pere/sami_parallel huggingface dataset:
Fylkesmann Svein Ludvigsen besøker Sametinget - Sámediggi Sametinget
Fylkkamánni Svein Luvdvigsen fitná Sámedikkis - Sámediggi Sametinget
Fylkesmann Svein Ludvigsen besøker Sametinget
Fylkkamánni Svein Luvdvigsen fitná Sámedikkis
Fylkesmannen i Troms, Svein Ludvigsen, har holdt møte med Sametingets ledelse idag.
Tromssa Fylkkamánni, Svein Ludvigsen, lea doallan čoahkkima Sámedikki jođiheddjiiguin odne.
Formålet med møtet er å få orientering om Sametingets virksomhet samt å drøfte aktuelle samarbeidsområder.
Čoahkkima ulbmil lei oažžut dieđuid Sámedikki doaimmaid birra ja ságaškuššat áigeguovdilis ovttasbargosurggiid birra.
Kontaktperson: direktør Heidi Salmi, tlf. 78 47 40 00.
Gulahallanolmmoš: direktevra Heidi Salmi, tlf. 78 47 40 00.
Sameministeren fornøyd med Finnmarksbesøk - regjeringen.no
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
På tre hektiske dager fikk sameminister Rigmor Aasrud et solid innblikk i situasjonen i vårt nordligste fylke.
Golmma dilihis beaivvis oaččui sámeministtar Rigmor Aasrud vuđolaš čilgehusa min davimus fylkka birra.
– Dette var veldig interessant og lærerikt.
– Dát lei hirbmat miellagiddevaš ja lean oahppan olu.
Jeg har sett mye og snakket med sentrale aktører som har gitt et godt bilde over situasjonen og utfordringene, sier Aasrud.
Lean oaidnán olu ja beassan háleštit dehálaš olbmuiguin geat leat hui bures čilgen dán guovllu dilálašvuođaid ja hástalusaid, dadjá Aasrud.
Statsråden besøkte Børselv, Karasjok, Kautokeino og Alta i løpet av de tre dagene besøket varte.
Stáhtaráđđi galledii Bissojoga, Kárášjoga, Guovdageainnu ja Álttá dán golmma beaivásaš mátkkis.
På programmet sto blant annet møter og besøk på det kvenske instituttet, Sametinget, Samisk Høyskole, Sorrisniva friluftspark, Alta kommune og møter med alle kommunene i det samiske området.
Prográmma sisdoallu lei ee. čoahkkimat ja galledit kvena instituhta, Sámedikki, Sámi allaskuvlla, Sorrisniva jiekŋahotealla, Álttá gieldda ja čoahkkimat buot sámi guovllu gielddaiguin.
- Vi har kommet langt når det gjelder å utvikle samiske institusjoner og det gjøres en god jobb både i Sametinget, aktuelle kommuner og blant samiske aktører i Finnmark.
- Mii leat juo buorre muddui ovdánahttán sámi ásahusaid, ja doaimmat lihkostuvvet bures sihke Sámedikkis, gustojeaddji gielddain ja muđui sápmelaččaid bealis Finnmárkkus.
Men jeg tror likevel vi har en jobb å gjøre med å få ut informasjon om helt grunnleggende spørsmål knyttet til blant annet rettigheter, bruk av naturressurser og andre spørsmål som kan bidra til å skape unødvendige misforståelser, sier Rigmor Aasrud.
Muhto almmatge jáhkán ahte mii fertet rahčat ja juohkit ain eanet dieđuid vuođđo áššiid birra mat gusket ee. vuoigatvuođaide, luondduresurssaide ja eará áššiide mat sáhttet dagahit dárbbašmeahttun boasttuáddejumiid, lohká Rigmor Aasrud.
Bilder fra turen:
Govat mátkkis:
¨ Statsråd Rigmor Aasrud innledet besøket i Finnmark med besøk på kvensk Institutt.
Stáhtaráđđi Rigmor Aasrud álggahii mátki Finnmárkkus kvena Instituhta galledemiin.
Der fikk hun orienteringer fra blant annet undervisningsleder Terje Aronsen (t.h), Solveig Samuelsen og Oddbjørn Samuelsen.
Doppe lei diehtojuohkin oahpahushoavdda Terje Aronsen, (olgešb.), Solveig Samuelsen ja Oddbjørn Samuelsen bokte.
Foto: FAD
Govven: FAD
Barn fra kulturskolen i Porsanger sang på samisk for statsråden og hennes følge under besøket på Kvensk Institutt i Børselv.
Porsáŋggu kulturskuvlamánát lávlo sámegilli stáhtaráđđái ja su bargovehkii Kvena Instituhtas Bissojogas.
Foto: FAD
Govven:FAD
I Sametinget hadde statsråden møter med presidentskapet i Sametinget.
Sámedikkis lei stáhtaráđis čoahkkin Sámediggeráđiin.
Fra venstre: Visepresident Laila Susanne Vars, medlem av Sametingsrådet Marianne Balto og Sametingspresident, Egil Olli.
Gurot rávddas: Várrepresideanta Laila Susanne Vars, Sámediggeráđi láhttu Marianne Balto ja Sámediggepresideanta Egil Olli.
Besøket i Karasjok ble avsluttet med lunsj i Storgammen.
Galledeapmi Kárášjogas loahpahuvvui mállásiin Stuorragoađis.
Fra venstre: Ordfører i Karasjok Kjell Sæther, statsråd Rigmor Aasrud, Sametingspresident Egil Olli og visepresident Laila Susanne Vars.
Gurot ravddas: Kárášjoga sátnejođiheaddji Kjell Sæther, stáhtaráđđi Rigmor Aasrud, Sámediggepresideanta Egil Olli ja várrepresideanta Laila Susanne Vars.
På Samisk Høyskole ble Rigmor Aasrud tatt i mot av rektor på høyskolen Steinar Pedersen (t.h) og Johan Mathis Turi, styreleder i Internasjonalt fag- og formidlingssenter for reindrift (ICR).
Sámi allaskuvlla rektor Steinar Pedersen (olgešb.) ja Riikkaidgaskasaš boazodoallofága- ja gaskkustanguovddáža stivrajođiheaddji Johan Mathis Turi vuostái válddiiga Rigmor Aasrud Sámi allaskuvllas.
Statsråd Rigmor Aasrud og departementsråd Karin Moe Røisland var imponert over Sorrisniva Igloo hotell i Alta.
Sorrisniva Igloo hotealla Álttás geasuhii stáhtaráđi Rigmor Aasrud ja departemeantaráđi Karin Moe Røisland.
Sametinget og strukturpolitikk for fiskeflåten - regjeringen.no
Sámediggi ja guollefanas- veaga struktuvrapolitihkka
Regjeringen har i dag lagt fram stortingsmelding nr. 21 om strukturpolitikk for fiskeflåten.
Ráđđehus lea odne almmuhan stuorradiggedieđáhusa nr. 21 guollefanasveaga struktuvrapolitihkka birra.
Sametingspresident Aili Keskitalo har i en pressemelding kritisert regjeringen for at meldingen blir lagt fram uten at konsultasjonene mellom Sametinget og Fiskeri- og kystdepartementet er videreført.
Sámedigge- presideanta Aili Keskitalo lea preassadieđáhusas moaitán Ráđđehusa og lea bidjan ovdan dieđáhusa almmá joatketkeahttá ráđđadallamiid Sámediggi ja Guolástan- ja riddodepargemeantta gaskka.
