pere/sami_parallel huggingface dataset:
Trolig er dette en indikasjon på hvor sammensatt og tabubelagt dette emnet er , i hvert fall blant de grupper som ble mest utsatt og som gjennomgikk de smerteligste erfaringer .
Jáhkkimis lea dát mearka ahte man seagáš ja gildojuvvon dát fáddá lei , ain juo joavkkuide geat eanemusat ledje uhkiduvvon ja geat vásihedje bákčaseamos diliid .
Tradisjonell forskning vil møte mange problemer og støte på etiske dilemmaer .
Árbevirolaš dutkan vásiha ollu váttisvuođaid ja deaivvada ehtalaš bahkadasaiguin .
På den ene siden kreves det stor fortrolighet med informantene for å kunne samle inn opplysninger og data .
Nuppi bealis gáibiduvvo ahte galget oskkáldasvuođa atnit muitaleddjiidasaset oažžun dihtii dieđuid ja dáhtaid .
På den andre siden er den informasjon forskerne på denne måten får tilgang til så mangslungen , tvetydig og sårbar for informanten at den bare kan brukes med den største omhu .
Nuppi bealis fas leat dieđut maid dutki dán láhkai oažžu nu máŋggabealagat , mearritmeahttumat ja rašit muitaleaddjái ahte dáid sáhttá geavahit dušše hui várrogasat .
Vi ser dette i de mange intervjusamlinger som er utført av lokalhistorikere og lokale museer .
Dán mii vuohttit ollu jearahallamiin maid báikkálaš historjádutkit ja báikkálaš museat leat čađahan .
Vanligvis forteller folk mange historier fra deres skoletid .
Dábálaččat olbmot muitalit ollu muitalusaid skuvlaáiggisteaset .
Men fra de samiske miljøene har slike fortellinger og opplysninger hittil vært en mangelvare eller så har de vært overfladiske og kortfattede .
Muhto sámi birrasiin leat dákkár muitalusat ja dieđut dán rádjái leamaš hárvenaččat dahje ahte dát leat coahkásat ja oanehaččat .
Det er all grunn til å tro at denne forskjellen skyldes en fortrengt skam over erfaringer og episoder som mange samer har fra sin egen skoletid .
Mus lea árta jáhkkit ahte dán erohusa duogážin lea ahte sámit leat háliidan vajálduhttit heahpatlaš vásáhusaid ja dáhpáhusaid skuvlaáiggiineaset .
Faser i fornorskingspolitikken
Dáruiduhttinpolitihka áigodagat
Overgangsfasen , ca. 1850-1870
Dili muhttásanáigodat , su. 1850-1870
Å tale morsmålet var en menneskerett mente man med grunnlag i arven fra humanistisk-romantiske strømninger i samtida .
Eatnigiela hállan lei olmmošvuoigatvuohta oaivvildedje sii dalášáiggi humanisttalaš-romantihkalaš rávnnjáldaga árbbiset mielde .
Den fremste talsmann for disse strømninger ble presten N. V. Stockfleth som oversatte og utga en rekke bøker på samisk til bruk i skolen og kirka .
Dáid rávnnjáldagaid buoremus bealušteaddji lei báhppa N. V. Stockfleth , gii jorgalii ja almmuhii ollu girjjiid sámegillii skuvlla ja girku atnui .
Stockfleths linje hadde fått sterk støtte fra embetsmannspartiet på Stortinget og i regjeringen .
Stockfletha oaidnu oaččui nana doarjaga ámmátolbmobellodagas Stuorradikkis ja Ráđđehusas .
Denne - med vår tids øyne - " liberale " språkpolitikken møtte imidlertid motstand blant de kondisjonerte i Finnmark , særlig da Stockfleth sidestilte samene og kvenene kulturpolitisk .
Dán - min dálášáiggi oainnuin - " liberála " giellapolitihka dattetge vuosttaldedje hearrát Finnmárkkus , erenoamážit go Stockfleth bálddalasttii sámiid ja kveanaid kulturpolitihkalaččat .
I 1848 og de påfølgende samlinger kom Stockfleths linje i språkpolitikken under heftig debatt på Stortinget .
1848:s ja čuovvovaš čoahkkimiin digaštalai Stuorradiggi garrasit Stockfletha giellapolitihkalaš oainnu .
Diskusjonen innevarslet en hardere holdning fra myndighetenes side overfor minoritetene i nord .
Digaštallamat ledje ovdasaččat mat muitaledje garrasut miellaguottu eiseválddiid bealis davviguovllu unnitlogu álbmogiid ektui .
I den første fasen kom tiltakene til å rette seg mot samene i såkalte overgangsdistrikter .
Álgoáigodagas álggahedje doaibmabijuid sámiid vuostá nu gohčoduvvon dili muhttásanguovlluin .
Fra 1851 opprettet Stortinget en egen budsjettpost , det såkalte " Finnefondet " , for å fremme undervisning av norsk og for å sørge for opplysning av det samiske folket .
1851:s ásahii Stuorradiggi sierra bušeahttapoastta , nu gohčoduvvon " Sámefoandda " ( " Finnefondet " ) , ovddidan dihtii dárogiela oahpahusa ja omardit sámi álbmogii bajásčuvgehusa .
Tabell 1 : Finnefondet , årlige bevilgninger og promille av statsforvaltningens utgifter . [ Kilder for statistikken : Bjørg Larsson : Finnefondet .
Tabealla 1 : Sámefoanda , jahkásaš juolludeamit ja stáhtahálddahusa goluid promilla [ Statistihka gáldu : Bjørg Larsson : Finnefondet .
Universitetet i Tromsø 1989 , s. 58 og Historisk statistikk 1978 ]
Universitetet i Tromsø 1989 , s. 58 ja Historisk statistikk 1978 ]
Årlige bevilgninger fra finnefondet i kr. .
Jahkásaš juolludeamit sámefoanddas ruvnnuiguin
I promille av statsforvaltningens utgifter
Stáhtahálddahusa goluin promillan
En beregning for budsjettåret 2002 viser til sammenlikning at overføringene til øremerkede samiske formål utgjør i underkant av 1 ‰ av det samlede statsbudsjett , hvorav vel 1/3 forvaltes av samene selv , gjennom Sametinget .
Bušeahttajagi 2002 meroštallan čájeha bajábeale loguid veardidallama ektui ahte várrejuvvon juolludeamit sámi doaimmaide ledje vuollelis 1 ‰ ollislaš stáhtabušeahtas , badjelaš 1/3 dain ruđain hálddašit sámit ieža , Sámedikki bokte .
Tabellen viser at den andelen staten brukte til fornorskinga gjennom Finnefondet alene , var – bortsett fra de første to decennier – på høyde med og gjerne litt høyere enn det Sametinget i dag har å rutte med .
Tabealla čájeha ahte ruhtasturrodat , maid stáhta geavahii dáruiduhttimii dušše Sámefoandda bokte , lei - earret guokte vuosttaš jahkeloguid - seamma ollu ja vaikkoba eanet go mii Sámedikkis dál lea .
Og i perioder på begynnelsen av 1900-tallet var midlene som ble stilt til rådighet for Finnefondets fornorskingstiltak større enn den andelen som samlet i dag går til samiske formål .
Ja muhtun áigodagain 1900-logu álggus ledje juolludeamit maid Sámefoanda oaččui dáruiduhttindoaimmaide stuorábut go dat oassi mii dál ollislaččat juolluduvvo sámi doaimmaide .
Konsolideringsfasen , ca. 1870-1905
Nannema áigodat , su. 1870-1905
Fra slutten av 1860-tallet begynte Stortinget å skjerpe fornorskingstiltakene .
1860-logu loahpageahčen garradišgođii Stuorradiggi dáruiduhttindoaimmaid .
