pere/sami_parallel huggingface dataset:
Første punktum gjelder ikke for avhendelse av eiendommer som er fradelt ved offentlig delingsforretning og som er utlagt til byggeområde i planer etter plan- og bygningsloven, eller fradelte tomter som er bebygd.
Vuosttas čuokkis ii gusto daid opmodagaid luobaheapmái mat leat čuldojuvvon almmolaš juohkogávppi bokte ja mat leat biddjojuvvon huksenguovlun plánain plána- ja huksenlága mielde, dahje čuldojuvvon duktasajiide maidda lea huksejuvvon.
§ 11 Saker som angår de ansattes arbeids situasjon og rettsstilling
§ 11 Áššit mat gusket virgehasaid bargodillái ja riektedillái
Av og blant de ansatte i Finnmarks eiendommen velges en representant som møter i Finnmarkseiendommens styre ved behandling av saker som angår de ansattes arbeidssituasjon eller rettsstilling.
Finnmárkkuopmodaga virgehasat válljejit gaskkasteaset ovddasteaddji, gii searvá Finnmárkkuopmodaga stivrii go dat gieđahallá virgehasaid bargodillái dahje riektedillái guoski áššiid.
Represen tanten for de ansatte har tale- og forslagsrett, men ikke stemmerett.
Virgehasaid ovddasteaddjis lea sárdnun- ja evttohanvuoigatvuohta, muhto ii jienastanvuoigatvuohta.
§ 12 Representasjon
§ 12 Ovddastus
Styret representerer Finnmarkseiendommen utad og tegner dens firma.
Stivra ovddasta Finnmárkkuopmodaga olggosguvlui ja vuolláičállá firpmá beales.
Har noen som representerer Finnmarkseiendommen utad etter bestemmelsen her gått ut over sin myndighet, er disposisjonen ikke bindende for Finnmarks eiendommen når Finnmarkseiendommen godtgjør at medkontrahenten forsto eller burde ha forstått at myndigheten ble overskredet og det ville stride mot redelighet å gjøre disposisjonen gjeldende.
Juos oktage, gii ovddasta Finnmárkkuopmodaga olggosguvlui dán mearrádusa mielde, lea mannan guhkkelii go su váldi juoksu, de háldogeavaheapmi ii čana Finnmárkkuopmodaga, go Finnmárkkuopmodat duođašta ahte mieldešiehtadalli áddii dahje livččii galgan áddet, ahte lea mannan guhkkelii go váldi juoksu ja ahte livččii riidán rehálašvuođa dahkat háldogeavaheami gustojeaddjin.
§ 13 Regnskap, revisjon og registrering
§ 13 Rehketdoallu, rehketdoallodárkkisteapmi ja logaheapmi
Finnmarkseiendommen skal føre regnskap i samsvar med reglene i regnskapsloven.
Finnmárkkuopmodat doallá rehketdoalu rehketdoallolága njuolggadusaid mielde.
Regnskapet skal revideres av statsautorisert revisor.
Rehketdoalu galgá stáhta autoriseren rehketdoallodárkkisteaddji dárkkistit.
§ 14 Pantsettelse og gjeldsforfølgning
§ 14 Bántideapmi ja vealgeoaguheapmi
Fast eiendom som Finnmarkseiendommen eier og begrensede rettigheter som Finnmarks eiendommen har i fast eiendom som andre eier, kan ikke stilles som sikkerhet for gjeld eller andre forpliktelser og kan ikke være gjenstand for kreditorbeslag.
Gittaopmodaga, man Finnmárkkuopmodat oamasta ja daid ráddjejuvvon vuoigatvuođaid, mat Finnmárkku opmodagas leat earáid oamastan gittaopmodagas, ii sáhte bidjat dáhkádussan vealggi dahje eará geatnegasvuođaid ovddas eaige dat sáhte leat velgoheaddjiduoguštanáhtun.
Dette gjelder likevel ikke eiendommer og begrensede rettigheter i eiendommer som er fradelt ved offentlig delingsforretning og som er utlagt til byggeområde i planer etter plan- og bygningsloven, eller fradelte tomter som er bebygd.
Dát ii dattege gusto dakkár opmodagaide ja ráddjejuvvon vuoigatvuođaide opmodagain, mat leat čuldojuvvon almmolaš juohkogávppi bokte ja mat leat biddjojuvvon huksenguovlun plánain plána- ja huksenlága mielde, dahje čuldojuvvon duktasajiide maidda lea huksejuvvon.
§ 15 Utdeling av overskudd
§ 15 Badjebáhcaga juogadeapmi
Dersom Finnmarkseiendommen i bankinnskudd, kontanter og lignende har aktiva som fratrukket eventuell gjeld overstiger det som trengs av reserver for å sikre driften, kan styret beslutte at overskuddet helt eller delvis skal utbetales til Finnmark fylkes - kom mune, Sametinget eller allmennyttige formål som kommer fylkets innbyggere til gode.
Juos Finnmárkkuopmodagas lea báŋkoduksan, reaidaruhtan dahje sullasaš aktivan, main lea gessojuvvon vejolaš vealggi ovddas, eambbo go dat mii dárbbašuvvo várrin váfistit doaimma, de sáhttá stivra mearridit ahte badjebáza ollásit dahje oassálassii mákso juvvo Finnmárkku fylkkagildii, Sámediggái, fylkka gielddaide dahje dakkár oktasašávkki ulbmiliidda, mat bohtet fylkka ássiide buorrin.
§ 16 Kontrollkomiteen
§ 16 Gozihanlávdegoddi
Tilsyn med styrets virksomhet føres av en kontrollkomité med tre medlemmer.
Stivrra doaimma geahččá bearrái gozihanlávdegoddi, mas leat golbma lahtu.
Medlemmene og vara medlemmene oppnevnes for inntil fire år av gangen.
Lahtut ja sadjásašlahtut nammaduvvojit gitta njealji jagi rádjai háválassii.
For avgjørelser som nevnt i annet ledd bokstav e og f kreves enstemmighet.
Mearrádusaide nugo namahuvvo nuppi lađđasis bustávas e ja f gáibiduvvo ovttamielalašvuohta.
Kontrollkomiteen skal ha tilgang til all tilgjengelig informasjon hos Finnmarkseiendommen som den trenger for å utføre sine oppgaver etter paragrafen her.
Gozihanlávdegoddi galgá fidnet buot dábuhahtti dieđuid Finnmárkkuopmodagas, maid dárbbaša dahkamušaidis čađaheapmái dán paragráfa mielde.
I rapporten skal kontrollkomiteen redegjøre for sin kontroll virksomhet, gi en vurdering av styrets årsberetning og de forhold som er omhandlet der, samt gi en vurdering av hvordan loven her virker og om det er ønskelig med endringer i den.
Raporttas galgá gozihanlávdegoddi čilget gozihandoaimmas, árvvoštallat stivrra jahkemuitalusa ja dilálašvuođaid maid dat siskkilda, ja árvvoštallat mo dát láhka doaibmá ja leago sávahahtti dan nuppástuhttit.
§ 17 Straff- og erstatningsansvar for styre medlemmer mfl.
§ 17 Stivrralahtuid je. ráŋggáštus- ja buhtadasovddasvástádus
Medlem av styret, firmategner, revisor, ledende ansatt som er tildelt myndighet til å treffe beslutninger på vegne av Finnmarkseiendommen innenfor avgrens ede saksområder, eller medlem av kontrollkomiteen som viser grov uforstand i utførelsen av sine oppgaver for Finnmarkseiendommen, straffes med bøter eller under skjerpende omstendigheter med fengsel i inntil ett år.
