pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget har engasjert ett svært høyt antall personer i korttidsengasjement , som tilsvarer ca 8 årsverk , for registrering av samiske kulturminner langs den planlagte linjetraséen fra Ofoten til Hammerfest .
Sámediggi lea váldán hui ollu olbmuid bargui oanehis áigái , mii dahká sullii 8 jahkedoaimma , sámi kulturmuittuid registreremii dan plánejuvvon linjás Ofuohtas Hammerfestii .
I tillegg er en stadig økende hastig av mulige etableringer av f.eks. vindmølleparker en avgjørende faktor for stadig økende feltarbeid innen kulturminnevernarbeid .
Dasa lassin go dađistaga eanet ásahuvvojit ovdamearkka dihte bieggamillopárkkat lea mearrideaddji dasa ahte šaddá eanet fealtabargu kulturmuittuid ektui .
Dette vil også synes som økning i årsverk for Sametinget .
Dát čájeha maid ahte jahkedoaimmat Sámedikkis livčče lassánan .
Manglende budsjettprosedyrer .
Váilevaš buseahttameannudeapmi .
Sametinget beklager at det fortsatt ikke er noen avklaring som sikrer Sametinget innflytelse på budsjettprosessen .
Sámediggi šálloša ahte ii leat vel dakkár čielggadus mii sihkkarasttášii Sámediggái váikkuhanfámi bušeahttaprosessii .
Dette er alvorlig fordi samhandlingen mellom Sametinget og staten i budsjettspørsmål er avgjørende for utviklingen av samisk selvbestemmelse .
Dat lea duođalaš go Sámedikki ja stáhta gaskasaš ovttasdoaibman lea deaŧalaš sámi iešmearrideami ovdáneapmái .
Dette kan ikke oppnås uten prosedyrer for konsultasjoner eller forhandlinger mellom statlige myndigheter og Sametinget i budsjettspørsmål .
Dan ii sáhte juksat bušeahttaáššis konsultašuvdna- dahje šiehtadallanprosedyraid haga gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki .
Dette vil etablere den formelle plattformen og rammen om de krevende utfordringene som man står overfor med hensyn til selvbestemmelsesrettens økonomiske aspekter .
Dát ásahivččii formálalaš vuođu ja rámma daidda gáibideaddji hástalusaide maid ferte dustet iešmearridanvuoigatvuođa ekonomalaš beliid ektui .
Oppfølging av Samerettsutvalget II Sametinget beklager den manglende framdriften i forhold til oppfølgingen av Samerettsutvalget II .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti II čuovvoleapmi Sámediggi šálloša váilevaš ovdáneami Sámi vuoigatvuođalávdegotti II čuovvoleami ektui .
Samerettsutvalget overrakte sin utredning allerede i desember 2007 , og oppfølgingsarbeidet har ikke den framdriften man bør kunne forvente .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi geigii čielggadusas juo juovlamánus 2007 , ja čuovvolanbargu ii leat ovdánan nu mo lei vurdojuvvon .
Om Sametingets holdning til forskning på samiske levninger Sametinget tar ikke på prinsipielt grunnlag avstand fra DNA-forskning , heller ikke på skjeletter så lenge dette skjer innenfor etiske normer .
Sámedikki guottut sámi bázahasaid dutkama ektui Sámediggi ii leat prinsihpalaš vuođul vuostá DNA-dutkama , ii ge dákteriggedutkama nu guhká go dat dáhpáhuvvá etihkalaš norpmaid vuođul .
Av den grunn er det også sikret nødvendig materiale for DNA-forskning fra skjelettene som er gjenbegravd i Neiden .
Danne leat maid sihkkarastán dárbbašlaš ávdnasiid DNAdutkama várás dain dákterikkiin mat leat ođđasis hávdáduvvon Njávdámii .
Imidlertid er Sametinget av den oppfatning at etnisk identitet ikke lar seg avlese av gener .
Dattetge lea Sámedikki oaidnu ahte čearddalaš identitehta ii sáhte gávdnat genain .
Forskning som uten videre setter Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Muhto sihke genehtalaš Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 139 av 377
139 siidu 379 siiddus
Derimot kan både genetisk slektskap , folkeforflytninger og andre problemstillinger belyses ved DNA-analyser , inkludert sammenligninger med nålevende befolkning .
sohkavuođa , álbmotfárremiid ja eará čuolbmačilgehusaid sáhtte čuvgehit DNA-analysaiguin , ja maiddái buohtastahttit dálá álbmogiiguin .
Kystfiskeutvalget Ekspertgruppen som utredet retten til fiske utenfor Finnmark under ledelse av dr. juris Carsten Smith har gjort et grundig arbeid , og komiteen vil berømme utvalget for det arbeidet som de har gjennomført i denne sammenhengen .
Riddoguolástuslávdegoddi Áššedovdijoavku mii čielggadii guolástanvuoigatvuođa olggobealde Finnmárkku dr. juris Carsten Smith jođiheami vuolde , lea čađahan vuđolaš barggu , ja lávdegoddi rámida lávdegotti dan barggu geažil maid sii leat čađahan dán oktavuođas .
Kunnskapsgrunnlaget om kystbefolkningens rettigheter til ressurser er en helt annen i dag enn i 2005 da Finnmarksloven ble vedtatt .
Máhttovuođđu riddoálbmoga vuoigatvuođaid birra resurssaide lea áibbas eará go dan mii lei 2005:s go Finnmárkkuláhka dohkkehuvvui .
Den fremste ekspertise har i forhold til det enstemmige forslaget maktet å legge frem et forslag med utgangspunkt i samiske fiskerirettigheter .
Njunuš áššedovdit lea ovttajienalaš evttohusa vuođul nagodan ovddidit evttohusa mii lea vuođđuduvvon sámi guolástanvuoigatvuođaide .
Kystfiskeutvalgets leder Carsten Smith sa ved fremleggelsen av utvalgets forslag i Vestertana 18. februar 2008 at det er snakk om ‖et være eller ikke være for den sjøsamiske kulturen‖ .
Riddoguolástuslávdegotti jođiheaddji Carsten Smith dajai dalle go lávdegotti evttohus geigejuvvui Deanodagas guovvamánu 18. b 2008 ahte lei sáhka mearrasámi kultuvrra ceavzimis .
Utvalget har fastslått at de samiske historiske rettighetene eksisterer og at rettighetene må anerkjennes i form av lover .
Lávdegoddi lea nannen ahte sámi historjjálaš vuoigatvuođat gávdnojit ja ahte vuoigatvuođaid ferte dohkkehit lágaid bokte .
Utvalget har videre foreslått områdebaserte forvaltningsordninger .
Lávdegoddi lea viidáseappot evttohan guovlovuđot hálddašanortnegiid .
Komiteen beklager at Fiskeri- og kystdepartementet har avvist viktige anbefalinger i Kystfiskeutvalgets forslag .
Lávdegoddi šálloša go Guolástus- ja riddodepartemeanta lea hilgon deaŧalaš rávvagiid Riddoguolástuslávdegotti evttohusas .
Regnskap 2011 Regnskap følger som vedlegg til årsmeldingen .
2011 rehketdoallu Rehketdoallu čuovvu mielddusin jahkedieđáhussii .
Det kunne ønskes en fremstilling av regnskapet som gjør det lettere å sammenligne med budsjett , herunder forutsetninger og forslag som er fremkommet under budsjettarbeidet .
