pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saker som ble behandlet var en nordisk samekonvensjon , samerettsutredningene , østsamenes / skoltesamenes språk og kultur , nordisk-samisk profesjonsutdanning , høyere samisk kunstutdanning og sametingenes samarbeid ( Samisk parlamentarisk råd ) .
Áššit mat gieđahallojuvvoje ledje davviriikkalaš sámekonvenšuvdna , sámi vuoigatvuođačilgehusat , nuortasápmelaččaid / skoaltasápmelaččaid giella ja kultuvra , davviriikkalaš-sámi profešuvdnaoahppu , sámi alit dáiddaoahpahus ja sámedikkiid ovttasbargu ( Sámi parlamentáralaš ráđđi ) .
Det ble underskrevet en protokoll fra møtet .
— oahkkimis čállojuvvui čoahkkingirji .
Arbeidet organiseres på to nivåer med regelmessige møter mellom sametingspresidentene og sameministrene , samt et administrativt nivå for oppfølging og forberedelse av møtene .
Bargu organiserejuvvo guovtti dásis ; jeavddalaš čoahkkimat sámedikkepresideanttaid ja sámeministariid gaskka , ja hálddahusa dásis masa čoahkkimiid čuovvoleapmi ja ráhkkaneapmi gullet .
1.2.9 Sametingets internasjonale engasjement
1.2.9 Sámedikki riikkaidgaskasaš doaimmat
Arbeidet som skjer i regi av FN med en urfolkserklæring er viktig for urfolkenes rettigheter .
Bargu maid ON dahká eamiálbmotjulggaštusa bokte , lea hui mávssolaš álgoálbmogiid vuoigatvuođaide .
Sametinget har deltatt i den norske delegasjonen siden erklæringsutkastet kom i 1994 .
Sámediggi lea oassálastán Norgga delegašuvnnas dan rájes go cealkámuševttohus ilmmai 1994:s .
I november 2000 fant imidlertid Sametinget at man ikke kunne delta i den norske delegasjonen , og valgte å ikke være tilstede i under arbeidsgruppens møte .
Dattetge gávnnahii Sámediggi skábmamánus 2000 ahte ii sáhttán searvat Norgga delegašuvdnii , ja válljii ge ahte ii vuolgge bargojoavkku čoahkkimii .
Grunnen til Sametingets avgjørelse var uenighet om de norske posisjonene i forhandlingene , da særskilt spørsmålet om urfolkenes rett til selvbestemmelse .
Sámedikki mearrádusa vuođđun lei guovtteoaivilvuohta Norgga posišuvnna birra šiehtadallamiin , erenoamážit álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa dáfus .
Sametinget fremholder at retten til selvbestemmelse for urfolk gjelder på alle samfunnsområder , slik det gjør for alle andre folk .
Sámediggi oaivvilda ahte álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta gusto buot servodatsurggiin , nu go eará álbmogiid dáfus ge .
Det må også nevnes at sett fra Sametingets side , er dialogen med Utenriksdepartementet i disse sakene ikke tilfredsstillende .
Ferte maiddái namuhit ahte Sámedikki mielas ii leat dialoga Olgoriikkadepartementtain dohkálaš dáin áššiin , dát guoská maiddái Norgga doaimmaide eamiálbmotjulggaštusa proseassas .
Det gjelder også Norges innsats i prosessen med urfolkserklæringen .
Sámedikki mielas lea hui buorre go galgá ásahuvvot bissovaš ON álgoálbmotforum .
Samisk parlamentarisk råd har foreslått professor Ole Henrik Magga som urfolkets representant fra det samiske / inuittiske området .
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea evttohan professor Ole Henrik Magga sámi / inuhtalaš guovllu álgoálbmogiid ovddasteaddjin .
Regjeringen har satt av ca. kr 150 mill. til Barentssamarbeidet for 2001 .
Ráđđehus lea juolludan birrasiid 150 miljon ruvnno Barentsovttasbargui 2001:s .
Dette er i samsvar med regjeringserklæringen der Europapolitikken , og da spesielt samarbeidet med Russland , står i fokus .
Dát čuovvu ráđđehuscealkámuša gos Eurohpápolitihkka , ja erenoamážit ovttasbargu Ruoššain , lea guovddážis .
Utenriksminister Torbjørn Jagland orienterte i et møte i Tromsø i november om at regjeringen ønsker et samarbeide på politisk nivå i Barentssammenheng .
Olgoriikkaministtar Torbjørn Jagland muitalii čoahkkimis Tromssas skábmamánus ahte ráđđehus háliidivččii ovttasbarggu politihkalaš dásis Barentsoktavuođas .
Nordland fylkeskommune overtok formannsvervet i Regionrådet i desember .
Nordlándda fylkkagielda válddii badjelasas Regiovdnaráđi ovdaolbmoámmáha juovlamánus .
Sametinget orienterte i samme møte om behovet for at urfolkssamarbeidet i styrkes .
Seamma čoahkkimis muitalii Sámediggi ahte lea dárbu nannet álgoálbmotovttasbarggu .
Sametinget viste også til den vanskelige økonomiske situasjonen som urfolksorganisasjoner har på russisk side og ba om at deres økonomi styrkes slik at de kan delta aktivt i Barentssamarbeidet .
Sámediggi čujuhii maiddái dan váttis ekonomalaš dillái mii álgoálbmotorganisašuvnnain lea Ruošša bealde , ja bivddii nannet sin ekonomiija vai besset aktiivvalaččat oassálastit Barentsovttasbarggus .
I 2000 ble prosjektet « Bærekraftig utvikling » avsluttet .
2000:s loahpahuvvui prošeakta « Ceavzilis ovdáneapmi » ( « Bærekraftig utvikling » ) .
Sametinget har deltatt i prosjektgruppen i varierende grad .
Sámediggi lea iešguđetládje oassálastán prošeaktajoavkkus .
1.2.10 Sametingets regionalpolitiske arbeid
1.2.10 Sámedikki regiovdnapolitihkalaš doaimmat
Sametinget har søkt om fullt medlemskap i Landsdelsutvalget .
Sámediggi lea ohcan beassat dievaslaš miellahttun Riikaoasselávdegoddái ( Landsdelsutvalget ) .
I LUs plenumsmøte i mai ble det vedtatt å nedsette en arbeidsgruppe for å se på spørsmålet .
LU dievasčoahkkimis miessemánus mearriduvvui ásahuvvot bargojoavku mii galgá guorahallat gažaldaga .
Gruppen skulle bestå av 2 representanter fra Landsdelsutvalget og 2 fra Sametinget .
Joavkkus leat guokte Riikaoasselávdegotti ovddasteaddji ja 2 Sámedikkis .
Arbeidsgruppens konklusjoner ble lagt frem for Landsdelsutvalget i møte i desember .
Bargojoavkku bohtosat biddjojuvvoje ovdan Riikaoasselávdegotti čoahkkimis juovlamánus .
De fire representantene fordeles med 2 representanter i næringskomiteen og 2 i regionalpolitisk komité .
Dan njeallje ovddasteaddji juohkit nu ahte šaddet 2 ovddasteaddji ealáhuslávdegoddái ja 2 regiovdnapolitihkalaš lávdegoddái .
Sametingspresidenten til trer fylkesordførerkollegiet og Sametingets direktør til trer rådmannsutvalget .
Sámedikkepresideanta searvá fylkkasátnejođiheaddji ovttasbargui ja Sámedikki direktevra searvá ráđđeolbmáidlávdegoddái .
Sametinget gis ikke mulighet til å inneha ledervervet i LU .
Sámediggi ii sáhte oažžut LU jođiheaddjiámmáha .
Samisk vil ikke bli brukt i Landsdelsutvalgets møter fordi dette vil være fordyrende .
Sámegiella ii geavahuvvo Riikaoasselávdegotti čoahkkimiin danne go gártá beare divrrasin .
Konsensusprinsippet gjøres fremdeles gjeldende .
