk språk vil forutsette økt behov for tolking, som i praksis innebærer at det må utvikles gode løsninger for fjerntolking.
Lávdegotti evttohus ahte nannet sámegiela geavaheami eaktuda stuorit dulkondárbbu, mii mearkkaša ahte lea dárbu ovdánahttit buoret gáiddusdulkoma čovdosat.
Utvalget støtter i all hovedsak tolkeutvalgets forslag om at tolkeautorisasjonen for samiske språk skal inngå i den ordinære autorisasjonsordningen.
Lávdegoddi doarju ollásit dulkonlávdegotti evttohusaid dulkaautorisašuvdna sámi gielaide galgá leat oassin dábálaš autorisašuvdnaortnegis.
Utvalget mener videre at Sametinget skal ha en rolle i utviklingen av autorisasjonsprøver for samiske språk og foreslår at Sametinget utsteder bevillingen til tolker som har bestått autorisasjonsprøven.
Lávdegoddi oaivvilda ahte Sámediggi galgá leat mielde ovdánahttimis autorisašuvdnageahččalemiid sámegielaide ja evttoha ahte Sámediggi juohká dulkonautorisašuvnna dulkkaide geat leat ceavzán autorisašuvdnageahččaleami.
Statistikk og registrering av samisk språkbruk
Sámegiela geavaheami registreren ja statistihkka
Manglende statistikk og opplysninger om den enkeltes språkbruk er et stort problem for planlegging og iverksetting av samiske språktiltak.
Váilevaš statistihkka ja dieđut juohke ovttaskas olbmo giellageavaheami birra lea stuorra váttisvuohta go galgat plánet ja čađahit sámi gielladoaibmabijuid.
Utvalget foreslår derfor at registrering av samiske språk skal lovfestes i folkeregisterloven.
Lávdegoddi evttoha danin ahte sámegielaid registreren galgá mearriduvvon álbmotregisttarlágas.
Utvalget anbefaler at det også utvikles hensiktsmessige metoder for å få frem pålitelig statistikk om antallet samiskspråklige i Norge.
Lávdegoddi rávves maiddái ovdánahttit buriid statistihkkavugiid vai oažžut ovdan lohttehahti statistihka sámegiela geavaheddjiid logu Norggas.
Utvalget foreslår at Sametinget sørger for å gjennomføre språkundersøkelser som er sammenliknbare og viser språkutvikling over tid.
Lávdegoddi evttoha ahte Sámediggi fuolaha giellageavahanjearahallamiid maid sáhttá buohtastahttit seammás go dat čájehit giellaovdáneami rievdama guhkit áigodagas.
Utvikling og bruk av de samiske språkene
Sámi gielaid ovdánahttin ja geavaheapmi
Utvalget mener språkteknologi er en forutsetning for at samiske språk skal kunne overleve som bruksspråk i et moderne samfunn.
Lávdegoddi oaivvilda ahte giellateknologiija lea eaktun jus sámegielat galget ceavzit geavahusgiellan ođđaáigásaš servodagas.
I samisk sammenheng handler dette først og fremst om å kunne bruke samiske språk og samiske bokstaver i all IKT-sammenheng.
Sámi oktavuođas mearkkaša dát vuosttažettiin ahte sámegiella ja sámi bustávat geavahuvvojit buotlágan IKT-oktavuođas.
Utvalget ønsker å fremheve at samiske navn og stedsnavn må kunne skrives korrekt, og at dette også har en sikkerhetsmessig betydning, særlig for nødetatene.
Lávdegoddi deattuha ahte sámi namat ja báikenamat galget čállojuvvojit riekta ja ahte das maiddái lea dorvvolašvuođa mearkkašupmi, earenoamážiid heahteossodagaide.
For språkenes fremtidige status er det svært viktig at programmer, spill og applikasjoner finnes på samiske språk, særlig for barn og unge.
Gielaid boahttevaš árvvu hárrái, de lea maiddái earenoamáš dehálaš ahte prográmmat, spealut ja applikašuvnnat gávdnojit sámegillii, earenoamážiid mánáide ja nuoraide.