Sáhtášii sávvat dakkár rehkedoalu ovdanbuktima man álkit buohtastahttit bušeahtain , dás maiddái eavttuid ja evttohusaid mat leat boahtán bušeahttabarggus .
Sametinget viser ellers til at det vil være nyttig å få en samlet oversikt over hvordan Sametingsrådet benytter tildelt reguleringsfullmakt , som innebærer anledning til å omdisponere inntil 20 % av avsatte midler .
Sámediggi čujuha muđui dasa ahte livččii ávkkálaš oažžut ollislaš visogova das mo Sámediggeráđđi geavaha dan muddenfápmudusa maid dat lea ožžon , mii dahká vejolažžan eará láhkai hálddašit gitta 20 % rádjai várrejuvvon ruđain .
En slik samlet oversikt vil forbedre regnskapsdelen i årsmeldinga , og gjøre dokumentet ennå mer handlingsrettet i forhold til Sametingets virksomhet .
Dakkár ollislaš visogovva buoridivččii jahkedieđáhusa rehketdoallooasi , ja dagahivččii ahte dokumeantta sáhtášii buorebut geavahit Sámedikki doibmii .
Komiteens medlem fra Fremskrittspartiet ( FrP ) , Arthur Tørfoss fremmet følgende merknad : Medlemmet registrerer at tiltakshaveres kostnader i forbindelse med befaringer i fjor utgjorde om lag 4,5 millioner kroner .
Lávdegotti Ovddádusbellodaga lahttu , Arthur Tørfoss ovddidii čuovvovaš mearkkašumi : Lahttu oaidná ahte doaibmabiddji golut báikediđoštallamiid oktavuođas ledje mannan jagi sullii 4,5 miljon ruvnnu .
Medlemmet er av den oppfatning at når offentlige myndigheter krever befaringer og undersøkelser , bør det offentlige bekoste dette selv , og ikke belaste grunneiere og tiltakshavere for dette .
Lahttu oaidnu lea ahte go almmolaš eiseválddit gáibidit báikediđoštallamii ja iskkademiid , de berre almmolašvuohta máksit goluid ieš , ii ge noađuhit eanaeaiggáda ja doaibmabiddji dan geažil .
Uavhengig om tiltakshavere er NVE , kommuner eller private .
Beroškeahttá das ležžet dal doaibmabiddjit NČE , gielddat dahje ovttaskasat .
Medlemmet ønsker for fremtiden å ta kostnaden på egen kappe , og vil legge opp til det i fremtidige budsjetter .
Lahttu háliida ahte mii boahtteáiggis máksit goluid ieža , ja ahte dat váldojuvvo mielde boahttevaš bušeahtaide .
Det er ingen grunn til å fordyre prosjekter som er bra for samfunnet unødvendig .
Ii leat makkárge ágga dasa ahte galggašii divrudit dárbbašmeahttumit dakkár prošeavttaid , mat leat ávkin servodahkii .
Sametinget viser Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Dáid Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 140 av 377
140 siidu 379 siiddus
Disse historiske kjensgjerningene må også vurderes i lys av Norges forpliktelser etter blant annet Art. 37 i FNs Urfolksdeklarasjon .
historjjálaš duohtavuođaid ferte maid árvvoštallat Norgga geatnegasvuođaid ektui earret eará ON Álgoálbmotjulggaštusa 37. artihkkala vuođul .
, Norske samers riksforbund ( NSR ) og Samer bosatt i Sør-Norge ( SbS ) : Tilleggsforslag s. 8 før ― Bedre service‖ Manglende prosedyrer for budsjettkonsultasjoner .
, Norgga sámiid riikasearvvi ( NSR ) ja Sámit Mátta-Norggas : Lasseevttohus s. 8 ovdal “ Buoret bálvalus ” Váilevaš prosedyrat bušeahttakonsultašuvnnaide .
I Sametingets årsmelding for 2010 understreket Sametinget sterkt behovet for å få på plass konsultasjonsprosedyrer med Regjeringen knyttet til budsjettsaker .
Sámedikki 2010 jahkedieđáhusas deattuhii Sámediggi garrasit dárbbu oažžut konsultašuvdnaprosedyraid Ráđđehusain bušeahttaáššiid oktavuođas .
Sametinget så dette som en naturlig forlengelse av den allerede inngåtte konsultasjonsavtalen mellom Regjeringen og Sametinget .
Sámediggi oinnii dan Ráđđehusa ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvdnašiehtadusa lunddolaš joatkkan .
Dette kan ikke oppnås uten prosedyrer for konsultasjoner eller forhandlinger mellom statlige myndigheter og Sametinget i budsjettspørsmål .
Dan ii sáhte juksat konsultašuvdna- dahje šiehtadallanprosedyraid haga gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki bušeahttaáššiin .
Dette vil etablere den formelle plattformen og rammen om de krevende utfordringene som man står overfor med hensyn til selvbestemmelsesrettens økonomiske aspekter .
Dat ásahivččii formálalaš vuođu ja rámma daidda gáibideaddji hástalusaide maid ferte dustet iešmearridanvuoigatvuođa ekonomalaš beliid ektui .
Merknad fra Árja og APs sametingsgruppe v / representantene Alf Isaksen og Willy Ørnebakk
Mearkašumit , Bargiidbellodat sámediggejoavkku , áirras Willy Ørnebakk ja Árja lahttu Alf Isaksen ovddidii čuovvovaš mearkkašumi :
Statlige myndigheter må legge merke til hvor enkelt det ser ut til at skolene i små samiske bygde samfunn kan nedlegges som sparetiltak i kommunene .
Stáhta eiseválddit fertejit oaidnit man álki orru leamen heaittihit skuvllaid sámi giliin seastin dihtii ruđaid gieldda bealis . Skuvla lea geađgejuolgin sámegiela áimmahuššamis giliin .
Sametinget er svært bekymret over at så mange grunnskoler i samiske områder enten er nedleggingstruet eller allerede nedlagt .
Sámediggi lea hui balus go nu máŋga vuođđoskuvlla sámi guovlluin leat áitojuvvon heaittihuvvot dahje heaittihuvvon juo .
Sametinget ser det som særlig bekymringsverdig at samiske ressursskoler i områder hvor det samiske språket står svakt , slik som de sjøsamiske områdene , lulesørsamiske og marka samiske områdene legges ned grunnet økonomiske årsaker .
Sámedikki mielas lea earenoamáš vuorjašuhtti ahte sámi resursaskuvllat dakkár báikkiin gos sámegiella lea rašši , nugo mearrasámi guovlluin , julev- ja lullisámi ja márkosámi guovlluin , heaittihuvvojit ekonomalaš sivaid geažil .
Her kan nevnes at Billefjord samiske oppvekstsenter og Børselv oppvekstsenter i Porsanger kommune , Boltås skole i Skånland kommune , Láhpoluoppal skole i Kautokeino kommune og Brekken skole er noen av skolene som er vedtatt nedlagt eller trues med snarlignedleggelse .
Das sáhttá namuhit ahte Billávuona sámi bajásšaddanguovddáš ja Bissojoga bajásšaddanguovddáš Porsáŋggus gielddas , Vátnjavári skovlá Skániid suohkanis , Láhpoluobbala skuvla Guovdageainnus ja Prahke skuvle leat muhtun dain skuvllain maid leat mearridan heaittihit dahje maid áigot heaittihit fargga .