Hun viser også til at departementet ikke har utredet konsekvenser de foreslåtte tiltak kan få for samiske rettigheter til fiskeressursene i sjøen.
Son čujuha maiddái ahte departemeanta ii leat čielggadan man láhkái árvaluvvon doaibmabijut váikkuhit sámi vuoigat- vuođaide guolleriggodagaide mearas.
Fiskeri- og kystminister Dag Terje Andersen sier at departementet selvsagt anerkjenner Sametingets legitime krav om konsultasjoner.
Guolástan- ja riddoministtár Dag Terje Andersen lohká ahte Departemeanta dieđusge dohkkeha Sámedikki legitima ráđđadallan- gáibádusa.
Han legger vekt på at avtalen om konsultasjoner blir etterlevd, og viser til at det har vært ført konsultasjoner på politisk plan i sakens anledning.
Son deattuha ahte ráđđádallanšiehtadus čuvvojuvvo, ja čujuha ahte leat leamaš ráđđadallamat politihkalaš dásis ášši oktavuođas.
Konsultasjonene har gitt departement god kunnskap om Sametingets syn på de ulike forslag som ligger nedfelt i stortingsmelding nr. 21.
Ráđđadallamat leat addán Departemeantii buriid dieđuid Sámedikki oainnuid birra iešguhtetge árvalusaid hárrái mat čužžot Stuorradigge- dieđáhusas nr. 21.
Disse synspunkter er også kjent fra Sametingets deltakelse i Strukturutvalget og fra høringsuttalelser på utvalgets rapport og anbefalinger.
s. Dáid oainnut leat maiddái oahppasat Sámediggis searvamiin Struktuvralávdegottis ja cealkámušain lávdegotti raportii ja ávžžuhusain.
Dag Terje Andersen understreker at det gjennom konsultasjonene er oppnådd avklaringer og enighet på en rekke viktige punkt, ” Det er bl.a enighet om at strukturkvoter skal være tidsbegrenset og at dette også skal gjelde for alt tildelte strukturkvoter ”.
Dag Terje Andersen deattuha ahte ráđđadallamat leat buvttiihan čielggasavuođa ja ovttamielalašvuođa ollu deaŧálaš čuoggaid dáfus, ” leat ee. ovttamielalaččat ahte struktuvraearit galget leat áigeráddjejuvvon ja ahte dát maiddái galgá guoskat juolluduvvon struktuvraeriide ”.
Andersen tar til etterretning at Sametinget foreslår at tidsbegrensningen skal være 15 år, mens departementet vil strekke dette til 20 år for nye og 25 år for alt tildelte kvoter.
Andersen vuhtiiváldá ahte Sámediggi evttoha ahte áigeráddejupmi galgá leat 15 jagi, ja departemeanta fas áigu fanahit dán 20 jahkái ođđa eriid dáfus ja 25 jahkái eriid dáfus mat leat juo juolluduvvon.
Statsråden erkjenner at Sametinget ikke har fått gjennomslag for sine synspunkter på opphevelse av kondemneringsordningen for de minste kystfartøyene, og at det ikke var mulig å oppnå enighet om regjeringens forslag om å utvide strukturkvoteordningen til å omfatte fartøyer mellom 11 og 15 meter.
Stáhtráđđi dovddasta ahte Sámedikki oaidnu heaittihit unnimus riddofatnasiid hilgunortnega ii leat dohkkehuvvon, ja ahte ii lean vejolaš šaddat ovttamielalažžan ráđđehusa evttohusa hárrái viiddidit struktuvraearreortnega vai guoská maiddái fatnasiiddda mat leat gaskal 11 ja 15 mehtara guhku.
Det skal innføres en forsiktig strukturering i denne fartøygruppen, og lengdegrensen for den minste gruppen heves altså fra 10 til 11 meter.
Galgá álggahuvvot várrogas struktuvrarievdadus dán fanasjoavkkus, ja unnimus joavkku guhkodatrádji bajiduvvo 10 mehtaris 11 mehtarii.
Dette illustrerer at regjeringen har lagt seg på en moderat linje, og derved imøtekommet noe av Sametingets synspunkter.
Dát govvida ahte ráđđehusas lea moderáhta linnjá, ja dáinna lágiin muhtun muddui miehtá Sámedikki oainnuide.
Når det gjelder Sametingspresidentens henvisning til at regjeringen ikke har utredet mulige konsekvenser forslagene kan få for samiske rettigheter til fiske i sjø, viser Andersen til at regjeringen i fjor sommer nedsatte et eget utvalg – Kystfiskeutvalget for Finnmark – med oppdrag å utrede rettighetsspørsmålet.
Go guoská Sámediggepresideanta čujuhussii ahte Ráđđehus ii leat čielggadan man láhkái árvalusat sáhttet váikkuhuhit sámi guolástan vuoigatvuođaide mearas, čujuha Andersen ahte Ráđđehus diibmá geasset nammadii sierra lávdegotti – Finnmárkku riddoguolástanlávdegotti – man doaibman lea čielggadit vuoigatvuođagažaldaga.
Dette utvalget vil avlegge sin rapport senest 31. desember 2007.
Dát lávdegoddi buktá raporttas máŋemusat juovlamánu 31. beaivvi 2007;s.
Dersom behandlingen av utvalgets konklusjoner fører til behov for endringer vil dette bli fulgt opp.
Jus lávdegotti konklušuvnnaid geažil lea dárbu rievdadusaide galgá dát čuovvoluvvot.
Sametingets selvstendige stilling - regjeringen.no
Almmustahtti: Bargo- ja searvadahttindepartemeanta
– Regjeringen vil sette i gang et omfattende lovarbeid for å tydeliggjøre Sametingets formelle stilling, sier arbeids- og inkluderingsminister Bjarne Håkon Hanssen.
– Ráđđehus áigu álggahit viiddis láhkabarggu ja dan láhkai čalmmustit Sámedikki formála sajádaga, dadjá bargo- ja searvadahttinministtar Bjarne Håkon Hanssen.
For regjeringen er Sametinget, som samenes representative folkevalgte organ, den viktigste premissleverandøren for samepolitikken.
Ráđđehussii lea Sámediggi, sámiid ovddasteaddji álbmotválljen orgánan, sámepolitihka deháleamos eaktudeaddji.
Lovarbeidet har som mål å utarbeide forslag til de lovendringer som er nødvendige for at Sametinget eventuelt skal kunne etableres som et eget rettssubjekt.
– Ráđđehus áigu álggahit viiddis láhkabarggu ja dan láhkai čalmmustit Sámedikki formála sajádaga, dadjá bargo- ja searvadahttinministtar Bjarne Håkon Hanssen.
Sameloven ble fastsatt i 1987 og bør generelt oppdateres slik at den er i tråd med den praksisen som har utviklet seg.
Sámeláhka mearriduvvui jagi 1987 ja berre oppalaččat áigáduvvot nu ahte dat soahpá geavadii mii lea ovdánan.
En eventuell utvidelse av Sametingets myndighet til å fastsette bestemmelser om sametingsvalget, og organiseringen av samisk kulturminnevern vil bli vurdert i lovarbeidet.
Sámedikki válddi vejolaš viiddideapmi mearridit njuolggadusaid sámediggeválgga birra, ja sámi kukturmuitosuodjalusa organiserema birra galgá árvvoštallojuvvot láhkabarggus.
Regjeringen er opptatt av å sikre Sametinget reell innflytelse på områder som er viktige for det samiske samfunn, og tydeliggjøre Sametingets frie stilling.
