pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette vil sikre bedre gjennomføring av barnekonvensjonens artikkel 12 om barnets rett til å bli hørt, artikkel 19 om at alle barn har rett til at ingen skader eller misbruker dem og artikkel 39 om at alle barn har rett til hjelp hvis de har opplevd noe skadelig.
Dat sihkkarasttášii ahte buorebut čađahuvvo mánáidkonvenšuvnna artihkal 12 máná vuoigatvuođa birra guldaluvvot, artihkal 19 dan birra ahte buot mánáin lea vuoigatvuohta ahte ii oktage vahágahte dahje illás sin ja artihkal 39 dan birra ahte buot mánáin lea vuoigatvuohta oažžut veahki go leat vásihan juoga mii vahágahttá sin.
Sametingets plenum - 034/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 034/16
Forslag 3 - Representant Geir Are Winther - Fremskrittspartiets sametingsgruppe
Evttohus 3 - Áirras Geir Are Winther - Ovddádusbellodat
FNs Barnekonvensjon og samiske barns rettigheter
ON Mánáidkonvenšuvdna ja sámi mánáid vuoigatvuođat
Sametinget mottok utkast til Norges femte og sjette rapport til FNs barnekomité til uttalelse fra Barne- og likestillingsdepartementet 17. juni 2016.
Sámediggi oaččui cealkámuššii Norgga viđát ja guđát raportta ON mánáidlávdegoddái Mánáid- ja dásseárvodepartemeanttas geassemánu 17. b. 2016.
Perioden det skal rapporteres for er fra eksamineringen etter fjerde rapportering i januar 2010 og fram til oktober 2016.
Raporterejuvvot galgá áigodagas eksaminerema rájes maŋŋá 2010 ođđajagimánu njealját raporterema golggotmánu 2016 rádjai.
Sametingets innspill er oversendt til Barne- og likestillingsdepartementet, som skal utarbeide den nasjonale rapporten.
Sámedikki cealkámušat leat sáddejuvvon Mánáid- ja dásseárvodepartementii, mii galgá ráhkadit nationála raportta.
Sametinget ser derfor ingen grunn til å komme med supplerende opplysninger til FN, og anser Sametingets syn godt nok ivaretatt i Regjeringens rapport.
Danne ii oainne Sámediggi makkárge siva dasa ahte addit lassedieđuid ONii, ja oaivvilda ahte Sámedikki oaidun lea doarvái bures vuhtiiváldojuvvon Ráđđehusa raporttas.
Saken påbegynt 30.09.16 kl. 10.50
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 30.
Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
1 6 dii. 10.50 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 5 čoahkis.
Forslag 3 ble forkastet med 33 mot 2 stemmer
Evttohus 3 hilgojuvvui 33 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 1 ble vedtatt med 33 mot 2 stemmer
Evttohus 1 mearriduvvui 33 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 2 ble vedtatt med 31 mot 4 stemmer
Evttohus 2 mearriduvvui 31 jienain 4 jiena vuostá.
Komiteens tilrådning ble vedtatt med 31 mot 4 stemmer
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 31 jienain 4 jiena vuostá.
Sandra Márjá West, saksordfører
Sandra Márjá West, áššejođiheaddji
På bakgrunn av Sametingets vurdering om at disse rettighetene ikke er godt nok ivaretatt, oversender Sametinget en supplerende rapport til FNs barnekomité.
dan geažil go Sámedikki mielas eai fuolahuvvo dát vuoigatvuođat doarvái bures, de sádde Sámediggi lasseraportta ON mánáidlávdegoddái. Čuovvovaš oainnut váldojuvvojit mielde raportii:
Følgende standpunkt inntas i rapporten: 1. Sametinget ber om at Regjeringen sørger for at samiske barn får lovfestet rett til et barnehagetilbud med basis i samisk språk og kultur uansett hvor i landet de er bosatt, for å sikre bedre gjennomføring av barnekonvensjonens artikkel 30 om at barn av minoriteter og urfolk ikke skal nektes retten til sin kultur, sitt språk og sin religion i samvær med andre medlemmer av sin gruppe, samt artikkel 2 om beskyttelse mot diskriminering.
1. Sámediggi bivdá Ráđđehusa fuolahit ahte sámi mánát ožžot lága bokte vuoigatvuođa mánáidgárdefálaldahkii mii lea vuođđuduvvon sámi gillii ja kultuvrii beroškeahttá das gos sii orošedje, sihkkarastin dihtii ahte buorebut čađahuvvo mánáidkonvenšuvnna artihkal 30 dan birra ahte minoritehtaid ja álgoálbmogiid mánáide ii galgga biehttaluvvot vuoigatvuohta iežaset kultuvrii, gillii ja religiovdnii seamma láhkai go sin joavkku eará lahtuide, ja artihkal 2 suodjalus vealaheami vuostá.
3. Sametinget ber Regjeringen om å iverksette tiltak for å øke rekrutteringen av personer med kompetanse i samisk språk og kultur i barnehagene, for å sikre bedre gjennomføring av barnekonvensjonens artikkel 30 om at barn av minoriteter og urfolk ikke skal nektes retten til sin kultur, sitt språk og sin religion i samvær med andre medlemmer av sin gruppe, samt artikkel 2 om beskyttelse mot diskriminering.
3. Sámediggi bivdá Ráđđehusa čađahit doaibmabijuid mat eanedit dakkár olbmuid rekrutterema mánáidgárddiide geain lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras, sihkkarastin dihtii ahte buorebut čađahuvvo mánáidkonvenšuvnna artihkal 30 dan birra ahte minoritehtaid ja álgoálbmogiid mánáide ii galgga biehttaluvvot vuoigatvuohta iežaset kultuvrii, gillii ja religiovdnii seamma láhkai go sin joavkku eará lahtuide, ja artihkal 2 suodjalus vealaheami vuostá.
Et samisk barneombud vil styrke de samiske barnas rettssikkerhet, gi de bedre kjennskap til barnekonvensjonen i sin helhet og øke deres muligheter for å få oppfylt de rettigheter barnekonvensjonen gir dem. 18. Statistisk materiale om samiske barn og vold er nødvendig for å fortsette kampen mot vold i den samiske befolkning.
Sámi mánáidáittardeaddji nannešii sámi mánáid riektesihkarvuođa, oahpásmahtášii buorebut mánáidkonvenšuvdnii oppalaččat ja lasihivččii sin vejolašvuođaid oažžut ollašuhttojuvvot daid vuoigatvuođaid maid mánáidkonvenšuvdna addá sidjiide. 18. Dárbbašuvvo statistihkka sámi mánáid ja veahkaválddi birra vai sáhttá joatkit rahčama veahkaválddi vuostá sámi álbmoga guovdu.
Dette vil sikre bedre gjennomføring av barnekonvensjonens artikkel 19 om at alle barn har rett til at ingen skader eller misbruker dem. 19. Sametinget ber Regjeringen sørge for at det finnes et samiskspråklig og -kulturelt tilbud i Barnehusene for alle samiske barn i Norge, uavhengig av bosted.
Dát sihkkarasttášii ahte buorebut čađahuvvošii mánáidsuodjalusa artihkal 19 dan birra ahte buot mánáin lea dat vuoigatvuohta ahte ii oktage vahágahte dahje illás sin. 19. Sámediggi bivdá Ráđđehusa fuolahit ahte gávdno sámegielat ja sámi kultuvrralaš fálaldat Mánáidvisttiin buot sámi mánáid várás Norggas, beroškeahttá das gos sii orošedje.