Konsensusprinsihppa galgá ain doaibmat .
Dersom et vedtak skal stoppes , må det være et flertall for dette i fylkesdelegasjonen .
Jus mearrádus galgá bissehuvvot , de ferte fylkkadelegašuvnna eanetlohku doarjut dan .
Sametinget bidrar økonomisk med 13,33pst. av LUs driftsbudsjett som gjenspeiler Sametingets representasjon ( 4 av 30 medlemmer ) .
Sámediggi fuolaha 13,33 % LU doaibmabušeahtas , mii vástida Sámedikki ovddasteapmái ( 4 miellahtu 30 miellahtus ) .
Etter regjeringsskiftet i inneværende år har arbeidet i Regjeringens Nord-Norge utvalg skiftet karakter .
Mannan jagi ráđđehusmolsun lea dagahan ahte Ráđđehusa Davvi-Norgga lávdegotti bargu lea rievdan .
Arbeidsformen fremover vil bli mer å betrakte som et kontaktmøte med Nord-Norge .
Boahttevaš bargovuohki šaddá eambbo dego oktavuohtačoahkkin Davvi-Norggain .
Sametinget har i dette utvalget spilt inn syn som er i tråd med egne planverk og uttalelser som søker å ivareta det samiske perspektivet på ulike nærings- og samfunnssektorer .
Dán lávdegottis lea Sámediggi buktán oaiviliid mat čuvvot sierra plánaid ja cealkámušaid mat galget fuolahit sámi perspektiivva iešguđetge ealáhus- ja servodatsektuvrrain .
De regionale myndighetene og Sametinget har fokusert på å styrke det regionalpolitiske handlingsrommet hvor prosedyrer og rutiner for den nasjonale politikken bedre tilpasses målene på regionalt nivå .
Regiovnnalaš eiseválddit ja Sámediggi leat áŋgiruššan nannet regiovdnapolitihkalaš doaimmad gos našuvnnalaš politihka prosedyrat ja dábit buorebut heivehuvvojit regiovnnalaš dási ulbmiliidda .
Dette betyr sterkere medinnflytelse i politikkutforming og bli en mer synlig aktør når beslutningsgrunnlaget for regional utvikling besluttes .
Dát mielddisbuktá buoret váikkuhanválddi politihkkahábmemis , ja maiddái ahte boahtá eambbo oidnosii go regiovnnalaš ovdáneami mearridanvuođđu mearriduvvo .
Bl.a. gjelder det sterkere regional forankring og forvaltning av virkemidler for næringsutvikling i den nordlige landsdelen .
Dát guoská ee. regiovnnalaš bissovašvuhtii ja davviguovllu ealáhusovdáneami veahkkedoaimmaid hálddašeapmái .
Interreg II-programmene om det grenseoverskridende samarbeidet ble avsluttet i 1999 .
Interreg II-prográmmat rájiidrasttideaddji ovttasbarggu birra loahpahuvvojedje 1999:s .
De enkelte prosjektene i regi av programmet vil fortsatt foregå utover programperioden .
Ovttaskas prošeavttat maid prográmma jođiha , galget ain doaibmat maŋŋá prográmmaáigodaga .
Sametinget både på finsk , norsk og svensk side har godkjent og innlevert samiske delprogram både innenfor rammen av Interreg Nordkalotten og Interreg Norge – Sverige .
Sihke Suoma , Norgga ja Ruoŧa Sámedikkit leat dohkkehan ja buktán sámi oasseprográmmaid sihke Interreg Nordkalotten ja Interreg Norge – Sverige rámmaid siskkobealde .
I utgangspunktet ønsket en fra samisk side å gå for et selvstendig felles samisk program som omfattet hele det samiske bosettingsområdet i Finland , Sverige , Russland og Norge .
Álgoálggus háliideimmet sámiid bealis ásahit iešheanalaš ja oktasaš sámi prográmma mii fátmmastii visot sámi ássanguovlluid Suomas , Ruoŧas , Ruoššas ja Norggas .
Dette opplegget ble det ikke gitt samlet politisk aksept for i de ulike land .
Dát doaibma ii ožžon oktasaš politihkalaš doarjaga dain guoskevaš riikkain .
Målet er å skape et differensiert , aktivt og utviklet samisk samfunnsliv ved å styrke samisk identitet , kultur og næringer gjennom videreutvikling av det grenseoverskridende samarbeidet .
Ulbmil lea háhkat máŋggabealat , aktiivvalaš ja ovdánan sámi servodateallima sámi identitehta , kultuvrra ja ealáhusaid nannema bokte rájiidrasttideaddji ovttasbarggu ovddidemiin ain viidáseappot .
Strategien er å skape muligheter og forutsetninger for at den samiske befolkningen kan arbeide for et regionenes Sápmi både på det økonomiske og sosiale området .
Strategiija lea láhčit vejolašvuođaid ja eavttuid nu ahte sámi álbmot sáhttá bargat ovddidit regiovnnalaš Sámi sihke ekonomalaččat ja sosiálalaččat .
En vil søke å identifisere muligheter for samarbeid over grensene innenfor det samiske samfunn og skape forutsetninger for å realisere mulighetene .
Ulbmil lea guorahallat ovttasbargovejolašvuođaid rájiid rastá sámi servodaga siskkobealde , ja lágidit eavttuid movt sáhttá duohtan dahkat vejolašvuođaid .
Videre vil en skape forutsetninger for å utvide og få bedre kompetanse gjennom overføring av tradisjonell samisk kunnskap , teoretisk utdanning , forskning og dokumentasjon .
Dasto geahččalit ráhkadit eavttuid movt viiddidit ja buoridit gelbbolašvuođa árbevirolaš sámi máhtolašvuođa , teorehtalaš oahpu , dutkama ja dokumentašvunna sirdima bokte .
Sametinget behandlet NOU 2000 : 22 Om oppgavefordeling mellom stat , region og kommune i sitt plenumsmøte 6.–10.11.00 .
Sámediggi gieđahalai NOU 2000 : 22 Stáhta , regiovnna ja gieldda bargojuogu birra 06.–10.11.00 dievasčoahkkimis .
Sametinget uttalte videre at det er nødvendig at staten fortsetter å være garantisten for at de overordnede prinsippene ligger til grunn for den politikken som føres overfor samene .
Muđui celkkii Sámediggi ahte lea dárbbašlaš ahte stáhta ain joatká dáhkidit ahte bajimus prinsihpat leat vuođđun dan politihkas mii jođihuvvo sámiid ektui .
Det er nødvendig med en klarere ansvarsfordeling mellom nivåene .
Lea dárbbašlaš buorebut čielggadit dásiid ovddasvástádusa .
Oppgavefordelingen mellom staten og Sametinget må skje slik at det fremgår helt klart hvilket konkret ansvar hver av partene har .
Stáhta ja Sámedikki bargojuohku ferte doaibmat nu ahte čielgasit boahtá ovdan makkár konkrehta ovddasvástádus goappásge lea .
Forholdet mellom Sametinget og Stortinget må utredes nærmere med sikte på å bedre samarbeidsformene .
Sámedikki ja Stuoradikki gaskavuohta ferte lagabui čielggaduvvot vai sáhttá ovttasbargovugiid buoridit .
Det er videre nødvendig å se nærmere på kommunenes rolle i forhold til arbeidet med samiske spørsmål .
Muđui lea dárbbašaš guorahallat makká rolla gielddain galgá leat sámi áššiid barggus .
Kommunene må forpliktes og kommunens oppgaver må defineres mye klarere enn tilfellet er i dag .
Gielddain fertejit leat geatnegasvuođat , ja gielddaid ovddasvástádus ferte mihá buorebut definerejuvvot go dál .
Uavhengig av hvilken fremtidig organisering som velges , vil det være et absolutt krav at de samiske sakene ivaretas .