Det er sterkt beklagelig at sterke samiske kompetansemiljøer splittes opp , samiske barns oppvekstvilkår svekkes i bygdesamfunn og elever utsettes for reiser langt tilkommunesentrene for å få undervisning .
Lea hui šállošahtti go nana sámi gealbobirrasat háddjejuvvojit , sámi mánáid bajásšaddaneavttut hedjonit giliservodagain ja oahppit fertejit gillát guhkes skuvlamátkki geažil gielddaguovddážii oažžun dihtii oahpahusa .
Dette fordi kommunene ønsker besparelser eller omdisponering av ressursene .
Guovddušteapmi nu mo dat orru leamen , dagaha ahte sámegiella fas vásiha hedjoneami ja jápmigoahtá .
Skolene det her henvises til ligger i Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 141 av 377
141 siidu 379 siiddus
Evaluering av den språklige utviklingen av skolene viser at den språklige veksten har vært positiv og de minst utbredte samiske språk og bygdesamfunnet for øvrig har fått et oppsving og er i utvikling . Dette viser at språkutviklingen er avhengig av at skolene består i bygdene .
Sámediggi háliida ahte stáhta eiseválddit čuvvot bures mielde Sámedikki evttohusain ja rávvagiin buot beliid oktavuođas mat gusket sámegielaid gáhttemii ja ovddideapmái ja dan šláddjivuođas mii lea rikkis gielas buot geavahanvugiid dáfus ja sániid ja dajaldagaid geavaheami dáfus sámi ealáhusaid doaimmaheamis ja eará oktavuođain .
Sentraliseringen slik det er tendens til , vil føre til at det samiske språket igjen vil oppleve en tilbakegang og blir utdøende .
Sámediggi háliida ahte stáhta eiseválddit veahkehit čađahit doaibmabijuid mat suodjalit daid sámi guovlluid skuvllat mat leat áitojuvvon heaittihuvvot .
Forslag 3 , representant Geir Tommy Pedersen , NSR . / SáB
- Sámeálbmotbellodat ( SáB ) áirras Geir Tommy Pedersen
Tesktavsnitt om geitehold erstattes med : Geitenæringen har vært og er under omstilling ved en total omfattende sanering av geitebesetningen i Norge , hvor målsetningen er å avskaffe enkelte sykdommer som opptrer hos geit .
Teakstaoasi sadjái gáiccaid birra galgá biddjojuvvot : Gáicaealáhus lea nuppástuvvan ja lea nuppástuvvamin dainna lágiin ahte stuorra oassi gáiccain Norggas galget sanerejuvvot , ja ulbmilin lea luottahuhttit muhtun dávddaid maid gáiccat ožžot .
Sametinget er spesielt bekymret for de bruksnedleggelsene som saneringsprosjektet medfører og vil vektlegge at det må settes i gang nye tiltak som sikrer en fortsatt livskraftig geitnæring .
Sámediggi ballá erenoamážit daid doalloheaittihemiid geažil maid sanerenprošeakta mielddisbuktá ja deattuha ahte ferte álggahit ođđa doaibmabijuid mat sihkkarastet viidáset eallinfámolaš gáicaealáhusa .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 1 ble vedtatt med 34 stemmer mot 3 stemmer .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 1 mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá .
Forslag 2 ble vedtatt med 34 stemmer mot 3 stemmer .
Evttohus 2 mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá .
Forslag 3 ble vedtatt med 34 stemmer mot 3 stemmer .
Evttohus 3 mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá .
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt .
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat .
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg 1 Ragnhild Melleby Aslaksen , saksordfører
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru 1 Ragnhild Melleby Aslaksen , áššejođiheaddji
Replikk Aili Keskitalo Ann-Mari Thomassen Alf Isaksen
Replihkka Aili Keskitalo Ann-Mari Thomassen Alf Isaksen
Olaf Eliassen Geir Johnsen
142 siidu 379 siiddus
Per Andersen Bæhr Aili Keskitalo Willy Ørnebakk Ronny Wilhelmsen Mariann Wollmann Magga Anders Somby jr. .
Per Andersen Bæhr Aili Keskitalo Willy Ørnebakk Ronny Wilhelmsen Mariann Wollmann Magga Anders Somby jr. .
Aili Keskitalo Willy Ørnebakk Alf Isaksen Ann-Mari Thomassen Egil Olli Ragnhild Melleby Aslaksen Geir Tommy Pedersen , forretningsorden Alf Isaksen , forretningsorden Geir Tommy Pedersen , forretningsorden
Aili Keskitalo Willy Ørnebakk Alf Isaksen Ann-Mari Thomassen Egil Olli Ragnhild Melleby Aslaksen , áššejođiheaddji Geir Tommy Pedersen , čoahkkinortnegii Alf Isaksen , čoahkkinortnegii Geir Tommy Pedersen , čoahkkinortnegii Rolf Johansen , čoahkkinortnegii
VI Sametingets vedtak 1 Innledning Sametinget er en folkevalgt forsamling for samene i Norge .
VI Sámedikki mearrádus 1 Álggahus Sámediggi lea sámiid álbmotválljen orgána Norggas .
Sametingets regnskap for 2011 er vedlagt årsmeldingen .
Sámedikki 2011 rehketdoallu lea mielddusin jahkedieđáhusas .
Forskrift om valg til Sametinget ble endret i 2011 .
2011 rievdaduvvoje sámediggeválgga láhkaásahusat .
Endringen innebærer at Sametingets valgmanntall også utarbeides i de årene det er kommune- og fylkestingsvalg .
Rievdadusat mielddisbuktet ahte Sámedikki jienastuslohku maiddái hábmejuvvo dalle go leat suohkan- ja fylkkaválggat .
Dette valgmanntallet bestemmer hvilke kommuner som skal avholde valgting ved neste sametingsvalg , hvilke kommuner som kun har forhåndsstemmegivning og mandatfordelingen på valgkretsene .
Dát válgajienastuslohku mearrida makkár suohkanat galget čađahit válgadikki boahtte sámediggeválggas , makkár suohkaniin lea dušše ovdagihtiijienasteapmi ja mandáhttajuohkin válgabiriin .
Gjennom folkeretten er norske myndigheter forpliktet til å konsultere samene i saker som har betydning for det samiske samfunnet .
Álbmotrievtti bokte leat Norgga eiseválddit geatnegahttojuvvon konsulteret sápmelaččaiguin áššiin main lea dadjamuš sámi servodahkii .
Konsultasjonsprosedyrene gjelder i alle typer saker , som for Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Dan sivas leat dahkkon šiehtadusat gaskal stáhta ja Sámedikki movt dát konsultašuvnnat galget čađahuvvot .
Side 145 av 377 eksempel i arbeidet med lover eller administrative tiltak som kan påvirke samiske interesser direkte .
Konsulterenbargovuogit gusket buot áššesurggiide , omd. láhkabargguiguin dahje hálddahuslaš doaimmain main sáhttá dadjamuš sámiid beroštumiide njuolga .
Rovviltsituasjonen i sørsamisk områder .
Boraspiredilli lullisámi guovlluin .
Miljøverndepartementet Reindriftsloven : forskrift om avgift ve brudd på bruksregler og forskrift om tvangsmulkt .