Stivrralahttu, firpmávuolláičálli, rehketdoallodárkkisteaddji, hovdejeaddji virgehas geasa lea addojuvvon váldi dahkat mearrádusaid Finnmárkkuopmodaga beales ráddjejuvvon áššeduovdagiid siskkobealde, dahje gozihanlávdegotti lahttu, gii fasttes jearggahisvuođain čađaha dahkamušaidis Finnmárkkuopmodaga ovddas, ráŋggáštuvvo sáhkuiguin dahje čavgejeaddji dilálašvuođain giddagasain gitta jagi rádjai.
Medlem av styret som forsettlig eller uaktsomt har påført Finnmarkseiendommen tap under utførelsen av vervet, plikter å erstatte tapet.
Stivrralahttu, gii eaktodáhtus dahje sahtedohko lea dagahan Finnmárkkuopmodahkii manahusa luohttámušdoaimma čađahettiin, leat geatnegas buhttet manahusa.
§ 18 Forholdet til offentlighetsloven og forvaltningsloven
§ 18 Gaskavuohta almmolašvuođaláhkii ja hálddašanláhkii
For Finnmarkseiendommen gjelder forvaltningsloven kapittel II om ugildhet, § 11 om veiledningsplikt, § 11 a om saksbehandlingstid og foreløpig svar og §§ 13 til 13 f om taushetsplikt tilsvarende.
Finnmárkkuopmodahkii gusto hálddašanlága kapihtal II bealátkeahtesvuođa birra, § 11 oaivadangeat negasvuođa birra, § 11 a áššemeannudanáiggi ja gaskaboddasaš vástádusa birra ja §§ 13 rájes 13 f rádjai jávohisvuođageaskku birra seamma láhkai.
Finnmarkseiendommen skal gi rettighetshaverne i et område forhåndsvarsel og adgang til å uttale seg etter reglene i forvaltningsloven § 16 før Finnmarkseiendommen treffer vedtak som kan ha rettslige eller faktiske konsekvenser for dem. Finnmarkseiendommens saksdokumenter er offentlige etter reglene i offentlighetsloven.
Finnmárkkuopmodat galgá ovddalgihtii dieđihit guovllu vuoigatvuođalaččaide ja addit vejolašvuođa cealkit hálddašanlága § 16 njuolggadusaid mielde ovdal go Finnmárkkuopmodat dahká dakkár mearrádusaid, main sáhttet leat rievttálaš dahje duođalaš čuovvumušat sidjiide. Finnmárkkuopmodaga áššegirjjit leat almmolaččat almmolašvuođalága njuolggadusaid mielde.
Ved avslag på begjæringer om innsyn kan spørsmålet om det er adgang til å unnta dokumentet fra offentlighet, påklages til fylkesmannen i Finnmark.
Go oaidningáibádusat biehttaluvvojit, de sáhttá gažaldaga, leago lohpi beaitit áššegirjji almmolašvuođas, váidalit Finnmárkku fylkkamánnái.
§ 19 Nasjonalparker på Finnmarkseiendommens grunn
§ 19 Álbmotmeahcit Finnmárkkuopmodaga eatnamiin
Grunn som Finnmarkseiendommen eier, kan legges ut som nasjonalpark etter reglene i naturvernloven.
Eatnamat, maid Finnmárkkuopmodat oamasta, sáhttet biddjojuvvot álbmotmeahccin luonddugáhttenlága mielde.
Ved utformingen av bruksregler skal det legges vekt på at tradisjonell bruk kan videreføres.
Geavahannjuolggadusaid hábmemis galgá deattuhit, ahte árbevirolaš geavaheami sáhttá joatkit.
Finnmarkseiendommen og bruksrettshavere som berøres, kan kreve erstatning for økonomisk tap etter reglene i natur vernloven § 20 b.
Finnmárkkuopmodat ja geavahanvuoigatvuođalaččat geat guoskkahuvvojit, sáhttet gáibidit buhtadasa ekonomalaš manahusas luonddugáhttenlága § 20 b njuolggadusaid mielde.
§ 20 Forholdet til fremtidig lovgivning
§ 20 Gaskavuohta boahttevaš láhkamearrádusaide
Finnmarkseiendommen har ikke vern mot at dens rettsstilling eller rettigheter endres, innskrenkes eller oppheves ved lov.
Finnmárkkuopmodat ii leat suddjejuvvon dan vuostá, ahte dan riektedilli dahje vuoigatvuođat nuppástuhttojuvvojit, gáržžiduvvojit dahje fámuhuhttojuvvojit lága bokte.
Kapittel 3 Fornybare ressurser på Finnmarkseiendommens grunn
Kapihtal 3 Ođasmuvvi valljodagat Finnmárkkuopmodaga eatnamiin
§ 21 Hovedprinsipper for forvaltningen
§ 21 Hálddaheami váldoprinsihpat
Finnmarkseiendommen skal forvalte de fornybare ressursene på sin grunn i samsvar med lovens formål og innenfor de rammer som følger av viltloven, lakse- og innlandsfiskloven og annen lovgivning.
Finnmárkkuopmodat galgá hálddahit ođasmuvvi valljodagaid iežas eatnamiin lága ulbmila mielde ja daid rámaid siskkobealde, mat čuvvot fuođđolágas, luossa- ja sáivaguollelágas ja eará láhkamearrádusain.
§ 22 Rettigheter for personer bosatt i kommunen
§ 22 Gielddas ássi olbmuid vuoigatvuođat
§ 23 Rettigheter for personer bosatt i Finnmark
§ 23 Finnmárkkus ássi olbmuid vuoigatvuođat
§ 24 Særskilt rett til lokal utnyttelse
§ 24 Sierranas vuoigatvuohta báikkálaš ávkkástallamii
Enkeltpersoner eller grupper av personer som har tilknytning til en bygd og har sitt livsgrunnlag helt eller delvis knyttet til utnyttelsen av fornybare ressurser i nærheten av bygda, kan av kommunen for inntil 10 år om gangen bli tildelt særskilt rett til å utnytte fornybare ressurser som nevnt i §§ 22 og 23 på nærmere angitte områder i kommunen.
Ovttaskasolbmuide dahje olmmošjoavkkuide, geat gullet báikegoddái ja geaid eallinvuođus ollásit dahje oassálassii čatnasa ođasmuvvi valljodagaid ávkkástallamii gili lahka, sáhttá gielda gitta 10 jagi rádjai háválassii addit sierranas vuoigatvuođa ávkkástallat ođasmuvvi valljodagain, nugo namahuvvo §§ 22 ja 23 dárkileappot albmaduvvon guovlluin gielddas.
Paragrafen her gjelder ikke for jakt på storvilt og småvilt, fiske i vassdrag med stang og håndsnøre og fiske etter anadrome laksefisk i sjøen med faststående redskap.
Dát paragráfa ii gusto fuođđo- ja smávvafuđošbivdui, stággo- ja duorgobivdui čázádagain ja sáivačázis gođđi luossaguliid bivdimii gittaneavvuiguin.
§ 25 Adgang for andre
§ 25 Earrásiid beassan
I samsvar med reglene i kapittelet her og innenfor de rammer som følger av annen lovgivning, har enhver på Finnmarkseiendommens grunn adgang til jakt og fangst av småvilt og fiske i vassdrag med stang og håndsnøre samt plukking av multer til egen husholdning.
Dán kapihttala njuolggadusaid mielde ja daid rámaid siskkobealde, mat čuvvot eará láhkamearrádusain, beassá juohkehaš Finnmárkkuopmodaga eatnamiin bivdit smávvafuđđožiid ja oaggut čázádagain stákkuin ja duorgguin ja lubmet iežas ruovttudollui.
§ 26 Lokal forvaltning av jakt og fiske
§ 26 Bivddu ja guolásteami báikkálaš hálddaheapmi
Finnmarkseiendommen kan for inntil 10 år om gangen tildele lokale organisasjoner og sammenslutninger som har som formål å fremme allment jakt, fangst og fiske, særskilt rett til å forvalte utøvelsen av jakt, fangst og fiske på nærmere angitte områder av Finnmarkseiendommens grunn.