Samiske stedsnavn og navn på kommuner
Sámi báikenamat ja namat suohkaniin
Utvalget mener samiske stedsnavn er viktige kulturminner, som dessuten gir informasjon og bidrar til synliggjøring av samiske språk.
Lávdegoddi oaivvilda ahte báikenamat leat dehálaš kulturmuittut, mat maiddái leat diehtun seammásgo čalmmustahttet sámegiela geavaheami.
Det er et særlig behov for å synliggjøre sørsamiske stedsnavn og navn på reinbeitedistrikt.
Lea earenoamáš dárbu čalmmustahttit lullisámegiela báikenamaid ja boazoorohagaid namaid.
Det foreslås snarlig oppstart av en innsats for å få satt opp samiskspråklige skilt for de samiske språk, med oppstart i det sørsamiske området.
Danin árvaluvvo farggamus áŋgiruššan vai eanet sámegielat galbbat ihtigohtet, áinnas sámegielaid nationála logijagi oktavuođas, mii álggahuvvo lullisámi guovllus.
Utvalget foreslår at Statens kartverk skal være vedtaksmyndighet for samiske navn på tettsteder og grender og at Sametinget skal være vedtaksmyndighet for navn på reinbeitedistrikt.
Lávdegoddi árvala ahte Stáhta kártadoaimmahagas galgá leat váldi mearridit sámi báikenamaid čoahkkebáikkiin ja gilážiin ja ahte Sámedikki dat galgá mearridanváldi boazoorohagaid namaid mearrideames.
Der flere stedsnavn på samme navneobjekt benyttes parallelt på skilt og lignende, skal rekkefølgen av navnene følge av det stedsnavnet som er eldst.
Báikkiin gos máŋga báikenama geavahuvvojit buohtalaga galbbain jna; galgá boarráseamos namma čállot bajimussii.
Utvalget foreslår å lovfeste at s pråkbevaringskommuner og språkvitaliseringskommuner skal ha offisielle samiske kommunenavn.
Lávdegoddi evttoha maiddái lágas mearridit ahte giellaseailluhansuohkaniin ja giellaealáskahttinsuohkanin galgá leat almmolaš suohkannamma sámegillii.
Utvalget foreslår at samiske navn på storbykommunene med særlig ansvar for samiske språk og på fylkeskommuner innenfor de tradisjonelle samiske språkområdene.
Lávdegoddi evttoha sámegielat namaid daid stuorragávpotsuohkaniidda main lea earenoamáš ovddasvástádus sámegielain ja fylkkasuohkaniidda mat leat siskkobealde árbevirolaš sámi giellaguovlluid siskkobealde, ja ávžžuha mearridaneiseválddi mearridit almmolaš sámi namaid báikkiide.
Økonomiske og administrative konsekvenser av utvalgets forslag
Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat lávdegotti árvalusain
I arbeidet med forslag til tiltak har utvalget tatt utgangspunkt i det overordnede målet om å bevare og vitalisere sørsamisk, lulesamisk og nordsamisk språk.
Go leat bargan ja evttohan doaibmabijuid lea lávdegoddi váldán vuođu bajitdási mihttomearis ahte seailluhit ja ealáskahttit lullisámi, julevsámi ja davvisámi gielaid.
For å sikre fremtiden til de samiske språkene er det, etter utvalgets vurdering, helt nødvendig med økte ressurser til samisk språkarbeid.
Sihkkarastimis sámegielaid boahtte áiggi, de lávdegotti árvvoštallama mielde lea dárbu sihkkarastit dárbbašlaš resurssaid sámi giellabargui.
Dette gjelder alle de samiske språkene, men det er særlig prekært for sørsamisk og lulesamisk.
Dát guoská buot sámi gielaide, muhto buot hearkkimus dilis lea lullisámegiella ja julevsámegiella.
Bevilgning av tilstrekkelige midler er dermed en forpliktelse som statlige myndigheter må ta ansvar for.