Boazodoalloláhka : Geavahannjuolggadusaid rihkkuma divada láhkaásahus og láhkaásahus bággosáhkkoheamis .
Landbruks- og matdepartementet .
Eanandoallo – ja biebmodepartemeanta .
Stortingets landbruks- og matpolitisk melding .
Stuoradikki eanandoallo- ja biebmopolitihkalaš dieđáhus .
Helse og omsorgsdepartementet . Forslag til kommunal helse- og omsorgslov .
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta Árvalus gielddalaš dearvvašvuođa- ja fuolahusláhkii .
Manglende prosedyrer for budsjettkonsultasjoner .
Váilevaš prosedyrat bušeahttakonsultašuvnnaide .
Side 147 av 377 samiske befolkningen har reell rett til opplæring i og på samisk .
Dat mearkkaša ahte sámi álbmogis lea duohta vuoigatvuohta oahpahussii sámegielas ja sámegillii .
Temaer som ble tatt opp i dette forumet er blant annet implementering av ny formålsparagraf , pedagogisk likestillingsarbeid i barnehagen , ny stortingsmelding om fremtidens barnehager og Barnehagelovutvalget .
Fáttát dán forumis ledje earret eará ođđa ulbmilparagráfa johtuibidjan , pedagogalaš dásseárvobargu mánáidgárddis , ođđa stuoradiggedieđáhus boahtteáiggi mánáidgárddi birra ja Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
For Sametinget er det viktig å være i dialog med den samiske befolkningen .
Sámediggái lea dehálaš gulahallat sámi álbmogiin .
Det er avholdt møte med samiske foreldre via samisk foreldrenettverk i Sør-Varanger .
Mii leat doallan čoahkkima sámi váhnemiiguin Mátta-Várjjaga sámi váhnenfierpmádaga bokte .
Tema for møtet var barnehagetilbud til samiske barn , rekruttering av samisktalende ansatte i barnehagene , tildeling av barnehageplasser og Sametingets tildelingskriterier .
Čoahkkima fáttát ledje mánáidgárdefálaldat sámi mánáide , sámegielat bargiid rekruteret mánáidgárddiide , mánáidgárdesajiid juolludeapmi ja Sámedikki juolludaneavttut .
Den samiske representanten i det nasjonale foreldreutvalg for barnehager ( FUB ) og Sametinget har sett behov for gjensidig kommunikasjon og informasjonsutveksling .
Mánáidgárddi nationála váhnenlávdegotti sámi áirras ja Sámediggi oidnet áhte dárbbašuvvo guovttebealat gulahallan ja diehtojuohkin .
Til tross for at mange har et overordnet bevissthetsnivå om å gi gutter og jenter i barnehagene like muligheter , Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Vaikko máŋgasat leat dihtomielalaččat dan ektui ahte addit nieiddažiidda ja bártnážiidda seamma vejolašvuođaid mánáidgárddiin , de dat dávjá vajálduvvá árgabeaivvis .
Her ble det informert om Sametingets erfaringer og vurderinger knyttet til styringen av barnehagesektoren .
Das ovdanbuvttiimet Sámedikki vásáhusaid ja árvvoštallamiid mánáidgárdesuorggi stivremis .
Vi la også frem Sametingets syn på gjeldende lovverk angående samiske barn og barnehager , og de erfaringer vi har når det gjelder samiske barns mulighet til å få barnehagetilbud basert på barnas samiske språk og kultur .
Mii ovddideimmet maiddái Sámedikki oainnu gustovaš lágaid ektui sámi mánáid ja mánáidgárddiid birra , ja makkár vásáhusat mis go guoská sámi mánáid vejolašvuođaide oažžut mánáidgárdefálaldagaid mii lea heivehuvvon mánáid sámi gillii ja kultuvrii .
I tillegg fikk utvalget en gjennomgang av samiske barnehagers historie , samt informasjon om Sametingets tilskudd til barnehager .
Lassin beasai lávdegoddi gullat sámi mánáidgárdehistorjjá birra , ja Sámedikki mánáidgárdedoarjaga birra .
Utvalget besøkte en samisk barnehage i Karasjok hvor de også fikk samtaler med barnehagens ansatte .
Lávdegoddi finai ovtta sámi mánáidgárddis Kárášjogas gos besse humadit mánáidgárdebargiiguin .
Det kom inn noen færre søknader i 2011 til språkopplæring for enkeltbarn enn i 2010 .
2011:s bohte veahá unnit ohcama giellaoahpahussii eaŋkilmánáide go 2010:s .
Sametingets konsultasjonsrett gir oss en bedre mulighet til å påvirke nasjonal utdanningspolitikk enn hva som var tilfelle før konsultasjonsavtalen trådte i kraft i 2005 , og Sametinget skal konsulteres i alle opplæringssaker som berører samiske interesser .
Sámedikki konsulterenriekti addá midjiide dál buoret vejolašvuođa váikkuhit našunála oahpahuspolitihkkii go maid ovdal konsulterenšiehtadus dahkkui 2005:s , lei vejolaš , ja Sámediggi galgá konsulterejuvvot buot oahpahusáššiin mat guoskkahit sámi beroštumiid .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira Side 150 av 377
Goappašiid prošeavttaid birra boahtá eanet maŋŋelis kapihttalis .
FUG er et nasjonalt utvalg for og med foreldre som har barn i skolen og oppnevnes av Kongen i statsråd for perioder på fire år .
Dát lávdegoddi lea našunála lávdegoddi váhnemiidda ja váhnemiiguin geain leat mánát skuvllas ja lea Gonagas stáhtaráđis mii nammada njealji jahkái hávális .
Formålet med konsultasjonen var at den samiske eleven skulle bli ivaretatt i den nye Stortingsmeldingen .
Konsultašuvnna ulbmil lei ahte sámi oahppis váldo vára ođđa Stuoradiggedieđáhusas .
Side 151 av 377
151 siidu 379 siiddus
Sametinget gir informasjon om samiske læremidler gjennom læremiddelportalen Ovttas.no og gjennom Samisk læremiddelsentral .
Láhkaásahus geatnegahttá maid addit oahpahusa sámiid ja sámi giela , kultuvrra ja servodateallima birra .
Sametinget kan i samråd med departementet lage utkast til disse forskriftene .
Sámediggi sáhttá maid ovttasráđiid departemeanttain hábmet árvalusa dáidda láhkaásahusaide .
På bakgrunn av dette har Sametinget i 2011 gjort følgende når det gjelder læreplaner : Kunnskapsdepartementet har igangsatt arbeid med å utarbeide læreplaner i valgfag for ungdomstrinnet .
Dán vuođul lea Sámediggi 2011:s dahkan čuovvovaččat mii guoská oahppoplánaide : Máhttodepartemeanta lea bidjan johtui hábmenbarggu válljenfága oahppoplánain nuoraidskuvladásis .
Utdanningsdirektoratet har fått i oppdrag å utarbeide læreplanene .
Oahpahusdirektoráhtta lea ožžon barggu hábmet oahppoplánaid .
Sametinget har foreslått medlemmer til faggruppene og fått inn medlemmer til flere av gruppene .
Sámediggi lea árvalan lahtuid fágajoavkkuide ja lea ožžon lahtuid máŋgga jovkui .