Finnmárkkuopmodat sáhttá gitta 10 jagi rádjai háválassii juohkit báikkálaš servviide ja dakkár ovttastusaide, maid ulbmilin lea ovddidit oktasaččat bivddu ja guolásteami, sierranas vuoigatvuođa hálddahit bivddu ja guolásteami dárkileappot albmaduvvon guovlluin Finnmárkkuopmodaga eatnamiin.
§ 27 Nærmere vilkår for utnyttelse av fornybare ressurser og innskrenkninger i utnyttelsen
§ 27 Dárkilet eavttut ođasmuvvi valljodagaid ávkkástallamii ja ávkkástallama gáržžádusat
Finnmarkseiendommen kan fastsette nærmere bestemmelser for utnyttelse av fornybare ressurser som nevnt i § 22 bokstav a til f og § 23 bokstav a til e. Finnmarkseiendommen kan fastsette at utnyttelse krever tillatelse.
Finnmárkkuopmodat sáhttá mearridit dárkilet mearrádusaid ođasmuvvi valljodagaid ávkkástallamii nugo namahuvvo §§ 22 bustáva a rájes f rádjai ja § 23 bustáva a rájes e rádjai. Finnmárkkuopmodat sáhttá mearridit ahte ávkkástallamii gáibiduvvo lohpi.
Med samtykke fra departementet kan Finnmarks eiendommen fastsette unntak fra bestemmelsene i leddet her.
Departemeantta miellasuvvamiin sáhttá Finnmárkkuopmodat mearridit spiehkastagaid dán lađđasa mearrádusain.
Finnmarkseiendommens beslutninger om innskrenkninger som nevnt i femte og sjette ledd kan påklages til departementet etter reglene i forvaltningsloven kapittel VI. Departementets avgjørelse kan ikke påklages.
Finnmárkkuopmodaga mearrádusaid gáržžádusaid birra nugo namahuvvo viđát ja guđát lađđasis sáhttá váidalit departementii hálddašanlága kapihttala VI mielde. Departemeantta mearrádusa ii sáhte váidalit.
Kapittel 4 Tana og Neiden
Kapihtal 4 Deatnu ja Njávdán
§ 28 Fisket i Tana- og Neidenvassdragene
§ 28 Guolásteapmi Deanu ja Njávdáma čázádagas
I Tana- og Neidenvassdragene har lokalbefolkningen særskilte rettigheter til fiske på grunnlag av lov, alders tids bruk og lokal sedvane.
Deanu ja Njávdáma čázádagas leat báikkálaš veahka dagas sierranas vuoigatvuođat guolásteapmái lága, dološ áiggi rájes geavaheami ja báikkálaš vieruiduvvama vuođul.
Forskriften skal legge til rette for en lokal, rettighetsbasert forvaltning av fiskeressursene i samsvar med overenskomster med Finland om fisket i Tana- og Neidenvassdragene.
Láhkaásahus galgá lágidit vejolašvuođaid guollevalljodagaid báikkálaš vuoigat vuođaide vuođđuduvvan hálddaheapmái soahpamušaid mielde mat leat Suomain guolásteami birra Deanu ja Njávdáma čázádagas.
Utarbeidelsen av forskrifter og forhandlinger med Finland om fisket i Tana- og Neidenvassdragene skal skje i samråd med Sametinget, berørte kommuner og dem som har særskilte rettigheter til fisket i disse vassdragene.
Láhkaásahusaid ráhkadeapmi ja šiehtadallamat Suomain guolásteami birra Deanu ja Njávdáma čázádagas galget dáhpáhuvvat ovttasráđiid Sáme dikkiin, guoskevaš gielddaiguin ja singuin geain leat sierranas vuoigatvuođat guolásteapmái dáid čážádagain.
Kapittel 5 Kartlegging og anerkjennelse av eksisterende rettigheter
Kapihtal 5 Leahkki vuoigatvuođaid gárten ja dohkkeheapmi
§ 29 Finnmarkskommisjonen
§ 29 Finnmárkkukomišuvdna
Det opprettes en kommisjon (Finnmarkskommisjonen) som på grunnlag av gjeldende nasjonal rett skal utrede bruks- og eierrettigheter til den grunnen som Finnmarkseiendommen overtar etter § 49.
Ásahuvvo komišuvdna (Finnmárkkukomišuvdna), mii gustojeaddji riikkagottálaš rievtti vuođul galgá čielggadit daid eatnamiid geavahan- ja eaiggát vuoigatvuođaid, maid Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas § 49 mielde.
Kongen oppnevner Finnmarkskommisjonens med lemmer.
Gonagas nammada Finnmárkkukomišuvnna lahtuid.
§ 30 Avgrensning av utredningsfelt m.m.
§ 30 Čielggadanguovllu jna. ráddjen
Finnmarkskommisjonen fastsetter felt for utrednings arbeidet og bestemmer rekkefølgen i behandlinga.
Finnmárkkuopmodat mearrida čielggadanbarggu guovllu ja mearrida gieđahallama ortnega.
Finnmarkskommisjonen kan innskrenke eller utvide et felt etter at utredningen er satt i gang dersom det er nødvendig for å skape en naturlig og hensiktsmessig avgrensning.
Finnmárkkukomišuvdna sáhttá gáržžidit dahje viiddidit guovllu maŋŋil go čielggadeapmi lea álggahuvvon, juos dat lea dárbbašlaš duddjon dihtii lunddolaš ja ulbmillaš ráddjema.
Finnmarkskommisjonen kan unnlate å utrede rettig heter som åpenbart ikke egner seg for utredning av kommisjonen.
Finnmárkkukomišuvdna sáhttá guođđit čielggakeahttá daid vuoigatvuođaid, mat čalbmosit eai heive komišuvnna čielggadeapmái.
§ 31 Varsling av mulige rettighetshavere
§ 31 Vejolaš vuoigatvuođalaččaide dieđiheapmi
Utredningsarbeidet for et felt skal kunngjøres med oppfordring til mulige rettighetshavere om å melde seg.
Guovllu čielggadanbarggu birra galgá dieđihit ja vejolaš vuoigatvuođalaččaid galgá ávžžuhit almmuhit iežaset.
Kunngjøringen foretas i Norsk Lysingsblad, i en avis som er alminnelig lest på stedet og lokalt på annen hensiktsmessig måte.
Dieđihuvvo Norsk Lysingsblad bokte ja aviissas man dábálaččat lohket báikkis ja báikkálaččat eará ulbmillaš vugiin.
§ 32 Ansvaret for sakens opplysning
§ 32 Ovddasvástádus ášši čuvgeheames
Finnmarks kommisjonen kan avslå begjæringen dersom den finnes ugrunnet, eller det vil medføre uforholdsmessige forsinkelser eller kostnader å etterkomme den.
Finnmárkkukomišuvdna sáhttá biehttalit gáibádusa, juos dat gávnnahuvvo vuođu haga, dahje ahte dat mielddisbuktá govttolašmeahttun maŋŋonemiid dahje goluid juos dasa mieđiha.
§ 33 Finnmarkskommisjonens rapport
§ 33 Finnmárkkukomišuvnna raporta
Etter at kommisjonen har utredet et felt skal den avgi en rapport som skal inneholde opplysninger om:
Maŋŋil go komišuvdna lea čielggadan muhtun guovllu, galgá dat addit raportta, mii sisdoallá čuv gehusaid das:
§ 34 Behandlingen i Finnmarkseiendommen
§ 34 Gieđahallan Finnmárkkuopmodagas
Finnmarkseiendommen skal uten ugrunnet opphold ta stilling til kommisjonens konklusjoner.
Finnmárkkuopmodat galgá vuođohis áji haga buktit oaivila komišuvnna konklušuvnnaide.