20. Barnets språklige og kulturelle identitet er en del av begrepet «barnets beste».
20. Máná gielalaš ja kultuvrralaš identitehta gullá doahpagii “máná buoremus”.
Saken avsluttet 30.0.916 kl. 12.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 30.
Ášši/Sak 035/16
Ášši 035/16
16/1368
16/1368
PFK
PFK
SP 35/16
DC 3/16
Sametingets budsjettbehov 2018 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki 2018 bušeahttadárbu lea dohkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Plan og finanskomiteen - 006/16
Plána ja finansalávdegoddi - 006/16
Sametingets økonomiske og politiske rammebetingelser for 2018 er gjennom sak 006/16 behandlet i Sametingets plan- og finanskomité.
Sámedikki ekonomalaš ja politihkalaš rámmaeavttut 2018 várás leat ášši 006/16 meannuduvvon Sámedikki plána- ja finánsalávdegottis.
Forslag: Forslag fra medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) Jan David Anti, Anita P. Ravna, Laila Nystad, Piera Heika Muotka og Johan Arne Hansen:
Evttohusat: Evttohus Norgga sámiid riikasearvvi (NSR) lahtuin Jan David Anti, Anita P. Ravna, Laila Nystad, Piera Heika Muotka ja Johan Arne Hansen:
Under punkt 12.1 Sikring og styrking av samiske rettigheter i forvalting av naturgrunnlaget
Čuoggái 12.1 Sámi areála- ja birasvuoigatvuođaid sihkkarastin ja nannen.
Mål med satsingen: Nytt effektmål 4: Bidra til informasjonsinnhenting rundt samisk bruk av land- og havområder i områdene Troms og sørover.
Áŋgiruššama mihttomearri: Ođđa beaktomihttu 4: Váikkuhit dasa ahte háhkat dieđuid dan birra mo sámit leat geavahan eana- ja mearraguovlluid Romssa fylkka rájes lulás.
Forslag fra medlemmene Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Marit Kirsten A. Gaup, Knut Store og Ronny Wilhelmsen:
Evttohus Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (BB) lahtuin Marit Kirsten A. Gaup, Knut Store ja Ronny Wilhelmsen
14.2 Tilleggsnæringer i reindrifta
14.2 Boazodoalu lassiealáhusat
Satsningens innhold:
Áŋgiruššama sisdoallu:
Andre avsnitt, setning 5 endres til følgende og flyttes først i avsnittet: Et av områdene der Sametinget mener det er et potensiale for utvikling, ligger i grenselandet mellom kulturnæringer, reiseliv, lokalmat og en sterk primærnæring.
Nuppi teakstaoasi 5. cealkka rievdaduvvo dánin ja sirdojuvvo teakstaoasi álgui: Okta suorgi mas Sámedikki mielas lea ovddidanvejolašvuohta, lea kulturealáhusaid, mátkeealáhusaid, báikkálaš biepmu ja nana vuođđoealáhusa gaskasaš suorggis.
14.3 Sjøsamiske strategier
14.3 Mearrasámi strategiijat
Mål med satsingen:
Áŋgiruššama mihttomearri:
Samfunnsmål endres til: En nærings- kultur og språkpolitikk som styrker identiteten, bosettingen og skaper levedyktige samfunn i samiske kyst og fjordområder.
Servodatmihttomearri rievdaduvvo dánin: Ealáhus-, kultur- ja giellapolitihkka mii nanne identitehta, ássama ja duddjo ealaskas servodagaid sámi riddo- ja vuotnaguovlluin.
Effektmål 1 endres til: Øke dagens bosetting og sysselsetting.
Beaktoulbmil 1 rievdaduvvo dánin: Lasihit dálá ássama ja barggolašvuođa.
Nytt effektmål 3: Øke og rekruttere til fiskerinæringen, særlig unge gjennom f.eks ungdomsfiskeprosjekter.
Ođđa beaktoulbmil 3: Lasihit ja rekrutteret guolásteapmái, erenoamážit omd. nuoraidguolástusprošeavttaid bokte.
14.9 Markedstilpasning innenfor duodjinæringen
14.9 Márkanheiveheapmi duodjeealáhusa siskkobealde
Nytt tiltak i tabell: Duodjiveiledere i hele Sápmi, økes med 2 000 000,- kroner i 2018, 2019, 2020 og 2021.
Ođđa doaibmabidju tabellii: Duodjebagadeaddjit miehtá Sámi, lasihuvvo 2 000 000 ruvnnuin jagiin 2018, 2019, 2020 ja 2021.
Samfunnsmål endres til: Øke lønnsomheten i duodjinæringen som helhet og etablere hele stillingshjemler innen veiledning (Duodjiveiledere)
Servodatmihttomearri rievdaduvvo dánin: Buoridit duodjeealáhus gánnáhahttivuođa oppalaččat ja ásahit olles virgedáhkádusaid bagadeaddjin (Duodjebagadeaddjit)
Forslag fra Fremskrittspartiets Geir Arne Winther:
Evttohus Ovddádusbellodaga lahtus Geir Arne Winther:
Erstatter sametingsrådets forslag til innstilling:
Boahtá sámediggeráđi mearrádusárvalusa sadjái:
Samer er nordmenn, og deltar i samfunnet på lik linje med øvrige norske borgere, med de samme rettigheter til utdanning, arbeid og helsetjenester, og samme mulighet for kulturaktiviteter og sosiale møteplasser.
Sápmelaččat leat norgalaččat, ja servet servodahkii seamma ládje go eará Norgga stáhtalahtut, seamma vuoigatvuođaiguin oahpahussii, bargui ja dearvvašvuođabálvalusaide, ja sis leat seamma vejolašvuođat kulturdoaimmaide ja sosiála deaivvadanbáikkiide.
Alle borgere av landet har stemmerett til sine respektive kommunestyrer, fylkesting og til Stortinget.
Buot stáhtalahtuin lea jienastanvuoigatvuohta iežaset gielddastivrraide, fylkkadikkiide ja Stuoradiggái.
Dette er folkevalgte organer som i stor grad ivaretar rammevilkårene for det norske folks økonomiske, sosiale og kulturelle utvikling.
Dát leat álbmotválljen orgánat mat buori muddui fuolahit Norgga álbmoga ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami rámmaeavttuid.
På denne bakgrunn ser ikke Sametinget behov for ytterligere styrking av Sametingets innflytelse og økonomi.
Dán vuođul ii oainne Sámediggi dárbbu ain eanet nannet Sámedikki váikkuhanfámu ja ekonomiija.
Saken avvises.
Ášši hilgojuvvo.
Sametingets plenum - 035/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 035/16
Forslag 4 - Høyres sametingsgruppe - Representant Lars Filip Paulsen
Evttohus 4: Áirras Lars Filip Paulsen, Olgešbellodat
Erstatter sametingsrådets innstilling: Sametingets budsjettbehov 2018 1 Innledning Samene er et folk og urfolk som Norge har særskilte folkerettslige forpliktelser til, og Sametinget er samenes representative forsamling.
Boahtá sámediggeráđi mearrádusárvalusa sadjái: Sámedikki 2018 bušeahttadárbbut 1 Álggahus Sámit lea álbmot ja álgoálbmot man ektui Norggas lea sierra álbmotrievttálaš geatnegasvuođat, ja Sámediggi lea sámiid ovddasteaddji orgána.
Sametingets budsjett har økt årlig siden 1989, men andelen av statsbudsjettet som bevilges til samiske formål blir stadig mindre sammenliknet med bevilgninger til andre samfunnsformål.
Sámedikki bušeahtta lea jahkásaččat lassánan 1989 rájes, muhto stáhtabušeahta ektui šaddá dat oassi mii juolluduvvo sámi áigumušaide uhcit go buohtastahttá juolludemiiguin eará servodatáigumušaide.