Ráđđehus háliida sihkkarastit ahte Sámediggi oažžu duohta váikkuhanvejolašvuođa dain surggiin mat leat dehálaččat sámi servodahkii, ja čalmmustit Sámedikki iehčanas sajádaga.
– Vi vil bygge videre på de positive erfaringene med konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og statlige myndigheter, og ønsker å utvikle nye budsjettprosedyrer som sikrer at Sametinget tidligere, og i større grad, kan komme i dialog med regjeringen om budsjettbehov i det samiske samfunnet, sier arbeids- og inkluderingsministeren.
– Min viidáset barggu vuođus galget leat Sámedikki ja stáhtalaš eiseválddiid gaskasaš konsultašuvdnasoahpamuša buorit vásáhusat, ja mii háliidit ovddidit ođđa bušeahttabargovugiid mat sihkkarastet ahte Sámediggi árabut ja buorebut sáhttá gulahallat ráđđehusain sámi servodaga bušeahttadárbbuid birra, dadjá bargo- ja searvadahttinministtar.
Sametinget har fått styrket sin rolle innen næringsutvikling gjennom ansvaret for å forvalte verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner, som er etablert med 6,5 mill. kroner i 2008.
Sámedikki rolla ealáhusovddideamis lea nanosmuvvan go das lea ovddasvástádus hálddašit lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmma mii lea ásahuvvon 6,5 milj. ruvnnuin jahkái 2008.
I forslaget til plandelen av ny plan- og bygningslov har regjeringen gått inn for at Sametinget skal ha innsigelsesrett i saker som er viktig for samisk kultur og næringer.
Ođđa plána- ja huksenlága evttohuvvon plánaoasis lea ráđđehus árvalan ahte Sámediggi galgá beassat ovddidit vuosteákkaid áššiin mat leat dehálaččat sámi kultuvrii ja ealáhusaide.
Gjennom aktiv medinnflytelse ønsker regjeringen at Sametinget kan ta del i felles utfordringer for å trygge bosetting, sysselsetting, næringsutvikling, verdiskaping og velferd.
Ráđđehus háliida ahte Sámediggi galgá árjjalaš mielváikkuhemiin leat mielde dustemin oktasaš hástalusaid sihkkarstit ássama, barggaheami, ealáhusovddideami, árvoháhkama ja čálggu.
Sametingets utredning om kommunereformen og samiske interesser - Gáldu
Sámedikki guorahallan suohkanreforpma ja sámi beroštumiid birra - Gáldu
Sametingets utredning om kommunereformen og samiske interesser
Sámedikki guorahallan suohkanreforpma ja sámi beroštumiid birra
16. september 2015 la Sametinget frem sin utredning om kommunereformen og samiske interesser.
Čakčamánu 16. beaivvi 2015 almmuhii Sámediggi iežas guorahallama suohkanreforpma ja sámi beroštumiid birra.
Sentrale myndigheter har satt i gang prosesser for å få flere kommuner til å slå seg sammen til større kommuner for å styrke deres kompetanse og dermed gi bedre tjenester til befolkningen.
Guovddáš eiseválddit leat bidjan johtui proseassa oažžut suohkaniid árvvoštallat galget go časkit iežaset oktii eará suohkaniiguin nannen dihte iežaset gelbbolašvuođa ja buoridan dihte bálvalusaid álbmogii.
Sametinget har i den forbindelse utredet hvordan denne reformen må ivareta interessene til den samiske befolkningen.
Sámediggi leage dan olis guorahallan movt dát reforbma galgá vuhtii váldit sámiid beroštumiid.
I denne utredningen har Sametinget sett på hvordan ivaretakelsen av samers rett til samiske tjenester vil bli dersom kommuner slås sammen.
Dán guorahallamis lea Sámediggi guorahallan movt olbmuid vuoigatvuođat oažžut sámegillii bálvalusaid bohtet vuhtii váldot jus suohkanat časkojuvvojit oktii.
Sametingets syn er at dersom en kommune som er med i forvaltningsområdet for samisk språk slår seg sammen med andre kommuner, så må den nye, storkommunen bli en del av forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámedikki oaidnu lea ahte jus suohkan mii lea mielde sámegiela hálddašanguovllus časko oktii eará suohkaniiguin, de ferte dat ođđa, stuora suohkan maid leat mielde sámegiela hálddašanguovllus.
Det kan bety at flere vil få rettigheter til samiske tjenester, noe som er positivt.
Dat sáhttá mearkkašit ahte eambbogat ožžot rievtti sámegielat bálvalusaide, ja nu sáhttá bálvalus sámegielagiidda buorránit.
Det kan også bety at tjenestene sentraliseres til områder som ikke er samiske kjerneområder, noe som dermed kan føre til vanskeligheter med å rekruttere samisktalende ansatte.
Dat sáhttá maid mearkkašit ahte bálvalusat sirdojuvvojit guovddáš báikkiide mat eai leat sámi guovllut ja gos lea váddásit gávdnat fágabargiid geat hálddašit sámegiela.
Dersom en kommunesammenslåing også fører til at samer blir i mindretall kan det blir mindre fokus på behovene til den samiske befolkningen.
Jus oktiičaskin dagaha ahte sámit šaddet unnitlohkui, de sáhttá šaddat unnit fokus sámiid dárbbuide. Jus nu geavvá, de sáhttet bálvalusat hedjonit sámiide.
Dersom arbeidsplasser flyttes fra samiske kjerneområder, så kan det også føre til at samer flytter vekk fra samiske bygder hvor f.eks. samisk språk kan være daglig språk, eller at samiske næringer er viktige inntektskilder.
Jus sámi guovlluin sirdojuvvojit eret bargosajit, de sáhttet maid olbmot šaddat fárret eret sámi báikegottiin gos omd. sámegiela lea beaivválaš giellan, dahje gos sámi árbevirolaš ealáhusat leat dehálaččat.
Det kan også virke negativt for samisk samfunnsutvikling.
Dat sáhttá maid heajudit sámiid sajádaga servodagas.
Hovedsynet til Sametinget i rapporten virker å være at det er nødvendig for kommunene å sette mer fokus på samenes rettigheter når de yter tjenester til den samiske befolkningen.
Sámedikki váldodiehtu goit orru leame ahte lea dárbu ahte suohkanat bidjet eambbo fuomášumi sámiid vuoigatvuođaide go sii fállet bálvalusaid álbmogii.
Dette er viktig for alle kommuner, ikke bare for kommunene som er med i forvaltningsområdet for samisk språk.
Dát ii leat dehálaš dušše suohkaniidda mat leat mielde sámegiela hálddašanguovllus, muhto maiddái suohkaniidda mat eai gula hálddašanguvlui.
I utredningen har Sametinget vurdert hvordan kommunereformen kan påvirke kommunenes ulike tilbud, som barnehager, skole, barnevernstjeneste, helsetjeneste og arealsaker.
Guorahallamis lea Sámediggi árvvoštallan movt suohkanreforbma sáhttá váikkuhit suohkaniid iešguđet lágán fálaldagaide, nugo mánáidgárddiide, skuvllaide, mánáidsuodjalusbálvalussii, dearvvašvuođabálvalusaide ja areálaáššiide.
Sametinget kommer i denne utredningen med noen tilrådninger.
Sámediggi buktá dán guorahallamis moadde rávvaga.
Første tilrådning er at kommuner der samer er i flertall eller i et så stort mindretall at det sterkt preger lokalsamfunnet bør opprettholdes.