Den store finske innvandringa til Øst-Finnmark ble trukket fram .
Sii cuiggodedje stuorra suoma sisafárrema Nuorta-Finnmárkui .
Tiltakene som hadde blitt satt i verk , hadde ikke fått den ønskede virkning .
Doaimmat maid ledje čađahan , eai lean váikkuhan nugo ledje jáhkkán .
Det var snarere slik , ble det hevdet , at norsk språk var på tilbakegang blant samer og kvener .
Lei baicca nu , oaivvildedje , ahte dárogiella lei hedjonan sámiid ja kveanaid gaskkas .
Mens fornorskingstiltakene i den første fasen var motivert ut fra sivilisatoriske og nasjonalistiske hensyn , kom sikkerhetspolitikk der " de nasjonale hensyn " ble avgjørende både for mål og strategi .
Dáruiduhttindoaimmat ledje álgoáigodagas álggahuvvon siviillalaš ja našuvnnalaš sivaid geažil , ja sihkkarvuođapolitihkka fas doaimmai dakko gokko " našuvnnalaš sivat " ledje váldoákkat sihke ulbmila ja strategiija hárrái .
Det var dette som var bakgrunnen for at Stortinget i 1868 vedtok at Finnefondets midler skulle omfatte tiltak som også var rettet mot den kvenske befolkninga .
Dát lei duogážin go Stuorradiggi 1868:s mearridii ahte Sámefoandda ruđat galge maiddái juolluduvvot doaimmaide mat ledje oavvilduvvon kveana álbmogii .
En rekke innskjerpinger ble etter hvert innført .
Ollu gáržžideamit dahkkojuvvojedje dađistaga .
Et sentralt redskap ble en instruks som direksjonen for Tromsø Stift i 1880 utarbeidet for lærerne i overgangsdistriktene .
Váldogaskaoapmi lei instruksa man Romssa bismaguovllu hálddahus ráhkadii oahpaheddjiide gielladili muhttásanguovlluin .
Instruksen slo fast at alle samiske og kvenske barn skulle lære å tale , lese og skrive norsk , mens alle tidligere passuser om at barna skulle lære morsmålet ble strøket .
Instruvssas sáhtii lohkat ahte buot sámi ja kveana mánát galge oahppat hállat , lohkat ja čállit dárogiela , ja buot ovddeš cealkimat ahte mánát galge oahppat eatnigiela , sihkkojuvvojedje .
Lærere som ikke kunne vise gode resultater i denne prosessen med " ombytte av sprog " , fikk ikke lønnspålegg .
Oahpaheaddjit geat eai sáhttán čájehit buriid bohtosiid dán " giellamolsundoaimmas " , eai ožžon bálkálasáhusa .
For en som hadde undervist i 7 år utgjorde det mellom 23 og 30 % av lønna .
Oahpaheaddjái gii lei oahpahan 7 jagi , dát dagai 23-30% bálkkás .
Samiske eller kvenske lærere så ingen hensikt i å søke dette pålegget , mens norske lærere ble økonomisk avhengig av å dokumentere den iver de la i fornorskingsarbeidet .
Sámi ja kveana oahpaheaddjit eai oaidnán makkárge áigaga ohcat dán lasáhusa , muhto dáža oahpaheaddjit fertejedje ekonomalaš sivaid geažil duođaštit iežaset áŋgirvuođa dáruiduhttinulbmila čađaheamis .
Instruksen av 1880 markerte det endelige gjennombruddet for den strenge fornorskingslinja .
1880 ’ instruksa aiddostahtii garra dáruiduhttinpolitihka loahpadassii lihkostuvvama .
Instruksen av 1880 om språkbruk i skolen betydde ei kraftig skjerping av fornorskingspolitikken .
1880 instruksa skuvlla giellageavaheami birra mielddisbuvttii ahte dáruiduhttin šattai vel gárraset go ovdal .
Men mindre endringer i 1898 gjaldt denne til omlag 1960 .
Unna rievdadusaiguin 1898:s dát lei skuvlla politihka sullii 1960 rádjái .
Den siste og mest seigdryge skoleinstruksen ble lansert i 1898 , og fikk klengenavnet " Wexelsen-plakaten " , etter kirkestatsråden .
Maŋimus ja sitkadeamos skuvlabagadus ilmmai 1898:s , ja buddestatnamman šattai " Wexelsenplakáhta " , nammaduvvon girkostáhtaráđi mielde .
Igjen viste man i begrunnelsene til faren fra øst og igjen innløp rapporter om forverring av språksituasjonen .
Dál fas čujuhedje álggus nuorttabeale várrii ja fas čállojuvvojedje raporttat mat muitaledje ahte gielladilli lei vearránan .
Instruksen befalte lærerne til og med å kontrollere at samiske og kvenske elever heller ikke brukte morsmålet sitt i friminuttene .
Bagadus maiddái kevrii oahpaheddjiid dárkkistit ahte sámi ja kveana oahppit eai geavahan eatnigielaset eai bottuinge .
Målsetningen ble opprettholdt og skjerpet , mens metodene og omfanget ble endret .
Dát áigumuš doalahuvvui ja nannejuvvui , vaikko vuogit ja viidodat rievddai .
Beløp som var blitt brukt til opplæring i samisk og kvensk ved Tromsø Lærerskole falt bort .
Ruhtasupmit maid ledje juolludan sámegiela ja kveanagiela oahpahussii Romssa oahpaheaddjiskuvllas heaittihuvvojedje .
Av 187 friplasselever som tok eksamen i perioden 1872-1906 var bare 12 fra Finnmark .
187 nuvttásadjeohppiin geat čađahedje eksámena áigodagas 1872-1906 ledje dušše 12:s Finnmárkkus eret .
Også noen fra Troms og Nordland må ha hatt en slik bakgrunn .
Mii eat dieđe gal gallásis dáin lei minoritehtaduogáš .
Til sammenlikning ble det mellom 1883-1905 tatt opp 10 samer og 5 kvener ved skolen .
Veardidangovvan ledje 1883-1905 áigodagas 10 sámi oahppi ja 5 kveana skuvllas .
Skepsisen mot å oppta samiske og kvenske elever var voksende i hele perioden .
Skuvlla bealis ledje dilssit sisaváldit sámi ja kveana ohppiid olles dán áigodaga .
[ Sitert etter Helge Dahl : Språkpolitikk og skolestell i Finnmark . Universitetsforlaget 1957 ]
[ Bájuhan Helge Dahl : Språkpolitikk og skolestell i Finnmark Universitetsforlaget 1957 ]
Dette forslag på yrkesforbud på etnisk grunnlag vant ingen gehør i første omgang , men to tiår senere ga Wexelsenplakaten grønt lys for tiltaket .
Dát čearddalašvuđot fidnogielddusevttohus ii čuovvoluvvon álggos , muhto guoktelogi jagi maŋŋá , Wexelsen-plakáhtta dohkkehii dán áigumuša .
Vi har sett at bevilgningene til fornorskingstiltakene økte kraftig på begynnelsen av 1900-tallet .
Mii leat oaidnán ahte ruhtajuolludeamit dáruiduhttindoaimmaide lassánedje hirbmasit 1900-logu álggus .
Bakgrunnen var både en større frykt og oppmerksomhet om " den finske fare " og den nasjonale opphisselsen rundt unionsoppløsninga .
Duogáš lei sihke stuorra ballu ja fuopmášupmi " suoma vára " ja našuvnnalaš bođđejupmi ovttastatluvvema oktavuođas .
I løpet av kort tid ble nye tiltak gjennomført :
Oanehis áigodagas lassedoaibmabijuid čađahedje :
det ble satt en stopper for kurs i samisk og finsk ved Tromsø seminar .