Det er derfor grunnlag for å hevde at rammebetingelsene for den samiske samfunnsutviklingen blir stadig dårligere enn tilfellet er for storsamfunnet og majoritetskulturen.
Danne sáhttá čuoččuhit ahte rámmaeavttut sámi servodatovdáneapmái šaddet uhcit ja uhcit go buohtastahttá stuorraservodagain ja majoritehtakultuvrrain.
Dette er noe som må ligge til grunn for en satsing på samiske saker fra regjering og Storting i 2018.
Dát ferte leat vuođđun ráđđehusa ja Stuorradikki áŋgiruššamii sámi áššiiguin 2018:s.
I 2015 ble Norge kritisert av FNs komite for bekjempelse av etnisk diskriminering (CERD) nettopp for den økonomiske forskjellsbehandlingen av den norske og den samiske befolkningen.
2015:s moittii ON lávdegoddi čearddalaš vealaheami vuostálastima várás (CERD) Norgga aiddo fal dan erohusmeannudeami geažil gaskal dáža ja sámi álbmoga.
Dette budsjettbehovet består av to deler, et konsekvensjustert og et satsingsforslag.
Dán bušeahttadárbbus leat guokte oasi, nubbi lea váikkuhusaid vuođul muddejuvvon ja nubbi fas áŋgiruššanevttohus.
Det har vært en pågående debatt om hvordan Sametingets budsjettvekst skal bestemmes og for 2016 ble Sametinget rammet uforholdsmessig av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform.
Lea digaštallojuvvon dan birra mo Sámedikki bušeahttastuorrun galgá mearriduvvo ja 2016 várás čuozai byråkratiijahuhttin- ja beavttálmahttinođastus garrasit Sámediggái.
Sametinget fikk 0,5 % mindre vekst enn andre 50-poster2 og i tillegg går kun 1⁄4 av Sametingets budsjett til administrasjon og resten til tiltak i det samiske samfunnet.
Sámediggi oaččui 0,5 % uhcit lassáneami go eará 50-poasttat 2 ja dasa lassin geavahuvvo dušše ¼ oassi Sámedikki bušeahtas hálddahussii ja reasta doaibmabijuide sámi servodagas.
Stortingets vekst på driftssiden var samme år på 6,2 %.
Stuorradikki lassáneapmi doaibmabealis lei seamma jagi 6,2 %.
Sametinget har tidligere tatt utgangspunkt i veksten på statsbudsjettet for å sammenligne veksten til samiske formål på statsbudsjettet og til Sametinget.
Sámediggi lea ovdal váldán vuolggasaji stáhtabušeahta lassáneamis buohtastahttin dihtii lassánemiin sámi áigumušaide stáhtabušeahtas ja Sámediggái.
Dette har vi fått tilbakemeldinger på at regjeringen og Stortinget ikke helt kan være enige i. Vi har bedt departementene sette seg ned med oss for å finne gode sammenligningstall, uten at dette er fulgt opp av noen av departementene.
Das leat ráđđehus ja Stuorradiggi vástidan ahte sii eai leat áibbas ovttaoaivilis dasa. Mii leat bivdán departemeanttaid geahččalit gávdnat buriid buohtastahttinloguid, muhto ii leat oktage departemeanta mii lea čuovvolan dan.
Konsekvensjustert budsjett er derfor basert på en sammenligning med veksten til Stortinget, selv om dette etter vår mening ikke er den beste sammenligning fordi 3⁄4 av Sametingets midler går til tiltak i det samiske samfunnet og ikke til drift av et politisk organ slik bevilgningen til Stortinget gjør.
Váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtta lea danne vuođđuduvvon buohtastahtedettiin Stuorradikki lassánemiin, vaikke vel dat min oainnu mielde ii leat buoremus buohtastahttin go ¾ Sámedikki ruđain geavahuvvo doaimmaide sámi servodagas ii ge politihkalaš orgána doaimmaheapmái nu mo juolludeapmi Stuorradiggái dahkkojuvvo.
Allikevel har vi valgt å gjøre dette fordi det ser ut til at dette kan være en mer forståelig sammenligning for departementene.
Dattetge leat mii válljen dan dahkat go dat orru leamen departemeanttaide buorebut áddehahtti buohtastahttin.
Vi foreslår derfor en lik økning fra alle departementene i det konsekvensjusterte budsjettet basert på veksten til Stortinget fra 2015-2016.
Mii evttohit danne seamma lassáneami buot departemeanttain váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtas mii lea vuođđuduvvon Stuorradikki lassáneapmái áigodagas 2015-2016.
Satsingsforslagene som er lagt ved er tiltak Sametinget i dag ser som viktige og som vil være prioritert ved en økning av Sametingets budsjett.
Dat áŋgiruššanevttohusat mat leat biddjojuvvon mielddusin, leat doaibmabijut maid Sámediggi dál oaidná deaŧalažžan ja mat vuoruhuvvojit go Sámedikki bušeahtta lassána.
1 «Komiteen anbefaler at konvensjonsparten:
1 Lávdegoddi rávve ahte konvenšuvdnabealit:
c) Etablerer konsultasjonsprosedyrer som bidrar til at Sametinget får de nødvendige økonomiske rammene og sikrer at Sametinget konsulteres i forbindelse med økonomiske initiativ og budsjettmessige tiltak som kan ha direkte innvirkning på samene».
c) Ásahit konsultašuvdnaprosedyraid mat váikkuhit dasa ahte Sámediggi oažžu dárbbašlaš ekonomalaš rámmaid ja mat sihkkarastet ahte Sámediggi konsulterejuvvo dakkár ekonomalaš álgagiid ja bušeahtta dáfus doaibmabijuid oktavuođas main sáhttet leat njuolgga váikkuhusat sápmelaččaide.
Hele dokumentet finnes på http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CERD%2fC%2fNOR% 2fCO%2f21-22&amp;Lang=en
Olles dokumeantta gávnnat dás: http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CERD%2fC%2fNOR% 2fCO%2f21-22&amp;Lang=en
2 Postene 50 – 59 i Statsbudsjettet brukes til overføringer til statlige institusjoner hvor drifts- og investeringsutgifter gis som en netto bevilgning.
2 Poasttat 50 – 59 Stáhtabušeahtas geavahuvvojit sirdimiid oktavuođas stáhta ásahusaid mas doaibma- ja investerengolut addojuvvojit netto juolludussan.
Det betyr at bevilgningene gis som en rammebevilgning.
Dat mearkkaša ahte juolludusat addojuvvojit rámmajuolludussan.
2 Budsjettprosedyrer
2 Bušeahttaprosedyrat
Sametinget ønsker å ta et større ansvar for utviklingen av samiske saker i Norge.
Sámediggi háliida váldit stuorát ovddasvástádusa sámi áššiid ovddideamis Norggas.
Forutsetningen for dette er at Sametinget settes i stand til å ta vare på og utvikle disse områdene til det beste for samene gjennom forutsigbare rammebetingelser.
Eaktun dasa lea ahte Sámediggái addojuvvo vejolašvuohta fuolahit ja ovddidit dáid surggiid buoremussan sápmelaččaide einnostanvejolaš rámmaeavttuid vuođul.
Slik utviklingen av bevilgninger til samiske formål har vært de 18 siste årene viser at budsjettordningen for Sametinget og samiske saker ikke ivaretar denne forutsetningen.