I den grad Finnmarkseiendommen er enig med kommisjonen i at andre har rettigheter, plikter Finnmarks eiendommen å gi skriftlig uttrykk for det, og uten ugrunnet opphold sørge for at rettigheten blir tinglyst eller i tilfelle bringe saken inn for jordskifteretten etter § 45.
Dan muddui go Finnmárkkuopmodat lea ovttamielas komišuvnnain das ahte earrásiin leat vuoigatvuođat, lea Finnmárkkuopmodat geatnegas čálalaččat cealkit dan, ja almmá vuođohis áji haga fuolahit ahte vuoigat vuohta diggelogahuvvo dahje juos dilálašvuohta lea nu doalvut ášši eanajuohkoriektái § 45 mielde.
§ 35 Forhandlinger
§ 35 Šiehtadallamat
Parter som ikke er enig i kommisjonens konklusjoner, eller som trenger bistand til å få konklusjonene nedfelt i bindende avtale, kan be Finnmarks kommi sjonen om å mekle.
Áššeoasálaččat geat eai leat ovttamielas komišuvnna konklušuvnnaiguin, dahje geat dárbbašit veahki oažžut konklušuvnnaid čállojuvvot čatnavaš šiehtadussii, sáhttet bivdit Finnmárkkukomišuvnna soabahallat.
§ 36 Utmarksdomstolen for Finnmark
§ 36 Finnmárkku meahcceduopmostuollu
Det opprettes en særdomstol (utmarksdomstolen for Finnmark) som skal behandle tvister om rettigheter som oppstår etter at Finnmarkskommisjonen har utredet et felt.
Ásahuvvo sierraduopmostuollu (Finnmárkku meahcceduopmostuollu), mii galgá gieđahallat soahpameahttunvuođaid vuoigatvuođaid alde, mat čuožžilit maŋŋil go Finnmárkkukomišuvdna lea čielggadan muhtun guovllu.
Lederen, nestlederen og ett av de øvrige medlemmene skal oppfylle de kravene domstolloven stiller til høyeste rettsdommere.
Jođiheaddji, várrejođiheaddji ja okta daid eará lahtuin galget deavdit daid gáibádusaid, maid duopmostuolloláhka bidjá alimusrievttiduopmáriidda.
§ 37 Forfall
§ 37 Jávkan
Har noen av de faste medlemmene forfall, innkalles det av varamedlemmene som skal gjøre tjeneste istedenfor det faste medlemmet som har forfall.
Juos oktage bissovaš lahttu lea eret, de gohččojuvvo dat sadjásašlahttu boahtit gii galgá bálvalit bissovaš lahtu sajis gii lea eret.
§ 38 Stevning
§ 38 Stevnnet
Avgjørelser etter leddet her kan ikke angripes ved kjæremål eller anke.
Dán lađđasa mielde dahkkojuvvon mearrádusaid ii sáhte fallehit guoddalusain dahje váidalusain.
§ 39 Avvisning
§ 39 Hilgun
Avvisning etter paragrafen her kan ikke angripes ved kjæremål eller anke.
Dán paragráfa mielde dahkkojuvvon hilguma ii sáhte fallehit guoddalusain dahje váidalusain.
§ 40 Forening av saker, oppdeling m.m.
§ 40 Áššiid ovttastahttin, juohkin jna.
Før avgjørelser etter første ledd treffes skal part ene gis anledning til å uttale seg, med mindre dette finnes unødvendig eller ville medføre uforholdsmessig forsinkelse eller omkostning.
Ovdal go mearrádusat vuosttas lađđasa mielde dahkkojuvvojit, galgá áššeoasásalaččaide addit vejolašvuođa cealkit, juos dát ii gávnnahuvvo dárbbašmeahttumin dahje dát mielddisbuvttášii govtto lašmeahttun maŋŋoneami dahje golu.
Beslutninger etter paragrafen her kan ikke angripes ved kjæremål eller anke.
Dán lađđasa mielde dahkkojuvvon mearrádusaid ii sáhte fallehit guoddalusain dahje váidalusain.
§ 41 Ansvaret for sakens opplysning m.m.
§ 41 Ovddasvástádus ášši čuvgeheames jna.
Utmarksdomstolen kan ikke ta imot vitne forklaring fra Finnmarkskommisjonens medlemmer eller fra personer som har utført arbeid for kommisjonen i forbindelse med saken.
Meahcceduopmostuollu ii sáhte váldit vuostá vihtančilgehusaid Finnmárkkukomišuvnna lahtuin dahje olbmuin, geat leat bargan komišuvnna ovddas ášši oktavuođas.
Rettsmøter til avhør av parter og vitner utenfor hovedforhandling kan holdes av to av utmarksdomstolens medlemmer, hvorav minst den ene må ha de kvalifikasjonene som kreves for høyesteretts dommere.
Riektečoahkkimiid áššeoasálaččaid ja vihtaniid gažadeapmái olggobealde váldošiehtadallama sáhttet doallat meahcceduopmostuolu guokte lahtu, geain nuppis fertejit leat dat gealbbut, mat gáibiduvvojit alimusrievttiduopmáriin.
Utmarksdomstolen kan begjære at vedkommende ting rett foretar avhør.
Meahcceduopmostuollu sáhttá gáibidit, ahte guoskevaš diggeriekti čađaha gažademiid.
§ 42 Anke og kjæremål
§ 42 Váidalus ja guoddalus
Utmarksdomstolens avgjørelser kan påankes til Høyesterett.
Meahcceduopmostuolu mearrádusain sáhttá váidalit Alimusriektái.
Tvistemålsloven § 357 gjelder ikke.
Soahpameahttunvuođalága § 357 ii gusto.
Avgjørelser som etter tvistemålslovens bestemmelser er gjenstand for kjæremål, kan på tilsvarende måte påkjæres til Høyesteretts kjæremålsutvalg når ikke kjæremål er avskåret etter loven her.
Mearrádusain mat soahpameahttunvuođalága mearrádusaid mielde lea guoddalusaid áhtun, sáhttá seamma láhkai guoddalit Alimusrievtti guoddaluslávdegoddái go guoddalusat eai leat áiddastuvvon dán lága mielde.
§ 43 Utgiftene ved saken
§ 43 Ášši golut
For øvrig gjelder tvistemåls loven § 177 tilsvarende.
Muđui gusto soahpmeahttunvuođalága § 177 seamma láhkai.
For anke eller kjæremål over utmarks domstolens avgjørelser gjelder lov 17. desember 1982 nr. 86 om rettsgebyr § 8.
Meahcceduopmostuolu mearrádusaid váidalemiide dahje guoddalemiide gusto láhka juovlamánu 17. 1982 nr. 86 riektedivada birra § 8.
§ 44 Samisk språk
§ 44 Sámegiella
Om bruk av samisk språk gjelder sameloven kapittel 3. Sameloven § 3-4 første ledd gjelder også for Finnmarkskommisjonen.
Sámegiela geavaheami hárrái gusto sámelága kapihtal 3. Sámelága § 3-4 vuosttas lađas gusto maiddái Finnmárkkukomišuvdnii.
§ 45 Grensegang og tinglysning
§ 45 Rádjegeassin ja diggelogaheapmi
Rettskraftige dommer fra utmarksdomstolen samt erklæringer og avtaler som er avgitt eller inngått i samsvar med Finnmarkskommisjonens konklu sjoner, kan bringes inn for jordskifteretten etter jordskifteloven § 88.
Meahcceduopmostuolu riektefámolaš duomuid ja julggaštusaid ja šiehtadusaid, mat leat addojuvvon dahje dahkkojuvvon Finnmárkkukomišuvnna konklušuvnnaid mielde, sáhttá doalvut eanajuohkoriektái eanajuohkolága § 88 mielde.
Reglene om jordskifte gjelder til svarende så langt de passer.
Njuolggadusat eanajuogu birra gustojit seamma láhkai nu guhkás go heivejit.