Seammás heaittihedje sáme- ja kveanaduogáš ohppiid nuvttásadjeortnega .
myndighetene foretrakk lærere med norsk bakgrunn i samiske og kvenske områder , det vil si at man innførte yrkesforbud for samer og kvener i skolen .
Eiseválddit oide dážaduogáš oahpaheddjiid sámi ja kveana guovlluin , dát mearkkaša ahte ásahedje fidnogildosa skuvllas sámiide ja kvenaide .
pedagogiske metoder som mest effektivt skulle fremme fornorsking , ble diskutert på lærerstevner og demonstrert av skoledirektøren personlig .
Pedagogalaš vugiid mat beaktilamosit ovddidedje dáruiduhttima , digaštalle oahpaheddjiid čoagganemiin ja skuvladirektevra ieš daid demonstrerii .
Den statlige kontrollen med fornorskingstiltakene ble kraftig innskjerpet , spesielt innen skoleverket .
Dáruiduhttindoaimmaid stáhtalašdárkkisteapmi nannejuvvui hirbmadit , erenoamážit skuvladoaimmahagas .
Fram til århundreskiftet hadde de lokale myndigheter hatt kontroll med og ansvar for fornorskingsarbeidet .
Jahkečuođimolsumii lei báikkálaš eiseválddiin kontrolla dáruiduhttinbargguin ja ovddasvástádus dan ovddas .
De statlige myndigheter ga Bernt Thomassen i oppgave å sette de nye målsetningene ut i livet .
Stáhta eiseválddit gohččo Bernt Thomassena čađahišgoahtit ođđa áigumušaid .
I " Sagai Muittalægje " ble han kalt Bobrikoff , etter generalguvernøren som var utnevnt av tsaren for å russifisere Finland .
Aviissas " Sagai Muittalægje " gohčoduvvui son Bobrikoffan . Bobrikoff lei generálaguvernevra , gean cára lei nammadan ruoššaiduhttit Suoma .
F.eks. deltok han på lærerstevnene hvor han selv demonstrerte nye pedagogiske metoder i fornorskingas tjeneste .
Ovdamearkka dihtii oassádalai Thomassen oahpaheddjiid čoagganemiin gos son oahpahii ođđa pedagogalaš vugiid dáruiduhttinbálvalusas .
Avisa Sagai muittalægje ( Nyhetsfortelleren ) , som kom ut i tida 1904-1912 , motarbeida fornorskingspolitikken .
Aviisa Sagai muittalægje , mii almmuhuvai áigodagas 1904-12 , vuostálasttii dáruiduhtinpolitihka .
I 1906 blei Sámi soga lávlla for første gang offentliggjort her . 80 år etterpå fikk denne status som felles samisk nasjonalsang .
1906:s almmuhuvvui dás vuosttaš geardde Sámi soga lávlla , mii 80 jagi maŋŋil mearriduvvui sámi álbmotlávlagin .
Av skoledirektørene er Thomassen sin rolle i fornorskingsarbeidet mest beryktet både i samtida - og i dag bl.a. fordi et utvalg av korrespondansen hans som embetsmann er blitt publisert .
Skuvladirektevrraid gaskkas lea Thomassen beakkáneamos dáruiduhttinbarggu geažil sihke áiggistis - ja dál , ee. go oassi su čálašemiin ámmátolmmožin lea almmustuhttojuvvon .
[ Hoëm og Tjeldvoll : Etnopolitikk som skolepolitikk .
[ Hoëm og Tjeldvoll : Etnopolitikk son skolepolitikk .
Universitetsforlaget 1980 ] Vi kan merke oss at begrunnelsen han ga , ikke var bare nasjonalistisk og sikkerhetspolitisk , men også velferdspolitisk .
Universitetsforlaget 1980 ] Dás mii fuomášat ahte su vuođustus ii lean dušše našuvnnalaš ja sihkkarvuođapolitihkalaš , muhto maiddái čálgopolitihkalaš .
Gjennom fornorskningen fører veien til utvikling og fremgang også for dem " .
Dáruiduhttima bokte lea ovdáneapmi ja ahtanuššan maiddái sidjiide " .
[ Sitert etter Eriksen og Niemi : Den finske fare .
[ Bájuhuvvon dán girjji mielde : Eriksen og Niemi : Den finske fare .
Universitetsforlaget 1991 , s. 114 ]
Universitetsforlaget 1991 , s. 114 ]
Kulminasjonsfasen , ca. 1905-1950
Alimusaidáigodat , su. 1905-1950
I første del av denne fasen ble " tiltak som var blitt lansert tidligere , konsolidert og ideologiene fasttømret " .
Dán áigodaga álggus nannejedje " doaimmaid maid ovdal ledje almmuhan ja ideologiijaid dássejedje " .
Etter første verdenskrig fikk Norge felles grense både mot Russland og Finland .
Maŋŋá vuosttaš máilmmisoađi lei Norggas oktasašrádjá sihke Ruoššain ja Suomain .
Mellomkrigstida kom til å bli preget av avskjerming overfor Finland og – mer relevant i vår sammenheng - " indre offensiv " ovenfor kvener og samer .
Soahtegaskaáigi golai suddjet Suoma vuostá ja - midjiide eanet áššáigullevaš - sámiid ja kveanaid vuostá " siskkáldas fálleheapmái " .
Organet markerer kulminasjonen av den norske assimilasjonspolitikken som fortsatte inn i etterkrigstida og som karakteristisk nok ble nokså upåvirket av f.eks. regimeskiftet i 1935 .
Dát ásahus lei mearkan ahte dáža assimilašuvdnapolitihkka lei bárisin doaibmamin , ja dát politihkka joatkašuvai maŋŋásoahteáigái , iige omd. ráđđenvuohkemolsun 1935:s rievdadan dan mange láhkai .
Finnmarksnemnden markerer også den stadig sterkere bindingen som etter hvert oppsto mellom minoritets- og sikkerhetspolitikken og som spesielt karakteriserer den særegne karakter og form fornorskingspolitikken framsto i .
Finnmárkonammagoddi maiddái aiddostahttá dan nannoseabbo čatnasumi mii dađistaga šaddá minoritehta- ja sihkkarvuođapolitihka gaskii ja mii erenoamážit válddaha dáruiduhttinpolitihka sierralágan dovdomearkka ja vuogi .
Hemmeligholdelsen må i tillegg sees som en reaksjon på den organiserte motstanden fra og kritikken av skolepolitikken på samisk hold .
Suollemasvuođa ferte dása lassin oaidnit vuosteváikkuhussan organiserejuvvon sámiid skuvlapolitihka vuosttaldeami ja dán politihka moaitaga ektui .
Både frykten for storfinske ambisjoner og samisk mobilisering , førte altså til mer " fordekte " begrunnelser for iverksettelsen av nye tiltak .
Sihke stuorrasuopmelaš ambišuvnnat ja sámi mobiliseren dagahedje eanet " čiegus " ákka ođđa doaibmabijuid álggahit .
Den store økningen skulle dekke den statlige satsinga på internater som et nytt , mer effektivt middel i fornorskningsarbeidet .
Dát stuorra lassáneapmi galggai máksit stáhta internáhttavuoruhemiid mat galge leat ođđa , eanet ulbmillaš dáruiduhttinbarggu gaskaoapmin .
I første omgang ble internatene reist som grensefestninger i kvensk-dominerte områder , men senere kom også Indre Finnmark og Tysfjord med i programmet .
Álggus internáhtaid huksejedje rádjarusttegin kveanaid váldoguovlluide , muhto maŋŋá internáhttahuksenprográmma guoskkai maiddái Sis-Finnmárkui ja Divtasvudnii .