Nu mo juolludusovddideapmi sámi áigumušaide lea leamaš maŋimus 18 jagiid, de dat čájeha ahte bušeahttalágideapmi Sámedikki ja sámi áššiid várás, ii vuhtiiváldde dán eavttu.
Sametinget er i dag det eneste folkevalgte organ i Norge uten eget inntektssystem.
Sámediggi lea dál áidna álbmot válljen orgána Norggas mas ii leat iežas sisaboahtovuogádat.
Sametinget har ikke medbestemmelse på størrelse og fordeling av midlene som tildeles til samiske formål over statsbudsjettet.
Sámedikkis ii lea mielváikkuhanfápmu daidda ruđaid sturrodahkii ja juogadeapmái, mat juolluduvvojit sámi áigumušaide stáhtabušeahta bokte.
Dagens system med rammebudsjett til Sametinget fordelt på 6 departementer og budsjett til samiske formål fordelt på 10 departementer har bidratt til pulverisering av ansvar for overføringer til samiske formål.
Dál vuogádat rámmabušeahtain Sámediggái juogaduvvo 6 departementii ja bušeahtain sámi áigumušaide juogaduvvon 10 departementii, lea duššin dahkan ovddasvástádusa juolludemiin sámi áigumušaide.
Dagens ordning er underlagt et komplekst styringssystem som innebærer instruksjon fra en rekke enkeltdepartement.
Dálá ortnet čuovvu mohkkás stivrenvuogádaga mii mielddisbuktá gohččumiid máŋgga eaŋkildepartemeanttas.
Dette forholdet er å betrakte som et vesentlig inngrep i den selvråderetten samene som urfolk burde ha etter internasjonale konvensjoner og avtaler.
Dán beali sáhttá áddet dan iešmearridanvuoigatvuođa mearkkašahtti duohtadeapmin, mii sápmelaččain berrešii leat riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid ja šiehtadusaid vuođul.
Sametinget ønsker en ny modell for rammefinansiering og konsultasjoner i budsjetteringen av Sametinget som vil oppfylle det folkerettslige kravet om selvbestemmelse, og bidra til økt frihet i politiske prioriteringer og økt effektivitet i Sametinget.
Sámediggi háliida dakkár ođđa málle Sámedikki bušeterema rámmaruhtadeapmái ja konsultašuvnnaide, mii ollašuhtášii álbmotrievttálaš gáibádusa iešmearrideapmái, ja váikkuhivččii stuorát friijavuhtii politihkalaš vuoruhemiin ja stuorát bevttolašvuođa Sámedikkis.
Sametinget har bedt regjeringen om at vi i fellesskap drøfter og vurderer muligheten for å samle bevilgningene til Sametinget i én budsjettpost.
Sámediggi lea bivdán Stuorradikki minguin digaštallat ja árvvoštallat vejolašvuođaid čohkket juolludusaid Sámediggái ovtta bušeahttapostii.
Sametinget og Kommunal- og moderniseringsdepartementet har derfor satt i gang et arbeid med å vurdere fordeler og ulemper med dette forslaget.
Sámediggi ja Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta leat danne árvvoštallagoahtán ovdduid ja hehttehusaid dán evttohusa ektui.
En samlet bevilgning vil i seg selv gjøre prosessen enklere.
Čohkkejuvvon juolludus álkidahtášii iešalddis proseassa.
Dagens budsjettprosess er både ineffektiv og tungvint og krever unødvendig mye ressurser av både Sametinget og departementene.
Dálá bušeahttaproseassa lea sihke eahpedoaimmalaš ja lossat ja gáibida dárbbašmeahttun ollu resurssaid sihke Sámedikkis ja departemeanttain.
En ny budsjettprosess vil kunne være et bedre grunnlag for å ta opp spørsmålet om årlige konsultasjoner om Sametingets budsjett på et senere tidspunkt.
Ođđa bušeahttaprosedyra attášii buoret vuođu dasa ahte digaštallat jahkásaš konsultašuvnnaid Sámedikki bušeahta birra maŋit áiggis.
3 Prinsipper for budsjettbehov 2018
3 Prinsihpat 2018 bušeahttadárbbu oktavuođas
Sametinget har lagt om prosedyrer for budsjettbehovsaken.
Sámediggi lea rievdadan bušeahttadárboášši prosedyraid.
Sametinget har valgt å dele budsjettbehovsaken opp slik departementene gjør til finansdepartementet, men er tilpasset Sametingets eget behov.
Sámediggi lea válljen juohkit bušeahttadárboášši seamma láhkai go departemeanttat dahket finánsadepartementii, muhto dat lea heivehuvvon Sámedikki iežas dárbbuide.
Budsjettbehovsaken er delt i to:
Bušeahttadárboášši lea juhkkojuvvon guovtti sadjái:
 Konsekvensjustert budsjett
 Váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtta
 Satsingsforslag innenfor ulike områder
 Áŋgiruššanevttohusat iešguđet surggiin
3.1 Konsekvensjustert budsjett
3.1 Váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtta
Konsekvensjustert budsjett vil basere seg på Statsbudsjettet 2017 gul bok.
Váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtta vuođđuduvvo Stáhtabušeahta 2017 fiskes girjái.
Økningene er, som forklart ovenfor basert på økning til Stortinget fra 2015-2016.
Lassáneapmi lea, nu čilgejuvvon bajábealde, vuođđuduvvon Stuorradikki lassáneapmái áigodagas 2015-2016.
Forventet prisstigning på 2,4 % for 2016 er trukket i fra.
Vurdojuvvon 2,4 % haddelassáneapmi 2016 várás lea gessojuvvon eret.
3.2 Satsingsforslag innenfor ulike områder
3.2 Áŋgiruššanevttohus iešguđet surggiin
Følgende prinsipper er lagt til grunn for satsingsforslagene:
Čuovvovaš prinsihpat leat biddjojuvvon vuođđun áŋgiruššanevttohusaide:
 Sametingets meldinger og vedtak.
 Sámedikki dieđáhusat ja mearrádusat.
 Regjeringens egne satsinger der Sametinget har en naturlig rolle.
 Ráđđehusa iežas áŋgiruššamat mas Sámedikkis lea lunddolaš rolla.
4 Budsjettbehov 2018
4 2018 Bušeahttadárbbut
Beskrivelse
Čilgehus
Konsekvensjustert budsjett
Váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtta
Satsingsforslag innenfor ulike områder
Áŋgiruššanevttohus iešguđet surggiin
50 300
50 300
Sum
Submi
72 800
72 800
4.1 Konsekvensjustert budsjett
4.1 Váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtta
Sametingets konsekvensjusterte budsjettbehov er på 22,5 millioner kroner for 2018.
Sámedikki váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahttadárbu lea 22,5 miljon ruvnno 2018 várás.
Det er tatt utgangspunkt i at Sametinget i 2017 vil få en økning i bevilgning på ca. 5,0 %.
Vuolggasadjin lea biddjojuvvon dat ahte Sámediggi oažžu 2017:s 5,0 % juolluduslassáneami.
Bakgrunnen for dette er:
Sivvan dasa lea ahte:
 Samfunnsoppdraget til Sametinget er å sikre og utvikle samene som folk og urfolk, vårt språk, vår kultur og vårt samfunn.
 Sámedikki servodatdoaibma lea sihkkarastit ja ovddidit sápmelaččaid álbmogin ja álgoálbmogin, iežamet giela, kultuvrra ja servodaga.
Dette er et samfunnsoppdrag som er stort og strekker seg over alle samfunnsområder.
Dat lea servodatdoaibma mii lea stuoris ja gokčá buot servodatsurggiid.
