pere/sami_parallel huggingface dataset:
Oppfølgingsmøter med medlemmer oppnevnt av Sametingsrådet i rammeplanutvalg , forskningsfond og andre utvalg . Sametingsrådet har 27.3.2012 hatt møte med Kevin Johansen , oppnevnt av sametingsrådet som medlem i RPU 1 , rammeplanutvalget for integrert lektor / adjunktutdanning og PPU .
Čuovvolančoahkkimat lahtuiguin geaid Sámediggeráđđi lea nammadan rámmaplánalávdegottiide , dutkanfoanddaide ja eará lávdegottiide Sámediggeráđđi doalai 27.3.2023 čoahkkima Kevin Johanseniin , gean sámediggeráđđi lei nammadan lahttun RPU 1:i , rámmaplánalávdegoddi integrerejuvvon lektor / adjunktaohppui ja PPU:i .
Johansen er også varamedlem til det regionale forskningsfondet Nord-Norge .
Johansen lea maiddái várrelahttu Davvi-Norgga regionála dutkanfoanddas .
Det er planlagt å avholde møter i løpet av våren med flere av medlemmene som er oppnevnt av sametingsrådet .
Sámediggeráđđi áigu giđđat doallat čoahkkimiid eará lahtuiguin maid geaid sámediggeráđđi lea nammadan .
Formålet med møtene er å ha en god dialog og en felles forståelse for å sikre at de ulike styringsdokumentene ivaretar det samiske perspektivet og urfolksdimensjonen .
Ulbmil deaivvademiiguin lea gulahallat ja oažžut oktasaš ipmárdusa áššiin , vai sihkkarastá ahte iešguđetge stivrendokumeanttat gozihit sámi perspektiivva ja álgoálbmotdimenšuvnna .
Gjennom aktiv virkemiddelbruk styrke kunnskap og kompetanse i samiske samfunn Legge til rette for overføring av tradisjonell kunnskap mellom generasjonene God og effektiv utvikling av samiske læremidler og pedagogisk materiell
Váikkuhangaskaomiid aktiivvalaš geavaheami bokte nannet máhtolašvuođa ja gelbbolašvuođa sámi servodagas Láhčit dili árbedieđu fievrrideapmái buolvvaid gaskkas Bures ja beaktilit ovdánahttit sámi oahpponeavvuid ja pedagogalaš ávdnasiid
Syv søknader om tilskudd til læremidler til barnehager er under behandling .
Čieža doarjjaohcama mánáidgárdeoahpponeavvuide leat dál meannuduvvome .
Søknadssum er på kr 3 605 685 .
Ohcansubmi lea 3 605 685 ru. .
Medvirke til at den nasjonale politikken innenfor barnehage , grunnopplæring , høyere utdanning og forskning ivaretar det samiske perspektivet Bidra til økning av den formelle kompetansen i den samiske befolkningen Bidra til samisk innhold i barnehager med samiske barn
Váikkuhit ahte mánáidgárddi , vuođđooahpahusa , alit oahpu ja dutkama nationála politihkas fuolahuvvo sámi perspektiiva Váikkuhit dan ahte sámi álbmoga formála gelbbolašvuohta nanusmuvvá Váikkuhit sámi sisdoalu mánáidgárddiide gos leat sámi mánát
Ni samiske barnehager har fått tildelt tilskudd på til sammen kr 2 153 000 .
Ovcci sámi mánáidgárddi leat ožžon doarjaga oktiibuot 2 153 000 ru ovddas .
Søknader fra 24 samiske barnehager er under behandling .
Dál leat meannudeame 24 ohcama sámi mánáidgárddiin .
To barnehager har fått tildelt tilskudd på til sammen kr 106 000 til samisk språkopplæring , hittil er syv søknader under behandling .
Guokte mánáidgárddi leat ožžon doarjaga oktiibuot 106 000 ru ovddas sámegieloahpahussii , ja dássážii leat boahtán čieža ohcama maid leat meannudeame .
Informasjon og veiledning om samisk opplæring innenfor barnehage og grunnopplæring Medvirke til etablering av et varig studietilbud innen samisk tolkeutdanning
Dieđut ja bagadusat sámi oahpahusa birra mánáidgárddiin ja vuođđooahpahusas Váikkuhit dan ahte ásahuvvošii bistevaš sámi dulkaoahppofálaldat
Side 15 av 88
15 siidu 90 siiddus
Bidra til at Universitetet i Nordland og Høyskolen i Nord-Trøndelag ( HINT ) kan koordinere og tilby kurs og studietilbud i lulesamisk og sørsamisk språk og kultur
Váikkuhit ahte Nordlándda universitehta ja Davvi-Trøndelaga allaskuvla ( HINT ) sáhttet oktiiheivehit ja fállat kurssaid ja oahppofálaldagaid julevsámi ja lullisámi gielas ja kultuvrras
Dialog / samarbeid med samisk lærerutdanningsregion ( SAK .
Gulahallan / ovttasbargu sámi oahpaheaddjioahpu regiovnnain ( SAK .
7 ) Sametingsrådet har deltatt på møter i styringsgruppa i samisk lærerutdanningsregion 21. - 22.2.2012 og 26.3.2012 .
7 ) Sámediggeráđđi lea searvan sámi oahpaheaddjioahpu regiovnna stivrenjoavkku čoahkkimiin 21. - 22.2.2012 ja 26.3.2012 .
Arbeidsoppgavene , fremdriften i de ulike arbeidsgruppene og de videre planene framover har vært drøftet .
Doppe leat digaštallan bargguid , iešguđet bargojoavkku ovdáneami ja viidásit plánaid .
Sametingsrådet er representert i de ulike arbeidsgruppene .
Sámediggeráđđi lea mielde dain iešguđetge bargojoavkkuin .
På møtet 26.3 ble andre rapport fra følgegruppen for lærerutdanningsreformen drøftet i forhold til hvilke innspill regionen skulle komme med .
26.3 čoahkkimis digaštalle oahpaheaddjioahpuođasteami čuovusjoavkku nuppi raportta dan ektui ahte makkár cealkámuša regiovdna galgá ovddidit .
Lederen i styringsgruppa orienterte også om at rapport fra styringsgruppa i SAK 7 for 2011 og ny søknad om midler til SAK 7 samarbeidet var oversendt departementet .
Stivrenjoavkku jođiheaddji muitalii maiddái ahte SAK 7 stivrenjoavkku 2011 raporta ja ođđa doarjjaohcan SAK 7 ovttasbargui lea sáddejuvvon departementii .
Videre ble tiltaksplanen for rekruttering for 2012 fra rekrutteringsgruppa i SAK 7 godkjent og oversendt departementet .
Dasto dohkkehuvvui SAK 7 rekruterenjoavkku 2012 rekruterendoaibmaplána ja sáddejuvvui departementii .
Under er skissert noen viktige prioriteringer for 2012 .
Vuollelis namuhuvvojit moadde dehálaš vuoruheamit 2012:i .
Språk / Nettbaserte studietilbud Det er flere tiltak i gang for å rekruttere til de ordinære språkstudiene på høyere nivå .
Giella / oahppofálaldagat neahtas Dál leat máŋga rekruterendoaimma jođus dábálaš giellaoahpuide alit dásis .
De aller fleste av disse kursene gjøres i samarbeid med de høyere utdanningsinstitusjonene , og som studiepoenggivende emner .
Eanaš dain kurssain čađahuvvojit ovttasráđiid alit oahppoásahusaiguin , ja dain oažžu oahppočuoggáid .
SAK 7 vil legge tilsvarende kurs ut som nettbaserte studier , og med muligheter for samlinger .