Straks etter at verdenskrigen var over , tok skoledirektøren i Finnmark karakteristisk nok initiativ for å endre navnet på Finnefondet til en mer " nøytral " betegnelse .
Dalán go máilmmisoahti nogai , Finnmárkku skuvladirektevra mihtilmasat evttohii rievdadit Sámefoandda / Finnefondet nama eanet " neutrála " namahussan .
Trolig må initiativet sees i sammenheng med de samiske landsmøtene som var blitt holdt i de foregående år .
Dán evttohusa dáidá fertet oaidnit sámi riikkačoahkkimiid ektui , maid ledje doallan ovdalašjagiid .
Departementet fulgte rådet , og fra 1921 ble Finnefondet kamuflert som et generelt virkemiddel : " Særbidrag til folkeskolene i Finmark landdistrikter " .
Departemeanta čuovui dán rávvaga ja 1921:s Sámefoanda oaččui háma leat dábálaš gaskaoapmi : " Sierralasáhus álbmotskuvllaide Finnmárkku báikegottiin " .
Bjørg Larsson som har studert hvordan midlene over Finnefondet ble brukt , konkluderer med at " bevilgningene til finnefondet fortsatte som før " .
Bjørg Larsson gii lea guorahallan mo Sámefoandda ruđat geavahuvvojedje , gávnnaha ahte " juolludeamit Sámefondii joatkašuvve nugo ovdalge " .
Chr. Brygfjeld var en av etterfølgerne til Thomassen i embetet som skoledirektør og statens hovedkontrollør av fornorskingstiltakene fra 1923 til 33 .
Chr. Brygfjeld lei Thomassena maŋisčuovvu skuvladirektevrra ámmáhis ja stáhta dáruiduhttindoaibmabijuid váldogoziheaddji 1923:s gitta 1935:i .
( ... ) De få individer som er igjen av den oprinnelige lappiske folkestamme er nu så degenereret at det er lite håp om nogen forandring til det bedre for dem .
( ... ) Diet moadde olbmo mat velá gávdnojit álgosámi čearddas leat dál nu goarránan čearda ahte ii leat báljo doaivva oččodit sin buoret dillái .
De er håpløse og hører til Finnmarkens mest tilbakesatte og usleste befolkning og skaffer den største kontigent herfra til vore sindsykeasyler og åndssvakeskoler . "
Sii leat vártnuheamit ja gullet Finnmárkku eanemus bázahallan ja gealbboheamos álbmogii ja sin álbmot leat stuorámus joavku seahkemielagiid ja heaigomielagiid skuvllaide . "
Universitetsforlaget 1991 , s. 114 , s. 258 ] Ifølge Brygfjeld var fornorskinga av samene en udiskutabel sivilisatorisk oppgave for den norske staten som følge av nordmennenes rasemessige overlegenhet .
Universitetsforlaget 1991 , s. 114 , s. 258 ] Brygfjelda mielas lei sámiid dáruiduhttin čielga sivilisatoralaš ( čuvgehuslaš ) bargu Norgga stáhtii go dážat ledje nálálaččat alladássáseabbot .
Her skilte han mellom samer og kvener siden han anså de sistnevnte som et kulturfolk , de " driftigste og dyktigste " i Finnmark .
Dás son earuhii sámiid ja kveanaid go son anii kveanaid leat kulturálbmogin , " searaleapmosat ja áhpaseapmosat " Finnmárkkus .
At kvenene måtte fornorskes , var ene og alene av sikkerhetspolitiske årsaker .
Ahte kveanaid fertii dáruiduhttit , lei dušše sihkkarvuođapolitihkalaš sivaid geažil .
Fra midten av 1800-tallet skilte ikke myndighetene mellom samiske og kvenske elever mht. fornorskingstiltakene i skoleverket .
1800-logu gaskkamuttus eiseválddit eai earuhan sámi ja kveana ohppiid das mii guoskkai skuvladoaimmahusa dáruiduhttindoaibmabijuide .
Men i mellomkrigstida begynte man oftere å foreta en distinksjon her .
Muhto soahtegaskaáiggis álge dávjjibut earuhit dáid .
Denne ulikebehandlinga kunne for samenes del være av negativ karakter , basert på en sivilisasjonsskala der samene kom til kort .
Sámiid ektui sáhtii leat negatiivvalaš dát sierragieđahallan , mii lei vuođđuduvvon sivilisašuvdnamihtárii mas sámit eai olahan báljo mange muddui .
Eller den kunne være positiv ut fra et historisk argument : I motsetning til kvenene , som var for innvandrere å regne , var samene et gammelt urfolk på Nordkalotten .
Dahje ahte dat sáhtii leat positiivvalaččat historjjálaš ákka beales : kveanaid ektui , geat ledje rehkenastojuvvon leat sisafárrejeaddjit , ledje sápmelaččat dološ eamiálbmot Davvikalohtas .
Denne forskjellsbehandlinga av samer og kvener ble da også gjennomført i Lov om folkeskolen i 1936 .
Dán láhkai earuhit sámiid ja kveanaid čađahuvvuige 1936 ’ Álbmotskuvlalágas .
Den tidligere adgangen til i nødsfall å bruke finsk som hjelpespråk , på linje med samisk , falt nå bort .
Ovddeš lohpi heađis oažžut geavahit suomagiela veahkkegiellan , seammaláhkai go sámegiela , dál heaittihuvvui .
Et underliggende motiv var sikkerhetspolitiske , men dette kom bare til uttrykk i uoffisielle betenkninger , ikke i offentlige stortingsdebatter .
Duogášmotiiva lei sihkkarvuođapolitihkalaš , muhto dát ovdanbođii dušše eahpealmmolaš smiehttamušain , iige almmolaš stuorradiggedigaštallamiin .
Den nye arbeiderpartiregjeringa fulgte med andre ord opp de tidligere borgerlige regjeringers fornorskings- og assimilasjonspolitikk .
Ođđa bargiidbellodatráđđehus čuovui nu ovddeš borgárlaš ráđđehusaid dáruiduhttin- ja suddadanpolitihka .
I Kvænangen , som i mange andre kystkommuner , har det foregått et identitetsskifte .
Návuonas , nugo máŋgga eará mearragáttesuohkanis , lea identitehta molsásan .
Mens et flertall av befolkninga tidligere regna seg som samer eller kvener , regna rundt 1970 praktisk talt alle seg som norske .
Ovdal eanetlohku anii iežaset sápmelažžan dahje kveanan , muhto birrasiid 1970 atne measta buohkat iežaset dážan .
Tromsø museum har illustrert denne utviklinga slik .
Romssa musea lea govvidan identitehtamolsuma .
Avviklingsfasen , ca. 1950-1980
Loahpahanáigodat , su. 1950-1980
Formelt gjaldt instruksen fra 1898 , Wexelsenplakaten , inntil Stortingets behandling av Samekomiteens innstilling i 1963 .
Formálalaččat 1898 ’ instruksa , Wexelsenplakáhta , lei doaimmas gitta dassážii go Stuorradiggi gieđahalai Sámelávdegotti evttohusa 1963:s .
I Tor Edvin Dahls bokrapport forteller en lærer som var fra Oslo : " Så var det å passe på at barna aldri snakket samisk eller finsk , vi hadde fått beskjed fra skolestyreren at de ikke fikk lov til å snakke sitt eget morsmål , heller ikke i friminuttene eller før og etter skoletid .
Tor Edvin Dahl girjeraporttas muitala muhtun oahpaheaddji , guhte lei Oslos eret , ná : " Ja de fertiimet váruhit ahte mánát eai goassige hállan sámegiela dahje suomagiela , mii leimmet ožžon dieđu skuvlahoavddas ahte sii eai ožžon lobi hállat iežaset eatnigiela , eai bottuinge dahje ovdal ja maŋŋá skuvlaáiggi .