Dan lea geatnegasvuohta juolludit doarvái ruđalaš návccaid, mas stáhta eiseválddit fertejit guoddit stuorimus ovddasvástádusa.
Samtidig har utvalget vært opptatt av å sikre en mest mulig effektiv utnyttelse av midler som allerede benyttes til samisk språkarbeid, og foreslår derfor også noen tiltak som handler om organisering av språkarbeidet.
Seammás lea lávdegoddin deattuhan daid ruđaid beaktilat geavaheami, mat dál juo geavahuvvojit sámi giellabargui, ja evttoha danin soames doaibmabijuid mat gusket giellabarggu organiseremii.
Utvalget har så langt de har sett det mulig utredet økonomiske konsekvenser av forslag til tiltak.
Lávdegoddi lea danin geahčadan vejolašvuođa čielggadit ekonomalaš váikkuhusaid evttohuvvon doaibmabijuin.
Utvalget vil understreke at det for flere av tiltakene har vært utfordrende å utrede økonomiske og administrative konsekvenser, delvis grunnet et mangelfullt statistikkgrunnlag.
Lávdegoddi deattuha ahte lea leamašan hástalus čielggadit máŋggaid dáid doaibmabijuid ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid, belohahkii danin go lea unnán statistihkkavuođđu.
Utvalget vil derfor påpeke at det for flere av tiltakene er stor usikkerhet knyttet til kostnadsanslagene, og at disse tiltakene krever videre analyser og utredning for å beregne kostnadseffektene.
Lávdegoddi čujuha danin ahte máŋggaid doaibmabijuin leat stuorra eahpesihkarvuohta goluid hárrái, ja ahte muhtun doaibmabijuin gáibidit viidáset guorahallama ja čielggadeami jus galggaš meroštallat gollováikkuhusaid.
Det er en rekke tiltak utvalget mener må anses som investeringer for at innsatsen for samiske språk skal komme på et akseptabelt nivå.
Leat moanat doaibmabijut mat lávdegotti miela mielde leat háhkamat vai sámegiela áŋgiruššan galgá loktejuvvot dohkálaš dássái.
Dette gjelder eksempelvis skilting på samiske språk, oversettelser, teknologiske løsninger, utvikling av terminologi, samiske læremidler m.m. Dette er tiltak med nødvendige engangskostnader som vil være større enn de årlige kostnadene på sikt.
Dát guoská ovdamearkka dihte galbemat sámegillii, jorgaleamit, teknologalaš čovdosat, terminologiija ovdánahttin, sámi oahpponeavvut jna. Dá leat doaibmabijut mat leat dárbbašlaš geardemávssut ja mat leat stuorit go jahkásaš golut ovddasguvlui.
Utvalget mener derfor det må settes et ekstra fokus på å styrke de samiske språkene, og at det bør være særlig oppmerksomhet på dette det neste tiåret slik at innsatsen står i forhold til de forpliktelsene staten har for de samiske språkene.
Lávdegoddi oaivvilda danin ahte lea dárbbus bidjat eanet návccaid ja fuomášumi sámi gielaid nannemii, ja ahte dán berret earenoamážiid deattuhit boahtte logijagi vai áŋgiruššan heive daid geatnegasvuođaide mat stáhtas leat sámegielaid hárrái.
Utvalget vil fremheve at et godt samiskspråklig barnehagetilbud med overgang til samiskspråklig skole er det viktigste enkelttiltaket for bevaring og vitalisering av de samiske språkene.
Lávdegoddi deattuha ahte buorre sámegielat mánáidgárdefálaldat ja das vuolgga sámegielat skuvlii lea deháleamos eaŋkildoaibmabidju sámegielaid seailluheames ja ealáskahttimis.
Et velfungerende samisk barnehage- og skoletilbud er således helt avgjørende for bevaring og vitalisering av de samiske språkene.
Buresdoaibmi sámi mánáidgárde- ja skuvlafálaldat leage nu áibbas dehálaš sámegielaid seailluheapmái ja ealáskahttimii.