Det samiske folket har store forventninger til Sametinget, og disse forventingene blir ikke innfridd når bevilgningene til Sametinget og samiske formål har en realnedgang.
Sámi álbmogis leat stuorra vuordámušat Sámediggái, ja dát vuordámušat eai ollašuhttojuvvo go juolludusat Sámediggái ja sámi áigumušaide duohtadilis njidjet.
Dette er med å senke tilliten til Sametinget i det samiske folket.
Dát lea mielde hedjonahttimin luohttámuša Sámediggái sámi álbmoga bealis.
 Fra 2015 ble bevilgningene til Sametinget og øvrige samiske formål underlagt Regjeringens avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform.
 2015 rájes biddjojuvvojedje juolludusat Sámediggái ja eará sámi áigumušaide Ráđđehusa byrokratiijahuhttin- ja beavttálmahttinođastusa vuollái.
Reformen skal bidra til «respekt for skattebetalernes penger og motarbeide sløsing med offentlige midler».
Ođastus galgá váikkuhit dasa ahte vearromáksiid ruđat adnojuvvojit árvvus ja eastadit duvhllideami almmolaš ruđaiguin.
Gevinsten av denne effektiviseringen av det samiske samfunnet overføres det norske fellesskapet, og altså ikke det samiske samfunnet der effektiviseringen finner sted.
Vuoitu dán sámi servodaga beavttálmahttimis fievrriduvvo Norgga searvevuhtii, nappo ii ge sámi servodahkii gos lea beavttálmahttin dáhpáhuvvá.
Omtrent 2/3 av Sametingets bevilgning går til virkemiddelbruk i det samiske samfunnet.
Sullii 2/3 Sámedikki juolludusas manná váikkuhangaskaomiid geavaheapmái sámi servodagas.
Sametinget forutsetter at dette rettes opp av regjeringen.
Sámediggi eaktuda ahte ráđđehus njulge dán.
Totalt er konsekvensjustert budsjett for 2018 justert opp på med 3,8 %.
Oktiibuot lea váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušeahtta 2018 várás muddejuvvon bajás 3,8 proseanttain.
Bakgrunnen for denne økningen er Stortingets prosentvise økning fra 2015-2016 som var på 6,2 % fratrukket forventet prisstigning for 2016 som er på 2,4 %. Økningen i 2018 er høyere enn økningen i 2019 da det er lagt inn ny bevilgning til nye språksentre.
Sivvan dán lassáneapmái lea Stuorradikki proseantavuđot lassáneapmi áigodagas 2015-2016 mii lei 6,2 % go gessojuvvo eret vurdojuvvon haddegoargŋun 2019:s go biddjojuvvui ođđa juolludus ođđa giellaguovddážiidda.
For bevilgningen i 2021 er valgutgifter tatt med i konsekvensjustert budsjett.
2021 juolludussii leat válgagolut váldojuvvon mielde váikkuhusaid vuođul muddejuvvon bušehttii.
4.2 Satsingsforslag innenfor ulike områder
4.2 Áŋgiruššanevttohusat iešguđet surggiin
Satsingsområder
Áŋgiruššansuorgi
Språk Kultur
Giella Kultuvra
18 500 31 800
18 500 31 800
Sametingets totale budsjettbehov innenfor satsingsområdene er på 50,3 millioner i 2018
Sámedikki ollislaš bušeahttadárbu áŋgiruššansurggiin lea 50,3 miljon ruvnno 2018:s.
5 Satsingsforslag språk Hovedmål: · Økt antall språkbrukere og økt bruk av samisk språk.
5 áŋgiruššanevttohus giella Váldomihttomearri: · eanet giellageavaheaddjit ja eanet sámegiela geavaheapmi.
Samisk språk er en av de viktigste bærebjelkene i det samiske samfunnet.
Sámegiella lea sámi servodaga deaŧaleamos guottihanreaidduid searvvis.
Sametinget skal ha det overordnede ansvaret for organisering og finansiering av samisk språkarbeid.
Sámedikkis galgá leat bajimuš ovddasvástádus sámi giellabarggu organiseremis ja ruhtadeamis.
Det er en av våre hovedoppgaver å arbeide for at språket styrkes og utvikles i fremtiden.
Okta min váldobargguid gaskkas lea sámegielaid nannen ja ovddideapmi boahtteáiggis.
Alle samer skal sikres tilgang til samiske språkarenaer, samiske tjenestetilbud og muligheter for å bruke sitt eget språk.
Buot sámiide galget sihkkarastojuvvot vejolašvuođat geavahit sámi giellaarenaid, sámi bálvalusfálaldagaid ja vejolašvuođaid geavahit iežaset giela.
Dersom dette skal la seg gjøre, ser Sametinget behov for økt satsning innen samisk språk.
Jus dan galgá sáhttit, de oaidná Sámediggi dárbbu oažžut eanet áŋgiruššama sámegiela ektui.
5.1 Språkreform
5.1 Giellareforbma
Språkreform
Giellareforbma
Oppstartskostnader, herunder omstrukturering.
Álggahangolut, dása bohtet maid strukturrievdadeamit.
Informasjon om samisk språk/folkeopplysning
Diehtojuohkin sámi gielaid birra/ álbmotčuvgehus
Språktilbud til barn og unge
Giellafálaldagat mánáide ja nuoraide
Rekruttere samiske lærere og kompetanseheving for øvrig
Rekruteret sámegielat oahpaheddjiid ja gelbbolašvuođalikten muđui
3 000 9 000 1 500 3000 2000
3 000 9 000 1 500 3000 2000
Bakgrunn for satsingen: Det offentlig nedsatte språkutvalget legger fram sin NOU i oktober 2016.
Áŋgiruššama duogáš: Almmolaččat nammaduvvon giellalávdegoddi ovdanbuktá iežas NÁČ golggotmánus 2016.
Sametinget og det samiske samfunnet har store forventninger til at rapporten blir fulgt opp.
Sámedikkis ja sámi servodagas leat stuora vuordámušat dasa ahte raportta čuovvoluvvo.
Sametinget foreslår at rapporten følges opp gjennom en språkreform som skal bidra til å løfte statusen til de samiske språkene i Norge.
Sámediggi evttoha ahte raporta čuovvoluvvo giellareforpma bokte mii galgá váikkuhit dasa ahte sámegiela stáhtus oažžu buoret árvvu Norggas.
Samiske språk er gjennom lov likestilt med norsk språk, men statusen for språkene er lavere blant annet fordi det i mange sammenhenger ikke settes krav til bruk av språket, og det settes ikke av tilstrekkelig med ressurser fra sentralt hold til å heve statusen på språkene.
Sámegiella lea lága bokte ovttadássásaš dárogielain, muhto giela árvu lea unnit danin go máŋgga oktavuođas eai biddjo gáibádusat giela geavaheapmái, eai ge biddjo doarvái resurssat guovddášeiseválddiid bealis dasa ahte loktet giela árvvu.
Reformen kan blant annet legge opp til at samiske språk skal være en naturlig del innenfor alle samfunnsområder i Norge, slik norsk allerede er.
Reforbma galgá mielddisbuktet earret eará dan ahte sámi giella galgá leat lunddolaš oassin buot servodatsurggiin Norggas, nu movt dárogiella lea.
Sametinget ser det er behov for en differensiering mellom de samiske språkene for å oppnå denne målsetningen.
Sámediggi oaidná dárbbu sirret sámi gielaid jus galgá olahit dán mihttomeari.
De samiske språkene har ulike behov og ulike utfordringer.
Sámi gielain leat iešguđet lágan dárbbut ja iešguđet lágan hástalusat.