SAK 7 áigu dakkár kurssaid bidjat neahttaoahppun , mas lea vejolaš ordnet deaivvademiid .
Dette for å nå aktuelle studenter uansett bosted .
Dainna lágiin olaha studeanttaid vaikko gos oroš .
Universitetet for Nordland setter i gang tiltaket for lulesamisk språk .
Nordlándda universitehta álggaha dán oahpu julevsámegillii .
Høgskolen i Nord-Trøndelag setter i gang tiltaket for sørsamiske språk .
DavviTrøndelaga allaskuvla fas lullisámegillii .
Sámi allaskuvla , Høgskolen i Finnmark og Universitetet i Tromsø drøfter hvordan tilsvarende opplegg for nordsamisk kan samordnes .
Sámi allaskuvla , Finnmárkku allaskuvla ja Romssa universitehta galget digaštallet mot ordnet dán fálaldaga davvisámegillii .
Rekrutteringsmidler Det planlegges å sette av midler til Sámi allaskuvla til rekruttering til lærerutdanning .
Rekruterenruhta Dál áigut várret ruđa Sámi allaskuvlii oahpaheaddjioahpu rekruteremii .
Til rekruttering til språk og samiske emner settes det av midler til Høgskolen i Finnmark , Universitetet i Tromsø , Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag .
Rekruteremii gielaid ja sámi fáttáid várás várrejuvvo ruhta Finnmárkku allaskuvlii , Romssa universitehtii , Nordlándda universitehtii ja DavviTrøndelaga allaskuvlii .
Det planlegges å lyse ut to stillinger , hver på 50 % og med tilknytning til Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag .
Guokte 50 % virggi galget almmuhuvvot , main galgá gullevašvuohta Nordlándda universitehtii ja DavviTrøndelaga allaskuvlii .
Disse lærestedene drøfter et utviklingsprosjekt knyttet til oppgavene .
Dat oahppobáikkit leat digaštallame ásahit ovddidanprošeavtta daidda bargguide .
Det kan være aktuelt å gi disse personene ulike pedagogiske / metodiske / veiledningskurs slik at de eventuelt også kan ha ulike assistentoppgaver .
Daidda olbmuide sáhttá fállat iešguđetlágan pedagogalaš / metodalaš bagadallankurssaid , vai lea vejolaš bargat eará assisteantabargguid maid .
Planen er å komme i gang fra studieåret 2012-13 .
Dat galgá álggahuvvot oahppojagi 2012-13 .
Felles nettsted for alle samiske studier Nettstedet samiskutdanning.no vil om ikke lenge lanseres .
Buot sámi oahput ovtta neahttabáikkis Fargga almmuhuvvo neahttabáiki samiskutdanning.no ( sámioahppu.no ) .
Dette skal være et felles nettsted for alle samiske studier og informasjonen skal være på nordsamisk , sørsamisk og lulesamisk , i tillegg til norsk .
Dat lea oktasaš neahttabáiki gosa galget buot sámi oahput biddjot , ja dieđut galget čállot davvisámegillii , lullisámegillii ja julevsámegillii , ja vel dárogillii .
Det skal også være en oversikt over hva som finnes av stipender og andre støtteordninger .
Doppe galgá maid čuožžut makkár stipeanddat ja eará doarjjaortnegat gávdnojit .
Universitetet i Tromsø har ansvaret for nettstedet .
Romssa universitehtas lea ovddasvástádus neahttabáikái .
Sametingsrådet er observatør i de ulike arbeidsgruppene og styringsgruppa i SAK 7 .
Sámediggeráđđi lea observatora SAK 7 iešguđetge bargojoavkkuin ja stivrenjoavkkuin .
Det skal høsten 2012 evalueres om tiltakene i 2011 ga positive resultater .
Čakčat 2012 galget evalueret adde go 2011 doaimmat buriid bohtosiid .
Sametingsrådet vil i samråd med region 7 se på resultatene og eventuelt vurdere om det er nødvendig med også andre rekrutteringstiltak .
Sámediggeráđđi áigu ovttas regiovdna 7:in geahčadit bohtosiid ja vejolaččat árvvoštallat lea go dárbu maiddái eará rekruterendoaimmaide .
Nasjonalt råd for lærerutdanning Sametingsrådet har deltatt på møte i nasjonalt råd for lærerutdanning 16. og 17. februar 2012 .
Nationála ráđđi oahpaheaddjioahpu várás Sámediggeráđđi oassálasttii oahpaheaddjioahpu nationála ráđi čoahkkimis guovvamánu 16. ja 17. b. 2012 .
Nasjonalt råd for lærerutdanning ( NRLU ) er ett av fire sektorovergripende nasjonale råd som Universitets- og høgskolerådet har opprettet .
Oahpaheaddjioahpu nationála ráđđi lea okta njealji suorgegaskasaš nationála ráđiin maid Universitehta- ja allaskuvlaráđđi lea ásahan .
Sametingsrådet er observatør i rådet .
Sámediggeráđđi lea observatora ráđis .
I NRLU sin strategiske arbeidsplan for 2012- 2015 er lærerutdanningspolitikk , FoU-arbeid og faglig samarbeid de tre hovedområdene planen er inndelt i .
Oahpaheaddjioahpu nationála ráđi strategalaš bargoplána 2012 - 2015 lea juhkkojuvvon golmma váldosuorgái ; oahpaheaddjioahpu politihkka , DjO-bargu ja fágalaš ovttasbargu .
Møtesekretærer : Tove Anti / Marit Ellen Mienna
Čuovvovaš fáttát leat vuoruhuvvon dán áigodagas : Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 16 av 88
16 siidu 90 siiddus
Sametingsrådet ser at det er viktig å være tilstede og følge disse møtene .
Sámediggeráđđi oaidná ahte lea dehálaš čuovvuid daid čoahkkimiid .
Høgskolene presenterte sin virksomhet og fikk gjennomført en god dialog med statssekretæren .
Allaskuvllaid jođiheaddjit muitaledje sin doaimmaid birra ja sis lei buorre ságastallan stáhtačálliin .
På møtet med Høgskolen i Finnmark fikk høgskolen lagt frem sine behov for også å kunne tilby samiske emner i sin undervisning og spesielt sjøsamisk kulturkunnskap ble eksplisitt tatt opp .
Finnmárkku allaskuvlla čoahkkimis besse allaskuvlla bargit ovddidit maid sii dárbbašit vai nákcejit fállat sámi fáttáid iežaset oahpuin ja earenoamážit mearrasámi kulturmáhttu deattuhuvvui .
Støtte opp om initiativet til samiske foreldreutvalg Jobbe for tilsyn med skole og skoleeiers ansvar for å sørge for en mobbefri skolehverdag for samiske barn Medvirke til etablering av utmarksskoler
Doarjut sámi váhnenlávdegotti vuolggaheami Sámediggi galgá gozihit ahte skuvllat ja skuvlaeaiggádat fuolahit iežaset ovddasvástádusa eastadit givssideami sámi mánáid skuvlaárgabeaivvis Váikkuhit meahcceskuvllaid ásahemiid
Hovedmål  En likeverdig helse- og sosialtjeneste til det samiske folk som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur .
Váldomihttomearri  Dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat sámi álbmogii mat váldet vuolggasaji sámi gielas ja kultuvrras .