Det skulle være norsk , dermed basta . "
Dárogiela galge hállat , bákkus . "
[ Tor Edvin Dahl : Samene i dag - og i morgen .
[ Tor Edvin Dahl : Samene i dag - og i morgen .
Ingen behøver å snakke finsk eller samisk " , var beskjeden vi fikk !
Ii oktage dárbbaš hállat suomagiela dahje sámegiela " , lei diehtu midjiide !
- Inntil Internatstyreren gjorde meg oppmerksom på at samisk og finsk var deres morsmål og at Internatet var deres annet hjem .
- Dassážii go internáhttahoavda čuvgehii munnje ahte sámegiella ja suomagiella lei sin eatnigiella ja ahte internáhtta lei sin nubberuoktu .
I dag 20 år senere kan man gremmes . "
Odne 20 jagi maŋŋá olmmoš sáhttá heahpanit . "
[ Anders Ole Hauglid : Deaivvadeapmi Porsáŋgguin / Om å møte Porsanger , i : Gaup / Utsi ( red . ) Ruovttobálgá rái / På hjemveger 1984 ]
[ Anders Ole Hauglid : Deaivvadeapmi Porsáŋgguin / Om å møte Porsanger , girjjážis : Gaup / Utsi ( red ) Ruovttobálgá rái / På hjemveger 1984 ]
Det fins eksempler på at lærere ga offentlig uttrykk for rasistiske holdninger .
Olbmot maid dihtet muitalit ahte oahpaheaddjit almmolaččat ovddidedje nállevealahanguottuid .
Skolen hadde med Bråstad Jensens formulering : " ( ... ) uheldige følger for utviklinga av sjølbildet til mange samiske og kvenske elever .
Bråstad Jensen muitala ahte skuvla " ... vahágahtii máŋgga sámi ja kveana oahppi iešgova ovdáneapmái .
På skolen fikk de jo mer eller mindre utilsløret vite hvor liten verdi deres morsmål og deres kulturelle forankring i det hele tatt hadde . "
Skuvllas sidjiide muitaledje oalle njuolga ahte sin eatnigielas ja sin kultuvrralaš gullevašvuođas oppanassiige lei unnán árvu . "
[ Eivind Bråstad Jensen : Den norske skoles rolle i fleretniske samfunn i Nord-Troms på trettitallet , i : Norsk Pedagogisk Tidsskrift 3-1990 , s. 14 ]
[ Eivind Bråstad Jensen : Den norske skoles rolle i fleretniske samfunn i Nord-Troms på trettitallet , Norsk Pedagogisk Tidsskrift 3-1990 , s. 14 ]
Først fra 1960-tallet har vi en større undersøkelse om forholdet mellom skole og lokalsamfunn og om hvilke resultater , rent kunnskapsmessig , skoleutviklinga i fornorskingsperioden førte til .
Easka 1960-logus lea mis stuorát guorahallan skuvlla ja báikkálaš servodaga gaskavuođa birra ja das makkár bohtosiid , diehtodásis , dáruiduhttináigodaga skuvlaovdáneapmi dagahii .
Den gangen lå elevprestasjonen i de sentrale nordsamiske områder i gjennomsnitt markert under normalplanens minstekrav og det hadde i løpet av hele 1900-tallet skjedd en økende avstand mellom skolen og samene , sosialt og kulturelt .
Dalle ledje ohppiidbohtosat guovddáš davvisámegiela guovlluin gaskamearálaččat čielgasit normálaplána unnimusgáibádusaid vuolábealde ja olles 1900-logus lei šaddan dađistaga stuorát erohus skuvlla ja sámiid gaskii , sosiálalaččat ja kultuvrralaččat .
Fornorskingspolitikkens virkninger
Dáruiduhttinpolitihka váikkuhusat
Omlegging av sosiale institusjoner må ha fått dyptgripende konsekvenser for enkeltmenneskenes forhold til hverandre .
Stáhta sáhtii muhtun muddui mieiggastit doaibmi beaivválaš rasismii , muhto iešalddis dát fuonášii olbmuid geaidda dát politihkka guoskkai .
Det har likevel blitt pekt på hvor bemerkelsesverdig liten den sosiale uroen var under hele denne moderniserings- og fornorskingsperioden .
Muhto lea liikká čujuhuvvon ahte man mearkkašahtti unni sosiálalaš ráfehisvuohta lei olles dán ođasmahttin- ja dáruiduhttináigodagas .
Eriksen og Niemi har lansert som " en rimelig hypotese " at uten " den finske fare " " ville ikke fornorskingspolitikken overfor samene blitt gjennomført såvidt strengt over så langt tidsrom " .
Eriksen ja Niemi leaba almmuhan " govttolaš hypotesan " ahte " suoma vára " haga " ii livčče dáruiduhttinpolitihkka sámiid ektui čađahuvvon dan mađi garrasit nu guhkes áigodaga badjel " .
Nyere forskning har likevel trukket fram at myndighetenes politikk overfor samene sør for Finnmark , særlig reindriftssamene , i like høy grad var preget av nasjonale , sosialdarwinistiske og rasistiske motiver .
Ođđasut dutkan lea liikká fuomášahttán ahte eiseválddiid politihka sámiid ektui máddelis Finnmárkku , erenoamážit boazosápmelaččaid ektui , ledje našuvnnalaš , sosiáldarwinisttalaš ja rasisttalaš motiivvat sakka báidnán .
[ Roald Berg : Norge på egen hånd .
[ Roald Berg : Norge på egen hånd .
Universitetsforlaget 1995 , s. 143 ]
Universitetsforlaget 1995 , s. 143 ]
Resultatet i de sjøsamiske områdene var at samene " forsvant " fra folketellingene , og samiske interesser og identitet i fiskerinæringa ble stigmatisert .
Boađus mearrasámiid guovlluin lei ahte sámit " jávke " álbmotlohkamis ja sámi beroštumit ja identitehta guolástusealáhusas hávváduvvui .
Med andre ord har studier som er gjort om den norsk-svenske reinbeitekonflikten , reindrifta i Norge nasjonalt og regionalt og lokalsamfunn i Sør-Troms og Ofoten både utfylt og modifisert Eriksen og Niemis arbeide på dette punktet .
Nuppiiguin sániiguin daddjon de leat guorahallamat mat leat čađahuvvon Norgga-Ruoŧa boazoguohtunriiddus , boazodoalus Norggas našuvnnalaččat ja regionalaččat ( guovlluguovdasaš ) ja báikkálaš servodagain Mátta-Romssas ja Ofuohtas sihke ollistan ja mudden Eriksena ja Niemi barggu dán oktavuođas .
Fra annen forskning vet vi at denne form for avmakt som minoritetene opplevde under fornorskinga har sosialpsykologiske konsekvenser .
Eará dutkamiin mii diehtit ahte dákkár vuoimmehisvuohta maid minoritehtat vásihedje dáruiduhttima áigodagas , čuohcá sosiálpsykologalaččat .
På den ene siden aktiviseres forskjellige forsvarsmekanismer for å tilpasse seg til det sosiale trykket og de nye forholdene .
Dát sáhttá váikkuhit ahte sierranas várjalusmekanismmat doaibmagohtet heivehan dihtii iežaset sosiálalaš áŧestussii ja ođđa dilálašvuođaide .
Men dersom trykket fra omgivelsene blir sterkt og vedvarende nok , vil det på den andre siden " komme til å prege eget selvbilde , undergrave selvrespekt og egenverdi , og i verste fall lede til selvforrakt og overdreven kritisk innstilling til andre medlemmer av ens egen gruppe " .