Men et gjennomgående problem for språkene er små fagmiljø, der kultur –og språkkompetansen er spredt innenfor store geografiske områder.
Muhto dat mii lea oktasaš váttisvuohtan gielaide leat smávva fágabirrasat, mas kultur- ja giellagelbbolašvuohta lea miehtá stuora geográfalaš guovlluid.
I tillegg har vi liten rekruttering av samiskspråklige lærere, helsepersonell og til andre yrker.
Dasa lassin lea mis unnán rekruteren sámegielat oahpaheddjiin, dearvvašvuođabargiin ja eará fidnuide.
Sametinget ser at målsetningen for å nå egne mål tar tid.
Sámediggi oaidná ahte iežas mihtuid olaheapmi váldá áiggi.
Sametinget ønsker å se på sin egen språkpolitikk, og stake en ny kurs når det gjelder satsingen på samiske språk.
Sámediggi háliida geahčadit iežas giellapolitihka, ja vázzit ođđa bálgá sámegielaid áŋgiruššamis.
Virkemidlene Sametinget har til språkarbeid i dag er, i all hovedsak, tospråklighetstilskudd til kommuner og fylkeskommuner, samt direktetilskudd til samiske språksentre.
Váikkuhangaskaoamit mat Sámedikkis odne leat giellabargguide leat, oažžu lohkat dušše, guovttegielatdoarjja suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda, ja njuolggodoarjja sámi giellaguovddážiidda.
For budsjett 2016 gir Sametinget 4,6 millioner i tilskudd til språkprosjekter.
2016 bušeahtas juolluda Sámediggi 4,6 miljon ruvnno doarjjan giellaprošeavttaide.
Såkalte frie midler.
Nu gohčoduvvon friija ruđat.
For å lykkes med språksatsingen er Sametinget avhengig av økte rammer på dette området.
Jus galgá lihkostuvvat giellaáŋgiruššamiin, de lea Sámediggi sorjavaš ahte oažžu eanet ruđa dán suorgái.
Samfunnsmål: Samiske språk høres, sees og brukes i alle samfunnsområder gjennom at flere bruker samisk språk aktivt Effektmål 1: Differensiering av de samiske språkene Effektmål 2: Omstrukturering av språkarbeid Effektmål 3: Metode –og metodikkutvikling Effektmål 4: Helhetlig løp for de tre samiske språkene nord-, lule- og sørsamisk.
Servodatmihttomearri: Sámegiella gullo, oidno ja geavahuvvo buot servodatsurggiin, go eambbogat geavahit sámegiela aktiivvalaččat.
Effektmål 5: Flere språktilbud til barn og unge Effektmål 6: Rekruttere samiske lærere og kompetanseheving for øvrig
Beaktomihttu 5: Eanet giellafálaldagat mánide ja nuoraide Beaktomihttu 6: Rekruteret sámegielat oahpaheddjiid ja gelbbolašvuođalokten muđui
Satsingens innhold: Sametinget ser det er behov for en differensiering mellom de samiske språkene for å oppnå denne målsetningen.
Áŋgiruššama sisdoallu: Sámediggi oaidná ahte lea dárbu sirret gaskal iešguđet sámi gielaid, jus galgá olahit dán mihttomeari.
De samiske språkene har ulike behov og ulike utfordringer.
Sámi gielain lea iešguđetlágan dárbbut ja hástalusat.
Språkarbeidet må omorganiseres innenfor hver av de tre offisielle samiske språkene, nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.
Giellabargu ferte organiserejuvvot juohke golmma almmolaš gielas, davvi-, julev- ja lullisámegielas.
Det er derfor viktig med en helhetlig tenking for hver av språkene.
Danin lea dehálaš ollislaš jurddašeapmái juohke giela ektui.
Sametinget ønsker at de tre største samiske språkene i Norge, sør-, lule- og nordsamisk, sikres helhetlige løp.
Sámediggi háliida ahte golbma stuorimus sámi giela Norggas, davvi-, julev- ja lullisámegiella sihkkarastojuvvojit ollislaš ovdáneami.
Språkmiljøene må under en felles paraply der det er en klar resultatmålsetning om å øke antall samisktalende.
Giellabirrasat fertejit oktasaš dáhki vuollái mas lea čielga boađusmihttu ahte lasihit sámegielagiid.
På den måten kan man, på en bedre måte, drive et helhetlig utviklingsarbeid.
Dainna lágiin sáhttá, buoret vugiin, čađahit ollislaš ovddidanbarggu.
De som lykkes med språkarbeid i dag, er i all hovedsak samiske barnehager og skoler, der det gis førstespråksundervisning i samisk.
Sii geat lihkostuvvet giellabargguiguin dál, leat eanemusat sámi mánáidgárddit ja skuvllat, gos fállojuvvo vuosttašgieloahpahus sámegielas.
Andre- og fremmedspråksundervisning i samisk er en stor utfordring, der man i liten grad opplever dette språktilbudet som tilfredsstillende.
Nubbi- ja vierisgiellaoahpahusain sámegielas lea stuora hástalus, mas unnán vásihit dán giellafálaldaga dohkálažžan.
Annet språkarbeid, som bl.a. gjøres i regi av kommuner og språksentre, må koordineres og det er viktig å knytte dette arbeidet opp mot et forpliktende, organisert samarbeid med høyskoler og universiteter, bl.a. med tanke på forskning, metode, metodikkutvikling og rekruttering.
Eará giellabarggut, maid earret eará suohkanat ja giellaguovddážat barget, fertejit oktiiheivehuvvot ja lea dehálaš hukset dán barggu geatnegahtti, organiserejuvvon ovttasbargui allaskuvllaiguin ja universitehtaiguin, earret eará go jurddaša dutkama guvlui, metodaid, metodihkkaovddideami ja rekruterema guvlui.
I tillegg er det viktig at samiskundervisning for voksne, gjennomført av kommuner eller språksentre, blir studiepoenggivende.
Dasa lassin lea dehálaš ahte sámegieloahpahus rávisolbmuide, maid suohkanat dahje giellaguovddážat čađahit, addet oahppočuoggáid.
På denne måten blir undervisningen mer interessant.
De šaddá oahpahus eanet geasuheaddjin.
Sametinget vil arbeide for at det etableres et bachelorstudie i sørsamisk språk og et mastergradsstudie i lulesamisk språk, der det også etableres stipendiatordninger for masterstudenter i sør –og lulesamisk språk.
Sámediggi áigu bargat dasa ahte ásahuvvo bacheloroahppu lullisámegielas ja mastergrádaoahppu julevsámegielas, maidda maid ásahuvvo stipendiáhttaortnet masterstudeanttaide lulli- ja julevsámegielas.
Det må vurderes å innføre bundet arbeidstid for disse til bl.a. skoler, barnehager, fjernundervisning, oversetting og tolking.
Ferte árvvoštallat sajustit čadnon bargoáiggi sidjiide ovdamearkka dihte skuvllaide, mánáidgárddiide, gáiddusoahpahussii, jorgaleapmái ja dulkomii.
I dag finnes det stipendiatordninger for phd-studier for nordsamisk språk.
Dál gávdno stipendiáhttaortnet PhD-oahpuide davvisámegiela várás.
Det må også vurderes her hvorvidt stipendiatordninger i nordsamisk skal være knyttet til slik bundet arbeid.
Ferte maid dás árvvoštallat man muddui stipendiáhttaortnet davvisámegielas galgá leat čadnon dákkár čadnon bargui.
Samiske institusjoner, bedrifter og næringer skal være forbilder i bruken av samisk språk.
Sámi institušuvnnat, fitnodagat ja ealáhusat galget leat ovdagovvan sámegiela geavaheamis.