Jordskifteretten settes uten jordskifte meddommere.
Eanajuohkoriekti vuođđuduvvo almmá eanajuohkomieldeduopmáriid haga.
For tinglysning gjelder jordskifteloven § 24 så langt den passer.
Diggelogaheapmái gusto eanajuohkolága § 24 nu guhkás go heive.
For rettigheter som er fastlått i en rettskraftig dom fra utmarksdomstolen eller i en erklæring eller avtale i samsvar med Finnmarkskommisjonens konklu sjoner, er offentligrettslige begrensninger i adgangen til å stifte eller overdra slike rettigheter ikke til hinder for at rettigheten tinglyses.
Vuoigatvuođaid hárrái, maid meahcceduopmostuolu lágafámolaš duopmu dahje Finnmárkkukomišuvnna konklušuvnnaid mielde dahkkojuvvon julggaštus dahje šiehtadus lea mearridan, eai eastat dakkár vuoigatvuođaid vuođđudan- dahje luobahan vejolašvuođaid almmolašrievttálaš gáržžá dusat digge logaheames vuoigatvuođa.
Det betales ikke gebyr eller dokumentavgift ved tinglysningen.
Divat dahje dokumenta divat ii máksojuvvo diggelogaheami ovddas.
§ 46 Forholdet til annen lovgivning
§ 46 Gaskavuohta eará láhkamearrádusaide
Domstolloven kapittel 6 om ugildhet og offentlighetsloven gjelder så langt de passer for Finnmarkskommisjonens virksomhet.
Duopmostuollolága kapihtal 6 bealátkeahtesvuođa birra ja almmolašvuođaláhka gustojit nu guhkás go heive Finnmárkkukomišuvnna doibmii.
Ved avslag på begjær inger om innsyn kan spørsmålet om det er adgang til å unnta dokumentet fra offentlighet, påklages til fylkesmannen i Finnmark.
Go oaidningáibádusat biehttaluvvojit, de sáhttá gažaldaga, leago lohpi beaitit áššegirjji almmolašvuođas, váidalit Finnmárkku fylkkamánnái.
Domstolloven og tvistemålsloven gjelder så langt de passer for utmarksdomstolens virksomhet, dersom ikke annet er bestemt i loven her.
Duopmostuolloláhka ja soahpameaht tunvuo đaláhka gustojit nu guhkás go heivejit meahcceduopmostuolu doibmii, juos eará ii leat mearriduvvon dán lágas.
§ 47 Fullmakt til å gi nærmere regler
§ 47 Fápmudus addit dárkilet njuolggadusaid
Kongen kan gi nærmere regler om Finnmarkskommisjonen og utmarksdomstolen for Finnmark, herunder om organisering og økonomiske forhold mv.
Gonagas sáhttá addit dárkilet njuolggadusaid Finnmárkkukomišuvnna ja Finnmárkku meahcceduopmostuolu birra, dán vuolde maiddái organiseremis ja ekonomalaš dilálašvuođain jna.
Kapittel 6 Sluttbestemmelser
Kapihtal 6 Loahppamearrádusat
§ 48 Ikrafttredelse
§ 48 Fápmuiboahtin
§ 49 Overgangsregler
§ 49 Muhttádusnjuolggadusat
Ved ikrafttredelsen av kapittel 2 overtar Finnmarkseiendommen de faste eiendommer i Finnmark fylke som Statskog SF har grunnbokshjemmel til eller eier uten å ha grunnbokshjemmel.
Kapihttala 2 fápmuiboahtimis váldá Finnmárkkuopmodat badjelasas daid gittaopmodagaid Finnmárkkus, maidda Statskog SFas lea giddodatvuođđu dahje maid dat oamasta almmá giddodatvuođu haga.
Tilsvarende gjelder begrensede rettigheter i fast eiendom.
Seamma láhkai gustojit gittaopmodagaid ráddjejuvvon vuoigatvuođat.
Omregistrering i grunnboken skjer ved navneendring.
Ođđasislogaheapmi vuođđogirjái dáhpáhuvvá nammamuhttimiin.
Overføringen skjer med skattemessig kontinuitet og utløser ikke skatteplikt for Statskog SF etter skatteloven § 5-2. Finnmarkseiendommen overtar det personlige ansvaret fra Statskog SF for pantheftelser og andre heftelser for pengeforpliktelser i de eiendommer eller rettigheter som Finnmarkseiendommen overtar.
Sirdin dáhpáhuvvá verolaš jotkkolaš vuođain iige dagat vearrogeatnegasvuođa Statskog SFii vearrolága § 5-2 mielde. Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas persovnnalaš ovddasvástádusa Statskog SFas bántagiddehusain ja eará giddehusain ruhtageatnegasvuođain daid opmodagain dahje vuoigatvuođain, maid Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas.
Finnmarkseiendommen overtar konsesjoner og bevillinger m.v. som Statskog SF har i tilknytning til de eiendommer og rettigheter
Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas konsešuvnnaid ja doaibmalobiid jna, mat Statskog SFas leat daid opmodagaid ja vuoigatvuođaid oktavuođas, mat váldojuvvojit badjelassii.
Etter avtale med Statskog SF har Finnmarkseiendommen rett til å overta avtaler som Statskog SF har inngått vedrørende virksomheten i Finnmark.
Šiehtadusa mielde Statskog SFain lea Finnmárkkuopmodagas vuoigatvuohta váldit badjelasas šiehtadusaid, maid Statskog SF lea dahkan doaimma hárrái Finnmárkkus.
Den som ved ikrafttredelsen av kapittel 2 er ansatt i Statskog SF med arbeidssted i Finnmark fylke, unntatt ansatte som er knyttet til Statskog SF´s fjelltjeneste, anses som ansatt i Finnmarkseiendommen fra ikrafttredelsestidspunktet med samme lønns- og arbeidsvilkår som vedkommende hadde hos Statskog SF, med mindre den ansatte har meddelt at vedkom
Gii kapihttala 2 fápmuiboahtimis lea Statskog SFa virgehas ja geas lea bargobáiki Finnmárkku fylkkas, earret virgehasaid geat leat Statskog SFa meahccebálvalusas, adnojuvvo Finnmárkkuopmodaga virgehassan fápmuiboahtináiggi rájes seamma bálká- ja bargoeavttuiguin go sus ledje Statskog SFas, juos virgehas ii leačča dieđihan ahte son ii hálit dan.
mende ikke ønsker det. Fra ikrafttredelsestidspunktet er ansatte i Statskog SF med arbeidssted i Finnmark ikke lenger ansatt i Statskog SF med mindre det er særskilt avtalt.
Fápmuiboahtináiggi rájes eai leat Statskog SFa virgehasat, geain lea bargobáiki Finnmárkkus, šat Statskog SFa virgehasat, juos dat ii leačča vásedin šiehtaduvvon.
Departementet innkaller til det første styre møtet i Finnmarkseiendommen.
Departemeanta gohčču Finnmárkkuopmodaga vuosttas stivrračoahkkimii.
Styret skal sørge for at Finnmarks eiendommen blir registrert i foretaksregisteret innen seks måneder etter ikrafttredelsen.
Stivra galgá fuolahit, ahte Finnmárkkuopmodat logahuvvo fitnodatlogaheapmái ovdal go guhtta mánu leat vássán fápmuiboahtima rájes.
Den som ved ikrafttredelsen av kapittel 2 er ansatt i Statskog SF med arbeidssted i Finnmark og som er knyttet til Statskog SF´s fjelltjeneste, anses fra ikrafttredelses tidspunktet som ansatt i Statens naturoppsyn.
Gii kapihttala 2 fápmuiboahtimis lea Statskog SFa virgehas ja geas lea bargobáiki Finnmárkku fylkkas ja gii lea Statskog SFa meahccebálvalusas, adnojuvvo fápmuiboahtináiggi rájes Stáhta luonddugeahču virgehassan.