Muhto go birrasa áŧestus stuorru ja bistá doarvái guhká , de nubbi váikkuhus lea ahte " dat hábme iešgova , dađistaga njeaidá iežas árvvusatnima ja iešárvvu , ja bahámusat váikkuhus lea go dat dagaha iešbadjelgeahččama ja liiggás kritihkalaš guottu iežas čeardda olbmuide " .
[ Bjørn Hvinden ( red. ) : Romanifolket og det norske samfunnet .
[ Bjørn Hvinden ( red. ) : Romanifolket og de norske samfunnet .
Følgene av hundre års politikk for en nasjonal minoritet , Fagbokforlaget 2000 , s. 19 ]
Følgene av hundre års politikk for en nasjonal minoritet , Fagbokforlaget 2000 , s. 19 ]
Hva var følgene for folks identitet og selvfølelse ?
Mo váikkuhii olbmuid iešdovdui ja iešsihkkarvuhtii ?
I norsk litteratur finner man utallige skildringer av skolens overgrep mot barn , på basis av stands- og klassemessige forhold .
Norgga girjjálašvuođas gávdnojit lohkameahttun govvádusat skuvlla veahkaválddi birra mánáid ektui , sehtui geahčadettiin .
En kunne vente mange slike beretninger om det som hadde foregått i over et hundreår i samiske og kvenske bosettingsområder .
Sáhtášii vuordit ollu dákkár muitalusaid dan birra mii lea dáhpáhuvvan eanetgo čuohtejagi sámi ja kveana ássanguovlluin .
Som nevnt innledningsvis mangler vi i stor grad historisk og samfunnsvitenskapelig forskning om de sosialpsykologiske konsekvenser av fornorskinga om samer – og for øvrig også kvener .
Nugo namahuvvon álggus , de mis duođai váilu historjjálaš ja servodatdieđalaš dutkan mii čilgešii mo sámiid ja maiddái kveanaid dáruiduhttin váikkuhii sosiálpsykologalaččat .
Jeg skal likevel sammenfatte noen observasjoner på bakgrunn av vitnesbyrd som opp til i dag er kjent i litteraturen og i minnesamlinger .
Mun áiggun liikká čoahkkáigeassit muhtun dárkomiid , duođaštusaid vuođul mat otnáža rádjái leat gávdnamis girjjálašvuođas ja muitočoakkálmasain .
Hvilke konsekvenser fikk fornorskingspolitikken for utviklinga i en kritisk fase i unge menneskers livsløp ?
Mo skuvlamánát ieža vásihedje skuvlii álgima ? Mo váikkuhii dáruiduhttinpolitihkka nuorra olbmuid eallimii rašis áigodagas ?
( En del av disse vitnesbyrda er gjengitt i originalartikkelen , men utelatt her .
( Dáid duođaštusaid oasit leat bájuhuvvon originálaartihkkalis , muhto dás leat daid guođđán .
Red. )
Doaim . )
Et gjennomgående trekk i vår sammenheng er at fortidens hendelser fort fortaper seg i et halvmørke .
Min vásáhusaid dábálaš dovdomearka lea ahte vássánáiggi dáhpáhusat johtilit jávket gerbmosii .
De menneskelige omkostninger ved de tiltak som ble gjennomført er , som alt antydet , vanskelig å dokumentere .
Olmmošlaš gillámušat čađahuvvon doaimmaid dáfus leat , nugo juo lean geažihan , váddásat duođaštit .
Siden skriftkulturen i mindre grad er utbredt blant minoriteter , og siden lojalitet og skamfølelse har vært vanlig , kan en tale om et strukturtrekk , nemlig det at " makten skjuler sine spor " .
Go čálalaš kultuvra lea eahpedábálaš minoritehtaid gaskkas ja go oskkáldasvuohta ja heahpu lea leamaš dábálaš , de sáhttá dás oaidnit ráhkadusdovdomearkka , namalassii ahte " fápmu čiehká iežas luottaid " .
Det er derfor ikke så merkelig at man i faglitteraturen finner forholdsvis få eksempler på organisert motstand blant samer og kvener direkte rettet mot gjennomføringa av fornorskingstiltakene .
Danin ii leat nu imašlaš ahte fágagirjjálašvuođas hárve fuomáša organiserejuvvon vuosttaldeami ovdamearkkaid sámiid ja kveanaid gaskkas mat leat dáruiduhttindoaibmabijuid čađaheami njuolggavuosttaldeapmi .
Til det var avmaktsfølelsen blant minoritetsgruppene for stor og de sentrale makthaverne var overbevist om at deres tilslutning heller ikke var nødvendig .
Dán duostama hehttii unnitlogujoavkkuid garra vuoimmehisvuođadovdu ja guovddáš eiseválddiid mielas sii eai dárbbašange sin mieđáhusa .
Dette ser vi godt demonstrert da fornorskingspolitikken i en kort periode ble angrepet av ledelsen i Finnemisjonen , dvs. kretser innen Den norske kirka .
Dán mii oaidnit čielgasit demonstrerejuvvon go Sámemiššuvnna njunnožat veahážii rohkkáhedje dáruiduhttinpolitihka , dát ledje olbmot Norgga girkus .
Både skoledirektør Thomassen og biskop Dietrichson ble nødt til å rykke ut til forsvar for fornorskingspolitikken .
Sihke skuvladirektevra Thomassen ja bisma Dietrichson fertiiga almmolaččat bealuštit dáruiduhttinpolitihka .
Hovedargumentene var at det alt overveiende flertall av meningsberettigede var for den førte politikken .
Váldovuođustusat ledje ahte stuorra eanetlohku , geain lei oaivilvuoigatvuohta , dohkkehedje doaibmi politihka .
Opposisjonen ble karakterisert som reaksjonær idet den gikk inn for en tilbakevending til tidligere forvirring med hensyn til skolespråket og fordi de overså at fornorskingen ville medføre at samene ble hevet materielt , kulturelt og religiøst .
Opposišuvnna gohčodedje ruovttoluottarahčalassan go dat dáhtui máhccat fas ovddeš moivasii sihke skuvlagiela ektui ja go sii eai dáhtton áddet ahte dáruiduhttin mielddisbuvttii ahte sápmelaččat loktejuvvojedje sihke materiálalaččat , kultuvrralaččat ja vuoiŋŋalaččat .
Dessuten hevdet Thomassen og Dietrichson at det var uriktig at samene selv hadde satt seg imot fornorskingen .
Dasa lassin Thomassen ja Dietrichson čuoččuheigga ahte ii lean duohta ahte sápmelaččat ieža ledje vuosttaldan dáruiduhttima .
Her overså på den ene siden skoledirektøren og biskopen den tydelige samepolitiske opposisjonen Anders Larsen og Isak Saba hadde representert .
Dás skuvladirektevra ja bisma vuos eaba vuhtiiváldán čielga sámepolitihkalaš opposišuvnna man Anders Larsen ja Isak Saba ovddasteigga .
På den andre siden kunne Thomassen og Dietrichson vise til ytringer på samisk hold som ga dem støtte .
Dasto sáhtiiga Thomassen ja Dietrichson čujuhit sámiid oaiviliidda mat dorjo sudno oainnu .
Det var en utbredt oppfatning i enkelte kyststrøk der samene tidligere var i flertall , at samisk språkrøkt er fåfengt .
Muhtun riddoguovlluin , gos sámit ovddežis ledje eanetlogus , lei oktasaš áddejupmi ahte sámi gielladikšun lei ávkkeheapmi .
Vi har sett at " den samiske smerten " kan ha vært utbredt blant de som var i opposisjon , men sannsynligvis enda mer djupfølt og traumatisk blant de som ivrigst prøvde å tilpasse seg fornorskingspresset .