Informasjon om samisk språk og muligheter for å bruke språket skal være lett tilgjengelig og være enkelt å bruke.
Diehtojuohkin sámegiela ja vejolašvuođaid birra geavahit sámegiela galgá leat álki gávdnat ja leat álki geavahit.
Det er nødvendig med synliggjøring av samisk språk i det samiske samfunnet.
Lea dárbbašlaš čalmmustahttit sámi giela sámi servodagas.
Derfor vil Sametinget opprette en nettside hvor det finnes lett tilgjengelig informasjon om samiske språk, om hvilke rettigheter den enkelte har og hvor tilgjengelige hjelpemidler, for å kunne bruke samisk språk, finnes.
Danin áigu Sámediggi ásahit neahttasiiddu gos álkit gávdná dieđuid sámegiela birra, makkár vuoigatvuođat ovttaskas olbmuin leat ja gos vejolaš veahkkeneavvut gávdnojit, go áigu heavahit sámegiela.
Det er viktig å synliggjøre viktigheten av samisk språk til både de unge, men også andre.
Lea dehálaš čalmmustahttit dehálašvuođa sámegielas sihke nuoraide, muhto maiddái earáide.
Utvikling av samiske språk må i fremtiden også tilpasses digitale arenaer.
Sámegiela ovdáneapmi ferte boahtteáiggis maiddái heivehuvvot digitála arenaide.
Sametinget ønsker å øke antallet samiske filmer og applikasjoner beregnet for samiske barn.
Sámediggi háliida eanet sámi filmmaid ja applikašuvnnaid oaivvilduvvon sámi mánáide.
I fremtiden har vi behov for personer som kan utvikle språk digitalt og gjennom tekniske hjelpemidler.
Boahtteáiggis lea mis dárbu olbmuide geat máhttet ovddidit giela digitálalaččat ja teknihkalaš veahkkeneavvuid bokte.
Derfor er det nødvendig at samisk ungdom lærer seg og blir motivert til å bruke samisk i digitale arenaer.
danin lea dárbbašlaš ahte sámi nuorat ohppet ja movttiidahttojuvvojit geavahit sámegiela digitála arenain.
Det er viktig at det i samfunnet er gode holdninger i forhold til samiske språk.
Lea dehálaš ahte sámi servodagas leat buorit guottut sámegiela ektui.
Det er spesielt viktig at lærere som gir opplæring i samisk, får faglig oppmuntring og oppfølging.
Lea earenoamáš dehálaš ahte oahpaheaddjit geat fállet oahpahusa sámegielas, ožžot fágalaš movttiidahttima ja čuovvoleami.
Det er stort behov for samiske lærere i det samiske samfunnet, derfor bør lærerutdanningen gjøres attraktivt for unge.
, lea stuora dárbu sámi oahpaheddjiide sámi servodagas, danin galggašii oahpaheaddjioahppu dahkkot geasuheaddjin nuoraide.
6 Satsingsforslag kultur Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet som er tilgjengelig for alle er Sametingets overordna mål for kultursatsingen.
6 Áŋgiruššanevttohus kultuvra Dakkár ealli ja máŋggabealat sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta ja mii buohkaide lea olahahtti, lea Sámedikki bajimus mihttomearri kulturáŋgiruššamiin.
Sametinget har over lang tid lagt til rette for utvikling av samiske kunst- og kulturaktiviteter og ser i dag gode resultater av dette.
Sámediggi lea guhká láhčán sámi dáidda- ja kulturdoaimmaid ovdáneapmái ja oaidná dál buriid bohtosiid das.
Det har vært en positiv utvikling innenfor de fleste kunstgenre som eksempelvis samisk musikk og joik, film, litteratur, teater, samtidskunst og tilgrensede kulturnæringer.
Eanaš dáiddasurggiin nugo sámi musihkas ja juoigamis, filmmas, girjjálašvuođas, teáhteris, dálááiggi dáidagis ja daidda guoski kulturealáhusain lea leamaš buorre ovdáneapmi.
6.1 Bååstede
6.1 Bååstede
Oppfølging/koordinering
Čuovvoleapmi/koordineren
Bååstede - gjennomføring
Bååstede - čađaheapmi
5 300 26 500
5 300 26 500
31 800
31 800
Bakgrunn for satsingen: Tilbakeføringsprosjektet Bååstede er høyt prioritert fra Sametingets side.
Áŋgiruššama duogáš: Sámediggi lea vuoruhan ruovttoluottafievrridanprošeavtta Bååstede hui bajás.
Det er et viktig og sentralt ledd i forvaltningen av samisk kulturarv, som er en del av kulturarven i Norge.
Dat lea deaŧalaš ja guovddáš oassi hálddašeamis sámi kulturárbbi, mii gullá Norgga kulturárbái.
Prosjektets rammer er beregnet til 17 millioner kroner for prosessen i seg selv og 20 millioner kroner til utbedring og utbygging av magasiner for de gjenstandene som skal tilbakeføres til det samiske samfunn og de samiske museene.
Prošeavtta rámman lea meroštallojuvvon 17 miljon ruvdnun ieš prosessii ja 20 miljon ruvdnun vuorkkáid divodeapmái ja huksemii daid dávviriidda mat galget fievrriduvvot ruovttoluotta sámi servodahkii ja sámi museaide.
Sametinget har tildelt prosjektet over 4 mill kr over eget budsjett for å få prosessen i gang, mens det er tildelt noe andre midler fra andre finansieringskilder.
Sámediggi lea juolludan prošektii iežas bušeahta bokte badjel 4 miljon ruvnno oažžut johtui proseassa, ja eará ruhtadangáldut leat juolludan eará ruđa.
Mål med satsingen: Samfunnsmål: Den samiske kulturarven blir forvaltet av det samiske samfunnet og de samiske museene.
Áŋgiruššama mihttomearri: Servodatmihttomearri: Sámi kulturárbbi hálddašit sámi servodat ja sámi museat.
Effektmål 1: 2100 samiske gjenstander blir tilbakeført til de 6 konsoliderte samiske museene.
Beaktomihttu 1: 2100 sámi dávvira fievrriduvvojit ruovttoluotta nannejuvvon sámi museaide.
Effektmål 2: Barn og unge, og den voksne befolkningen får oppleve samisk kulturarv, noe som vil styrke deres samiske kultur og tilhørighet.
Beaktomihttu 2: Mánát ja nuorat, ja rávesolbmot, besset muosáhit sámi kulturárbbi, mii nanne sin sámi kultuvrra ja gullevašvuođa.
Effektmål 3: Styrkede samiske museer.
Beaktomihttu 3: Nannejuvvon sámi museat.
Satsingens innhold: Det skal tilbakeføres halvparten av de 4500 samiske gjenstandene som er ved Norsk folkemuseum og Kulturhistorisk museum.
Áŋgiruššama sisdoallu: Bealli dan 4500 sámi áđain mat leat Norgga álbmotmuseas ja Kulturhistorjjálaš museas galget máhcahuvvot.
Det tilhørende arkivmaterialet skal gjennomgås, gjenstandene skal konserveres, pakkes og transporteres før en fysisk tilbakeføring skjer.
Dat gullevaš vuorkámateriálat galget geahčaduvvot, áđat galget konserverejuvvot, páhkkejuvvot ja fievrreduvvot ovdal fysalaš máhcaheapmi dáhpáhuvvá.
Ved mottak på de samiske museene skal gjenstandene så pakkes opp, registreres, magasineres og stilles ut, samt at det skal utøves generell samlingsforvaltning av disse.