§ 50 Endringer i annen lovgivning
§ 50 Eará láhkamearrádusaid nuppástuhttimat
Fra den tid Kongen bestemmer, gjøres følgende endringer i annen lovgivning:
Dán áiggi rájes go Gonagas mearrida, dahkkojuvvojit čuovvovaš nuppástusat eará láhkamearrádusaide:
1. Lov 12. mars 1965 om statens umatrikulerte grunn i Finnmark fylke oppheves.
1. Láhka njukčamánu 12. 1965 stáhta čálitkeahtes eatnamiid birra Finnmárkku fylkkas fámuhuhttojuvvo.
2. I lov 30. juni 1972 nr. 70 om bergverk gjøres følgende endringer:
2. Láhkii geassemánu 30. 1972 nr. 70 báktedoaimma birra dahkkojuvvojit čuovvovaš nuppástusat:
Særregler om skjerping i Finnmark Ved skjerping i Finnmark fylke skal skjerperen senest en uke før skjerpingen begynner, skriftlig varsle Sametinget, grunneieren og det aktuelle områdestyret og distriktsstyret for reindriften.
Sierranjuolggadusat šerpema birra Finnmárkkus Šerpemis Finnmárkku fylkkas galgá ohcci maŋimustá vahku ovdal go šerpen álgá, čálalaččat dieđihit Sámediggái, eanaoamasteaddjái ja boazo doalu guoskevaš guovllustivrii.
Tar skjerperen sikte på inngrep i grunnen, skal stedet for inngrepet angis.
Juos ohcci áigu meassat eatnamiid, de galgá albmadit meassanbáikki.
I kapittel 3 skal ny § 22 a lyde: Særregler om muting i Finnmark Søknader om muting i Finnmark fylke kan avslås dersom allmenne hensyn taler imot at søknaden innvilges.
Kapihttalis 3 čuodjá ođđa § 22 a: Sierranjuolggadusat ozu birra Finnmárkkus Ohcamušaid ozu birra Finnmárkku fylkkas sáhttá biehttalit, juos oktasaš deasttat mannet vuostá ohcamuššii mieđiheami.
Ved vurderingen skal det legges vesentlig vekt på hensynet til samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Árvvoštallamis galgá mearkkašahtti mahttái deattuhit deastta sámi kultuvrras, boazodoalus, meahcásteames, ealáhusdoaimmaheames ja servodateallimis.
Innvilges søknaden, kan det settes vilkår for å ivareta hensyn som nevnt.
Juos ohcamuššii mihttojuvvo, de sáhttá bidjat eavttuid mat áimmahuššet deasttaid nugo namahuvvon.
Ved behandlingen av søknaden skal bergmesteren gi grunneieren, Sametinget, fylkes mannen, fylkes kommunen, kommunen og det aktuelle områdestyret og distriktsstyret for reindriften anledning til å uttale seg.
Ohcamuša gieđahallamis galgá báktemeašttir addit eanaoamasteaddjái, Sámediggái, fylkkamánnái, fylkkagildii, gildii ja boazodoalu guoskevaš guovllustivrii ja orohatstivrii vejolašvuođa addit cealkámuša.
Dersom Sametinget eller Finnmarkseiendommen som grunneier går imot at søknaden innvilges, skal søknaden avgjøres av departementet.
Juos Sámediggi dahje Finnmárkkuopmodat eanaoamasteaddjin vuosttalda ohcamuššii miehtama, de departemeanta mearrida ohcamuša.
Innvilger departementet søknaden i tilfeller som nevnt i tredje ledd, har klage til Kongen fra Same tinget eller Finnmarkseiendommen som grunneier oppsettende virkning.
Juos departemeanta miehtá ohcamuššii dáhpáhusain nugo namahuvvo goalmmát lađđasis, de lea váidalusas Gonagassii Sámedikkis dahje Finnmárkkuopmodagas eanaoamasteaddjin maŋideaddji váikkuhus.
I tilfeller som nevnt i § 22 a tredje ledd avgjør departementet om utmålsforretning skal holdes før eller etter at departementet har behandlet søknaden.
Dáhpáhusain nugo namahuvvo §:s 22 a goalmmát lađđasis mearrida departemeanta, galgágo doallat mihtádusgávppi ovdal vai maŋŋil go departemeanta lea gieđahallan ohcamuša.
§ 42 første ledd nytt annet punktum skal lyde: For gruver på Finnmarkseiendommens grunn kan Kongen ved forskrift fastsette en høyere avgift.
§ 42 vuosttas lađas nubbi čuokkis čuodjá: Ruvkkiide Finnmárkkuopmodaga eatnamiin sáhttá Gonagas láhkaásahusa bokte mearridit alit divada.
3. I lov 9. juni 1978 nr. 49 om reindrift gjøres følgende endringer:
3. Láhkii geassemánu 9. beaivvi 1978 nr. 49 boazodoalu birra dahkkojuvvojit čuovvovaš nuppástusat:
§ 13 tredje ledd nytt fjerde punktum skal lyde: Finnmarkseiendommen kan ikke kreve betaling etter bestemmelsene i leddet her.
§ 13 goalmmát lađas ođđa njealját čuokkis čuodjá: Finnmárkkuopmodat ii sáhte gáibidit mávssu dán oasi mearrádusaid mielde.
Retten til jakt, fangst og fiske gir adgang til i forbindelse med lovlig utøvelse av reindrift i rein beiteområde å drive jakt, fangst og fiske i statsallmenning, i ikke særskilt matrikulert statseiendom og på Finnmarkseiendommens grunn innenfor det reinbeite distrikt hvor reindriften foregår, på samme vilkår som gjelder for personer som er fast bosatt i den kommune, bygd eller grend hvor allmenningen, statseiendommen eller den aktuelle del av Finnmarkseiendommens grunn ligger.
Bivdo- ja guolástanvuoigatvuohta addá lobi lobálaš boazodoaluin barggadettiin boazoguovllus bivdit ja guolástit stáhta oktasašmehciin, dakkár stáhtaeatnamiin mat eai leat erenoamážit mihtiduvvon ja Finnmárkku opmodaga eatnamiin dan orohaga siskkobealde gos boazodoaluin bargojuvvo, seamma eavttuiguin go dan gieldda, gili dahje báikegotti fásta ássit, gos oktasašmeahcci, stáhtaeana dahje guoskevaš oassi Finnmárkkuopmodaga eatnamiin lea.
4. I lov 29. mai 1981 nr. 38 om viltet oppheves § 44 annet ledd.
4. Lágas miessemánu 29. 1981 nr. 38 fuođđuid birra fámuhuhttojuvvo § 44 nubbi lađas.
§ 22 fjerde og femte ledd oppheves.
§ 22 njealját ja viđát lađas fámuhuhttojuvvojit.
6. I lov 21. juni 1996 nr. 38 om statlig naturoppsyn skal § 2 nytt fjerde ledd lyde: På Finnmarkseiendommens grunn skal oppsynet føre den ytterligere kontroll som departementet og Finnmarkseiendommen avtaler.
6. Lágas geassemánu 21. 1996 nr. 38 stáhtalaš luonddugeahču birra § 2 ođđa njealját lađas čuodjá: Finnmárkkuopmodaga eatnamiin galgá geahčču gozihit lasi dađi mielde, maid departemeanta ja Finnmárkku opmodat šiehttaba.
Fire år med rød-grønn samepolitikk - regjeringen.no
Almmustahtti: Bargo- ja searvadahttindepartemeanta
– Vi har styrket samisk språk og kultur, gitt Sametinget økt innflytelse og satt samenes hverdagssituasjon i sentrum, sier arbeids- og inkluderingsminister Dag Terje Andersen.