 Helse- og sosialfaglig personell på alle nivå har samisk språk- og kulturkompetanse . Strategier  Gjennom dialog og samarbeid med myndigheter og relevante aktører sikre Sametingets innflytelse på utforming og gjennomføring av helse- og sosialtjenester til det samiske folk
Oassemihttomearit  Nannejuvvon dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalus mii lea heivehuvvon sámi álbmoga  vuoigatvuođaide ja dárbbuide  Dearvvašvuođa- sosiálabargiin buot dásiin lea sámi giella- ja  Kulturgelbbolašvuohta Strategiijat  Gulahallamiin ja ovttasbargguin eiseválddiiguin ja gullevaš oassálastiiguin sihkkarastit Sámediggái váikkuhanfámu sámi álbmoga dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldaga hábmemis ja čađaheamis
Informasjon til studenter ved Høgskolen i Finnmark om Sametingets helse- og sosialpolitikk . Den 15.3.2012 deltok sametingsrådet på et informasjonsmøte for studenter ved Høgskolen i Finnmark .
Diehtojuohkin Finnmárkku allaskuvlla studeanttaide Sámedikki dearvvašvuođa- ja sosiálapolitihka birra 15.03.12 lei Sámediggeráđđi mielde diehtojuohkinčoahkkimis mii lei Finnmárkku allaskuvlla studeanttaid várás .
Det ble gitt en kort historisk informasjon om bakgrunn for opprettelse av Sametinget , og informasjon om utvikling av Sametingets helse- og sosialpolitikk .
Mis lei oanehis historjjálaš diehtojuohkin Sámedikki ásaheami duogáža birra , ja diehtojuohkin Sámedikki dearvvašvuođa- ja sosiálapolitihka ovddideami birra .
Sametinget har fått gjennomslag for endring i tilsynsforskriften og fosterhjemsforskriften Sametingsrådet har i lang tid vært opptatt av samiske barns rettigheter og behov .
Sámediggi lea ožžon čađa ahte rievdadit láhkaásahusaid bearráigeahččan- ja biebmoruovttuid birra Sámediggeráđđi lea guhkes áiggi bargan sámi mánáid vuoigatvuođaid ja dárbbuid ektui .
Helt siden 2007 har rådet arbeidet aktivt for at samiske barn som er under barnevernets omsorg skal få oppfylt sin rett til å ivareta sin kultur , og få snakke sitt språk .
Gitta jagi 2007 rájes lea Sámediggeráđđi árjjalaččat bargan dan ala ahte sámi mánát geat leat mánáidsuodjalusa fuolahusas , galget oažžut vuoigatvuođaid sin kultuvrii , ja galget beassat hállat sin giela .
Sametingsrådet mener at barnets beste også omfatter ivaretakelse av deres kulturelle og språklige identitet .
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte mánnái lea buoremus maiddái sin kultuvrralaš ja gielalaš identitehta goziheapmi .
Dette er allerede fastslått i internasjonale konvensjoner og lover .
Dat lea juo mearriduvvon riikkaidgaskasaš konvenšuvnnain ja lágain .
Likevel er det behov for å uttrykke dette klart i forskriftene for tilsyn med barn i fosterhjem og barneverninstitusjoner .
Dattetge lea dárbu dovddahit dan čielgasit láhkaásahusain mat gusket mánáid bearráigeahččamii biebmoruovttuin ja mánáidsuodjalanásahusain .
Som en følge av dette er forskriftene Møtesekretærer : Tove Anti / Marit Ellen Mienna
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 17 av 88
17 siidu 90 siiddus
endret med virkning fra 1.5.2012 .
Dán geažil leat láhkaásahusat rievdaduvvon ja gustogohtet 1.5. b. 2012 rájes .
Endringen vil føre til at det nå må spørres aktivt om barnets kulturelle og språklige rettigheter ivaretas ved plassering i fosterhjem og barneverninstitusjon .
Dát rievdadus dagaha dan ahte dál ferte árjjalaččat ohcalit máná kultuvrralaš ja gielalaš vuoigatvuođaid goziheami dalle go biddjojuvvo biebmoruktui ja mánáidsuodjalanásahussii
Konferansen var et samarbeidsprosjekt mellom Universitetssykehuset i Nord-Norge , Universitetet i Tromsø , Troms og Finnmark statsadvokatembeter , Fylkesmannen i Troms og Statens Barnehus Tromsø .
Konferánsa lei ovttasbargoprošeakta Davvi Norgga universitehtabuohcciviesu , Romssa universitehta , Romssa ja Finnmárkku stáhtaadvokáhtaámmáhiid , Romssa fylkkamánni ja Stáhta mánáidviesu Romsa gaskka .
Det nasjonale ansvar for samiske barns rettigheter i konseptet Statens Barnehus Sametingsrådet har i lang tid arbeidet aktivt for ivaretakelse av samiske barns rettigheter i konseptet Statens barnehus .
Nationála ovddasvástádus sámi mánáid rivttiin konseaptas Stáhta Mánáidviessu Sámediggeráđđi lea guhkes áiggi árjjalaččat bargan sámi mánáid rivttiid gozihemiin konseaptas Stáhta Mánáidviessu .
Sametingsrådet har konsultert med Justis- og beredskapsdepartementet vedrørende dette .
Sámediggeráđđi lea konsulteren Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanttain dán birra .
På oppdrag fra Justis- og beredskapsdepartementet har Politidirektoratet utarbeidet en plan for kompetanseheving innen politiet , og Statens Barnehus Tromsø ble gitt en sentral rolle .
Go Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta lea bivdán , de lea Politiijadirektoráhta ráhkadan gelbbolašvuođaovddidanplána politiijaid gaskkas , ja Stáhta Mánáidvissui Romsa addojuvvui guovddáš rolla das .
Statssekretær Astrid Aas Hansen i Justis- og beredskapsdepartementet opplyste på barnevoldkonferansen 22.3.2012 at Statens Barnehus Tromsø er tildelt det nasjonale ansvar for samiske barns rettigheter i konseptet Statens Barnehus .
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta stáhtačálli Astrid Aas Hansen dieđihii konferánssas 22.3.2012 mánáid gillán veahkaválddi birra ahte Stáhta Mánáidviessu Romsa lea ožžon nationála ovddasvástádusa sámi mánáid vuoigatvuođaid goziheamis konseaptas Stáhta mánáidviessu .
Møte med Universitetet i Tromsø og Ávjovárre urfolksregison Sametingsrådet ved administrasjon har deltatt i møte mellom Universitetet i Tromsø , Helsevitenskapelig fakultet og Ávjovárre urfolksregion .
Čoahkkin Romssa universitehtain ja Ávjovári álgoálbmotguovlluin Sámediggeráđi hálddahus lea searvan čoahkkimii Romssa universitehta , Dearvvašvuođadiehtaga ossodaga ja Ávjovári álgoálbmotguovllu gaskka .
På møtet ble det tatt opp hvilken kompetanse kommunene har behov for innen helse- og sosialsektoren , og hvordan utdanningsinstitusjonene kan bidra både i forhold til utdanningstilbud og ulike gjennomføringsmuligheter av studier .
Čoahkkimis lei sáhka dan birra ahte makkár gelbbolašvuođa gielddat dárbbašit dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggis , ja mainna lágiin oahpahusásahusat sáhtášedje fállat oahppofálaldagaid ja makkár čađahanvejolašvuođat leat daid ektui .
Fra Sametingets side ble det vist til den nye kommunale helse- og omsorgslovens bestemmelser om tilbud til samiske pasienter , og til stortingsmelding om velferdsutdanninger som sier : “ For å legge til rette for at samiske brukere kan få det tilbudet de har krav på , må kandidatene ha kunnskap om samisk språk og kultur og samiske samfunnsforhold .
Sámedikki bealis čujuheimmet dan ođđa gielddalaš dearvvašvuođa- ja fuolahuslága mearrádusaide fálaldaga birra sámi pasieanttaide , ja stuorradiggedieđáhussii čálgooahpuid birra mas daddjojuvvo : “ For å legge til rette for ahte samiske brukere kan få de tilbudet de har krav på , må kandidatene ha kunnskap om samisk språk og kultur- og samiske samfunnsforhold .