Utdanningsdirektoratet har i 2010 justert den ordinære læreplanen i norsk med hensyn til lesing og yrkesretting .
Oahpahusdirektoráhtta lea 2010 rievdadan dárogiela dábálaš oahppoplána áššiide mat gusket lohkamii ja fidnoohppui .
I samarbeid med Utdanningsdirektoratet ble også justering av læreplan i norsk for elever med samisk som førstespråk sendt ut til høring .
Ovttasbarggu bokte Oahpahusdirektoráhtain sáddejuvvui maiddái rievdadus dárogiela oahppoplánas ohppiide geain lea sámegiella vuosttašgiellan gulaskuddamii .
Dette er etter revidert budsjett og tilbaketrekninger .
Dát lei maŋŋil reviderejuvvon bušeahta ja ruovttoluottageassimiid maŋŋil .
Side 153 av 377
153 siidu 379 siiddus
I budsjettet for 2011 var det avsatt kr 4 000 000 til oversetting av matematikkverk for grunnskolen .
Oahpponeavvoportála lea ožžon nama Ovttas | Aktan | Aktesne . 2011 bušeahtas lei várrejuvvon 3 500 000 ruvdno oahpponeavvoportálii .
Redaksjonen i prosjektet arbeider kontinuerlig med publisering av læreressurser , og har så langt lagt inn informasjon om over 800 i ressurser i portalen .
Prošeavtta doaimmahus bargá čađat oahpporesurssaid almmuhemiin , ja lea dássážii bidjan dieđuid badjel 800 resurssa birra portálii .
Redaksjonen består av fem personer i tillegg til prosjektleder , og innehar nord- , lule- og sørsamisk språkkompetanse .
Lassin prošeaktajođiheaddjái leat vihtta bargi doaimmahusas , ja doppe gávdno lulli- , julev- ja davvisámegielat gelbbolašvuohta .
I fase II i prosjektet er det under produksjon 2 læremiddelpiloter .
Prošeavtta nuppi fásas leat guokte oahpponeavvopilohta buvttadeami vuolde .
Pilotene utarbeides til fagene naturfag på ungdomstrinnet og samfunnsfag på mellomtrinnet .
Pilohtat ráhkaduvvojit luonddufága váste nuoraidskuvlla dássái ja servodatfága váste gaskadássái .
I produksjonen av læremiddelpilotene samarbeider prosjektet med flere læremiddelforfattere .
Oahpponeavvopilohtaid buvttadeamis ovttasbargá prošeakta muhtin oahpponeavvočálliiguin .
Kompetanseheving Stipend for elever med samisk i fagkretsen i videregående skole
Gelbbolašvuođalokten Stipeanda ohppiide geain lea sámegiella fágan joatkkaskuvllas
I tabellen under fremkommer stipendstørrelse , budsjettforbruk mellom språknivåene i kroner og prosent og totalforbruk i kroner for 2011 : Språknivå Samisk som 1.språk Samisk som 2.språk Samisk som fremmedspråk Totalt
Tabeallas vuolábealde boahtá ovdan stipeandda sturrodat , bušeahttageavaheapmi gielladásiid gaskka , sihke ruvdnon ja proseantan , ja obbalaš geavaheapmi 2011:s : Galle ohcama Máksojuvvon juohke Gielladássi oahppái ru. .
Antall søknader Utbetaling i kr. pr. elev 226 5 810 171 4 360 125 2 905 522
Sámegiella 226 vuosttašgiellan 5 810 Sámegiella nubbingiellan 171 4 360 Sámegiella amasgiellan 125 2 905 Oktiibuot 522
Side 154 av 377
154 siidu 379 siiddus
Figuren under viser fordelingen av stipend for de ulike elevgruppene for årene 2009 , 2010 og 2011 :
Govvosis vuolábealde oaidná stipeanddaid juohkima iešguđet oahppojoavkkuide jagiin 2009 , 2010 ja 2011 :
Skrive- og lesehjelp for eldre samer
2010 437 oahppi 2009 461 Oahppi 50
Sametinget har satt av kr 250 000 til å etablere et pilotprosjekt som tilbyr skrive- og lesebistand for eldre samisktalende .
Váikkuhangaskaoamit maid Sámediggi hálddaša Verdde-prošeakta Sámediggi lea 2011 várren 250 000 ruvnno verddeprošektii .
Side 155 av 377
155 siidu 379 siiddus
Denne strategien inkluderer altså samisk høyere utdanning som ( 1 ) profesjonsutdanninger med undervisning på nord- , lule- eller sørsamisk og / eller utdanning i disse språkene , samt ( 2 ) utdanning innen temaer som samisk litteratur , samfunnsliv , tradisjonell kunnskap , historie og kultur uansett undervisningsspråk .
Dán strategiija sisdoallu lea dasto sámi alitoahppu nu go ( 1 ) profešuvdnaoahput main oahpahus čađahuvvo davvi- , julev- dahje lullisámegillii ja/dahje dáid gielaid oahppu , ja ( 2 ) oahppu sámi girjjálašvuođa , servodateallima , árbedieđu , historjjá ja kultuvrra fáttáid gaskkas , beroškeahttá oahpahusgiela .
Sametinget fikk også godtatt endringsforslag om rekruttering av ikke-samisktalende , der følgende tekst ble gjeldende : Tidligere fornorskningspolitikk har medført at det i dag er et begrenset antall personer med kompetanse i de samiske språkene i Norge .
Sámediggi oaččui maid dohkkehuvvot rievdadusárvalusa rekruteret olbmuid mat eai leat sámegielagat , čuovvovaš teaksta gusto : Ovdalaš dáruiduhttinpolitihkka lea mielddisbuktán ahte odne leat unnán olbmot geain lea gelbbolašvuohta sámi gielain Norggas .
Det er derfor et tydelig behov for å øke antall personer som behersker de samiske språkene både skriftlig og muntlig .
Dan sivas lea čielga dárbu lasihit olbmuid logu geat máhttet sihke čállit ja lohkat sámi gielaid .
Dette er viktig av mange årsaker , blant annet for å revitalisere , bevare og utvikle samisk språk og kultur , men også for å sikre god forvaltning , befolkningens rettssikkerhet , samt øke befolkningens generelle kunnskap om samiske språk og samisk kultur .
Dát lea dehálaš máŋgga ášši dihte , earret eará ealáskahttit , váraváldit ja ovdánahttit sámi giela ja kultuvrra , muhto maiddái dan dihte ahte sihkkarastit buori hálddašeami , álbmoga riektesihkarvuođa , ja maiddái vai olbmuin lassána máhttu sámi giela ja kultuvrra birra .
Sametinget presenterte hvilke behov som var avdekket for etter- og videreutdanning for lærere som underviser i samisk og i samiske emner .
Sámediggi lea maid oassálastán čoahkkimii gaskal Oahpahusdirektoráhta ja 7. regiovnna , gos joatkkaoahppofálaldat oahpaheddjiide 2012- 2015 digaštallojuvvui .
Sametinget ble invitert til å delta på alle møter mellom institusjonene i regionen . Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Doppe mearriduvvui ahte regiovdna sádde oktasaš ohcama Oahpahusdirektoráhtii , makkár doaimmaid sii háliidit mielde Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 156 av 377
156 siidu 379 siiddus
Side 157 av 377
157 siidu 379 siiddus
Han sitter i divisjonsstyret for energi , ressurs og klima .