Sin vuosttaš ráva leat ahte suohkanat gos sámit leat eanetlogus dahje gos sámit leat nu stuora unnitlogus ahte dat váikkuhit servodaga, berrejit bisuhuvvot nugo otne.
Andre tilrådning er at samiske språkforvaltningskommuner der samer er i betydelig mindretall kan vurdere å endre kommunestrukturen, men om det skjer så må rettighetene utvides, slik at den nye, store kommunen også er med i forvaltningsområdet for samisk språk.
Nubbi ráva lea ahte sámegiela hálddašanguovllu suohkanat gos sámit leat unnitlogus, sáhttet árvvoštallat časkot oktii eará suohkaniiguin, muhto de fertejit vuoigatvuođat viiddiduvvot nu ahte ođđa, stuora suohkan maid lea mielde sámegiela hálddašanguovllus.
Sametinget mener at kommunenes konsultasjonsplikt må fastslås i lov.
Sámediggi rávve ahte suohkaniidda ásahuvvo konsulterengeatnegasvuohta sámiiguin lága bokte.
Sametinget tilrår også at det bør opprettes et offentlig samisk tolke- og oversettingssenter som betjener kommunene.
Sámediggi rávve ahte ásahuvvo oktasaš dulkon- ja jorgalanguovddáš maid buot suohkanat sáhttet geavahit.
Rapporten og mer om Sametingets arbeid om kommunereformen finnes her.
Raportta ja eanet dieđuid Sámedikki barggu birra suohkanreforpma birra dáppe.
Sametinget sender denne rapporten ut på høring, og ønsker synspunkter på utredningen.
Sámediggi háliida dál buohkain mearkkašumiid dán raportii.
Informasjon om dette finnes også på Sametingets sider.
Dán birra maid gávnnat eambbo dieđuid Sámedikki siidduin.
Sametinget vil med denne meldingen legge frem en overordnet politikk om samisk språk, som skal være retningsgivende og klargjøre prinsipielle spørsmål i forhold til bruk og utvikling av samisk språk.
Dáinna dieđáhusain áigu Sámediggi ovddidit bajimus dási politihka sámegiela birra, mii galgá čujuhit ja čielggadit prinsihpalaš áššiid sámegiela geavaheami ja ovddideami olis.
Sametingets hovedmål for utvikling av samisk språk er å øke antall brukere og øke bruken av samisk språk.
Sámedikki váldomihttu sámegiela ovddideami oktavuođas lea lasihit giellageavaheddjiid logu ja loktet sámegiela geavaheami.
For å nå disse målene vil det være nødvendig å klargjøre myndighetsområder og ansvarsfordeling mellom Sametinget og regjeringen.
Jus dáid ulbmiliid galgá olahit, de lea dárbbašlaš čielggadit válddi ja ovddasvástádusjuogu Sámedikki ja ráđđehusa gaskka.
En slik klargjøring innebærer gjennomgang og endringer av lovverk og rammebetingelser.
Dákkár čielggadeapmi mielddisbuktá ahte lágat ja rámmaeavttut árvvoštallojuvvojit ja rievdaduvvojit.
Dette har hovedfokuset i denne meldingen.
Dát lea dán dieđáhusa váldofokus.
Sametingsmelding om samisk språk inneholder utfordringer, mål og strategier innen 4 innsatsområder;
Sámediggedieđáhus sámegiela birra sisttisdoallá hástalusaid, ulbmiliid ja strategiijaid 4 áŋgiruššansuorggis;
 Ansvar for samisk språk
 Ovddasvástádus sámegillii
 Rammebetingelser for samisk språk
 Sámegiela rámmaeavttut  Giellageavaheaddjit
 Bruk av samisk språk
 Sámegiela geavaheapmi
Samers rett til selvbestemmelse over vårt språk, vår kultur og levesett er nedfelt i nasjonalt og internasjonalt lovverk.
Sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuohta iežamet giela, kultuvrra ja eallinvuogi hárrái lea nannejuvvon našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš lágain.
Dette innebærer at den samiske befolkningen har rett til å bestemme retningen av fremtidig språkpolitikk.
Dát mielddisbuktá ahte sámi álbmogis lea vuoigatvuohta mearridit guđe guvlui boahttevaš giellapolitihkka galgá mannat.
Vi har også rett til opplæring og bruk av samisk språk.
Mis lea maid vuoigatvuohta oahppat ja geavahit sámegiela.
Til tross for nasjonale og internasjonale bestemmelser er det likevel et stort sprang mellom retten til bruk av språket og den reelle muligheten til bruk og utvikling av språket i samfunnet.
Vaikko gávdnojit našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš mearrádusat, de lea ain stuora lávki giellageavahanvuoigatvuođa ja dan duohta vejolašvuođa gaskka ahte geavahit ja ovddidit giela servodagas.
Sametingsmelding om samisk språk beskriver og drøfter hvilken rolle og politisk myndighet Sametinget skal ha i språkspørsmål.
Sámediggedieđáhus sámegiela birra čilge ja ságaškuššá makkár rolla ja politihkalaš váldi Sámedikkis galgá leat giellagažaldagain.
Det er behov for en tydeligere ansvarsfordeling, bedre koordinering av tiltak og gode verktøy for fremtidig språksatsning.
Lea dárbu čielgaset ovddasvástádusjuhkui, buoret oktiiheiveheapmái doaibmabijuid dáfus ja buriid reaidduide boahttevaš giellavuoruheami dáfus.
Da samelovens språkregler ble iverksatt i 1992, ble det også lovfestet hvilke kommuner som skulle inngå i forvaltningsområdet for samisk språk.
Go Sámelága giellanjuolggadusat bohte fápmui 1992:s, nannejuvvui maiddái lágas guđet suohkanat galge leat mielde sámegiela hálddašanguovllus.
Et begrenset antall kommuner er innlemmet i dette området, og disse kommunene er forpliktet til å betjene sin befolkning på samisk.
Ráddjejuvvon mearri suohkanat leat váldojuvvon mielde dán guvlui, ja dát suohkanat leat geatnegahtton bálvalit iežas álbmoga sámegillii.
At samelovens språkregler kun omfatter kommuner i forvaltningsområdet er i seg selv en stor utfordring da dette ikke gir den samisktalende befolkningen i Norge lik rett til bruk og opplæring i samisk språk.
Dat ahte sámelága giellanjuolggadusat dušše gusket hálddašanguovllu suohkaniidda, lea iešalddis stuora hástalus danne go dát ii atte sámegielat álbmogii Norggas ovttalágan vuoigatvuođaid geavahit ja oahppat sámegiela.
Samtidig viser ulike evalueringer og kartlegginger at kommunene ikke fullt ut klarer å etterkomme sin plikt til tospråklig tjenesteyting.
Seammás čájehit iešguđetlágan evalueremat ja kártemat ahte suohkanat eai ollásit nagot doallat iežaset geatnegasvuođa fállat bálvalusaid guovtti gillii.
Endring i bosettingsmønster og innføring av nye kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk de siste årene viser behov for en revidering av samelovens språkregler.
Ássanminstara rievdan ja ođđa suohkaniid fátmmasteapmi sámegiela hálddašanguvlui maŋemus jagiid čájeha ahte lea dárbu ođasmahttit sámelága giellanjuolggadusaid.
Meldingen tar for seg denne problematikken og fastslår at offentlig forvaltning er et statlig ansvar og at den samisktalende befolkningen har rett til betjening på samisk språk uavhengig av bosted.