Mii leat oaidnán ahte opposišuvdna sáhttá leat giksašuvvan " sámi gillámušas " , muhto dát vissa čuozai garrasabbo ja lei eanet traumatihkalaš sidjiide geat áŋgireamosit geahččaledje heivehit iežaset dáruiduhttingáibádussii .
Slik sett var det mange ganger den sistnevnte gruppa som kom til å inneha den alvorligste offerrollen .
Dán láhkái lei máŋgii maŋimus namahuvvon joavku mii gillái vearrámus oaffarrolla .
Fornorskningspolitikken overfor samer og kvener ble fra myndighetenes side presentert å være til deres eget beste .
Eiseválddit muitaledje ahte dáruiduhttinpolitihkka sámiid ja kveanaid ektui lei dáid olbmuid buorrin .
Ut fra det bildet embetsmennene hadde av minoritetene , var det ingen grunn til å invitere samer og kvener til dialog og medinnflytelse i prosessen .
Eiseválddiid oainnu sivas minoritehtaid hárrái , de ii lean makkárge ágga bovdet sámiid ja kveanaid gulahallamii ja proseassa mielváikkuheapmái .
Det som tilsynelatende trengtes var paternalistisk beskyttelse .
Dat mii orui dárbbašuvvomin , lei áhčálaš suodjaleapmi .
Selv om virkemidlene kunne motiveres å ha sosial og velferdsmessig innretning , ble de realisert gjennom enveiskommunikasjon og tvang .
Vaikko doaibmabijuide oalgguhedje sosiálalaš ja buresbirgejumi fálaldahkan , de dát čađahuvvojedje ovttaguvllot gulahallama ja bákku bokte .
Altakampen var et tidsskifte i samisk historie .
Álttá-Guovdageainnu-eanu dulvadanriidu lei sámehistorjjálaš áigejorggaldat .
Noen av lenkene som blei brukt ved aksjonene har nå fått plass i den samiske utstillinga på Tromsø museum .
Muhtin viđjjit mat geavahuvvojedje akšuvnnain leat dál ožžon saji Romssa Musea sámi čájáhusas .
Avsluttende kommentarer
Loahppajurdagat
Vår kunnskap om fornorskingsprosessen er skjevt fordelt .
Min diehtu dáruiduhttinproseassa birra lea váilevaš .
Stor innsats er gjort med hensyn å klarlegge de politiske sidene av fornorskingen .
Hirbmat árjjalaččat leat kárten dáruiduhttima politihkalaš beliid .
Jeg vil mene at det er like viktig for oss – og i hvert fall på tide - å få kjennskap til fornorskingsprosessens virkninger som dens årsak .
Mun oaivvildan ahte lea seamma deaŧalaš midjiide oažžut diehtit - ja dál lea áigi dan dahkat - mo dáruiduhttinproseassa váikkuhii ja maid árttaiguin .
Bare på den måten kan man vurdere aktørenes handlinger fra både maktens og avmaktens side ; fra de som introduserte prosessen og fra de som bar byrdene av fornorskingspresset .
Dušše dán láhkai lea vejolaš árvvoštallat oasálaččaid daguid sihke fámostalliid ja vuoimmehisvuođa gillájeaddjiid bealis ; sin bealis geat álggahedje proseassa ja sin geat fas gillájedje dáruiduhttingulbmáris .
Å bli tatt for å være same offentlig var et personlig nederlag .
Almmolaččat gávnnahallat leat sápmelaš lei persovnnalaš vuoittahallan .
Fattigdom ble knyttet til nordmenns bilde på den autentiske samen .
Dážaid oainnus lei geafivuohta autenttalaš sápmelašvuođa dovdomearka .
Bærekraftige motbilder ble først mulig når den moderne samebevegelsen ga grunnlag for store kollektive aksjoner .
Ceavzilis vuosteoainnut ilbme easka go ođđaáigásaš sámelihkadus hásttuhii stuorit oktasaš akšuvnnaide .
De samiske aksjonene under Alta-kampen 1979-82 er de mest kjente , men den ble etterfulgt av en rekke lokale aksjoner som er mindre kjent i den norske offentlighet .
Álttá vuostálastináiggi sámi akšuvnnat 1979-82 leat dovdoseamosat , muhto dan maŋŋá ledje moanat báikkálaš akšuvnnat mat eai leat nu oahppásat Norgga almmolašvuođas .
Jeg har forsøkt å finne et mål for å sammenlikne den offentlige innsatsen for fornorsking med hva som i dag bevilges til samiske formål over statsbudsjettet .
Mun lean geahččalan gávdnat mihtu vai sáhtán veardádallat almmolaš ruhtasturrodaga , mii dáruiduhttimii geavahuvvui , dálá juolludemiiguin stáhtabušeahtas sámi ulbmiliidda .
MinID-suksess krever 13 millioner kroner mer
MuID-menestus gáibida 13 milliuvnna ruvdnosaš lasáhusa
Over halvparten av landets voksne befolkning har skaffet seg MinID , og både antall brukere og antall pålogginger stiger fortsatt .
Badjel beali riikka rávis álbmogis lea alccesis háhkan MuID , ja sihke geavaheddjiid lohku ja sisaloggenlohku lea ain stuorrumin .
- MinID har utviklet seg til å bli en voldsom suksess med dobling i bruken siste år , derfor foreslår regjeringen 13 millioner kroner i en ekstrabevilgning , sier fornyingsminister Rigmor Aasrud .
- MuID lea šaddan hirbmat menestus , go geavaheapmi lea duppalaston maŋimuš jagi . Danin evttoha ráđđehus 13-milliuvdnasaš lássejuolludeami , dadjá ođasmahttinministtar Rigmor Aasrud .
Stadig flere innbyggere benytter seg av elektronisk kommunikasjon med det offentlige .
Eanet ja eanet ássit válljejit elektrovnnalaččat gulahallat almmolaš ásahusaiguin .
- MinID lykkes så godt fordi løsningen er svært brukervennlig .
- MuID lea menestus danin go lea nu álki dihtorčovdosa geavahit .
Innbyggerne skal ha et digitalt førstevalg i kontakt med det offentlige , og da er elektronisk ID nødvendig .
Elektrovnnalaš ID lea dárbbašlaš , nu ahte riikka ássiide álkimus vuohki váldit oktavuođa almmolaš ásahusaiguin šaddá digitála vuogádaga bokte .
Når alt kan gjøres på skjerm , sparer det offentlige penger og for innbyggerne blir det raskere og enklere , sier fornyingsministeren .
Go sáhttá buot dahkat šearpmas , de seastá almmolašvuohta ruđaid , ássiide šaddá álkit , ja manná jođánabbot maid , dadjá ođasmahttinministtar .
Med hjelp av fødselsnummer , selvvalgt passord og en engangskode via sms , får brukerne mulighet til å levere selvangivelse , bytte fastlege , levere meldekort til NAV , søke studieplass og studielån , få tilgang til pensjonsopplysninger og en rekke andre offentlige tjenester .
Riegádan- ja persovdnanummiriin , iešválljejuvvon beassansániin ja lasi beassansániin mii doaibmá oktii ja mii sáddejuvvo geavaheaddjái sms bokte , besset geavaheaddjit addit selvána , lonuhit fástadoaktára , addit NAV:ii dieđihankoartta , ohcat skuvlasaji ja lohkanloana , oaidnit iežaset penšundieđuid ja máŋgga eará almmolaš bálvalusaid .
Antall offentlige etater som bruker MinID er i stadig vekst .
Leat ain eanet ahte eanet almmolaš ásahusat mat geavahišgoahtit MuID .