Lea čielga eaktu ahte sámi áššit doahttaluvvojit , beroškeahttá das makkár boahttevaš organiseren válljejuvvo .
1.2.11 Vasskraftutbygginger
1.2.11 — ázádathuksemat
Beiarnutbyggingen
Báiddarhuksen
Ubyggingsplanene må ikke igangsettes før det er foretatt en grundig gjennomgang av saken og nye konsekvensutredninger er foretatt .
Huksenplánat eai ábut álggahuvvot ovdal go áššit leat dárkilit guorahallojuvvon , ja ođđa váikkuhančielggadeapmi lea dahkkon .
De utredningene som er gjort tidligere er foreldet og gir ikke et helhetlig bilde av skadevirkningene for den samiske kulturen i området .
Ovddeš čielggadeamit leat boarásmuvvan , eai ge atte ollislaš gova das makkár vahágiid sáhttá dagahit guovllu sámi kultuvrii .
Det må foretas en helhetlig vurdering av saken der konsekvensene for den samiske kulturen i området generelt , og reindriften spesielt , samt samiske kulturminner blir utredet .
Ášši ferte ollislaččat guorahallat , gos čielggada makkár váikkuhusat leat guovllu sámi kultuvrii oppalaččat , ja boazodollui erenoamážit , ja gos guorahallá sámi kulturmuittuid .
Dagens juridiske og politiske landskap i forhold til samiske rettigheter er annerledes enn det var for ti år , siden da konsesjonen ble gitt .
Dálá juridihkalaš ja politihkalaš duovdagat sámi vuoigatvuođaid ektui leat earalágánat go logi jagi dás ovdal , dalle go lohpi addui .
Derfor må også de rettslige forholdene utredes , og hvilke konsekvenser dette inngrepet får for det fremtidige arbeidet med samiske rettighetsspørsmål i bl.a. Nordland .
Danne ferte maiddái rievttalaš diliid čielggadit , ja makkár váikkuhusaid doaibma sáhttá dagahit boahttevaš sámi vuoigatvuođaáššiid barggu dáfus omd. Nordlánddas .
Sametinget er fornøyd med at Regjeringen foreslår å ikke gjennomføre de planlagte utbyggingene av vassdragene i Bjøllåga og Melfjord og Beiarn .
Sámediggi lea duhtavaš dainna go Ráđđehus evttoha bissehit plánejuvvon huksemiid Bjøllåga , Melfjord ja Báiddár čázádagain .
1.2.12 Annet
1.2.12 Eará
Et biologisk mangfold er grunnlaget for urfolkenes eksistens verden over .
Biologalaš eatnatvuohta lea álgoálbmogiid eallima vuođđun miehtá máilmmi .
Sametinget ser det som viktig at det biologiske mangfoldet sikres , og har derfor forståelse for at forholdene tilpasses slik at det skapes en viss naturlig rovdyrbestand i samiske områder .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš sihkkarastit biologalaš eatnatvuođa , ja danne lea ge evttohan láhčit diliid nu ahte šaddá dihto lunddolaš boraspirelohku sámi guovlluide .
Det er også viktig og naturlig i forvaltningen av de store rovdyrene at de samiske områdene ses under ett på finsk , norsk , svensk og russisk side .
Lea maiddái mávssolaš muitit ahte stuora boraspiriid hálddašeamis lea lunddolaš geahččat sámi guovlluid oktan guovlun , sihke Suoma , Norgga , Ruoŧa ja Ruošša bealde .
Konsekvensene av oppfylling av Bern-konvensjonen om store rovdyr må derfor sammenholdes med de forpliktelser den norske stat har påtatt seg gjennom målene i norsk samepolitikk og de rettslige forpliktelser den norske stat har gjennom nasjonal og internasjonal lovgivning om urfolksrettigheter .
Váikkuhusaid mat čuvvot Bern-konvenšuvnna ollašuhttimis stuora boraspiriid birra fertege dasto buohtastahttit daiguin geatnegasvuođaiguin maid Norgga stáhta lea lohpidan Norgga sámepolitihka ulbmiliid bokte , ja daiguin riektegeatnegasvuođaiguin mat Norgga stáhtas leat našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš álgoálbmotvuoigatvuođaid lágaid bokte .
Situasjonen for mange reineiere i deler av Finnmark har vært spesielt vanskelig i år fordi man ikke har kunnet ta ut tilstrekkelig med slaktedyr i høst .
Olu boazoeaiggádiid dilli muhtun guovlluin Finnmárkkus lea leamaš erenoamáš váttis dán jagi danne go eai leat sáhttán njuovvat doarvái bohccuid čakčat .
De som er hardest rammet står fullstendig uten slaktedyr og dermed uten inntekter .
Sii guđet eanemusat gillájit , eai sáhte ovttage bohcco njuovvat ja nu báhcet ge áibbas dietnasa haga .
Store tap vil ha negative ringvirkninger for flere år fremover .
Stuora vahágiin leat váikkuhusat máŋga jagi ovddosguvlui .
Årsaker til de store tapene , er økt rovviltbestand , innskrenkninger av reindriftens arealer , reintallssituasjonen og beiteslitasje .
Stuora vahágiid sivat leat lassánan boraspirelohku , boazodoalu areálaid gáržun , boazolohkodilli ja guohtunvahágat .
Uavhengig av grunner til produksjonstap er det viktig at man etablerer en beredskap for hvordan man skal håndtere dette i fremtiden .
Lea deaŧalaš ásahit doaimmaid dasa movt boahtteáiggis galgá gieđahallat áššiid , beroškeahttá das makkár sivat buvttadanvahágiidda leat .
1999 vært bevilget en årlig ramme på kr 1 mill. til tiltak for å bevare bo- og sysselsetting i Musken-området i Tysfjord kommune .
3-jagi áigodagas 1999 rádjái lea juolluduvvon jahkásaš rámma 1 miljon ruvnno doaimmaide mat galget seailluhit ássan- ja bargodili Måskke-guovllus Divttasvuona gielddas .
Samlet for disse 3 årene er det innvilget tilsagn på til sammen kr 2 480 000 .
Oktiibuot dán golmma jagis lea juolluduvvon doarjja kr 2 480 000,- .
Virkemidlene er gitt til næringsformål i tillegg til kulturrettede tiltak .
Ruhta lea juolluduvvon ealáhusulbmila váste , ja kulturáššiid váste .
Sametinget har bedt departementet om å følge opp midlene avsatt til Hellemoprosjektet utover prosjektperioden .
Sámediggi lea bivdán departemeantta čuovvolit ruđaid mat leat juolluduvvon Hellemoprošektii prošeaktaáigodagas .
Etter at avtalen mellom reindriften og Forsvaret om bruken av Hálkavárri og Porsangmoen skytefelt gikk ut i 1996 eksisterer det ingen avtale mellom partene .
Maŋŋel go boazodoalu ja Suodjalusa Hálkavári ja Iŋggášguolbana báhčinguovlluid šiehtadus loahpahuvvui 1996:s , de ii leat beliin šat makkárge šiehtadus .
Sametinget mener det er viktig at Forsvaret og reindriften har en avtale om bruken av skytefeltet .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte Suodjalusas ja boazodoalus lea šiehtadus báhčinguovlluid geavaheami birra .
Det er derfor viktig at partene igjen kommer til forhandlingsbordet , der målet må være å få til en avtale der interessene til partene , også reindriften , ivaretas .
Danne lea mávssolaš ahte bealit fas čohkkedit šiehtadallanbeavdái , gos ulbmil lea oažžut šiehtadusa gos beliid beroštumit , maiddái boazodoalu beroštumit , doahttaluvvojit .
Så lenge det ikke eksisterer noen avtale mellom partene må det ikke settes i gang nye prosjekter i området .
Nu guhká go beliin ii leat makkárge šiehtadus , de eai ábut álggahuvvot ođđa prošeavttat guovllus .
Det er beklagelig at det er gitt tillatelse til å starte veiutbygging i Mauken-Blåtind skytefelt før de reindriftsfaglige utredningene er gjennomført .