Go sámi museat váldet vuostá áđaid de galget rahppojuvvot, registrerejuvvot, magasinerejuvvot ja čájehuvvot álbmogii, ja dasto galgá vel dáin doaimmahit oppalaš čoakkáldathálddašeami.
Satsingen innebærer en fasedelt gjennomføring der ett eller flere museer årlig får tilbakeført gjenstandene.
Áŋgiruššan mielddisbuktá ahte okta dahje eanet museat jahkásaččat ožžot osiid mielde áđaid máhcahuvvot.
Det vil få stor betydning både for vitalisering og revitalisering samisk kultur, for formidling og forskning på vår kulturarv.
Dás boahtá leat stuora mearkkašupmi sihke ealáskahttimii ja ođđasisealáskahttimii sámi kultuvrras, ja gaskkusteapmái ja dutkamii min kulturárbbis.
Sápmi er stort og en tilbakeføring av gjenstandene vil komme til stor nytte ved at materialet vil befinne seg i nærområder i de ulike regionene og vil være tilgjengelig på en helt annen måte enn i dag.
Sápmi lea stuoris ja áđaid máhcaheapmi boahtá stuora ávkin danin go ávdnasat leat min iešguđetge guovllu lagasbirrasis ja lea olámuttus áibbas eará ládje go odne.
Og dette vil spesielt være viktig for samisk reiselivssatsing.
Earenoamážit lea dát dehálaš sámi mátkeealáhussuorgái.
Det vil også komme skoler og institusjoner til nytte i undervisning og forskningssammenheng.
Skuvllat ja institušuvnnat ožžot maid ávkki ja sáhttet geavahit daid oahpahusas ja dutkanoktavuođas.
Forslag 5 - Arbeiderpartiet, Arja, Samer bosatt i sør og Åasg - Representant Ronny Wilhelmsen
Evttohus 5: Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat, Árja, ÅaSG ja Sámit Lulde
6 Satsingsforslag språk
6 Vuoruhanárvalus giella
Navn på satsingsforslag (i 1000 kroner9
Vuoruhanárvalusa namma (1000 ruvnnos)
Språkreform
Giellaođastus
27200
27200
27100
27100
Språkkampanje
Giellakampánja
Sami giellagaldu som fast nordisk språkorgan
Sámi giellagáldu bistevaš davviriikkalaš giellaorgánan
5800
5800
Kompetanseløft i samisk, politisk- og adm.nivå
Sámegiela gelbbolašvuođa lokten, politihkalaš- ja hálddahusdásis
SUM
SUBMI
43000
43000
37200
37200
37100
37100
6.1 Språkreform ny linje i tabellen:
6.1 Giellaođastus ođđa linjjá tabellii:
Etablere nye språksenter og styrke de etablerte
Ásahit ođđa giellaguovddážiid ja nannet ásahuvvon giellaguovddážiid
6.1 Språkreform
6.1 Giellaođastus
Bakgrunn for satsingen:
Vuoruheami duogáš:
Nye setninger etter tredje setning:
Ođđa cealkagat goalmmát cealkaga maŋŋái:
Her er de samiske språksentrene viktige bidragsytere for å kunne gjennomføre en slik reform.
Dakkár ođastusa čađaheapmái leat sámi giellaguovddážat dehálaš veahkkeásahusat.
Vi vil etablere flere språksentre og videreutvikle de etablerte for å styrke samiske språk og lokale dialekter.
Mii áigut ásahit eanet giellaguovddážiid ja ovddidit ásahuvvon giellaguovddážiid nannen dihte sámegiela ja báikkálaš suopmaniid.
Mål med satsingen:
Vuoruheami mihttomearri:
Samfunnsmål: Samiske språk høres, sees og brukes i alle samfunnsområder.
Servodatmihttomearri: Sámegielat gullojit, oidnojit ja geavahuvvojit buot servodatsurggiin.
Særlig innenfor samiske institusjoner, her er arbeidsspråk på sør- og lulesamiske viktig i de områder språkene brukes.
Earenoamážit sámi ásahusain, gos bargogiella lulli- ja julevsámegillii lea dehálaš dain guovlluin gos dat gielat adnojit.
Nytt Effektmål 1: Etablere flere og videreutvikle samiske språksentre.
Ođđa beaktomihttu 1: Ovddidit ja ásahit eanet sámi giellaguovddážiid.
Effektmål 1 blir 2 osv.
Beaktomihttu 1 šaddá 2 jna.
Nytt Effektmål 6: Styrke voksenopplæring i samisk
Ođđa beaktomihttu 6: Nannet sámegieloahpu rávisolbmuide
Satsingens innhold:
Vuoruheami sisdoallu:
Tredje setning får tillegg etter...
Goalmmát cealkagii boahtá lasáhus...
samiske samfunnet, derfor er det viktig å etablere flere og videreutvikle språksentrene.
“sámi servodat” maŋŋái,; danne lea dehálaš ásahit eanet ja ovddidit
Fjerde setning: Derfor vil-strykes.
Njealját cealkka: Danin háliidit- sihkkojuvvo.
Sametinget vil også opprette...
Sámediggi áigu maid ásahit...
7.1 Samiske museer
7.1 Sámi museat
Nytt tiltak nederst i tabellen
Ođđa doaibma tabealla vuolimussii
Saviomuseet, prosjekt (Tana- og Varanger musumssiida) 500 000,- kroner settes inn for årene 2018, 2019, 2020 og 2021.
Saviomusea, 500 000,- ruvnno biddjo jagiide 2018, 2019, 2020 ja 2021.
7.8 Samisk litteratur
7.8 Sámi girjjálašvuohta
Produksjon av litteratur i tabellen økes med 2 000 000,- kroner settes inn for årene 2018, 2019, 2020 og 2021.
Girjjálašvuođa buvttadeapmi lasihuvvo tabeallas 2 000 000,- ruvnnuin jagiide 2018, 2019, 2020 ja 2021.
7.9 Sametingets bibliotek
7.9 Sámedikki girjerájus
Nytt tiltak i tabell: Sørsamisk kompetansebibliotek, 3 000 000,- kroner settes inn for årene 2018, 2019, 2020 og 2021.
Ođđa doaibma tabellii: Lullisámi gelbbolašvuođagirjerájus, 3 000 000,- ruvnno biddjo jagiide 2018, 2019, 2020 ja 2021.
8.1 Styrking av språkarbeidet i barnehagene
8.1 Giellabarggu nannen mánáidgárddiin
Nytt tiltak i tabell: Stipendordning for samiskspråklige førskolelærere under utdanning, 1 000 000,- kroner settes inn for årene 2018, 2019, 2020 og 2021.
Ođđa doaibma tabellii: Stipeandaortnet sámegielat ovdaskuvlaoahpaheddjiide oahpu vuolde, 1 000 000,- ruvnno biddjo jagiide 2018, 2019, 2020 ja 2021.
Bakgrunn for satsingen: Nye setninger etter første setning: Her vil sametinget være aktiv for å få til flere barnehagetilbud i kommunene.
Áŋgiruššama duogáš: Ođđa cealkagiid maŋábeallai vuosttaš cealkaga: Dás áigu Sámediggi bargat áŋgireappot háhkat eanet mánáidgárdefálaldagaid suohkaniidda.
Det er i kommunene den samiske befolkningen har størst mulighet til å få gode tilbud gjennom offentlige fellesskapsløsninger.
Buoremus vejolašvuohta sámi álbmogis oažžut buriid fálaldagaid lea suohkaniin, almmolaš oktasaščovdosiid bokte.
14 Satsingsforslag Næring
14 Áŋgiruššanevttohus Ealáhus