Dette gjelder grunnutdanningen i både videregående opplæring og høyere utdanning . ”
Dette gjelder grunnutdanningen i både videregående opplæring og høyere utdanning . ”
Fra universitetets side ble det gitt signaler på at de ønsket å følge dette opp .
Universitehta bealis dovddahedje ahte sii háliidit čuovvolit dien .
Folkehelseforskriften I konsultasjoner om folkehelseloven ba sametingsrådet om at det tas inn i loven at ” kommunen skal i sin planstrategi sikre at den samiske befolknings behov blir vektlagt og ivaretatt ” .
Álbmotdearvvašvuođaláhkaásahus Konsultašuvnnain álbmotdearvvašvuođalága birra bivddii Sámediggeráđđi ahte láhkii biddjojuvvo dat ahte ” kommunen skal i sin planstrategi sikre ahte den samiske befolknings behov blir vektlagt og ivaretatt ” .
Helse- og omsorgsdepartementet ønsket ikke dette og begrunnet dette med at det ville bryte med lovens systematikk som ikke peker på noen grupper .
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta ii háliidan dan ja ákkastalai dainna ahte dat rihkošii lága vuogádaga mii ii čujut sierra joavkkuide .
I konsultasjonsprosessen vises det også til nye forskrifter som vil komme i etterkant av loven .
Konsultašuvdnaproseassas čujuhuvvo maiddái ođđa láhkaásahusaide mat bohtet maŋŋá lága .
Folkehelseforskriften er nå ute på høring .
Álbmotdearvvašvuođaláhkaásahus lea dál gulaskuddamis .
Folkehelseforskriften gir nye klare føringer på hvilken informasjon om folkehelsetilstanden i kommunene som skal vektlegges .
Álbmotdearvvašvuođa láhkaásahus addá čielga čanastagaid das makkár dieđut álbmotdearvvašvuođa dilis gielddain galget deattuhuvvot .
I denne sammenheng er det viktig å synliggjøre det samiske folk .
Dán oktavuođas lea deaŧalaš oainnusmahttit sámi álbmoga .
Sametingsrådet mener at denne forskriften berører det samiske folk direkte , og har derfor bedt om konsultasjoner ang utforming av forskriften .
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte dát láhkaásahus guoská njuolga sámi álbmogii , ja danne lea bivdán konsultašuvnnaid láhkaásahusa hábmema oktavuođas .
Tilskudd til helse- og sosialprosjekter Sametingsrådet har mottatt 30 søknader om støtte til helse- og sosialprosjekter .
Doarjja dearvvašvuođa- ja sosiálaprošeavttaide Sámediggeráđđi lea ožžon 30 doarjjaohcama dearvvašvuođa- ja sosiálaprošeavttaide .
Dette er en nedgang på 6,25 % i forhold til 2011 .
Ohcamat leat geahppánan 6,25 % jagi 2011 ektui .
Budsjettet for søkerbaserte virkemidler er kr 2 850 000 , og totalsum for årets søknader utgjør kr 7 800 841 .
Ohcanvuđot váikkuhangaskaomiid bušeahtta lea 2 850 000 ru ja dán jagi ohcamiid ollislaš submi lei 7 800 841 ru. .
Dette er en nedgang på 0,9 % i forhold til 2011 .
Dát ge lea njiedjan 0,9 % jagi 2011 ektui .
Kraftsaker Kalvvatnan vindkraftverk Fred .
Fápmoáššit Kalvvatnan bieggafápmorusttet Fred .
Olsen Renewables AS planlegger utbygging av Kalvvatnan vindkraftverk i Bindal kommune bestående av 72 vindturbiner med en samlet installert effekt på inntil 225 MW .
Olsen Renewables AS pláne hukset Kalvvatnan bieggafápmorusttega Bindal suohkanii 72 bieggaturbiinnain main beaktu oktiibuot lea gitta 225 MW rádjai .
Planområdet utgjør til sammen omtrent 40 km2 , fordelt på tre ulike delområder .
Plánaguovlu lea oktiibuot sullii 40 km² , juhkkojuvvon golmma iešguđet oasseguvlui .
De tre delområdene er tenkt koblet sammen med en ny 132 kV-kraftlinje som etableres i området .
Dán golmma oasseguovllu lea jurdda laktit oktii ođđa 132 kVfápmolinnjáin mii biddjojuvvo guvlui .
To løsninger er vurdert når det gjelder tilknytning til den eksisterende 300 kV-linjen Namsskogan – Kolsvik .
Guokte čovdosa leat árvvoštallojuvvon laktima oktavuođas 300 kVlinnjái Namsskogan – Kolsvik .
Vindkraftverket kan realiseres gjennom bruk av den eksisterende veien til Kalvvatnan fra Namsskogan kommune øst .
Bieggafápmorusttega sáhttá hukset dainna lágiin ahte geavahit dálá geainnu Kalvvatnanii Namsskogan suohkana nuorta guovllus .
Men tiltakshaver viser til at en ny adkomstvei til Kalvvatnan fra vest vil gi vertskommunen Bindal store positive ringvirkninger , og derfor omsøkes dette veialternativet .
Muhto doaibmabidjoeaiggát čujuha dasa ahte ođđa beassangeaidnu Kalvvatnanii orjin addá guossoheaddjisuohkanii Bindal stuorra positiivva váikkuhusaid , ja danne háliiduvvo dát geaidnomolssaeaktu .
Området der vindkraftverket er planlagt ligger i et gammelt samisk bruksområde som har vært brukt av samer langt tilbake i tid .
Guovlu masa bieggafápmorusttet lea plánejuvvon , lea boares sámi geavahanguovllus maid sámit leat geavahan hui guhkes áiggi .
Det er to reinbeitedistrikter som blir berørt av den planlagte utbyggingen , Voengelh-Njaarke reinbeitedistrikt i Nordland reinbeiteområde og Åarjel-Njaarke reinbeitedistrikt i Nord-Trøndelag reinbeiteområde .
Guovlu lea leamaš bistevaš anus . Plánejuvvon huksen guoská guovtti orohahkii , Voengelh-Njaarke orohahkii Nordlándda boazoguohtunguovllus ja Åarjel-Njaarke orohahkii Davvi-Trøndelaga boazoguohtunorohagas .
Ut i fra dette anser Sametinget det som meget sannsynlig at det finnes flere kulturminner som ikke er registrert i området . Møtesekretærer : Tove Anti / Marit Ellen Mienna
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin guoskevaš orohagaiguin , ja oktavuohta Nordlándda ja Davvi-Trøndelaga Boazodoallohálddahusain ohccojuvvon bieggafápmorusttega Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 19 av 88
19 siidu 90 siiddus
Etter Sametingets vurdering vil det konsesjonssøkte vindkraftverket med tilhørende infrastruktur samlet sett innebære betydelige arealinngrep , og vil derfor ha svært negative konsekvenser for naturgrunnlaget for samisk kultur , næringsutøvelse og samfunnsliv .
Sámedikki árvvoštallama vuođul mielddisbuktá konsešuvdnaohccojuvvon bieggafápmorusttet oktan infrastruktuvrrain hui stuorra sisabahkkemin , ja das leat dalle hui negatiiva váikkuhusat sámi kultuvrra , ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima luondduvuđđosii .
Vi ser også at en eventuell etablering av tilknytningsvei fra vest vil kunne føre til etablering av ny mineralvirksomhet innenfor det aktuelle området .