Lea šállošahtti go lea addon lohpi álggahit geaidnohuksemiid Meavke-Arvenjárgga báhčinguovllus ovdal go boazodoallofágalaš čielggadeamit leat čađahuvvon .
Sametinget mener det ikke bør foretas inngrep i området mens nye utredninger foregår .
Sámediggi oaivvilda ahte guovllus ii berrejuvvo dahkkot mihkkege dan gaskkas go čielggadeamit leat barggu vuolde .
Sametinget mener at det i tillegg til de reindriftsfaglig utredningene , også må gjennomføres folkerettslig og sosiokulturell utredning .
Sámediggi oaivvilda ahte boazodoallofágalaš čielggademiid lassin berrešii čađahuvvot álbmotrievttalaš ja sosiokultuvrralaš čielggadeapmi .
1.3 Sametingets fagpolitiske og forvaltningsmessige oppgaver
1.3 Sámedikki fágapolithkalaš ja hálddahuslaš doaimmat
1.3.1 Fordeling av tilskudd
1.3.1 Doarjagiid juogadeapmi
Sametinget har gjennom en årrekke overtatt stadig nye forvaltningsoppgaver .
Sámediggi lea jagiid mielde dađistaga hálddašišgoahtán ođđa doaimmaid .
De fleste av disse oppgavene er overtatt fra andre , og representerer i så måte ikke nye tiltak .
Eanas dát doaimmat leat leamaš earáid hálddus ovdal , ja dainnalágiin eai gohčoduvvo ođđa doaibman .
Like fullt har denne prosessen resultert i et stadig utvidete ansvarsområde for Sametinget .
Liikká lea dát proseassa dađistaga viiddidan Sámedikki ovddasvástádussuorggi .
I år 2000 forvaltet Sametinget følgende tilskuddsordninger : Tabell 1.1
Tabealla 1.1 Jagi 2000:s ledje Sámedikkis čuovvovaš doarjjaortnegat
Tilskuddsordninger
Doarjjaortnegat
Tilskuddsorgan
Doarjjaorgána
Beløp i 1000 kr
Ruhta 1000 ruvnnuin
Samiske kulturminneprosjekter
Sámi kulturmuitoprošeavttat
Samisk kulturminneråd
Sámi kulturmuitoráđđi
Samisk næringsråd
Sámi ealáhusráđđi
Utdanningsstipender
Oahpahusstipeanddat
Opplæringsavdelingen
Oahpahusossodat
Tilskudd til samiske barnehager
Doarjja sámi mánáidgárddiide
Samisk kulturråd
Sámi kulturráđđi
Samisk forlagsdrift
Sámi lágádusdoaibma
Driftsstøtte til samiske kulturhus / kulturinstitusjoner
Doaibmadoarjja sámi kulturviesuide / kulturásahusaide
Tospråklighetsmidler
Guovttegielalašvuođa ruđat
Tilskudd utviklingsprosjekter samisk språk
Doarjja sámegiela ovdánahttinprošeavttaide
Vitalisering av samisk språk
Sámegiela ealáskahttin
Tilskudd til samiske hovedorganisasjoner
Doarjja sámi váldoorganisašuvnndaide
Tilskudd til politiske grupper i Sametinget
Doarjja Sámedikki politihkalaš joavkkuide
Til Sametingsrådets disposisjon
Sámediggeráđi geavaheapmi
Sametinget har vedtatt å legge ned tingets underliggende råd fra 01.01.2001 .
Sámediggi lea mearridan heaittihit dikki vuollásaš ráđiid 01.01.2001 rájes .
Fra samme dato overtar Sametingets tilskuddsstyret som forvaltningsorgan for de fondene og tilskuddsmidlene Sametinget overfører tilskuddsstyret å fordele .
Seamma beaivvi rájes doaibmagoahtá Sámedikki doarjjastivra daid foanddaid ja doarjagiid hálddašeaddjin maid Sámediggi sirdá doarjjastivrii juogadeapmái .
Sametinget har i sak i sak 44/00 vedtatt retningslinjer for tilsuddstyret og i sak 49/00 oppnevnt Sametingets tilskuddsstyret .
Sámediggi lea áššis 44/00 mearridan njuolggadusaid doarjjastivrra várás , ja áššis 49/00 fas nammadan lahtuid Sámedikki doarjjastivrii .
1.3.1.1 Samisk språkråd
1.3.1.1 Sámi giellaráđđi
Sametinget har gitt Samisk språkråd ansvar for fordeling av statlige midler på kr 16 650 000 til samisk tolketjeneste og tospråklighet , til de seks kommunene som tilhører forvaltningsområdet for samisk språk : Karasjok , Kautokeino , Tana , Porsanger , Nesseby og Kåfjord kommuner og Finnmark og Troms fylkeskommuner .
Sámediggi lea addán Sámi giellaráđđái ovddasvástádusa juogadit stáhtalaš doarjagiid 16.650.000,- ruvnno sámi dulkonbálvalussii ja guovttegielalašvuhtii , dan guđa gildii mat gullet sámegiela hálddašanguvlui : Kárášjoga gildii , Guovdageainnu suohkanii , Deanu , Porsáŋggu , Unjárgga gielddaide ja Gáivuona suohkanii ja Finnmárkku ja Tromssa fylkkagielddaide .
Sametinget godkjente nye retningslinjer 23.–26.2.1999 for tildelingen av midler for 2000 .
Sámediggi dohkkehii ođđa njuolggadusaid 23.–26.2.1999 jagi 2000 doarjagiid juogadeapmái .
Ette retningslinjene for tildeling var kr 13 486 500 øremerket merutgifter på grunn av tospråklighet .
Juolludeami njuolggadusaid mielde lei kr 13.486.500,- nammaduvvon guovttegielalašvuođa lassigoluide .
Hver kommune får et grunnbeløp på 4,5 pst. av hele beløpet .
Juohke gielda oažžu vuođđodoarjaga mii lea 4,5 % olles supmis .
Fylkeskommunene får et grunnbeløp på 3 pst. av hele beløpet .
Fylkkagielddaid vuođđodoarjja lea 3 % olles supmis .
51 pst. av hele beløpet tildeles kommunene slik at 1/3 fordeles etter befolkningstallet i kommunen , 1/3 fordeles etter antall personer som har meldt seg inn i samemanntallet , og 1/3 fordeles etter antall elever som har opplæring på samisk eller i samisk .
51 % olles supmis juolluduvvo gielddaide nu ahte 1/3 oassi juogaduvvo gieldda olmmošlogu mielde , 1/3 oassi juogaduvvo dan olmmošlogu mielde mii lea dieđihuvvon sámi jienastuslohkui , ja 1/3 oassi juogaduvvo ohppiidlogu mielde geain lea oahpahus sámegielas dahje sámegillii .
Den resterende bevilgningen etter fordelingen etter punktene 5.1 , 5.2 og 5.3 skal fordeles til tiltak for å fremme samisk språk .
Ruhta mii báhcá maŋŋel 5.1 , 5.2 ja 5.3 čuoggáid juolludeami , galgá juogaduvvot doaimmaide mat nannejit sámegiela .
Kommuner og fylkeskommuner , foreninger og enkeltpersoner søkte om prosjektmidler for kr 8 261 999 .
Gielddat ja fylkkagielddat , searvvit ja ovttaskas olbmot ohce prošeaktadoarjagiid kr 8.261.999,- ovddas .
I retningslinjene var det satt av kr 3 163 500,- til utviklingsprosjekter i samisk språk .
Juolludusnjuolggadusaid mielde lei biddjon 3.163.500,- ruvnno sámegiela ovddidandoaimmaide .
Midlene skal fordeles til tiltak for å fremme og styrke samisk språk .
Ruhta galgá geavahuvvot doaimmaide mat ovddidit ja nannejit sámegiela .