– Mii leat nannen sámi giela ja kultuvrra, addán Sámediggái eanet válddi ja dadjamuša ja bidjan sámiid árgabeaivvi diliid guovddážii, dadjá bargo- ja searvadahttinministtar Dag Terje Andersen.
Bevilgningene til samiske formål har økt med 188 millioner kroner, og utgjør 785 millioner kroner i 2009.
Juolludeamit sámi ulbmiliidda leat lasihuvvon 188 milj. ruvnnuin, ja leat buohkanassii 785 milj. ruvnnu jagi 2009.
Regjeringen har lagt vekt på ” hverdagspolitikken ”, samtidig som arbeidet med samiske rettigheter har blitt videreført.
Ráđđehus lea deattastan ” árgabeaivepolitihka ”, seammás go sámi vuoigatvuođabargu lea jotkojuvvon.
– Samiske hensyn skal tas med i tiltak på alle samfunnsområder.
– Sámi áššiid vuhtiiváldin galgá čađahuvvot buot servodatsurggiin.
Samer skal kunne møte offentlige tjenester som forstår deres situasjon og behov, for eksempel i kontakt med helsevesenet, med NAV eller når man har barn i barnehagen, sier statsråden.
Sámiid galget vuostáiváldit almmolaš bálvalusat main áddejit sámiid diliid ja dárbbuid, ovdamearkka dihtii go sis lea dáhkamuš dearvvasvuođalágádusain, NAVain dahje go sis leat mánát mánáidgárddis, cealká stáhtaráđđi.
I mai 2009 la regjeringen frem en handlingsplan for samiske språk.
Miessemánus 2009 ráđđehus almmuhii sámegielaid doaibmaplána.
Målet er en trygg fremtid for de samiske språkene i Norge – nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.
Ulbmil lea láhčit dorvvolaš boahtteáiggi sámegielaide Norggas – davvisámegillii, julevsámegillii ja oarjilsámegillii.
– Samisk språk er truet, og vi må få flere samiske språkbrukere.
– Sámegielat leat rašis dilis, ja dárbu lea oaččohit eanebuid geavahit sámegiela.
Det skal vi klare gjennom tiltakene i handlingsplanen, blant annet mer og bedre opplæring i samiske språk i skolen.
Dan mii galgat nákcet doaibmaplána doaibmabijuiguin, earret eará eanet ja buoret sámegiela oahpahusain skuvllain.
Pressestøtten har også økt slik at vi nå har to samiske dagsaviser, sier Andersen.
Preassadoarjja lea maiddái lassánan, nu ahte mis dál leat guokte sámegielalaš beaiveaviissa, dadjá Andersen.
Utbygging og styrking av samiske institusjoner, som Østsamisk museum, Ája Samisk Senter, knutepunktstatus for Riddu Riđđu og ikke minst tre nye kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk gir nye arenaer for samisk språk og kultur.
Sámi ásahusaid huksen ja nanusmahttin, nu go Nuortasámi musea ja Ája Sámi guovddáža huksen ja viiddideapmi, Riddu Riđđu ásaheapmi gávnnadanbáikki árvun ja vel golbma ođđa gieldda searvan sámegiela hálddašanguvlui addet sámi gillii ja kultuvrii ođđa joregiid.
Sametinget har fått økte bevilginger, en ny valgordning har kommet på plass og det er innført innsigelsesrett for Sametinget i den nye plan- og bygningsloven.
Sámediggi lea ožžon lasi juolludusaid, ođđa válgaortnet lea ráhkaduvvon ja Sámediggi lea ođđa plána- ja huksenlágas ožžon vuostálastinvuoigatvuođa.
Bevilgningen til Sametinget er nå 334 millioner kroner, som er en økning på 95 millioner kroner.
Juolludusat Sámediggái leat dál 334 milj. ruvnnu, mat leat 95 milj. ruvnnu eanet go ovdal.
Regjeringen har konsultert med Sametinget for å sikre samiske interesser i viktige nye lover som ny havressurslov, ny naturmangfoldlov og ny reindriftslov.
Ráđđehus lea ráđđádallan Sámedikkiin sihkkarastin dihtii sámi beroštumiid dakkár dehálaš lágain go mearraresursalágas, ođđa luonddušláddjiivuođalágas ja ođđa boazodoallolágas.
Arbeidet med samiske næringer er styrket gjennom etablering av et verdiskapingsprogram for næringskombinasjoner og reiseliv.
Bargu sámi ealáhusaiguin lea nanusmahttojuvvon go lea álggahuvvon árvobuvttadanprográmma lotnolas ealáhusaid ja mátkeealáhusa várás.
Det er også inngått samarbeidsavtale mellom Innovasjon Norge og Sametinget om næringsutvikling i samiske områder.
Innovašuvdna Norga ja Sámediggi leat maiddái šiehtadan ovttasráđiid ovddidit ealáhusaid sámi guovlluin.
Urfolksspørsmål også en sentral del av regjeringens nordområdestrategi.
Álgoálbmotáššit ge leat dehálaš oassi ráđđehusa davviguovloáŋgiruššamis.
Last ned: Flertallsregjeringens_samepolitikk (pdf)
Raporta: Eanetlohkoráđđehusa sámepolitihkka (pdf)
FNs konvensjon om rettighetene til personer med nedsatt funksjonsevne oversatt til samisk - Gáldu
ON konvenšuvdna doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra sámegillii - Gáldu
FNs konvensjon om rettighetene til personer med nedsatt funksjonsevne oversatt til samisk
ON konvenšuvdna doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra sámegillii
Regjeringen har oversatt FNs konvensjon om rettighetene til personer med nedsatt funksjonsevne til samisk.
Ráđđehus lea almmuhan ON konvenšuvnna doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra sámegillii.
Mandag 25. april 2016 publiserte Barne- likestillings- og inkluderingsdepartementet den samiske oversettelsen av FNs konvensjon om rettighetene til personer med nedsatt funksjonsevne.
Mánnodaga cuoŋománu 25.beaivvi 2016 almmuhii Mánáid- dásseárvo- ja searvadahttindepartemeanta ON konvenšuvnna doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra sámegiel jorgalusa.
Norge ratifiserte denne konvensjonen i 2013.
Norga ratifiserii ON konvenšuvnna doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra 2013:s.
Når en stat ratifiserer en konvensjon, forplikter den seg til å følge konvensjonen ved å tilpasse sin lovgivning og praksis etter konvensjonens bestemmelser.
Go stáhta ratifisere konvenšuvnna, de geatnegahttá iežas čuovvut konvenšuvnna ja heiveha iežas láhkaaddima ja doaimmaid dán konvenšuvnna njuolggadusaide.
FNs komité for personer med nedsatt funksjonsevne følger med statenes sitt arbeid med dette.
ON komitéa doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra bearráigeahččá ahte stáhtat čuvvot konvenšuvnna gáibádusaid.
Norge sendte i 2015 sin første rapport til komiteen om arbeidet sitt, og sommeren 2016 skal komitéen hvordan Norge etterlever konvensjonen.
Norga lea 2015:s sádden sisa iežas vuosttaš raportta komitèai mas muitala iežas barggu birra, ja 2016 geasi galgá komitéa árvvoštallat movt Norga čuovvu konvenšuvnna gáibádusaid.
Mer informasjon om konvensjonen finnes på regjeringens nettsider og FN sambandet sider.
Eambbo dieđuid konvenšuvnna birra gávnnat ráđđehusa ruovttusiidduin ja FN sambandet siidduin.
FNs sider om komité for personer med nedsatt funksjonsevne (engelske sider)
ON siidu ON komitéa doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra (eŋgelas siiddut)
Forbud mot betalingsformidling til pengespill uten norsk tillatelse - regjeringen.no
Gielddus gaskkustit mávssu ruhtaspealuide Norgga lobiaddima haga
Forskrift om forbud mot betalingsformidling for pengespill som ikke har norsk tillatelse ble vedtatt i statsråd dag.