Mii oaidnit maiddái ahte vejolaš beassangeainnu huksen oarjjabealde sáhttá dagahit ahte álggahuvvo mineráladoaibma dán guovllus . Dan vuođul vuosttaldii Sámediggi konsešuvdnaohcama .
Vi ba også om at det skal gjennomføres konsultasjoner mellom Sametinget og ansvarlig statlig myndighet i henhold til konsultasjonsprosedyrene før konsesjonsvedtaket foreligger .
Mii bivddiimet maiddái ahte galget čađahuvvot konsultašuvnnat gaskal Sámedikki ja ovddasvástideaddji stáhta eiseválddiid konsultašuvdnaprosedyraid vuođul ovdalgo konsešuvdnamearrádus lea dahkkojuvvon .
Mosjøen og Øyfjellet vindkraftverk På begge sider om Mosjøen sentrum er det planlagt vindkraftverk , Mosjøen vindkraftverk i øst og Øyfjellet vindkraftverk i vest .
Mussere ja Øyfjellet bieggafápmorusttet Goappašiid bealde Mussere guovddáža lea plánejuvvon bieggafápmorusttet , Mussere bieggafápmorusttet nuorttabealde ja Øyfjellet bieggafápmorusttet oarjjabealde .
Olsen Renewables AS har søkt om konsesjon til å bygge og drive Mosjøen vindkraftverk , lokalisert på Reinfjellet , sørøst for Mosjøen .
Olsen Renewables AS lea ohcan konsešuvnna hukset ja doarimmahit Mussere bieggafápmorusttega , Reinfjellet ala , Mosjøena lullinuortta bealde .
Vindkraftverket vil bestå av 50-105 vindturbiner med en samlet installert effekt på inntil 305 MW .
Bieggafápmorusttegii gullet 50-105 bieggaturbiinna maid beaktu oktiibuot lea 305 MW rádjai .
Planområdet utgjør til sammen omtrent 30 km .
Plánaguovlu lea oktiibuot sullii 30 km² stuoris .
2. Det søkes også om to alternativer til nettilknytning ; direkte tilknytning til eksisterende 300 ( 420 ) kV-ledning som går gjennom planområdet eller en 11,3 km lang 132 kV kraftledning til Marka transformatorstasjon som vil parallellføres med eksisterende 300 ( 420 ) kV trasé .
Ohccojuvvojit maiddái guokte molssaektosaš neahttalaktima , njuolgga laktin dálá 300 ( 420 ) kV-jođđasii mii manná čađa plánaguovllu dahje 11,3 km guhkes 132 kV fápmojođas Marka transformáhtorstašuvdnii mii šaddá buohtalasat dálá 300 ( 420 ) kV spáittuin .
Sametinget har påpekt at tiltaket vil direkte berøre det samiske reinbeiteområdet og Jillen-Njaarke reinbeitedistrikt .
Sámediggi lea čujuhan ahte doaibmabidju guoská njuolgga sámi orohahkii ja Jillen-Njaarke orohahkii .
Sametinget mener også at denne planen må ses i sammenheng med andre meldte vindkraftverk og andre kraftutbygginger i området .
Sámediggi oaivvilda maiddái ahte dán plána ferte geahččat eará dieđihuvvon bieggafápmorusttegiid ja fápmohuksemiid oktavuođas guovllus .
På bakgrunn av dette ba vi om at det skal gjennomføres konsultasjoner mellom Sametinget og ansvarlig statlig myndighet i henhold til konsultasjonsprosedyrene før konsesjonsvedtaket foreligger .
Dan vuođul bivddiimet ahte galget čađahuvvot konsultašuvnnat gaskal Sámedikki ja ovddasvástideaddji stáhta eiseválddiid konsultašuvdnaprosedyraid vuođul ovdalgo konsešuvdnamearrádus lea dahkkojuvvon .
Øyfjellet Vindpark AS planlegger å bygge Øyfjellet vindkraftverk vest i Vefsn kommune , lokalisert i fjellområdet mellom Hundålavatnet og Mosjøen .
Øyfjellet Vindpark AS pláne hukset Øyfjellet bieggafápmorusttega oarjin Vefsn suohkanis , várreguovlluide gaskal Hundålavatnet ja Mussere .
Hele det meldte området er på ca. 60.000 dekar med en arealbruk på ca. 40 km .
Olles dieđihuvvon guovlu lea sullii 60.000 mihtu sullii 40 km² areálageavahemiin .
2. Det planlegges 200 vindturbiner med en nominell effekt på 3-5 MW per vindturbin .
Plánejuvvojit 200 bieggaturbiinna 3-5 MW nominála beavttuin juohke bieggaturbiinnas .
Det meste av tiltaksområdet ligger mellom 200 og 800 moh. .
Eanaš oassi doaibmabidjoguovllus lea gaskal 200 ja 800 mehtera bajábealde mearradási .
Jillen-Njaarke reinbeitedistrikt blir også her berørt om den planlagte utbyggingen gjennomføres .
Jus plánejuvvon huksen čađahuvvo , de dat guoská Jillen-Njaarke orohahkii maiddái dás .
Sametinget har ikke konsultert om selve meldingen med utredningsprogram , men forbeholdt oss retten til å gjennomføre konsultasjoner på et senere stadium i prosessen .
Sámediggi ii lea konsulteren ieš dieđáhusa birra oktan čielggadusprográmmain , muhto mii leat doalahan dan vuoigatvuođa ahte čađahit konsultašuvnnaid maŋŋeleappos proseassas .
Sørfjorden vindpark og Skogvatnet vindkraftverk i Tysfjord kommune Sametinget har gitt høringsuttalelse til konsesjonssøknad for Sørfjorden vindpark og Skogvatnet vindkraftverk i Tysfjord kommune .
Sørfjorden bieggapárka ja Skogvatnet bieggafápmorusttet Divttasvuona suohkanis Sámediggi lea addán gulaskuddancealkámuša konsešuvdnaohcamii Sørfjorden bieggapárkka ja Skogvatnet bieggafápmorusttega oktavuođas Divttasvuona suohkanis .
Det ble reist innsigelse i henhold til bestemmelsene i energiloven og plan og bygningsloven på grunnlag av at konsekvensutredning for reindriften ikke utredet det samlete konsekvensene av utbygging de to tilgrensende prosjektene .
Vuosttaldeapmi lea ovddiduvvon energiijalága ja plána- ja huksenlága mearrádusaid mielde dan vuođul ahte váikkuhusčielggadus boazodoalu várás ii čielggadan dan guovtti lagas prošeavtta huksema váikkuhusaid oktiibuot .
Småkraftverk i Ullsfjord Sametinget har gjennomført konsultasjon med NVE om utbygging av småkraftverk i Sørfjord i Ullsfjord , Tromsø kommune .
Smávvafápmorusttet Moskavuonas Sámediggi lea čađahan konsultašuvnnaid NČE:in smávvafápmorusttega huksema oktavuođas Sørfjord:ii Moskavuonas , Romssa suohkanis .
Side 20 av 88
20 siidu 90 siiddus
420 kV kraftlinje Balsfjord - Hammerfest Sametinget har gjennomført konsultasjoner med NVE om konsesjonssøknad 420 kV kraftlinje fra Balsfjord til Hammerfest .
420 kV fápmolinnjá Báhccavuotna - Hámmárfeasta Sámediggi lea čađahan konsultašuvnnaid NČE:in konsešuvdnaohcama oktavuođas hukset 420 kV fápmolinnjá Báhccavuonas Hámmárfestii .
I etterkant av konsultasjonen har Sametingsrådet bestemt at saken skal plenumsbehandles i september .