Samisk språkråd har i 2000 først og fremst prioritert kommunenes og fylkeskommunenes prosjekter .
Sámi giellaráđđi lea jagi 2000:s vuosttažettiin vuoruhan gielddaid ja fylkkagielddaid prošeavttaid .
Samisk språkråd ga fullmakt til kommunene / fylkeskommunene å bestemme hvilke prosjekter som skal gjennomføres .
Sámi giellaráđđi attii gielddaide / fylkkagielddaide válddi vuoruhit makkár prošeavttaid čađahit .
Samisk språkråd prioriterte også søkere som ikke mottar støtte for fremming av samisk språk fra andre offentlige institusjoner .
Sámi giellaráđđi vuoruhii maiddái ohcamiid mat eai oaččo doarjaga sámegiela ovddideapmái eará almmolaš ásahusain .
Tabell 1.2 Tildeling i 2000 for 5.4 prosjekter
Tabealla 1.2 2000 ’ juolludeapmi 5.4 prošeavttaide
Troms fylkeskommune
Tromssa fylkkagielda
Giellaveahkki v / John Henrik Eira
Giellaveahkki John Henrik Eira bokte
Vestertana kapell- og bygdelag
Vestertana kapell- og bygdelag
Ája - Samisk senter
Ája - Sámi guovddáš
Språkmotiveringspris
Giellabálkkašupmi
TIL SAMMEN
OKTIIBUOT
Sametinget avsatte kr 2 956 000 til styrking av samisk språk i sørsamisk område , lulesamisk område , Ofoten og Sør-Troms og kyst- og fjordområder .
Sámediggi juolludii 2 956 000 ruvnno sámegiela ovddideapmái lullisámi guvlui , julevsámi guvlui , Ofuohta ja Lulli-Romssa guovlluide ja riddo- ja vuotnaguovlluide .
Sametingets språkplaner for disse områder , danner grunnlaget for tildelingen .
Ruhtajuolludeami vuođđun leat Sámedikki ráhkadan giellaplánat dáidda guovlluide .
I 2000 var det 24 søkere , som til sammen søkte kr 6 068 720 .
2000:s ledje 24 ohcci , mat ohce oktiibuot 6068 720 ruvnno ovddas .
Samisk språkråd prioriterte følgende tiltak : språksentere , / språktiltak terminologi , / orddatabase språktiltak for barn og ungdom , voksenopplæring / Davvin- og Sámás-kurser og Språkmotiveringspris .
Sámi giellaráđđi vuoruhii čuovvovaš doaimmaid : Giellaguovddážat , / gielladoaimmat Terminologiija , / Sátnevuorká Mánáid ja nuoraid gielladoaimmat , Rávisolbmuid oahppu , / Davvin- / Sámás-kurssat Giellamovttiidahttinbálkkašupmi .
Tabell 1.3 Bevilgningen for 2000 fordelt på områdene :
Tabealla 1.3 Jagi 2000 juolludeapmi juohkásii čuovvovaš surggiide
Ofoten- og Sør-Troms område
Ofuohta- ja Lulli-Romssa guovllut
Lulesamisk område
Julevsámi guovlu
Sørsamisk område
Lullisámi guovlu
Kyst- og fjordstrøk
Riddo- ja vuotnaguovllut
Tildelte prosjektmidler
Juolluduvvon prošeaktaruhta
Samisk språkråd har arbeidet for å finne en formålstjenlig måte å få tilbakemelding om bruk av de midlene språkrådet tildeler kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samelovens språkregler og for prosjektmidler .
Sámi giellaráđđi lea bargan gávdnat vuogas vuogi movt ruovttoluotta oažžut dieđuid giellaruhtajuolludemiid birra sihke gielddain ja fylkkagielddain mat gullet Sámelága giellanjuolggadusaid hálddašanguvlui ja prošeaktaruđa vuostáváldiin .
Målsettingen er at det i søknaden skal komme klart fram hvordan prosjektet skal gjennomføres , vurdering av den økonomiske siden av prosjektet og ikke minst hvordan prosjektet vil kunne fremme samisk språk .
Giellaráđđi lea ee. Ráhkadan minstara dasa movt galgá ohcat doarjagiid sámegiel prošeavttaide . Ulbmil lea leamaš ahte ohcamis galgá boahtit ovdan movt prošeavtta áigu čađahit , makkár ekonomalaš bealit prošeavttas leat ja maiddái movt prošeavttain sáhttá ovddidit sámegiela .
For Samisk språkråd har rapporteringsarbeidet vært en prioritert oppgave .
Dát bargu lea leamaš hui guovddážis giellaráđis .
Ved å kreve gode prosjektsøknader , der både den samisk språklige gevinsten og den økonomiske gevinsten er blitt vektlagt , samt god rapportering av bruken av språkmidlene med utgangspunkt i språkutvikling og økonomi , har språkrådet fått et bedre grunnlag for å vurdere språkprosjektene og derved har kommet nærmere målsettingen om best mulig bruk av midlene .
Gáibidit buriid prošeavttaid main sihke sámegiela ovddideapmi ja ekonomalaš bealit leat deattuhuvvon , ja maiddái buriid raporttaid movt ruđat geavahuvvojit giellaovddideami ja ekonomiija dáfus , mielddisbuktet ahte giellaráđis lea buoret vuođđu árvvoštallat prošeavttaid , ja dainna lágiin lea stuorát vejolašvuohta joksat ulbmiliid ahte geavahit doarjagiid buoremus lági mielde .
Språkmotiveringspris og navnediplomer
Giellamovttiidahttinbálkkášupmi ja nammadiplomat :
Samisk språkråd har stiftet en språkmotiveringspris til personer / / institusjoner organisasjoner som særlig arbeider i forhold til språkrådets formålsparagraf , og som jobber for å bevare og utvikle samisk språk .
Sámi giellaráđđi lea vuođđudan sámegiela movttiidahttinbálkkašumi olbmuide / ásahusaide / organisašuvnnaide geat / mat leat erenoamážit bargan olahit Sámi giellaráđi ulbmilparagráfa , ja rahčan sámegiela ovddas vai dat seailu ja ovdána .
Prisen er på kr 10 000,- og en diplom utarbeidet av Aino Hivand .
Bálkkašupmi lea ruhtasubmi kr 10 000,- ja dáiddadiploma maid Aino Hivand lei ráhkadan .
Samisk språkråd har utarbeidet retningslinjer for utdelingen av prisen .
Sámi giellaráđđi lea ráhkadan njuolggadusaid dán bálkkašupmái .
Prisen gikk til Ájluovtta váhnemjoavku .
Bálk-kašumi oaččui Ájluovtta váhnemjoavku .
Prisen fikk de på grunn av at de har klart å snu et språkskifte som hadde kommet meget langt i lulesamisk område på norsk side .
Bálk-kašumi ožžo dan vuođul go leat nagodan jorgalit giellamolsuma mii lei nu guhkás ollen julevsámi guovllus Norgga bealde .
Samisk språkråd har i år for første gang delt ut kunstdiplomer til bedrifter som har gode samiske navn .
Sámi giellaráđđi lea dán jagi vuosttaš geardde juohkán dáiddadiplomaid ásahusaide main leat vuogas sámegiel namat :
Nordsamisk : Áibmeáiti , Biigá , — álliidlágádus , — iat , DAT OS .
Davvisámegillii : Áibmeáiti , Biigá , čálliidlágádus , čiŋat , DAT OS .
, DavviGirjiO .
, Davvi Girji o.s. .
, S Duodjegáldu , Duodjeloaidu , Duodje Viessu , Fearamii , Finat , Giellaveahkki , Girjebusse Kárájohka – Ohcejohka , Govadas Kallio , Graveniid Duojit , Guovdageainnu lagasradio , Hommát , Iut , Jergul Asttu , Láilla siida , Min Áigi os , Noras , Radio Doaivu , Sara duodji , Sámi Dáiddaguovddá ( Kárájogas ) , Sámi Dáiddaguovddá ( Mázes ) , Sámiid Duodji , Skániid girje , iella , Visot OS.