Dieđáhus gieđahallá dán čuolmma ja nanne ahte almmolaš hálddašeapmi lea stáhta ovddasvástádus ja ahte sámegielat álbmogis lea vuoigatvuohta oažžut bálvalusaid sámegillii beroškeahttá gos orrot.
Dette innebærer at samelovens språkregler skal omfatte hele landet.
Dát mielddisbuktá ahte sámelága giellanjuolggadusat galget gustot miehtá riikka.
Sametingsmeldingen går bort fra dagens forvaltningsmodell, og ser i stedet for seg de kommunene som er innlemmet i forvaltningsområdet i dag som samarbeidspartnere i arbeidet for styrking og utvikling av samisk språk.
Sámediggedieđáhus luohpá dálá hálddašanmodeallas ja oaidná baicca daid suohkaniid mat leat mielde dálá hálddašanguovllus ovttasbargoguoibmin sámegiela nannen- ja ovddidanbarggus.
Dette betyr en todeling av ansvarsforhold, hvor Staten har ansvar for offentlig tjenesteyting og slik økonomisk og administrativt ansvar for at kommuner, fylkeskommuner og offentlige institusjoner betjener den samisktalende befolkningen på samisk.
Dát mearkkaša ahte leat guovttesuorat ovddasvástádusjuohku, gos Stáhtas lea ovddasvástádus almmolaš bálvalusaide ja nu maiddái ekonomalaš ja hálddahuslaš ovddasvástádus das ahte suohkanat, fylkkasuohkanat ja almmolaš ásahusat bálvalit sámegielat álbmoga sámegillii.
Sametinget har ansvaret for utvikling av samisk språk, og ser behov for å styrke samarbeid og ressurser i arbeidet for å utvikle samisk språk på ulike nivåer i samfunnet.
Sámedikkis lea ovddasvástádus ovddidit sámegiela, ja oaidná dárbbu nannet ovttasbarggu ja resurssaid sámegiela ovddidanbarggus iešguđetge dásiin servodagas.
Denne endringen skaper behov for et utvalg som har mandat til å utrede og fremme forslag til endringer av lovverk, myndighets- og ansvarsområde innen samisk språk.
Dát rievdadus mielddisbuktá dárbbu lávdegoddái mas lea mandáhtta čielggadit ja evttohit rievdadusaid lágain, válddiin ja ovddasvástádussurggiin mat gusket sámegillii
Mangel på økonomiske, menneskelige og administrative ressurser er en stor utfordring i arbeidet for å styrke samisk språk.
Váilevaš ekonomalaš, olmmošlaš ja hálddahuslaš resurssat leat stuora hástalussan sámegiela nannema barggus.
Dette er rammebetingelser som må være på plass for å kunne sikre det samiske språkets framtid.
Dát leat rámmaeavttut mat fertejit leat sajis vai sáhttit sihkkarastit sámegiela boahtteáiggi.
Meldingen drøfter disse utfordringene og legger opp til en politikk som skal bidra til at visjoner og målsettinger for styrking og utvikling av samisk språk iverksettes.
Dieđáhus ságaškuššá dáid hástalusaid ja láhčá dili politihkkii mii galgá fuolahit ahte višuvnnat ja mihttomearit sámegiela nannema ja ovddideami dáfus álggahuvvojit.
4 Hovedmålet for Sametinget og Sametingets språkpolitikk for utvikling av samisk språk er å øke antallet brukere av samisk språk.
Sámedikki ja Sámedikki giellapolitihka váldoulbmil sámegiela ovddideami olis lea lasihit sámegiel geavaheddjiid logu.
Det er helt avgjørende for det samiske språkets fremtid at antallet samiskspråklige økes.
Lea áibbas dárbbašlaš sámegiela boahtteáigái ahte sámegielagiid lohku lassána.
Meldingen tar utgangspunkt i de ulike språkområdene og de behov språket har for at det skal bevares, styrkes og utvikles i de forskjellige områdene.
Dieđáhus váldá vuođu dain iešguđetge giellaguovlluin ja dain dárbbuin mat gielas leat vai dat seailu, nanosmuvvá ja ovddiduvvo dain guovlluin.
Det er videre viktig at det finnes reelle muligheter til å bruke språket vårt på flere samfunnsområder.
Dasto lea dehálaš ahte gávdnojit duohta vejolašvuođat geavahit giellamet máŋgga servodatsuorggis.
Bruken av samisk språk på ulike nivåer i samfunnet må økes, og det er avgjørende at flere institusjoner tar ansvar for å bidra til økt bruk av samisk språk.
Sámegiela geavaheapmi iešguđetge dásiin servodagas ferte lasihuvvot, ja lea mearrideaddji ahte eanet ásahusat váldet ovddasvástádusa lasihit sámegiela geavaheami.
Situasjonen for samisk språk er ulik, ikke bare mellom men også innenfor språkene.
Sámegiela dilli lea iešguđetlágan, ii dušše gielaid gaskkas, muhto maiddái siskkáldasat gielain.
Dette gjør at man må ha ulike strategier for styrking og utvikling av samisk språk.
Dát dahká ahte fertejit leat iešguđetlágan strategiijaid sámegiela nannemii ja ovddideapmái.
For å skaffe mer kunnskap om de ulike språksituasjonene, og således treffe bedre med de ulike strategiene, er det behov for en jevnlig kartlegging av språkets stilling.
Jus galgá háhkat eambbo máhtu daid iešguđetge gielladiliid birra, ja nu maiddái deaivat buorebut strategiijaiguin, de lea dárbu jeavddalaččat kártet giela dili.
Sametingsmelding om samisk språk er resultat av en prosess i Sametinget.
Sámediggedieđáhus sámegiela birra lea boađus proseassas mii Sámedikkis lea.
Arbeidet med denne meldingen startet opp med en stor språkkonferanse som Sametinget arrangerte i Tromsø i mai 2011.
Bargu dáinna dieđáhusain álggii stuora giellakonferánssain maid Sámediggi lágidii Romssas miessemánus 2011.
Konferansen hadde innledere fra ulike samfunnsområder, og ga et godt grunnlag for meldingsarbeidet.
Konferánssas ledje logaldallit iešguđetge servodatsurggiin ja attii buori vuođu dieđáhusbargui.
I løpet av mai og juni 2012 har Sametingsrådet hatt flere åpne møter hvor det er kommet innspill til meldingen.
Miessemánu ja geassemánu 2012 mielde lea Sámediggeráđđi doallan máŋga rabas čoahkkima gos leat boahtán evttohusat dieđáhussii.
Det er også kommet skriftlige innspill til meldingen fra enkeltpersoner, institusjoner og organisasjoner.
Leat maiddái boahtán čálalaš evttohusat dieđáhussii ovttaskas olbmuin, ásahusain ja organisašuvnnain.
Det har vært en bred politisk debatt i Sametingsrådet og i Sametingets plenum.
Sámediggeráđis ja Sámedikki dievasčoahkkimis lea leamaš viiddis politihkalaš digaštallan.
Sametingsrådet la fram redegjørelse om samisk språk i sak 18/12 for Sametingets plenum.
Sámediggeráđđi ovddidii čilgehusa sámegiela birra áššis 18/12 Sámedikki dievasčoahkkimii.
Denne danner grunnlag for Sametingsmelding om samisk språk.
Dát lea vuođđun Sámediggedieđáhussii sámegiela birra.
Årlige prioriteringer og tiltak skal komme fram i Sametingets budsjett og resultatoppnåelse i årsmeldingen.