Maŋŋá konsultašuvnna lea Sámediggeráđđi mearridan ahte ášši galgá meannuduvvot čakčamánu dievasčoahkkimis .
Arctic Dialogue Arctic Dialogue ble arrangert for sjette gang i mars 2012 .
Arctic Dialogue Arctic Dialogue lágiduvvui guđát geardde njukčamánus 2012 .
Temaet for årets konferanse var Nye partnerskap for utviklingen i nordområdene .
Dán jagi konferánssa fáddán lei ođđa searvevuođat davviguovlluid ovddideamis .
Visepresident Laila Susanne Vars holdt et innlegg og deltok i den påfølgende dialogen .
Várrepresideanta Laila Susanne Vars doalai sáhkavuoru ja oassálasttii čuovvovaš ságastallamii .
Regjeringens arbeid med strategier for mineralnæringen 11. april ble det avholdt et oppfølgende møte mellom rådsmedlem Marianne Balto og statssekretær Rikke Lind i Nærings- og handelsdepartementet om regjeringens arbeid med strategier for mineralnæringen .
Ráđđehusa bargu minerálaealáhusa strategiijaiguin Cuoŋománu 11. b. dollojuvvui čuovvolančoahkkin gaska ráđđeláhtu Marianne Balto ja stáhtačálli Rikke Lind Ealáhus- ja gávpedepartemeanttas ráđđehusa barggu birra minerálaealáhusa strategiijaiguin .
Departementet ga ingen nye signaler om endringer av mineralloven , som rådet har framholdt som forutsetning for å kunne konsultere om mineralstrategier .
Departemeanta ii addán ođđa signálaid minerálalága rievdadusaid birra , maid ráđđehus lea bidjan eaktun dasa ahte konsulteret minerálastrategiijaid birra .
På møtet med ble det også orientert og drøftet utfordringer knytet til utviklingen av samisk næringsutvikling .
Čoahkkimis dieđihuvvui maiddái hástalusaid birra mat gusket sámi ealáhusovddideapmái ja dat hástalusat gieđahallojuvvojedje .
Side 21 av 88
21 siidu 90 siiddus
Formålet med planen er følgende : ” Hovedformålet med planen er å utvikle omforente strategier for forvaltning , formidling og bruk av kulturarven i Sør-Trøndelag .
Ná lea plána mihttomearri : Plána váldomihttomearri lea šiehtadit strategiijaid kulturárbbi hálddašeapmái , gaskkusteapmái ja geavaheapmái Lulli-Trøndelagas .
Planen og planprosessen skal bidra til å heve kunnskapen og bevisstheten om regionens og fylkets kulturverdier .
Plána ja plánaproseassa galget leat mielde loktemin máhtu ja diehtomielalašvuođa regiovnna ja fylkka kulturárbbiid birra .
Arbeidet tar sikte på å utvikle felles verdiforståelse og prinsipper som kan benyttes i forvaltningen av kulturminnene både lokalt og regionalt .
Barggu áigumuš lea ovddidit oktasaš árvoáddejumi ja prinsihpaid maid sáhttá geavahit kulturmuittuid hálddašeamis sihke báikkálaččat ja regiovnnalaččat .
Dette vil gi alle parter større forutsigbarhet .
Dát attášii buohkaide buoret einnostanvejolašvuođa .
Planen skal også bidra til å klargjøre rolle og ansvar for ulike aktører og interessenter .
Plána galgá maid veahkehit čielggadit iešguđet oassálastiid ja berošteddjiid rolla ja ovddasvástádusa .
Slik kan planen bygge et grunnlag for gjensidig forståelse og samhandling , og bidra til å skape et samspill mellom vern , bruk og verdiskaping .
Nu sáhttá plána vuođđudit lotnolas áddejumi ja ovttasdoaibmama , ja veahkehit oažžut suodjaleami , geavaheami ja árvoháhkama doaibmat ovttas .
Et siktemål er å få til praktisk samarbeid mellom myndigheter , eiere , kommuner , museer , regionalt næringsliv og frivillige organisasjoner . ”
Áigumuššan lea oččodit geavatlaš ovttasbarggu gaskal eiseválddiid , eaiggádiid , gielddaid , museaid , regionála ealáhuseallima ja eaktodáhtolaš organisašuvnnaid .
Fokusområdene til planen er :
Plána čalmmustahttinsuorggit leat :
Kulturarven – ressurs for identitet , attraktivitet og verdiskaping Skjøtsel og bruk av kulturarven Formidling , kunnskap og kompetanse
Kulturárbi – resursa identitehta , geasuheami ja árvoháhkama várás Kulturárbbi dikšun ja geavaheapmi Gaskkusteapmi , máhttu ja gelbbolašvuohta
Planprosessen legger opp til en bred deltakelse og en bred forankring .
Plánaproseassa áigumuš lea oččodit ollugiid oassálasti ja viiddes čatnaseami .
Utarbeidelsen av planen vil i hovedsak utføres av en faglig sammensatt arbeidsgruppe med deltakere fra to kommuner , MiST ( Museene i Sør-Trøndelag ) og Sametinget ved seksjon for kulturminner .
Eanaš oasi plánas galgá dakkár fágalaččat čohkkejuvvon bargojoavku ráhkadit , mas leat mielde oassálastit guovtti suohkanis , MiST ( LulliTrøndelaga museat ) ja Sámediggi kulturmuitojuhkosa bokte .
Sekretariat og ledelse ivaretas av fylkeskommunen .
Fylkkasuohkan doaibmá čállingoddin ja jođiheaddjin .
Arbeidet så langt Hittil har det vært arrangert to møter i arbeidsgruppa i Trondheim .
Bargu dán rádjai Dán rádjai lea bargojoavkkus leamaš guokte čoahkkima Troandimis .
Forslag til planprogram er sendt på høring , og arbeidet videre vil fortsette etter at høringsfristen er ute og tilbakemeldingene er mottatt .
Plánaprográmmaevttohus lea sáddejuvvon gulaskuddamii , ja bargu jotkojuvvo maŋŋá gulaskuddanáigemeari ja dieđut ruovttoluotta leat boahtán .
Sametingets representant , fylkeskonservatoren og en arkeolog fra fylkeskommunen har et utvidet ansvar for å holde prosessen i gang og skrive planen .
Sámedikki áirasis , fylkkakonserváhtoris ja fylkkasuohkana arkeologas lea viiddiduvvon ovddasvástádus joatkit proseassa ja čállit plána .
I og med at vi er med i arbeidsgruppa , vil administrasjonen ikke avgi uttalelse til det utsendte forslaget til planprogrammet , men våre innspill vil bli gitt og ivaretatt i det videre arbeidet i arbeidsgruppa .
Go mii gearddi leat mielde bargojoavkkus , de ii áiggo hálddahus addit cealkámuša plánaprográmma sáddejuvvon evttohussii , muhto mii áigut ovddidit cealkámušaid ja fuolahit daid bargojoavkku viidáset barggus .
Det vil bli arrangert flere åpne møter i de forskjellige regionene i Sør-Trøndelag samt møter med større regionale aktører i Trondheim .
Máŋga rabasčoahkkima galget lágiduvvot Lulli-Trøndelaga iešguđet regiovnnain , ja čoahkkimat stuorát regionála oassálastiiguin Troandimis .
Når og hvor disse vil finne sted , er ennå ikke avklart .
Ii leat vel mearriduvvon goas ja gos dát čoahkkimat galget dollojuvvot .
De samiske kulturminnene i Sør-Trøndelag vil gjennom arbeidet med denne planen bli løftet fram og behandlet på lik linje med andre kulturminner .
Lulli-Trøndelaga sámi kulturmuittut galget dán plánabarggu bokte ovddiduvvot ja meannuduvvot seamma láhkai go eará ge kulturmuittut .