, Duodjegáldu , Duodjeloaidu , Duodji Viessu , Fearamii , Finat , Giellaveahkki , Girjebusse Kárášjohka – Ohcejohka , Govadas Kallio , Graveniid Duojit , Guovdageainnu lagasradio , Hommát , Iđut , Jergul Asttu , Láillá siida , Min Áigi os , Noras , Radio Doaivu , Sara duodji , Sámi Dáiddaguovddáš ( Kárášjogas ) , Sámi Dáiddaguovddáš ( Mázes ) , Sámiid Duodji , Skániid girje , iella , Telegoahti os , Visot OS.
Lulesamisk : Árran julevsáme guovdásj
Julevsámegillii : Árran julevsáme guovdásj
Sørsamisk : Voengelen Diehtie
Lullisámegillii : Voengelen Diehtie
1.3.1.2 Samisk næringsråd
1.3.1.2 Sámi ealáhusráđđi
Det overordnede målet for Samisk næringsråd er : Sterke og levende samfunn med stabil bosetting og allsidig nærings- og samfunnsliv .
Sámi ealáhusráđi bajimus ulbmil lea : Nanu ja ealli servodat gos lea sihkkaris ássan ja viiddis ealáhus- ja servodateallin .
Hovedmål 1 er å tilrettelegge for å etablere , bevare og utvikle naturressursbaserte næringer .
Vuosttaš váldoulbmil lea láhčit diliid nu ahte luondduresursaealáhusat sáhttet álggahuvvot , bisuhuvvot ja ovddiduvvot .
Hovedmål 2 er å utvikle et variert næringsliv i samiske lokalsamfunn .
2. váldoulbmil lea ovddidit viiddis ealáhuseallima sámi báikkálašservodahkii .
Hovedmål 3 er å sette Sametinget i stand til å løse sine samepolitiske og forvaltningsmessige oppgaver .
3. váldoulbmil lea veahkehit Sámedikki čoavdit iežaset sámepolitihkalaš ja hálddahuslaš doaimmaid .
Alle disse definerte hovedmålene er nærmere konkretisert gjennom ulike tiltak på de ulike sektorene som fremkommer i rådets virksomhetsplan for 2000 .
Buot dát definerejuvvon váldoulbmilat leat lagabui čielggaduvvon iešguđetlágán doaimmaid bokte dain iešguđetge sektoriin mat bohtet ovdan ráđi doaibmaplánas 2000 .
Næringsmessig fordelingen av støtte fra Samisk utviklingsfond i 2000 , sammenlignet med de to foregående år fremgår av følgende tabell Tabell 1.4
Tabealla 1.4 — uovvovaš tabeallas oaidnit ealáhusdoarjagiid maid Sámi ovddidanfoanda doarju jagi 2000:s , daid ovddit jagiid ektui
11,5 pst. .
Guolásteapmi
18,5 pst. . Industri / bygg &amp; anlegg
Industriija / huksen ja rusttegat
Varehandel / duodji
Gávpegálvu / duodji
Turisme
Turisma
Eiendom / forr. drift
Opmodat / gávpe-doaimmat
Off./priv./sos .
Alm./priv./sos .
tjenesteyting ( kultur )
bálvalusat ( kultuvra )
Regionale og lokale tiltak
Regionála ja báikkálaš doaimmat
Under Off./priv./sos .
Alm./priv./sos .
tjenesteyting ( kultur ) inngår i hovedsak støtte til kommunale og interkommunale tiltaksprosjekter , herunder støttefond for mottaksstasjoner , ulike tiltak i regi av Omstillingsprogrammet i Indre-Finnmark , etablereropplæring , Interreg-saker , kultur- og kommunale tiltak .
bálvalusat ( kultuvra ) vuolde lea vuosttažettiin doarjja gielddaid ja gielddaidgaskasaš doaibmaprošeavttaide , dán vuolde dustenstašuvnnaid doarjjafoanda , iešguđetlágán doaimmat maid Sis-Finnmárkku Nuppástuhttinprográmma hovde , álggahanoahppu , Interreg-áššit , kultur- ja gielddaáššit .
Totalt er det behandlet 18 søknader om etablererstipend hvorav 6 ble innvilget .
Oktiibuot leat 18 álggahanstipeandaohcama gieđahallojuvvon , ja dain dohkkehuvvojedje 6 ohcama .
Tabell 1.5 Tabellen nedenfor gir en oversikt over tilsagn om støtte gitt til kvinner i 2000 :
Tabealla 1.5 Dán tabeallas oaidnit makkár doarjalohpádusaid nissonolbmot leat ožžon 2000:s
Næringsvirksomhet
Ealáhus-doiammat
Kvinner Menn
Dievdoolbmot
Bedrifter
Fitnodagat
Jordbruk
Eanandoalut
Fiske
Guolásteapmi
Industri / bygg &amp; anlegg
Industriija / huksen &amp; rusttegat
Eiendom / forretningsdrift
Opmodat / fitnodatdoaibma
Off./priv./sos.tjenesteyting ( kultur )
Alm./priv./sos . bálva ­lusat ( kultuvra )
Det er vanskelig å gi en eksakt tallmessig oversikt over støtte til kvinner .
Lea váttis buktit justelogu das man olu doarjja lea addon nissonolbmuide .
Tilsagnene omfatter kvinnelige tilsagnsmottakere alene , og sammen med menn .
Juolludemiid leat sihke ovttaskas nissonolbmot ožžon , ja dievdoolbmuiguin ovttas .
Det er videre gitt støtte til bedrifter og organisasjoner der kvinnearbeidsplasser står sentralt .
Muđui lea addon doarjja fitnodagaide ja ásahusaide gos nissonolbmuid bargobáikkit leat guovddážis .
Spesielt gjelder dette tildelingen over kap. 530 , post 70.5 til duodji .
Dát guoská erenoamážit kap. 530 , poasta 70.5 Duodji juolludemiide .
Ideelt sett burde kvinneandelen vært høyere , men tatt i betraktning at Samisk utviklingsfond i vesentlig grad gir støtte til primærnæringene , der hvor menn i all hovedsak står som søkere , så må kvinneandelen betegnes som tilfredsstillende .
Ideála mielde galggašii nissonolbmuid lohku leat badjeleappos . Muhto go jurddaša ahte Sámi ovdánahttinfoanda vuosttažettiin doarju vuođđoealáhusaid , gos dávjjimusat leat dievdoolbmot geat ohcet , de sáhttá lohkat ahte nissonlohku lea dohkálaš .
Samisk jordbruksplan viser at andelen kvinnelige gårdbrukere varierer mellom 15 og 35 pst. i 5 utvalgte samiske kommuner .
Sámi eanandoalloplána duođašta ahte nissoneanandolliid lohku lea gaskal 15 ja 35 % viđa válljejuvvon sámi gielddas .
Innenfor primærnæringene opererer hushold som felles driftsenheter der både menn og kvinner inngår .
Vuođđoealáhusaid dáfus leat dáluin oktasaš doallovttadagat gosa sihke nissonolbmot ja dievdoolbmot gullet .
Den geografiske fordelingen av fondets støtte i 2000 , sammenlignet med de to foregående år fremgår av følgende tabell : Tabell 1.6
Tabealla 1.6 — uovvovaš tabeallas oaidnit fondda 2000 doarjaga geográfalaš juogadeami dan guokte ovddit jagi ektui
Fylke
Fylka
Kommune
Gielda
Gamvik
Gáŋgaviika
Kvalsund
Fálesnuorri
Lebesby
Davvesiida
Måsøy
Muosát
Alta
Áltá
Utenfor ( 1 )
Olggobealde ( 1 )
Troms
Tromsa
Gratangen
Rivttát
Kvænangen
Návuotna
Lavangen
Loabát
Skånland
Skánit
Storfjord
Omasvuotna
Senja
Sáččá
Tromsø ( Ullsfjorden )
Tromsa ( Moskavuotna )
Utenfor
Olggobealde
Nordland
Nordlánda
Evenes
Evenášši
Tysfjord
Divttasvuotna
Sørsameområdet
Lullisámi guovlu
( unntatt Nordland fylke )
( Earret Nordlándda fylkka )
Utenfor virkeomr .