Jahkásaš vuoruheamit ja doaibmabijut galget boahtit ovdan Sámedikki bušeahtas ja jahkedieđáhusa boađusolaheamis.
Definisjoner
Definišuvnnat
For å kunne ha samme forståelse er det viktig å klargjøre noen begreper som vil være sentrale i meldingen.
Oktasaš ipmárdusa dihte lea dehálaš čielggadit muhtun doahpagiid mat leat guovddážis dán dieđáhusas.
Vi ønsker derfor å presisere hvordan vi forstår disse begrepene.
Danne háliidit čielggadit movt mii ipmirdit dáid doahpagiid.
Morsmål: I denne meldingen brukt om det første språket en har lært hjemme.
Eatnigiella: Dán dieđáhusas geavahuvvo doaba dan vuosttaš giela birra maid lea oahppan ruovttus.
Også mulig å ha flere morsmål dersom en har lært flere språk samtidig.
Sáhttet maiddái leat máŋga eatnigiela jus lea oahppan máŋga giela oktanis.
Andre steder i verden (som for eksempel i østasiatiske land) brukes morsmål som betegnelse for språket til den etniske gruppe en tilhører, uavhengig av språkkompetanse.
Eará báikkiin máilmmis (ovdamearkka dihte nuorta-asiáhtalaš riikkain) geavahuvvo eatnigiella dan čearddalaš joavkku giela birra masa gullá, beroškeahttá giellamáhtus.
Førstespråk: Muntlig, eventuelt også skriftlig, hovedspråk.
Vuosttašgiella: Njálmmálaš, vejolaččat maiddái čálalaš, váldogiella.
I opplæringssammenheng brukt om det språket som velges som hovedspråk.
Oahpahusoktavuođas geavahuvvon dan giela birra maid vállje váldogiellan.
Andrespråk: Språk som en person ikke har som førstespråk, men som vedkommende lærer eller har lært i et miljø der det er i allmenn bruk som dagligspråk.
Nubbegiella: Giella mii ii leat olbmo vuosttašgiella, muhto maid oahppá dahje lea oahppan dakkár birrasis gos dábálaččat geavahuvvo beaivválaš giellan.
Andrespråk kan også betegne ethvert språk som ikke er en persons førstespråk, dvs. både andrespråk og fremmedspråk.
Nubbegiella sáhttá maid mearkkašit buot gielaid mat eai leat vuosttašgielat, dát mearkkaša sihke nubbegiella ja amasgiella.
Språkbærere: Dyktige språkbrukere som brukes som ressurspersoner i språkopplærings øyemed.
Giellaguoddit: Čeahpes giellageavaheaddjit mat geavahuvvojit resursaolmmožin giellaoahppama oktavuođas.
Språkarenaer: Språksosiologisk begrep brukt om steder eller institusjoner der språket brukes.
Giellaarenat: Giellasosiologalaš doaba mii geavahuvvo báikkiid dahje ásahusaid birra gos giella lea anus.
Språkområde: Språkgeografisk begrep som betegner området for utbredelsen av et språk.
Giellaguovlu: Giellageográfalaš doaba mii čilge giela leavvama.
Flertallsområde: Område hvor majoriteten av befolkningen bruker samisk språk som dagligspråk.
Eanetloguguovlu: Guovlu gos eanetlohku álbmogis geavaha sámegiela beaivválaš giellan.
5 Tospråklig: En person som er vokst opp med to førstespråk og som behersker begge språkene like godt, eller en person som i sin hverdag bruker to språk og identifiserer seg med begge, selv om ikke språkbeherskelsen er like god på begge språk.
Guovttegielat: Olmmoš gii lea šaddan bajás guvttiin vuosttašgielain ja gii hálddaša goappašat gielaid ovtta bures, dahje olmmoš gii iežas árgabeaivvis geavaha guokte giela ja identifisere iežas goappašat gielaiguin, vaikko giellamáhttu ii leat seamma buorre goappašat gielain.
Flerspråklig: En person som er vokst opp med to eller flere språk og som identifiserer seg med disse språkene og/eller en person som identifiserer seg med flere språk og bruker flere språk i sin hverdag, selv om språkbeherskelsen ikke er like god på alle språk.
Máŋggagielalaš: Olmmoš gii lea šaddan bajás guvttiin dahje máŋggain gielain ja gii identifisere iežas dáiguin gielaiguin ja/dahje olmmoš gii identifisere iežas máŋggain gielain ja geavaha máŋga giela iežas árgabeaivvis, vaikko giellamáhttu ii leat seamma buorre buot gielain.
Verdigrunnlaget for samisk språk
Sámegiela árvovuođđu
Samisk språk er en grunnverdi i det samiske samfunnet.
Sámegiella lea vuođđoárvu sámi servodagas.
Bevaring og videreutvikling av språket er derfor viktig i seg selv og trenger ikke begrunnes i andre forhold.
Danne lea giela suddjen ja viidáset ovddideapmi dehálaš ii ge dárbbaš čilgejuvvot eará ládje.
Et tydelig uttrykk for språkets store betydning er at tilknytning til samisk språk er avgjørende for å kunne skrive seg inn i Sametingets valgmanntall.
Čielga mearka giela stuora mearkkašumis lea ahte čanastat sámegillii lea mearrideaddji go galgá čálihit iežas Sámedikki jienastuslohkui.
Samisk er et av grunnelementene i vår kultur selv om alle ikke behersker språket.
Sámegiella lea okta min kultuvrra vuođđogeđggiin vaikko buohkat eai máhte giela.
Det er et språk vi har rett til å styrke og utvikle både hos oss selv som individ og i samfunnet.
Dát lea giella maid mis lea riekti nannet ja ovddidit sihke bealisteamet indiviidan ja servodagas.
Denne retten gjelder uavhengig av hvor godt den enkelte av oss i dag behersker språket.
Dát riekti guoská beroškeahttá man bures guhtege mis odne máhttá giela.
Retten til vårt språk er en verdi som ligger til grunn for hele språkmeldinga.
Riekti min iežamet gillii lea árvu mii lea vuođđun olles gielladieđáhussii.
For alle som kan samisk som språk, er det en stor verdi å kunne bruke samisk i flest mulig sammenhenger også utenfor familien og nærmiljøet, slik som i møte med offentlige kontorer, helsevesenet, skolen, kirken og med rettsvesenet.
Buohkaide geat máhttet sámegiela, lea stuora árvu beassat sámástit nu olu oktavuođain go vejolaš maiddái bearraša ja lagasbirrasa olggobealde, nu go ovdamearkka dihte almmolaš kantuvrraiguin, dearvvašvuođabálvalusain, skuvllain, girkuin ja riektedoaimmahagain.
Det ligger en verdi i at språket vårt blir synliggjort i samfunnet.
Lea iešalddis árvu go min giella čalmmustahttojuvvo servodagas.
Når et språk blir brukt i mange ulike sammenhenger, blir det gitt synlig verdi på linje med andre språk.
Go giella geavahuvvo máŋgga iešguđetge oktavuođas, de dasa addo oinnolaš árvu seamma ládje go eará gielaide.
Slik synlig likeverdighet mellom språk er samtidig et uttrykk for likeverdighet mellom folk.
Dákkár oinnolaš dásseárvu gielaid gaskkas lea seammás mearkan ahte álbmogiid gaskkas lea dásseárvu.
Selv om vi ofte omtaler samisk som ett språk, er det på norsk side av grensa samer med tradisjonstilknytning til fem ulike samiske språk.