Gjennom dialog med sentrale myndigheter arbeide for at Sametinget får forvaltningsmyndighet over samiske kulturminner direkte nedfelt i kulturminneloven Forvalte samiske kulturminner på grunnlag av egen historie og egne verdier
Gulahallama bokte guovddáš eiseválddiiguin bargat dan ala ahte Sámediggi oažžu hálddašanválddi sámi kulturmuittuide njuolga kulturmuitolága bokte Sámi kulturmuittuid hálddašeapmi iežas historjjá ja árvvuid vuođul
Vedrørende fradelingsaker i Skjervøy kommune I fire fradelingsaker for fritidsboliger i Skjervøy kommune har Sametinget anbefalt kommunen å ikke gi byggetillatelse .
Eanačuoldináššit Skiervvá suohkanis Sámediggi lea rávven ahte ii galgga addojuvvot lohpi čuoldit eatnamiid huksen dihtii njeallje astoáigevistti .
To av de omsøkte fritidsboligene er tenkt oppført på Årviksand på Arnøya , mens to andre er omsøkt på Haukøya .
Ohccojuvvon astoáigevisttiin leat guokte jurddašuvvon huksejuvvo Årviksandii Árdnái , ja guokte fas Haukøyai .
Side 22 av 88
22 siidu 90 siiddus
De omsøkte parsellene på Årviksand ligger like ved et kulturminnefelt bestående av hellegroper og andre kulturminner fra jernalderen .
Ohccojuvvon parseallat Årviksandas leat dastán lahka kulturmuitoguovllu mas leat ráktorokkis ja eará ruovdeáiggi kulturmuittut .
Hellegropene er benyttet til utvinning av olje fra sjøpattedyr .
Ráktorokkit geavahuvvojedje dasa ahte ráhkadit oljju mearranjiččehasain .
Dagens bebyggelse på stedet er i hovedsak av gjenreisningsbebyggelse .
Dálá viesut dan báikkis leat eatnašat ođđasishukenáiggis .
På Haukøya er det et helhetlig samisk kulturlandskap bestående av steingjerde , samiske urgraver og tufter .
Haukøyas lea dievaslaš sámi kultureanadat mas leat geađgeáidi , sámi dološhávddit ja duktasajit .
Dette innebærer at tiltakshaver søker om oppføring av fritidsbolig til tross for tiltakets uheldige konsekvenser for kulturmiljøet .
Dat mearkkaša ahte doaibmabiddji ohccá oažžut hukset astoáigeviesu vaikke vel leat ge unohis váikkuhusat kulturbirrasii .
Sametinget har i denne saken anbefalt Riksantikvaren å ikke innvilge dispensasjon fra kulturminnelovens bestemmelser .
Sámediggi lea dán áššis rávven Riikkaantikvára ahte ii atte sierralobi kulturmuitolága mearrádusain .
Dokumentere og formidle kunnskap om samiske kulturminner og kulturmiljø
Duođaštit ja gaskkustit máhtu sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa birra
Totalt ble det registrert 322 kulturminner langs den konsesjonssøkte traseen , hvorav 112 er automatisk fredete samiske kulturminner , 125 er nyere tids kulturminner og 92 er krigsminner .
Oktiibuot registrerejuvvojedje 322 kulturmuittu konsešuvdnaohccojuvvon spáittu guora , mas 112 leat automáhtalaččat ráfáiduhttojuvvon sámi kulturmuittu , 125 leat ođđaset áiggi kulturmuittu ja 92 leat soahtemuittu .
Før anleggsarbeidet begynner vil det også bli gjennomført en merking av kulturminner som ligger nær den planlagte traseen for å unngå skade forårsaket av linjebyggingen dersom den får konsesjon .
Ovdalgo rusttetbarggut álggahuvvojit , de merkejuvvojit maiddái kulturmuittut mat leat lahka plánejuvvon spáittu garvin dihtiid vahágiid maid linnjáhuksen dagahivččii jus dasa addošii konsešuvdna .
Ivareta samiske kulturminner utenfor konsultasjonsavtalens geografiske virkeområde Ivareta den immaterielle kulturarven , herunder registrering av muntlig tradisjon og samiske immaterielle kulturminner Integrere kjønnsperspektivet i arbeidet med dokumentasjon og registrering av samiske kulturminner og kulturmiljøer Gjennom aktiv virkemiddelbruk styrke kunnskapen om samisk tradisjon og historie samt grunnlaget for bevaring og vern av samiske kulturminner
Sámi kulturmuittuid goziheapmi olggobealde konsešuvdnašiehtadusa geográfalaš doaibmaguovllu Ávnnaskeahtes kulturárbbi goziheapmi , maiddái njálmmálaš árbevieruid ja sámi ávnnaskeahtes kultuvrra registreren Sohkabealperspektiivva searvvaheapmi sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa duođaštan- ja registrerenbarggus Árjjalaš váikkuhangaskaoapmegeavaheami bokte nannet máhtu sámi árbedieđuid ja historjjá birra , ja sámi kulturmuittuid bisuheami ja suodjaleami vuođul
Sametingets søkbare tilskuddsordning for tiltak innenfor kulturminnevern .
Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnet doaibmabijuid várás kulturmuitosuodjalusas .
Siste frist for innsendelse av søknader til kulturminnevern var 1.3.2012 .
Maŋimus áigemearri sáddet ohcamiid kulturmuitosuodjaleapmái lei 1.3.2012 .
Det er for i år kommet inn til sammen 37 søknader med en samlet søknadssum på kr 7 649 375 .
Dán jahkái leat boahtán oktiibuot 37 ohcama oktiibuot 7 649 375 ru ovddas .
Mesteparten av søknadene ( 23 stk. ) går på bygningsvern med en samlet søknadssum på litt over 4,8 millioner .
Eanaš ohcamat ( 23 ) gusket vistesuodjalussii oktiibuot 4,8 miljon ru ovddas .
Vi ser også en stor aktivitet i det nordsamiske området basert på antallet søknader ( 20 stk. ) .
Mii oaidnit maiddái ahte leat ollu doaimmat davvisámi guovllus go leat 20 ohcama .
Gledelig for i år er det forholdsvis store antallet søknader fra sørsamisk område ( 9 stk. ) med en samlet søknadssum på nesten 1,6 millioner .
Illudahttin dán jagi lea ahte dat viehka stuorra ohcanlohku lullisámi guovllus ( 9 ) oktiibuot masá 1,6 miljon ruvnnu ovddas .
Det er også gledelig at den store interessen for bygningsvern fortsetter i lule- og pitesamisk område der alle søknader ( 6 stk. ) har dette som formål .
Lea maiddái illudahtti go joatká dat stuorra vistesuodjalanberoštupmi mii lea julev- ja bihtánsámi guovllus main buot ohcamiin ( 6 ) lea dát áigumuš .
Side 23 av 88
23 siidu 90 siiddus
I perioden har også blitt ferdigstilt en søkerveiledning og en veiledning for den som mottar tilskudd .
Okta prošeakta lea maid álggahuvvon dainna ahte vuosttaš doarjjamáksin lea bivdojuvvon máksojuvvot .
Oversikt over årets søknadsmasse i tabellarisk form : Tiltak Bygningsvern Øvrig kulturminnevern Tot
Tabealla čájeha dán jagi ohcanhivvodaga : Doaibmabidju Vistesuodjalus Kulturmuitosuodjalus muđui Oktiibuot
Antall Omsøkte midler 23 kr 5 181 267 14 kr 2 468 108 37 kr 7 649 375
Lohku Ohccojuccon ruhta 23 ru 5 181 267 14 37
Lovforslag om oppfølgning av Kystfiskeutvalget En lovfesting og anerkjennelse av samenes rettigheter til fisket har vært en av de viktigste sakene for Sametinget fra Sametinget ble opprettet .