Son lea energiija- , resurssa- ja dálkkádatdivišuvnnas .
Butenschønutvalget er et utvalg som er nedsatt for å utrede utviklingstrekk , behov og målsettinger for samisk forskning og urfolksforskning , herunder rammer for strategisk samarbeid , institusjons- og nettverksbygging .
Butenschønlávdegoddi , man professora Nils Butenschøn jođiha , lea lávdegoddi mii lea vuođđuduvvon guorahallandihti ovdánahttindovdomearkkaid , dárbbuid ja mihttomeriid sámi dutkamis ja álgoálbmotdutkamis , maiddái strategalaš ovttasbarggu rámmaid , institušuvdna- ja fierpmádathuksema .
Følgende personer er oppnevnt som medlemmer for styreperioden 1. august 2011 til 31. juli 2015 : Gunn-Britt Retter , Varangerbotn , med personlig varamedlem Outi Susanna Länsman , Anár , Finland ( oppnevnt av Sametinget ) Roger Skarvik , Alta , med personlig varamedlem Ánde Somby , Tromsø ( oppnevnt av Sametinget )
Čuovvovaš olbmot leat nammaduvvon stivralahttun borgemánu 1. b. 2011 rájis suoidnemánu 31. b. 2015 rádjái : Gunn-Britt Retter , Vuonnabahta , su persovnnalaš várrelahttu lea Outi Susanna Länsman , Anár , Suopma ( sámediggi nammadan ) Roger Skarvik , Áltá , su persovnnalaš várrelahttu lea Ánde Somby , Romsa ( Sámediggi nammadan )
Nordisk språksamarbeid
Davviriikkalaš ovttasbargu
I februar presenterte Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet status for 2010 og på hvilke områder innsatsen skulle gjøres i 2011 .
Guovvamánus ovdanbuvttii Ođasmáhttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanta 2010 stáhtusa ja makkár vuoruheamit galget lea Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Sametinget har vært i møter med både Elgå skole , Engerdal kommune og Fornyings , administrasjons- og Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Sámediggi lea čoahkkinasttán sihke Elgå skuvllain , Engerdal suohkaniin ja Ođasmáhttin , hálddahus- ja girkodepartemeanttain sihke hálddahuslaš ja politihkalaš dásis .
På møtet ble det diskutert språkfaglige spørsmål som er relevante for språkarbeidere .
Čoahkkimis ságastallui giellafágalaš áššiin mat leat ávkkálaččat giellabarggus .
Sametinget ga i 2011 driftsstøtte til 10 samiske språksentre .
Sámediggi attii 2011:s doaibmadoarjaga 10 sámi giellaguovddážii .
Sametinget mener at de samiske språksentrene gjør en god jobb for å synliggjøre samisk språk i sitt virkeområde , i tråd med Sametingets mål for tilskuddsordningen .
Sámediggi oaivvilda , ahte sámi giellaguovddážat barget buori barggu go čalmmustahttet sámegiela iežaset doaibmaguovllus , Sámedikki doarjjaortnega vuođul .
Språksentrene er med på å skape språkarenaer , og de er spesielt viktige for å fremme bruk av samisk språk i områder der språket står svakt .
Giellaguovddážat leat mielde ráhkadeamen giellaarenaid , mat leat earenomáš dehálaččat ovddideamis sámegiela geavaheami guovlluin gos giella lea rašes dilis .
Sametinget ser at mange av sentrene har veldig like aktiviteter år etter år , men tolker dette dit hen at språksentrene etter hvert skaper sin form og sitt innhold som de jobber etter .
Sámediggi oaidná ahte máŋggain dain guovddážiin lea hui seammálágan doaibma jagis jahkái , muhto dulko dan nu ahte giellaguovddážat áiggi mielde ožžot hámi ja sisdoalu man nala barget .
Endring av tildelingskriteriene for tospråklighetstilskudd
Guovttegielalašvuođa juolludaneavttuid rievdadeamit
Tilskuddet utdeles i tre deler til kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk .
Doarjja juogaduvvo golmma oasis sámegiela hálddašanguovllu gielddaide .
Den nye ordningen har en hoveddel , en betjeningsdel og en utviklingsdel for forvaltningsområdets kommuner .
Dán ođđa málles lea vuođđooassi , bálvalanoassi ja ovddidanoassi hálddašanguovllu gielddaid várás .
For fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk er det en todelt modell , en hoved- og betjeningsdel og en utviklingsdel .
Sámegiela hálddašanguovllu fylkkagielddaide lea guovtteoasat málle , mas lea vuođđo- ja bálvalanoassi ja ovddidanoassi .
Språksituasjonen er meget forskjellig i kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámegielaid dilli lea hui iešguđetlágan sámegiela hálddašanguovllu gielddain ja fylkkagielddain .
Derfor har Sametinget laget individuelle samarbeidsavtaler med hver kommune og fylkeskommune når det gjelder hvordan de skal fremme , styrke og utvikle de samiske språkene .
Danin lea Sámediggi ráhkadan individuála ovttasbargošiehtadusa juohke gielddain ja fylkagielddain das , mo gielddat / fylkagielddat áigot ovddidit , nannet ja ovdánahttit sámegiela .
I forvaltningsområdet for samisk språk er samisk og norsk likeverdige språk .
Sámegiela hálddašanguovllus sámegiella ja dárogiella leat dásseárvosaš gielat .
Det betyr at alle har rett til å bli betjent på samisk når de henvender seg til offentlige institusjoner i dette området .
Dát mearkkaša dan , ahte buohkain lea vuoigatvuohta bálvaluvvot sámegillii go sii váldet oktavuođa sámegiela hálddašanguovllu almmolaš ásahusaide .
Sametinget har avholdt informasjonsmøter i alle kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk om tildelingskritereine for tospråklighetstilskuddet .
Sámediggi lea doallan diehtojuohkkinčoahkkimiid buot gielddaiguin ja fylkkagielddaiguin sámegiela hálddašanguovllus guovttegielalašvuođa doarjaga ođđa juolludaneavttuid birra .
Disse møtene har vært viktige for det videre arbeidet med utformingen av samarbeidsavtalene .
Dát čoahkkimat láhče dehálaš vuođu viidáset bargui ovttasbargošiehtadusaid hábmemis .
Sametinget ba i høst om å få innspill fra kommunene og fylkeskommunene til de individuelle samarbeidsavtalene .
Sámediggi dáhtui čakčat gielddain ja fylkkagielddain cealkámušaid ja evttohusaid individuála ovttasbargošiehtadusaide .
Side 162 av 377
162 siidu 379 siiddus
Rapportering fra fylkeskommunene om bruken av tospråklighetstilskuddet
Suohkaniid guovttegielalašvuođadoarjaga geavaheami raporteren
For 2010 rapporterer fylkeskommunene at tospråklighetstilskuddet er brukt blant annet til servise , oversettinger , skilting og til visualisering av samisk språk .
2010 ovddas raporterejit suohkanat ahte guovttegielalašvuođaruhta lea geavahuvvon earret eará bálvalussii , bargiid oahpahussii , jorgaleapmái , galbemii ja sámegiela visuálalaš čalmmusteapmái .
Av rapportene fra fylkeskommunene ser Sametinget at fylkeskommunene har ulike utfordringer i arbeidet med samisk språk .