Láhkaásahus mielddisbuktá ahte báŋkkut ja máksinásahusat gildojuvvojit gaskkustit máksimiid Norggas olgoriikalaš speallodoaimmaheaddjiide.
Forskriften innebærer at banker og betalingsinstitusjoner får forbud mot å formidle betaling fra Norge til utenlandske pengespilloperatører.
Láhkaásahus mielddisbuktá ahte báŋkkut ja máksinásahusat gildojuvvojit gaskkustit máksimiid Norggas olgoriikalaš speallodoaimmaheaddjiide.
- Forskriften er et viktig tiltak for å begrense omfange av ulovlige og avhengighetsskapende pengespill i Norge, sier kulturminister Anniken Huitfeldt.
- Láhkaásahus lea dehálaš doaibmabidju ráddjet viides lobihis ja sorjjasvuođa cieggadeaddji ruhtaspealuid Norggas, dadjá kulturministtar Anniken Huitfeldt.
- Norge fører en offensiv politikk mot ulovlige pengespill og er først ute i Europa med å vedta et slikt forbud, men flere land i EU forbereder nå tilsvarende nasjonale betalingsforbud, sier statsråd Huitfeldt.
– Norggas lea falleheaddji politihkka lobihis ruhtaspealuid vuostá ja lea vuosttas riika Eurohpas mii mearrida dakkár gildosa, muhto eanet riikkat EUs leat ráhkkaneamen čađahit dakár riikkalaš máksingildosiid, dadjá stáhtaráđđi Huitfeldt.
Forskriften betyr at banker og betalingsinstitusjoner i Norge vil få forbud mot å formidle betaling fra Norge til brukersteder utenfor Norge som er registrert med brukerstedskode 7995 (pengespillvirksomhet).
Láhkaásahus mearkkaša ahte báŋkkut ja máksinásahusat Norggas gildojuvvojit gaskkustit mávssu Norggas geavahanbáikkiide Norgga olggobealde mat leat registarastojuvvon geavaheaddjibáikekodain 7995 (ruhtaspeallodoaibma).
Betaling til pengespillvirksomhet i Norge, herunder Norsk Tipping og Norsk Rikstoto, vil ikke bli påvirket av forbudet.
Gielddus ii guoskka máksui speallodoibmii Norggas, dás maiddái Norsk Tippingii ja Norsk Rikstotoi.
Stortinget vedtok i desember 2008 lovforbud mot betalingsformidling for pengespill uten norsk tillatelse.
Stuorradiggi mearridii juovlamánus 2008 láhkagildosa máksogaskkusteami vuostá dakkár ruhtaspealuide maidda Norga ii leat addán lobi.
Loven og forskriften trer i kraft fra 1. juni 2010.
Láhka ja láhkaásahus fámuiduvvet geassemánu 1. beaivvi 2010.
Lenke til forskriftsteksten (Lovdatas nettsider)
Leaŋka láhkaásahussii lea dás (Lovdata)
Lenke til kgl.res
Leaŋka gonagaslaš resolušuvdnii dás
Forord
Ovdasátni
Faglig analysegruppe for samisk statistikk har nå gleden av å publisere Samiske tall forteller I denne utgaven skriver Snefrid Møllersen og Iulie Aslaksen om bruk av samisk statistikk i
Sámi statistihka fágalaš analysajoavkkus beassat dál iluin almmuhit Sámi logut muitalit 13. Dán almmuheamis čálliba Snefrid Møllersen ja Iulie Aslaksen bajit dási perspektiivvas sámi statistihka geavaheami birra.
Lene Antonsen og Trond Trosterud skriver om bruk av digitale ressurser for samisk språk.
Lene Antonsen ja Trond Trosterud čálliba sámegiela digitála resurssaid geavaheami birra.
Trosterud skriver i tillegg om samiskspråklig litteratur utgitt i Norge.
Dasa lassin čállá Trosterud vel sámegielat girjjálašvuođa birra mii lea almmuhuvvon Norggas.
Undertegnede ser på situasjonen for samisk språk i barnehagen og Anders Sønstebø skriver det årlige kapitlet om samiske tall.
Vuolláičálli ges guorahallá makkár sámegielat dilli lea mánáidgárddiin, ja Anders Sønstebø čállá dan jahkásaš kapihttala sámi loguid birra.
Både årets artikler og alle artikler fra tidligere utgaver av Samiske tall forteller er lett tilgjengelig på norsk og samisk på www.samisketallforteller.no Analysegruppa vil takke oppdragsgiverne våre, Sametinget og Kommunal- og moderniseringsdepartementet for godt samarbeid i alle år.
Sihke dán jagáš artihkkaliid ja buot daid Sámi logut muitalit artihkkaliid lea álki gávdnat dárogillii ja sámegillii neahttasiiddus www.samisketallforteller.no Analysajoavkkus áigut giitit min barggaheddjiid, Sámedikki ja Kommunála- ja ođasmahttindepartemeanta, jahkásaš buori ovttasbarggu ovddas.
Vi vil også takke oversetterne Lene Antonsen (kap. 3) og Ellen Sara Eira Buljo (øvrige kapitler), samt korrekturleser Aud Søyland.
Mii áigut maid giitit min jorgaleddjiid Lene Antonsena (kap. 3) ja Ellen Sara Eira Buljo (eará kapihttaliid), ja korrekturlohkki Aud Søylanda.
Sammendrag og tilrådninger
Čoahkkáigeassu ja rávvagat
- Samisk statistikk – om å telle på norsk eller på samisk
- Sámi statistihkka – lohkat dárogillii vai sámegillii
Tilrådinger
Rávven
1. Diskusjonen om fremtidig samisk statistikk, inklusive samisk etnisitet i befolkningsregistre, bør inkludere drøftelser av om og hvordan prinsipper nedfelt i urfolksstatistikk (Indigenous statistics) og urfolks datasuverenitet (Indigenous data sovereignty) vil kunne gi «gode data» for beskrivelse av samisk virkelighet, selvdefinerte problem, behov og utfordringer.
1. Boahttevaš sámi statistihka, oktan sámi čearddalašvuođa álbmotregistara digaštallan berre fátmmastit čielggademiid jus ja movt prinsihpat mat ovdanbohtet eamiálbmotstatistihkas (Indigenous statistics) ja eamiálbmogiid dieđuid sorjjasmeahttunvuohta (Indigenous data sovereignty) sáhttet addit “buriid dieđuid” go galgá čilget sámi duohtavuođa, váttisvuođaid, dárbbuid ja hástalusaid, maid sápmelaččat ieža leat defineren.
statistics) og urfolks datasuverenitet (Indigenous data sovereignty) vil kunne gi «gode data» for beskrivelse av samisk virkelighet, selvdefinerte problem, behov og utfordringer.
sovereignty) sáhttet addit “buriid dieđuid” go galgá čilget sámi duohtavuođa, váttisvuođaid, dárbbuid ja hástalusaid, maid sápmelaččat ieža leat defineren.
3. I debatten om fremtidig samisk statistikk er det viktig å ikke tilsløre statistikkens ulike roller i samfunnet, og ha tydelighet omkring hvem som er bestiller av statistikk på tema som berører samisk befolkning: a) politiske eller forvaltningsmessige myndigheter, b) forskningsinstitusjoner og forskere, eller c) samiske organisasjoner, institusjoner og miljøer.
3. Sámi statistihka boahtteáiggi digaštallamis lea mávssolaš ahte ii čiegat statistihka iešguđetlágan rollaid servodagas, ja leat čielggas gii lea statistihka diŋgojeaddji fáttáid oktavuođas, mat guoskkahit sámi álbmogii, ahte jus leat: a) politihkalaš dahje hálddahuslaš eiseválddit, b) dutkanásahusat ja dutkit, dahje c) sámi organisašuvnnat, ásahusat ja birrasat.