Vaikko mii dávjá hupmat sámegiela birra dego oktan giellan, de leat Norgga beale sápmelaččain árbečanastagat viđa iešguđetge sámegillii.
Disse fem språkene er østsamisk, nordsamisk, lulesamisk, pitesamisk og sørsamisk.
Dát vihtta giela leat nuortalašgiella, davvisámegiella, julevsámegiella, bihtánsámegiella ja lullisámegiella.
Tilknytning til et av språkene i det samiske mangfoldet utgjør en verdi for samene, denne verdien ligger også til grunn for språkmeldinga.
Čanastat ovtta dán viđa gillii sámi girjáivuođas ovddasta árvvu sápmelaččaide, ja dát árvu lea ge maid vuođđun gielladieđáhussii.
Nasjonalt lovverk
Našuvnnalaš láhkamearrádusat
Det samiske språket er grunnpilaren i den samiske kulturen.
Sámegiella lea sámi kultuvrra vuođđogeađgi.
Vi samer er et urfolk og en minoritet i Norge og det samiske språket og den samiske kulturen trenger således et spesielt vern for fortsatt å kunne bestå og å utvikle seg.
Mii sápmelaččat leat eamiálbmot ja minoritehta Norggas, ja sámegiella ja sámi kultuvra dárbbašit ge erenoamáš suodjalusa vai ain sáhttá seailut ja ovdánit.
Den norske stat er forpliktet til å legge til rette for at samer kan sikre og utvikle sitt språk.
Norgga stáhta leat geatnegahtton láhčit diliid nu ahte sápmelaččat sáhttet sihkkarastit ja ovddidit gielaset.
Disse forpliktelsene, som er nedfelt i lover og konvensjoner er redskap som Sametinget bruker i møte med både sentrale myndigheter, kommuner, fylkeskommuner og andre aktører som vi samhandler med.
Dát geatnegasvuođat, mat leat čállojuvvon lágaide ja konvenšuvnnaide, leat reaiddut maid Sámediggi geavaha go deaivvada guovddáš eiseválddiiguin, suohkaniiguin, fylkkasuohkaniiguin ja eará beliiguin geaiguin mii ovttasbargat.
Grunnlovens § 110a forplikter den norske stat å legge til rette for at samisk språk kan bevares og utvikles.
Vuođđolága § 110a geatnegahttá Norgga stáhta láhčit diliid nu ahte sámegiella sáhttá seailut ja ovdánit.
Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven) trådte i kraft i 1989 og har som formål å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppen i Norge kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og samfunnsliv.
Láhka Sámedikki ja eará sámi vuoigatvuođaid birra (sámeláhka) bođii fápmui 1989:s ja dan ulbmil lea láhčit diliid nu ahte sámi álbmot Norggas sáhttá sihkkarastit ja ovddidit iežas giela, iežas kultuvrra ja servodateallima.
Loven konkretiserer innholdet i de overordnede prinsippene som Grunnloven § 110 etablerer.
Láhka konkretisere daid váldoprinsihpaid sisdoalu maid Vuođđolága § 110 nanne.
Samelovens språkregler ble iverksatt i 1992 og er nedfelt i kapittel 3, samisk språk.
Sámelága giellanjuolggadusat bohte fápmui 1992:s ja leat čilgejuvvon 3. kapihttalis, sámegiela birra.
6 Da samelovens språkregler ble vedtatt, ble det også lovfestet at kommunene Karasjok, Kautokeino, Nesseby, Porsanger, Tana og Kåfjord skulle inngå i forvaltningsområdet for samisk språk.
Go sámelága giellanjuolggadusat mearriduvvojedje, nannejuvvui maiddái lágas ahte Kárášjohka, Guovdageaidnu, Unjárga, Porsáŋgu, Deatnu ja Gáivuotna galget sámegiela hálddašanguvlui mielde.
Da Tysfjord kommune ble innlemmet i 2006, ble loven endret slik at forvaltningsområdet nå er fastsatt gjennom forskrift.
Go Divttasvuona suohkan váldojuvvui mielde 2006:s, rievdaduvvui láhka nu ahte hálddašanguovlu dál lea mearriduvvon láhkamearrádusa bokte.
Senere er kommunene Snåsa og Lavangen blitt innlemmet i forvaltningsområdet, og Røyrvik blir innlemmet 1.1.2013.
Maŋŋel leat Snoasa ja Loabát suohkanat váldojuvvon mielde hálddašanguvlui, ja Røyrvik boahtá mielde 1.1.2013.
Samelovens språkregler(1992) gir befolkningen i forvaltningsområdet for samisk språk rett til å henvende seg til offentlige instanser og få svar på samisk eller norsk i henhold til egne språkpreferanser.
Sámelága giellanjuolggadusat (1992) addet sámegiela hálddašanguovllu álbmogii vuoigatvuođa váldit oktavuođa almmolaš ásahusaiguin ja oažžut vástádusa sámegillii dahje dárogillii nu movt ieš háliida.
Retten gjelder både muntlige og skriftlige henvendelser.
Vuoigatvuohta guoská sihke njálmmálaš ja čálalaš gulahallamis.
Retten gjelder ikke i tilfeller der forvaltningsorganet selv tar initiativ til kontakt.
Vuoigatvuohta ii gusto dain oktavuođain go hálddašanorgána ieš váldá oktavuođa.
Alle kunngjøringer fra offentlige organer innen forvaltningsområdet som retter seg mot hele eller deler av befolkningen, skal skje både på norsk og samisk.
Buot almmuheamit almmolaš orgánain hálddašanguovllus mat gusket olles álbmogii dahje oassái álbmogis, galget almmuhuvvot sihke dárogillii ja sámegillii.
Samelovens § 3-5 gir utvidet rett til bruk av samisk i møte med helse- og sosialtjenesten.
Sámelága § 3-5 addá viiddiduvvon vuoigatvuođa geavahit sámegiela go gulahallá dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusain.
Dette innebærer at alle helse- og sosialinstitusjoner som tar imot pasienter fra kommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk, har plikt til å betjene pasientene på samisk.
Dát mielddisbuktá ahte visot dearvvašvuođa- ja sosiálaásahusat mat váldet vuostá pasieanttaid sámegiela hálddašanguovllu suohkaniin, leat geatnegahtton bálvalit pasieanttaid sámegillii.
Pasientrettighetslovens § 3-5 som gir pasienten rett til informasjon tilpasset individuelle forutsetninger, og lovens § 4-2 om krav til samtykkets form, er også relevante bestemmelser.
Pasieantavuoigatvuođalága § 3-5 mii addá pasientii vuoigatvuođa oažžut dieđuid ovttaskas eavttuid vuođul, ja lága § 4-2 mieđihanhámi gáibádusa birra, leat maid áigeguovdilis mearrádusat.
Samiske pasienters rettigheter til bruk av samisk språk i forvaltningsområdet er også påpekt i ny kommunal helse og omsorgslov: 3 – 10. 4.ledd: "Kommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk skal sørge for at samiske pasienters eller brukeres behov for tilrettelagte tjenester blir vektlagt ved utforming av tjenesten."
Sámi pasieanttaid vuoigatvuohta geavahit sámegiela hálddašanguovllus lea maid deattuhuvvon ođđa suohkanlaš dearvvašvuođa- ja fuolahuslágas: 3 – 10.4 lađas: “Suohkanat sámegiela hálddašanguovllus galget fuolahit ahte sámi pasieanttaid dahje geavaheddjiid dárbu heivehuvvon bálvalusaide galgá deattuhuvvot bálvalusa hábmedettiin”.