Láhkaevttohus Riddoguolástuslávdegotti čuovvoleami birra Okta dain deaŧaleamos áššiin Sámediggái dan rájes go Sámediggi ásahuvvui lea oažžut sámiid guolástanvuoigatvuođaid mearriduvvot lága bokte ja dohkkehuvvot .
I arbeidet med Finnmarksloven var konkrete fiskeribestemmelser et viktig tema under konsultasjonene med Justiskomiteen .
Finnmárkkuláhkabarggus ledje konkrehta guolástusmearrádusat deaŧalaš fáddán konsultašuvnnain Justiisalávdegottiin .
Dette ledet som kjent frem til et romertallsvedtak og senere opprettelsen av Kystfiskeutvalget .
Lea oahpis ahte boađusin lei romerlohkomearrádus ja maŋŋá fas Riddoguolástuslávdegotti ásaheapmi .
Etter en lang periode med lite bevegelse i saken ble det avholdt et politisk konsultasjonsmøte i april 2010 .
Guhká ii dáhpáhuvvan olus ovdalgo dollojuvvui politihkalaš konsultašuvdnačoahkkin cuoŋománus 2010:s .
Sametinget presenterte her en skisse til løsning som skulle ivareta de mest sentrale delene av Kystfiskeutvalgets innstilling og som samtidig tok utgangspunkt i de overordnede posisjoner Sametinget har holdt fast ved siden konsultasjonene om Finnmarksloven .
Das evttohii Sámediggi čovdosa mii galggai fuolahit deaŧaleamos osiid Riddoguolástuslávdegotti evttohusas ja mii seammás bijai vuođđun daid bajimus oaiviliid maid Sámediggi lea čuoččuhan konsultašuvnnaid rájes Finnmárkkulága birra . .
Det politiske konsultasjonsmøte i april 2010 ble fulgt opp med til sammen 4 adminstrative konsultasjonsmøter i perioden mai- september 2010 .
Politihkalaš konsultašuvdnačoahkkin cuoŋománus 2010 čuovvoluvvui oktiibuot 4 hálddahuslaš konsultašuvdnačoahkkimiin áigodagas miessemánu rájes čakčamánu rádjai 2010 .
Dette innebar i realiteten at regjeringen avviste helt sentrale begrunnelser bak Kystfiskeutvalgets forslag og aktet heller ikke å vedta en egen finnmarksfiskelov .
Riddoguolástuslávdegotti čuovvoleami konsultašuvnnain čielggai árrat ahte Sámedikkis ja ráđđehusas ledje áibbas sierralágan oainnut álbmotrievtti viidodahkii ja historjjálaš geavahanvuoigatvuođa viidodahkii .
Side 24 av 88
24 siidu 90 siiddus
Samtidig var det i departementet etter hvert vilje til å gjøre visse lovmessige grep og iverksette tiltak for å bevare og styrke sjøsamisk kultur og lokalsamfunnene .
Seammás lei departemeanttas dáhttu dahkat juoga lága ektui ja čađahit doaibmabijuid seailluhan ja nannen dihtii mearrasámi kultuvrra ja báikegottiid .
Etter at saken hadde vært flere runder i regjeringsapparatet ble så de to siste konsultasjonsmøtene avholdt på politisk nivå i april og mai 2011 .
Maŋŋágo ráđđehusapparáhta lei ášši máŋgii meannudan , de dollojuvvojedje guokte maŋimus konsultašuvdnačoahkkima politihkalaš dásis cuoŋománus ja miessemánus 2011 .
Når Sametingets plenum skulle behandle saken , hadde Sametinget to alternativer .
Go Sámedikki dievasčoahkkin galggai meannudit ášši , de ledje Sámedikkis guokte molssaeavttu .
Vi kunne ha stått på at Kystfiskeutvalgets forslag skulle vedtas uendret , og dermed forkaste de veivalg vi gjorde i konsultasjonsprosessen .
Mii livččiimet sáhttit ain čuoččuhit ahte Riddoguolástuslávdegotti evttohus galggai dohkkehuvvot rievdadusaid haga , ja nu hilgut daid vugiid maid mii mearrideimmet konsultašuvdnaproseassas .
Dette ville ha medført at saken ville bli lagt i skuffen på ubestemt tid .
Boađusin livččii ahte ášši maŋiduvvošii mearritkeahtes áiggi .
Det andre alternativet var å slutte seg til den minimumsløsningen som ble forhandlet frem i konsultasjonene .
Nubbi molssaeaktu livččii guorrasit dan uhcimus čovdosii mii sohppojuvvui konsultašuvnnain .
En løsning som man på sikt kan bygge videre på og som kan ligge innenfor folkerettens minstestandarder .
Dakkár čoavddus mii guhkit áiggi vuollái sáhtášii biddjojuvvot vuođđun ja mii sáhttá leat álbmotrievtti uhcimus standárddaid siskkobealde .
Sametingets plenum valgte det siste .
Sámedikki dievasčoahkkin válljii maŋimus čovdosa .
Skulle man ha ventet ytterligere ti-tyve år før noe skjedde , ville det ha vært for sent i mange lokalsamfunn .
Ollu báikegottiide livččii menddo maŋŋit vuordit vel logi-guoktelogi jagi ovdalgo mihkkege dáhpáhuvvá .
Sametinget har i sitt plenumsvedtak tatt flere forbehold som innebærer at man ikke på noe område har forhandlet bort rettigheter .
Sámediggi lea dievasčoahkkinmearrádusastis bidjan máŋga eavttu mat mearkkašit ahte ii lea makkárge suorggis šiehtadallan eret vuoigatvuođaid .
Regjeringen fremmet en lovproposisjon i Prop 70 L som oppfølgning av kystfiskeutvalget 16 mars 2012 .
Ráđđehus ovddidii láhkaproposišuvnna Prop 70 L riddoguolástuslávdegotti čuovvoleapmin njukčamánu 16. b. 2012 .
Hele plenumsvedtaket fra Sametinget er et trykket vedlegg til proposisjonen og følger saken videre til Stortinget .
Olles dievasčoahkkinmearrádus Sámedikkis lea prentejuvvon mielddusin proposišuvdnii ja čuovvu ášši Stuorradiggái .
Alle forbehold og forutsetninger som ligger til grunn for plenums tilslutningsvedtak gjelder fortsatt .
Buot várašumit ja eavttut mat leat vuođđun dievasčoahkkima guorrasanmearrádussii , leat ain fámus .
Selve løsningene ligger fortsatt fast .
Čovdosat gal leat ain fámus .
Det er ikke noe nytt i saken siden Sametinget plenumsvedtak i juni 2011 .
Áššis ii leat mihkkege ođđasiid maŋŋá Sámedikki dievasčoahkkinmearrádusa geassemánus 2011 .
At det var uenighet om fortolkningen av rettsgrunnlagene var kjent allerede tidlig i konsultasjonsprosessen , noe som også klart fremgår av Sametingets plenumsvedtak i saken .
Dat ahte lei sierramielalašvuohta das mo riektevuođut dulkojuvvojit , lei oahpis árrat juo konsultašuvdnaproseassas , mii maid boahtá čielgasit ovdan Sámedikki dievasčoahkkinmearrádusas áššis .
Sametingets og regjeringens ulike syn på rettsgrunnlagene følger da også saken videre .
Sámedikki ja ráđđehusa sierramielalašvuohta riektevuođuid ektui , čuovvu de ášši viidáseappot .