Sámediggi oaidná suohkaniid ja fylkasuohkaniid raporttain ahte hálddašansuohkaniin ja fylkasuohkaniin leat iešguđetlágan hástalusat ja čuolmmat .
Fylkeskommunene har ulike behov i arbeidet med å styrke og utvikle samisk språk og bruker derfor midlene på ulike måter .
Suohkaniin leat iešguđetlágan dárbbut sámegiela nannen- ja ovddidanbargguin ja geavahit ruđaid iešguđet ládje .
I noen fylkeskommuner brukes midlene i stor grad til tjenesteyting mens i andre fylkeskommuner er det behov for å styrke kompetansen i samisk språk og om samiske forhold .
Muhtun suohkanat geavahit olu ruđa bálvalit álbmoga sámegillii . Seammás lea eará suohkaniin dárbu buoridit álbmoga ja bargiid sámegielgelbbolašvuođa jus galggašii šaddat dárbu sámegielbálvalussii .
Samisk språkundersøkelse Sametinget mener det behøves mer systematisk informasjon om bruken av de forskjellige samiske språkene slik at det skal være mulig å utforme en riktig språkpolitikk nå og for framtiden .
Ovttasbargošiehtadusat gaskal Sámedikki ja suohkaniid leat buorit reaiddut sámegielbargguiguin , go ovttasbargošiehtadusat leat individuála ja heivehuvvon iešguđetge suohkana hástalusaide ja dainnalágiin sáhttá ráhkadit heivvolaš ja sierra doaibmabijuid dáidda suohkaniidda .
Språkundersøkelsen dekker også de stedene og byene som er utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
2010:s Raavrhvijhke suohkan ozai beassat fárrui sámegiela hálddašanguvlui , ja vurdojuvvui ahte dat galggai dáhpáhuvvat 1.1.2012 rájes .
Dette vil de gjøre i samarbeid med Norut Alta . Også Sametinget vil bidra i dette samarbeidet .
Liikká 2012 stáhtabušeahtas eai lean várrejuvvon ruđat dasa , mii lei Sámediggeráđi mielas šállošahtti .
Dybdeintervjuene gjennomføres i følgende kommuner : Hattfjelldal , Bodø , Tysfjord , Kvalsund , Kåfjord , Kautokeino , Oslo , Røros , Tromsø , Skånland , Snåsa og Nesseby .
Romssa suohkan lei maiddái sádden ohcama beassat fárrui sámegiela hálddašanguvlui , muhto gesii dan maŋŋá eret , man Sámediggeráđi šálloša . Ášši bohciidahtii stuorra digaštallama Romssas ja muđui Sámis .
Nordlandsforskning tar også kontakt med forskjellige institusjoner og organisasjoner .
Sámediggi lea maid oassálastán dán digaštallamii , sihke jearahallamiid bokte ja kronihkaiguin .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Fylkasuohkaniid guovttegielalašvuođadoarjaga raporteren
Side 163 av 377 Resultatene av samisk språkundersøkelse skal foreligge i april i 2012 .
Sámediggi oaidná fylkasuohkaniid raporttain ahte fylkasuohkaniin leat iešguđetlágan hástalusat ja čuolmmat .
Den vil danne grunnlag for Sametingets språkpolitikk i framtiden i alle samfunnsgrener , både på statlig , regionalt og kommunalt nivå .
Fylkasuohkaniin leat iešguđetlágan dárbbut sámegiela nannen- ja ovddidanbargguin ja geavahit ruđaid iešguđet ládje .
Resultatene skal brukes i utformingen av Sametingets språkmelding og i utformingen og gjennomføringen av de tiltakene som knytter seg til bevaring og utvikling av de samiske språkene .
Muhtun fylkasuohkanat geavahit olu ruđa bálvalit álbmoga sámegillii , muhto eará fylkasuohkaniin ges lea dárbu buoridit sámegiela- ja kulturgelbbolašvuođa .
Termlistene er fortløpende godkjent av Samisk språknemnds termgrupper , blant annet terminologilister innenfor tannhelse , botanikk og samfunnsfag .
Sámediggi oaivvilda ahte dárbbašuvvo eanet systematiserejuvvon diehtu iešguhtege sámegiela geavaheami birra , vai livččii vejolaš hábmet rivttes giellapolitihka dál ja boahtte áiggis .
Sametinget har også vurdert flere andre ordlister som har kommet inn til bruk for kommunale tjenester .
Danin Sámediggi lea mearridan čađahit riikkaviidosaš giellaiskkadeami ovttas Ođasmahttin- , hálddahus – ja girkodepartemeanttain .
Disse har vært av en slik art at det ikke var nødvendig å vurdere disse på nordisk samisk plan .
Giellaiskkadeapmi gokčá maiddái daid báikkiid ja gávpogiid , mat leat sámegiela hálddašanguovllu olggobealde .
Samisk språknemnds terminologigruppe for sørsamisk , har gjennomgått og behandlet terminologilistene med sørsamiske kommunale- og fylkeskommunale termer , reindriftsadministrasjonstermer og termer for samfunnsfag i grunnskolen . Sametingets oversikt over alle terminologilister , viser at de fleste listene finnes kun på nordsamisk .
Giellaiskkadeami ulbmilin lea čielggadit gallis máhttet lulli- , julev ja davvisámegiela njálmmálaččat ja čálalaččat , makkár oktavuođain sámegiella geavahuvvo , ja man olu sámegiella geavahuvvo gulahallangiellan mánáidgárddis , skuvllas , barggus , astoáiggis , báikkálaš servodagas ja eaktodáhtolaš dahje politihkalaš bargguin .
Arbeidet med å finne oversettere fra nevnte samiske språkområder er vanskelig , da det er få språkarbeidere fra disse områder .
Nordlandsforskning AS čađaha giellaiskkadeami ovttasráđiid Norut Alta AS:in . Sámediggi lea maid mielde ovttasbarggus .
Sametinget arbeider videre med etablering av en ny og bedre ord- og termdatabank .
Iskkadeamis geavahuvvojit sihke kvantitatiivalaš ja kvalitatiivalaš metodat .
Sametinget er meget Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna 163 siidu 379 siiddus
Tysfjord kommune har fra Kongen i statsråd fått stadfestet samisk navn på kommunen . Sametinget er meget positiv for at også Hamarøy kommune har fått stadfestet det samiske navnet på kommunen , Hábmera suohkan .
Čiekŋalis jearahallamat čađahuvvojit čuovvovaš gielddain : Aarborte , Bådåddjo , Divttasvuotna , Fálesnuorri , Gáivuotna , Guovdageaidnu , Oslo , Plassje , Romsa , Skánit , Snåasa ja Unjárga .
Sametinget har kommet med tilråding av skrivemåtene på begge navnene .
Dutkit váldet oktavuođa maiddái iešguđetlágan institušuvnnaide ja organisašuvnnaide .
Det er ønskelig at samiske navn er med på listen over forslag til navn på oljefelt og andre installasjoner i Barentshavet . Samiske navn i Barentshavet er med på å synliggjøre samisk språk .
Dán láhkai gártejuvvo , man ollugat hálddašit sámegiela iešguđetge suorggis , man ollu sámegiella geavahuvvo , makkár giellaválljejumiid vánhemat dahket mánáid ektui , ja man ollugat sáhtášedje jurddašit oahppat sámegiela .