Samelovens § 3-6 gir enhver rett til individuelle kirkelige tjenester på samisk.
Sámelága § 3-6 addá juohkehažžii vuoigatvuođa oažžut oktagaslaš girkolaš bálvalusaid sámegillii.
Dette gjelder sjelesorg, dåp, konfirmasjon, vigsel og nattverd.
Dát mearkkaša sielumorašteami, gástta, vihaheami ja rihpaid.
Prester som ansettes innen forvaltningsområdet må gjennomføre samisk språkopplæring om de på forhånd ikke behersker samisk.
Báhpat geat virgáduvvojit hálddašanguvlui, fertejit čađahit sámegiel giellaoahpahusa jus ovdalaččas eai máhte sámegiela.
Kirken skal også fremme samisk språk utenfor forvaltningsområdet.
Girku galgá maiddái ovddidit sámegiela hálddašanguovllu olggobealde.
Kirkelovens § 24 lyder: ”Kirkemøtet skal verne og fremme samisk kirkeliv [..]”.
Girkolága § 24 čuodjá ná: “Girkočoahkkin galgá suddjet ja ovddidit sámi girkoeallima [..]”.
Samelovens § 3-7 omhandler tilsattes i et lokalt eller regionalt organ rett til utdanningspermisjon med lønn for å skaffe seg kunnskap i samisk språk, når organet har behov for slik kunnskap.
Sámelága § 3-7 guoská báikkálaš dahje regionálalaš orgána bargiid vuoigatvuhtii oažžut oahppovirgelobi bálkkáin háhkat sámegiel máhtu, go orgánas lea dárbu dákkár máhttui.
Opplæringsloven (1998) stadfester den enkeltes rett til opplæring i og på samisk.
Oahpahusláhka (1998) nanne ovttaskas olbmo vuoigatvuođa oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii.
I forvaltningsområdet for samisk språk (i opplæringsloven omtalt som «samiske distrikt») har alle elever rett til opplæring etter Kunnskapsløftet Samisk, og de har mulighet til å velge samisk som opplæringsspråk.
Sámegiela hálddašanguovllus (oahpahuslágas gohčoduvvo “sámi guovlun”) lea buot ohppiin vuoigatvuohta oahpahussii Máhttolokten Sámi mielde, ja sis lea vejolašvuohta válljet sámegiela oahpahusgiellan.
Elevene kan også velge norsk som opplæringsspråk, kombinert med opplæring i samisk språk.
Oahppit sáhttet maid válljet dárogiela oahpahusgiellan, ja ovttastahttit dán oahpahusain sámegielas.
I kommuner som ligger utenfor forvaltningsområdet, har elever kun rett til opplæring i samisk språk på individuelt grunnlag.
Suohkaniin mat leat olggobealde hálddašanguovllu, lea ohppiin dušše vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegielas oktagaslaš vuođuin.
For å få opplæring på samisk må minst 10 elever i kommunen kreve dette, og retten til slik opplæring består så lenge det er minst seks elever igjen i gruppa.
Jus galgá oažžut oahpahusa sámegillii, de fertejit unnimusat 10 oahppi suohkanis gáibidit dan, ja dát vuoigatvuohta bistá nu guhká go leat unnimusat guhtta oahppi vel joavkkus.
Elever er her, i henhold til loven, definert som barn av personer som kan skrive seg inn i Sametingets valgmanntall.
Oahppit leat dás, lága mielde, definerejuvvon sin mánnán geat sáhttet čálihit iežaset Sámedikki jienastuslohkui.
Lov om barnehager (2006) understreker at kommunen har ansvaret for at barnehagetilbudet til barn i samiske distrikter (forvaltningsområdet for samisk språk) bygger på samisk språk og kultur.
Láhka mánáidgárddiid birra (2006) deattuha ahte suohkanis lea ovddasvástádus das ahte mánáidgárdefálaldat mánáide sámi guovllus (sámegiela hálddašanguovllus) lea huksejuvvon sámi giela ja kultuvrra vuođul.
Det samiske innholdet i barnehager utenfor forvaltningsområdet er langt svakere regulert.
Sámi sisdoallu mánáidgárddiin olggobealde hálddašanguovllu lea mihá heajubut fuolahuvvon.
Her skal kommunene legge forholdene til rette for at samiske barn kan sikre og utvikle sitt språk og sin kultur.
Dáppe galget suohkanat láhčit dili nu ahte sámi mánát sáhttet sihkkarastit ja ovddidit iežaset giela ja iežaset kultuvrra.
Samiske barn utenfor forvaltningsområdet er definert til å gjelde barn med minst én forelder som kan skrives inn i Sametingets valgmanntall.
Sámi mánát olggobealde hálddašanguovllu leat definišuvnna mielde sin mánát geain unnimusat nubbi váhnen sáhttá čálihit iežas Sámedikki jienastuslohkui.
Forskrift om endring i tilsynsforskriften og fosterhjemsforskriften som trådte i kraft 1. mai 2012 presiserer retten som samisktalende barn bosatt i forvaltningsområdet har til å bevare sitt språk ved omsorgsovertakelser.
Láhkaásahus bearráigeahččoláhkaásahusa ja biebmoruoktoláhkaásahusa rievdadeami birra mii bođii fápmui miessemánu 1. beaivvi 2012, deattuha dan vuoigatvuođa mii sámegielat mánáin geat orrot hálddašanguovllus lea doalahit iežaset giela fuolahussirdima oktavuođas.
Endring i forskriftene vil føre til at det nå må spørres aktivt om barnets kulturelle og språklige rettigheter ivaretas ved plassering i fosterhjem eller barneverninstitusjon.
Láhkaásahusa rievdadeapmi mielddisbuktá ahte dál ferte aktiivvalaččat jearrat fuolahuvvojit go máná kultuvrralaš ja gielalaš vuoigatvuođat go biddjojuvvo biebmoruktui dahje mánáidsuodjalusásahussii.
Det må legges til rette for at barnet kan utvikle både sitt språk og sin kultur.
Ferte láhčit dili nu ahte mánná sáhtát ovddidit sihke iežas giela ja iežas kultuvrra.
7 Stadnamnlova(1990) skal sikre hensyn til samiske stedsnavn i samsvar med nasjonalt lovverk og internasjonale avtaler og konvensjoner.
Báikenammaláhka (1990) galgá sihkkarastit ahte sámi báikenamat vuhtii váldojuvvojit našuvnnalaš láhkamearrádusaid ja riikkaidgaskasaš šiehtadusaid ja konvenšuvnnaid mielde.
Stadnamnlovas forskrift §7 slår fast at dersom et stedsnavn har flerspråklig navn skal alle språk som benyttes i det aktuelle området brukes på skilt.
Báikenammalága láhkaásahus § 7 nanne ahte jus báikenamas lea máŋggagielat namma, de galget buot gielat mat geavahuvvojit guovllus geavahuvvot luoddagalbbas.
Formålet med lov om stadnamn er å ta vare på stedsnavn som kulturminne, gi de en skriftform som er praktisk høvelig, og medvirke til kjennskap til og aktiv bruk av navnene.
Báikenammalága ulbmil lea váldit vára báikenamain kulturmuitun, addit daidda praktihkalaččat heivvolaš čállinvuogi ja veahkkin oahpásnuhttit namaide ja aktiivvalaččat geavahit namaid.