Doaibmag . olggob .
/ interkomm . Tiltak
/ gielddaidgsk Doaimmat
Sum tilsagn
Juolludeami submi
Beløpet er i hovedsak innvilget til prosjekter som gjennomføres innenfor vårt geografiske virkeområde og er derfor rettet mot næringsutøvere innenfor virkeområdet .
Submi lea vuosttažettiin juolluduvvon prošeavttaide mat čađahuvvojit min geográfalaš doaibmasuorggi siskkobealde , ja lea danne doaibmasuorggi ealáhusdolliide oaivvilduvvon .
1.3.1.3 Samisk kulturminneråd
1.3.1.3 Sámi kulturmuitoráđđi
Samisk kulturminneråd ble oppnevnt av Sametingsrådet 22.- 23. mars 1994 og trådte i kraft 15. juli 1994 i medhold av Sametingspresidentens forordning nr. 01/94 av 5. juli 1994 .
Sámediggeráđđi ásahii Sámi kulturmuitoráđi njukčamánu 22.–23. b. 1994 ja dat doaibmagođii suoidnemánu 15. b. 1994 Sámedikki presideantta ortnega nr. 01/94 suoidnemánu 5. b. 1994 vuođul .
Samisk kulturminneråd har ansvar for fordeling og utbetaling av de årlige tilskuddsmidlene til samiske kulturminneprosjekter .
Sámi kulturmuitoráđis lea ovddasvástádus sámi kulturmuitoprošeavttaid jahkásaš doarjagiid juogadeamis ja máksimis .
Tilskudd gis til tiltak som skal ivareta de overordnede kulturminnefaglige hensynene i arbeidet med de samiske kulturminnene og kulturmiljøene , samt samisk bygningsvern .
Doarjagat addojit doaimmaide maid ulbmil lea seailluhit bajimus kulturmuitofágalaš áššiid sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasiid dáfus , ja sámi vistegáhttema dáfus .
På Riksantikvarens budsjett for 2000 var det satt av kr 1 000 000 til samisk kulturminnevern .
Riksantikvára 2000 bušeahtas lei biddjon kr 1.000.000,- sámi kulturmuitogáhttemii .
I tillegg ble det overført kr 14 000 fra tilskuddsmidler fra 1999 .
Dasa lassin juolluduvvui kr 14.000,- 1999 doarjjaruđain .
For 2000 utgjorde dermed tilskuddsrammen kr 1 014 000 .
Dasto lei jagi 2000 doarjjarámma kr 1.014.000,- .
Samisk kulturminneråd mottok 39 søknader for 2000 .
Sámi kulturmuitoráđđi oaččui 39 ohcama 2000:s .
Total søknadssum var på kr 1 880 765 .
Oppalaš ohcansubmi lei kr 1.880.765 .
Samisk kulturminnetråd fordelte tilskudd til følgende tiltak 2000 : Tabell 1.7
Tabealla 1.7 Sámi kulturmuitoráđđi juogadii doarjagiid čuovvovaš doaimmaide 2000:s
Finnmark :
Finnmárku :
Troms
Tromsa :
Nordland
Nordlánda :
Sørsamisk
Lullisápmi :
For detaljert oversikt henvises det til Samisk kulturminneråds årsmelding .
Dárkilet dieđuid gávnnat ráđi Kulturmuitoráđi jáhke dieđáhusas .
1.3.1.4 Samisk kulturråd
1.3.1.4 Sámi kulturráđđi
Samisk kulturråd er et underliggende råd i Sametingssystemet : Forvaltningsoppgavene som er tillagt Samisk kulturråd er å utføre Sametingets politikk med de virkemidlene som er tildelt gjennom det årlige budsjettet .
Sámi kulturráđđi lea vuollásaš ráđđi Sámedikkevuogádagas . Sámi kulturráđđi hálddašanbargu lea ee. čađahit Sámedikki politihka daiguin veahkkedoaimmaiguin mat leat juolluduvvon jahkásaš bušeahtas .
Samisk kulturråd har i 2000 forvaltet tilskuddsordningene : Samisk kulturfond , støtte til samisk forlagsdrift , driftsstøtte til samiske kulturhus , driftsstøtte til samiske kulturorganisasjoner og samiske barns oppvekstvilkår .
Sámi kulturráđđi lea 2000:s hálddašan dáid doarjjaortnegiid : Sámi kulturfoanda , doarjja sámi lágádusdoibmii , doaibmadoarjja sámi kulturviesuide , doaibmadoarjja sámi kulturorganisašuvnnaide ja sámi mánáid bajásšaddaneavttuide .
Samisk kulturråds aktivitet for 2000 har vært preget av å oppfylle krav og forventninger overfor publikum og andre organer , samt å regulere sin virksomhet innenfor de økonomiske rammene som Sametinget setter .
Sámi kulturráđđi lea jagi 2000:s vuosttažettiin bargan ollašuhttit daid gáibádusaid ja vuordámušaid maid álbmot ja eará orgánat bidjet , ja reguleret iežas doaimma daid ekonomalaš rámmaid mielde maid Sámediggi bidjá .
Innenfor tillskuddsordningen Samiske barns oppvekstvilkår er det i 2000 særlig satset på utgivelser av samiskspråklige barne- og ungdomsblad .
Sámi mánáid bajásšaddaneavttut doarjjaortnega siskkobealde leat 2000:s erenoamážit áŋgiruššan almmuhit sámegielat mánáid- ja nuoraidbláđi .
Mangelen på tilbud som ivaretar interessene til denne målgruppen og viktigheten av å bygge opp samiskspråklige lesevaner er begrunnelsen for denne satsingen .
Vuoruheami vuođđun leat dat váilevaš fálaldagat mat dán ulbmiljovkui leat , ja sámegiel lohkandábiid nannema mávssolašvuohta .
I denne sammenheng registrerer rådet spesielt mangelen på samiskspråklig litteratur for ungdom , spesielt litteratur skrevet av ungdom for ungdom .
Dán oktavuođas fuomáša ráđđi erenoamážit man váilevaš sámegielat girjjálašvuohta lea nuoraide , erenoamáš girjjálašvuohta maid nuorat leat čállán nuoraid váste .
Rådet ser det som viktig å sette fokus på dette , og i den forbindelse vil det bli opprettet en stipendordning .
Ráđi mielas lea deaŧalaš vuoruhit dán ášši , ja dan oktavuođas galgá ásahuvvot stipeandaortnet .
Rådet har igangsatt , slik det fremkommer i virksomhetsplanen 2000 , arbeidet med etablering av stipend for å fremme og stimulere til utvikling av litteratur for barn og ungdom .
Ráđđi lea álggahan , nu go 2000 doaibmaplánas boahtá ovdan , barggu ásahit stipeandda mii ovddida ja hásttuha ráhkadit mánáid ja nuoraid girjjálašvuođa .
Kulturrådet vil prioritere utgivelser av barne-og ungdomslitteratur sett i forhold til forlagenes prioriteringer .
Kulturráđđi áigu vuoruhit mánáid- ja nuoraidgirjjálašvuođa almmuheami lágádusaid vuoruhemiid ektui .
Kulturrådet vil be Sametinget om å videreføre prøveprosjektet « Dåjmalasj máná » også i år 2001 .
Kulturráđđi bivdá Sámedikki joatkit geahččalanprošeavttain « Dåjmalasj máná » maiddái jagi 2001:s .
Samisk kulturråd fungerer som styre for Samisk kulturfond og forestår tildeling av midler på grunnlag av vedtatte retningslinjer for de ulike tilskuddsordningene .