Sametinget er i dialog med Kulturdepartementet om en endring i § 7 i forskriften om bruk av flerspråklige navn , slik at man ikke kan velge bort samiske navn i samiske områder .
Sámi giellaiskkadeami bohtosat galget gárvánit cuoŋománu 2012:s ja dat leat oaivvilduvvon Sámedikki giellapolitihka vuođđun boahtteáiggis servodaga buot surggiin sihke stáhta , guovllu ja gieldda dásis .
Dette innebærer skanning av saksdokumenter , innsamlingslister og andre dokumenter fra arkivet , og kassettkonvertering til digitale filer .
Bohtosat galget geavahuvvot Sámedikki gielladieđáhusa hábmemii ja daid doaibmabijuid hábmemii ja čađaheapmái , mat laktásit sámegielaid seailluheapmái ja ovddideapmái .
Dette er umistelige dokumentasjoner og kulturminner som ikke bør gå tapt .
Sámi terminologiija Sámediggi vástida beaivválaččat gažaldagaide sámegiela birra .
Søkerbaserte tilskudd til samisk språk og samefolkets fond Sametinget har to søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk i budsjettet for 2011 på til sammen kr 10 201 000 .
Gažaldagat leat sámegiela sániid ja namahusaid geavaheamis , tearpmaid , báikenamaid , ásahusaid namaid , dieđáhustávvaliid birra ja eará giellagažaldagaid , mat bohtet álbmogis , muhto maid ásahusas siskkáldasat .
Disse er til språkprosjekter innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Lea áibbaš čielggas ahte servvodagas lea dárbu daidda ráđiide maid ožžot Sámedikkis giela várás .
I tillegg til disse to ordningene var det satt av kr 1 200 000 til språkutvikling i samefolkets fond .
Sámediggi lea ráhkadan tearbmalisttuid dain sierranas tearbmaprošeaktamateriálain mat leat boahtán sisa ja maid Sámediggi lea ruhtadan .
Ved årets tildeling var det et spesielt fokus på sørsamisk språk , og det kom mange søknader fra sørsamisk område .
Čoahkkimis gieđahallojuvvui Riika-antikvára kulturmuitodatabása , Askeladdena tearbmalistu , mii lei jorgaluvvon dárogielas davvisámegillii .
Støtte ble gitt til blant annet samiskkurs , utvikling av samfunnsfagtermer , dokumentasjon av sørsamisk språk , sørsamisk grammatikk og ordbøker , utvikling av spill for barn , sørsamiske bibeltekster og språkleir .
Listu lea dál dohkkehuvvon . Sámediggi háliida , ahte ohcanprográmma áiggi mielde boahtá maid lulli- ja julevsámegillii daningo dat nanne vejolašvuođa váldit atnui min iežamet giela ođđa arenain .
Det er også gitt støtte til synliggjøring av samisk som skriftspråk i det offentlige rom .
Sámediggi lea árvvoštallan maid máŋggaid eará sátnelisttuid , mat gullet suohkanlaš bálvalusaide .
Det kom ikke inn søknad på prioriteringen dubbing av barne- og ungdomsfilmer Det kom inn søknader som gjaldt språkstyrking for elever i grunnskolen som lesekurs og leksehjelp som ikke fikk støtte fordi de kom inn under opplæringslovens formål .
Dat leat leamaš dakkárat , ahte ii leat leamaš dárbu dan árvvoštallat davviriikkalaš dásis . Sámi giellalávdegotti lullisámegiela tearbmajoavku lea gieđahallan ja dohkkehan lullisámegiela suohkanlaš ja fylkkasuohkanlaš tearpmaid , boazodoallohálddahusa tearpmaid ja vuođđoskuvlla servodatfága tearpmaid .
Søknader som gjaldt utviking av læremidler og læremetoder ble også avslått .
Sámediggi bargá viidáseappot ásahit ođđa ja buoret sátne- ja tearbmadatabáŋkku .
Søknader til blant annet språkstyrking i barnehage og søknader til kulturformål ble også gitt avslag fordi dette er tiltak som finansieres over andre offentlige budsjettposter .
Das galgá šaddat álkit , viidát ja beroštahtti ohcanreaidu buohkaide , geat barget sámegielain , sihke studeanttaide , ohppiide , jorgaleddjiide , journalisttaide ja eará giellabargiide .
Figuren under viser fordelingen kommunevis for innvilgede prosjekter innenfor forvaltningsområdet for samisk språk , 2009-2011 .
Lea leamaš diehtojuohkin mearriduvvon ja dohkkehuvvon sámegiel čállivuogi birra mii guoská almmolaš čujuhusaide , báikenamaide , giliide , suohkana luottaide , gáhtaide jna. .
Side 165 av 377
164 siidu 379 siiddus
Diagrammet under viser fordelingen fylkesvis for innvilgede prosjekter utenfor forvaltningsområdet for samisk språk i 2011 .
Sámediggi lea maid nevvon muhtun báikenamain Guovdageainnu suohkanis , ja muhtun eará báikenamain ja riikarádjemearkkain Lierne ja Namsskogan suohkaniin .
4 Kultur Sametingets hovedmål for samisk kultur er å få et levende og allsidig samisk kunst- og kulturliv .
Sámediggi lea muđui nevvon Gáivuona ja Návuona bálddalaš báikenamain . Omasvuona suohkan lea mearridan ovcci sámi báikenama .
Levedyktige og aktive samiske møteplasser , kulturinstitusjoner og museer bidrar til levende lokalsamfunn der folk vil bo .
Sámediggi lea nevvon Stáda geaidnodoaimmahat Davviregiovnna movt muhtun báikenamaid Álttás čállá sámegillii , báikenamaid maid áigot galbbaide bidjat .
Vi ser betydningen av et mangfold av samiske kunstneriske og kulturelle uttrykk , idrettsaktiviteter , kulturaktiviteter for barn og unge og et godt bibliotektilbud .
Sámediggi lea hui mielas dasa ahte suohkanat ja earát geavahišgohtet sámi báikenamaid . Dát váikkuha dasa ahte sámi báikenamat bohtet oidnosii ja geavahuvvojit .
Et av våre viktigste virkemidler for å nå målene for vår kulturpolitikk , er de økonomiske virkemidlene .
Sámediggi lea maid leamaš oktavuođas eará suohkaniiguin sámi báikenamaid galbema birra .
Vi gir tilskudd til drift av samiske museer , kulturorganisasjoner , bokbusser , tegneserier , litteratur , musikk , barn og unge og samiske kunstnere .
Sámediggi leage movttet go Bådåddjo lea válljen geavahit sámi báikenama gávpotgalbbas . Sámedikki mielas lea dehálaš ahte sámi giella oidno dain guovlluin gos giella lea hearkkes dilis .
Vi samarbeider også med en rekke aktører som samiske organisasjoner , institusjoner , sentrale , regionale og lokale myndigheter , og enkeltpersoner .
Gonagas Stáhtaráđis lea nannen Divttasvuona suohkana sámi báikenama . Sámediggi lea maid movttet go Hábmera suohkan lea ožžon dohkkehuvvot sámi báikenamas .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Sámediggi lea veahkehan goappašat báikenamaid čállinvugiin .
Samarbeid
Sámediggi lea Norgga giellaráđiin ságastallan Barentsábi oljobohkanbáikkiin namaid .