Den foreslåtte ekstrabevilgningen på 13 millioner kroner i revidert nasjonalbudsjett er nødvendig for å håndtere den økte pågangen fra innbyggere og fra offentlige etater som ønsker å ta i bruk løsningen .
Evttohuvvon 13-milliuvnnasaš lassejuolludeapmi reviderejuvvon našunálabušeahtas lea dárbbašlaš jus galgat nagodit gieđahallat lasi geavaheami sihke ássiid ja almmolaš etáhtaid bealis mat háliidit váldit atnui MuID dihtorčovdosa .
2 150 000 av landets befolkning over 15 år bruker nå MinID .
2 150 000 Norgga ássiin geat leat badjel 15 jagi geavahit dál MuID .
Tale / artikkel , 27.01.2012
Sárdni / artihkal , 03.02.2012
Av : Statsminister Jens Stoltenberg
Stáhtaministtar Jens Stoltenberg
Tale ved minnemarkeringen på Holocaustdagen
Sárdni Holocaustbeaivvi muitobottus
Kjære alle sammen ,
Ráhkis buohkat ,
I år er det 70 år siden « Donau » kastet loss fra denne kaia og la ut på skammens seilas .
Dál lea 70 jagi dan rájes go « Donau » guđii dán kájá ja vulggii heahpada borjjasteapmái .
532 jøder var brutalt stuet om bord .
532 juvddálačča ledje roavvát norron fatnasii .
Bare ni vendte tilbake .
Dušše ovccis bohte ruovttoluotta .
En av dem var Samuel Steinmann .
Maŋemus gii lea báhcán eallit lea Samuel Steinmann .
Jeg er spesielt glad for at du er her sammen med oss .
Mun lean earenoamáš ilus go don leat dáppe ovttas minguin .
I dag minnes vi de millioner av uskyldige som ble utslettet i historiens mest grufulle folkemord .
Odne muittašit daid miljovnnaid vigihemiid geaid jávkadedje historjjá vearrámus álbmotgoddimis .
Vi minnes alle de norske jødene som ble drept .
Mii muittašit buot norgga juvddálaččaid geat gottáhalle .
Vi minnes romfolket , de funksjonshemmede , homofile og andre ofre for Hitler-regimets ondskap .
Mii muittašit Rom-álbmoga , doaimmashehttejuvvon olbmuid , homofiillaid ja earáid geat gillájedje Hitler-ráđđenvuogi bahávuođa .
Holocaust vil for alltid vanære menneskehetens historie .
Holocaust boahtá álohii eahpegudnejahttit olmmošvuođa historjjá .
Torsdag 26. november 1942 kom holocaust til Norge .
Duorastaga skábmamánu 26. b. ollii holocaust Norgii .
En av de mange som ble arrestert den dagen var Ruth Maier .
Okta dain ollugiin gii arresterejuvvui dan beaivvi lei Ruth Maier .
Hennes historie er kjent takket være Gunvor Hofmo og Jan Erik Vold .
Su historjá lea oahpis Gunvor Hofmo ja Jan Erik Vold geažil .
I grålysningen den 26. november trampet tunge støvler opp trappa i hybelhuset ” Englehjemmet ” i Oslo .
Skábmamánu 26. b. iđitčuovganeamis stempo lossa skuovat láigolanjaviesu » Englehjemmet ” tráhppá bajás Oslos .
Kort tid etter så skremte venninner den spede jødiske jenta bli ført ut døra i Dalsbergstien 3 .
Veaháš maŋŋelaš oidne balddáskan nieidaustibat ahte seakka juvddálaš nieida dolvojuvvui uksaráiggi olggos Dalsbergstien 3:s .
Det siste glimtet av Ruth Maier er at hun dyttes inn i en sort bil av to kraftige norske politifolk .
Maŋemus maid oidne lei go guokte rávis norgga politiija hoigadeigga Ruth Maiera sevdnjes biilla sisa .
Fem dager senere er 22-åringen død .
Vihtta beaivvi maŋŋel lea 22-jahkásaš jápmán .
Myrdet i gasskammeret i Auschwitz .
Gottáhallon Auscwitz gássakámmáris .
Heldigvis er det en menneskelig egenskap å lære av våre feil .
Lihkus lea olmmošlaš iešvuohta oahppat iežamet boasttuvuođain .
Og det er aldri for seint .
Ja ii leat goassege beare maŋŋit .
Over 50 år etter krigen fastsatte Stortinget et oppgjør , kollektivt og individuelt , for den økonomiske likvidasjonen de norske jødene var utsatt for .
Eanet go 50 jagi maŋŋel soađi attii Stuoradiggi ekonomalaš buhtadusa , kollektiivvalaš ja ovttaskas , goddimiid ovddas maid norgga juvddálaččat vásihedje .
Resultatet ble en moralsk aksept av statens ansvar for handlinger begått mot norske jøder under 2. verdenskrig .
Dan boađusin lei moralaš dohkkeheapmi stáhta ovddasvástádusas daguid ovddas mat dahkkojedje Norggas juvddálaččaid vuostá 2.máilmmisoađis .
Hva med ugjerningene mot Ruth Maier og de andre jødene ?
Naba vearredaguiguin mat ledje Ruth Maiera ja eará juvddálaččaid vuostá ?
Drapene er uten tvil nazistenes verk .
Goddimat leat eahpitkeahttá nasisttaid dagut .
Men det var nordmenn som arresterte .
Muhto ledje norgalaččat geat arresterejedje .
Det var nordmenn som kjørte bilene .
Ledje norgalaččat geat vudje biillaiguin .
Og det skjedde i Norge .
Ja dat dáhpáhuvai Norggas .
I løpet av krigen ble 772 norske jøder og jødiske flyktninger arrestert og deportert .
Soahteáiggis 772 norgga juvddálačča ja juvddálaš báhtareaddjit aresterejuvvojedje ja deporterejuvvojedje .
Bare 34 overlevde .
Dušše 34:s besse heakkas .
Uten å frata nazistene ansvaret , er det tid for å se at politifolk og andre nordmenn deltok i arrestasjoner og deportasjoner av jøder .
Eat leat gal váldime nasisttain eret ovddasvástádusa , muhto lea gal áigi oaidnit ahte politiijat ja eará norgalaččat serve arresteret ja deporteret juvddálaččaid .
Jeg finner det i dag riktig å uttrykke vår dype beklagelse over at dette kunne skje på norsk jord .
Mu mielas lea odne lunddolaš dovddahit ahte min mielas lea duođai šállošahtti ahte dát sáhtii dáhpáhuvvat norgga eatnamis .
Like viktig som å beklage er å lære .
Seamma dehálaš go šállošit lea oahppat .
Og enda viktigere :
Ja vel deháleabbo :
Å forplikte oss til å bekjempe holdninger og handlinger som leder oss bort fra anstendighet og sivilisasjon .
Geatnegahttit iežamet vuosttildit miellaguottuid ja daguid mat gáidadit min eret šigolašvuođas ja sivilisašuvnnas .
70 år etter smerter det meg å si at ideene som ledet til holocaust fortsatt lever .
70 jagi maŋŋel bávččagahttá munnje dadjat ahte idéat mat daguhedje holocausta ain gávdnojit .
Over hele verden ser vi at enkeltmennesker og grupper sprer intoleranse og frykt .
Miehtá máilmmi oaidnit mii ahte ovttaskasolbmot ja joavkkut gilvet gierdameahttunvuođa ja balu .
De dyrker voldelige ideologier som kan lede til antisemittisme og hat mot minoriteter .
Sii geavahit veahkaválddálaš ideologiijaid mat sáhttet dagahit antisemittisma ja vaši minoritehtaid vuostá .
Også norske jøder forteller at de lever i frykt .
Maiddái norgga juvddálaččat muitalit ahte sii ellet balus .