Sámi giellaráđđi doaibmá Sámi kulturfoandda stivran ja jođiha juolludemiid iešguđetge doarjjaortnegiid mearriduvvon njuolggadusaid vuođul .
I Sametingets budsjett for 2000 ble det over kap. 540 , post 52.1 « Samisk kulturfond » bevilget kr 9 475 000 , inkl. kr 2 500 000 til samiske barns oppvekstvilkår .
Sámedikki 2000 bušeahtas juolluduvvui kap. 540 , poasta 52.1 « Sámi kulturfoanda » bokte kr 9 475 000,- inkl. 2 500 000,- sámi mánáid bajásšad-daneavttuide .
Fondets virkeområde er hele landet .
Foanda doaibmá miehtá riikka .
I virksomhetsplanen for 2000 ble det avsatt kr 6 975 000 til tiltaksområdene .
Jagi 2000 doaibmaplánas biddjui 6 975 000,- ruvnno doaibmaguovlluide . Ohcamat leat veaháš geahppánan .
Det registreres en liten nedgang i antallet søknader .
Foandda oppalaš ohcansupmi jagi 2000:s lei birrasiid 14,3 mill. ruvnno .
Tabell 1.8 Fordelingen av støtte fra Samisk kulturfond i 2000 , samt for foregående år ( beløpene er i 1000 kr . )
Tabealla 1.8 Ná juohkásii Sámi kulturfoandda doarjja jagi 2000:s , ja ovddit jagi . ( Submi lea 1000 ruvnnuin )
Saksområde / år
Áššesuorgi / jahki
Billedkunst / duodje
Govvadáidda / duodji
Samiske frie teaterformål
Friddja sámi teáhter- doaimmat
Andre tiltak
Eará doaimmat
Tabellen viser et underforbruk på kr 3 900,- sett i forhold til avsetning på kr 6 975 000,- .
Tabealla duođašta unnitgolaheami kr 3 900,- dan ektui mii lei juolluduvvon , kr 6 975 000,- .
Satsingsområder 2000 ( satsingsområdene kan gå over i hverandre )
2000 vuoruhansuorggit ( vuoruhansuorggit sáhttet leat seahkálaga )
Tildelt beløp
Juolluduvvon submi
Antall søkere tildelt midler
Ohccit juolluduvvon ruđaide
Utrednings- og prosjektarbeid med sikte på tilpasning av helse- og sosialtjenester til samisk virkelighet
— ielggadan- ja prošeaktabargu man ulbmil lea heivehit dearvvašvuođa- ja sosialbálvalusaid sámi dilálašvuođaide
kr 1 114 010
kr 1 114 010
Prosjektarbeid og metodeutvikling for tiltak – som har basis i samisk kultur – som direkte går ut på å forbedre helse- og sosialsituasjonen til det samiske folk
Doaimmaid prošeaktabargu ja metodaovdánahttin - maid vuođđu lea sámi kultuvrras - mat galget njuolga buoridit sámi álbmoga dearvvašvuođa- ja sosiáladili
kr 540 000
kr 540 000
Metodeutvikling og tilretteleggelse av tiltak for ulike behov innenfor den ordinære helse- og sosialtjeneste i samiske områder
Doaimmaid metodaovdánahttin ja heiveheapmi iešguđetge dárbbuid dáfus sámi guovlluid oppalaš dearvvašvuođa- ja sosialbálvalusa siskkobealde
kr 800 000
kr 800 000
Opplæring av helse- og sosialpersonell i samisk språk og kulturforståelse
Dearvvašvuođa- ja sosialbargiid oahpahit sámi gielas ja kulturipmárdusas
kr 1 350 000
kr 1 350 000
Utbygging av tolketjeneste
Dulkonbálvalusa viiddideapmi
Område Antall søkere
Juolluduvvon submi
Tildelt Sørsamisk område
Ohccit juolluduvvon ruđaide
kr 560 000
kr 540 000
kr 510 000
kr 800 000
I alt
Guovlu
kr 3 804 010
3 kr 560 000
H.M. .
Norlánda
GDO . :
kr 510 000
SKMR : Sámi kulturmuittorái / Samisk kulturminneråd
kr 1 384 010
SKR . :
Finnmárku
Sámi kulturrái / Samisk kulturråd
kr 1 350 000
SNR . :
Oktiibuot
Sámi ealahusrái / Samisk næringssråd
kr 3 804 010 1.3.2 Hálddahusdássi
Plána- ja hálddahusossodat / Plan- og administrasjonsavdeling
Váldohálddahus fárrii ođđa Sámedikkevistái borgemánu 2000 loahpageahčen .
Servodatossodat / Samfunnsavdelingen
Buot dáhpáhusaide ledje boahtán olu olbmot .
OAO . :
GDO . :
Oahppahusossodat / Opplæringsavdelingen
SKMR : Sámi kulturmuitoráđđi / Samisk kulturminneråd
SGR . :
SKR . :
Sámi giellarái / Samisk språkråd
Sámi kulturráđđi / Samisk kulturråd
SGL . :
SNR . :
Sámi Giellalávdegoddi / Samisk språknemd
Sámi ealáhusráđđi / Samisk næringsråd
Sametingets administrasjon sørger for at Sametingets råds- og plenumprotokoller finnes på samisk og norsk .
Plána- ja hálddahusossodat / Plan- og administrasjonsavdelingen
Saker til plenumsmøtene sendes ut på samisk og norsk .
Oahpahusossodat / Opplæringsavdelingen SGR . :
Henvendelser på samisk besvares på samisk .
Sámi giellalávdegoddi / Samisk språknemnd
I følge Sameloven har representantene i plenumsmøtene rett til å snakke samisk eller norsk etter eget ønske .
Sámedikki hálddahus fuolaha ahte Sámedikki ráđđe- ja dievasčoahkkinbeavdegirjjit gávdnojit sihke sámegillii ja dárogillii .
Derfor blir plenumsmøtene tolket fra / til samisk / norsk .
Jus váldá oktavuođa sámegillii , de oažžu vástádusa sámegillii .
Det er en stor utfordring å utvikle bruken av samisk i forbindelse med saksbehandling , møter og i andre sammenheng .
Sámelága mielde lea dievasčoahkkináirasiin lohpi hupmat juogo sámegillii dahje dárogillii , movt dál de ieš háliida .
Utgangspunktet må være å stimulere og styrke kunnskaper i samisk i hele Sametingets organisasjon .
Lea stuora hástalus ovddidit sámegiela geavaheami áššemeannudemiid , čoahkkimiid ja eará oktavuođaid dáfus .
Dette er viktig fordi andre offentlige organer gjerne bruker Sametinget som forbilde i bruken av samisk .
Dát lea deaŧalaš danne go eará almmolaš orgánat dávjá gehččet Sámedikki ovdagovvan sámegiela geavaheami dáfus .
1.3.2.1 Bibliotek- og informasjonsavdelingen
1.3.2.1 Girjerádjo- ja diehtojuohkinossodat
Siden opprettelsen av Bibliotek- og informasjonsavdelingen 1. august 2000 , har svært mye av avdelingens resurser gått med til oppgaver knyttet til flytting og etablering i nybygget , og til planlegging og gjennomføring av den offisielle innvielsen .
Dan rájes go Girjerájus- ja diehtojuohkinossodat ásahuvvui borgemánu 1. b. 2000 , de leat ossodagas mannan hui olu resurssat doaimmaide mat gusket fárremii ja sajáiduvvamii ođđa vistái , ja almmolaš rahpama plánemii ja čađaheapmái .
Avdelingens oppgaver og ansvarsområde er :
Ossodaga doaimmat ja ovddasvástádusat leat :
å legge forholdene til rette for og koordinere den informasjonsfaglige virksomheten i Sametinget
láhčit diliid ja koordineret Sámedikki diehtojuohkinfágalaš doaimma