pere/sami_parallel huggingface dataset:
Som fylkesrådsleder vil jeg benytte anledningen til å takke alle politikere , ansatte og samarbeidspartnere for samarbeidet i 2009 .
Min nuorat galget oažžut dakkár buori liibba giitit buot politihkkáriid , bargiid ja ovttasbargoguimmiid jagi 2009 ovttasbarggu ovddas .
UTDANNING 15 TANNHELSE
15 BÁTNEDEARVVAŠVUOHTA
23 KULTUR
23 KULTUVRA
27 NÆRING
27 EALÁHUS
35 SAMFERDSEL
35 JOHTALUS
41 ADMINISTRASJON
41 HÁLDDAHUS
46 ØKONOMI
46 EKONOMIIJA
Troms leder an i Barents​ samarbeidet fra 2009-2011 Troms fylkeskommune tar over formannskapet i Barents regionråd , og regionkomité og fylkesrådsleder Pia Svensgaard får overlevert tømmene fra høsten 2009 .
Romssa fylka jođiha Barentsovttasbarggu áigodaga 2009-2011 Romssa fylkkasuohkan váldá badjelasas Barentasa regiuvdnaráđi jođiheami , ja regiuvdnalávdegotti ja fylkkaráđi jođiheaddji Pia Svensgaard oaččui jođihanválddi čakčat 2009 .
Ambisjonene er å styrke regionrådet politisk for økt handlekraft til beste for hele regionen .
Áigumušat leat nannet regiuvdnaráđi politihkalaččat nu ahte dat oažžu eambbo doaibmanvá1ddi buorrin oppa regiuvdnii .
Under utenriksministermøtet i Murmansk 14. oktober 2009 overtok Sverige det nasjonale lederskapet i barentssamarbeidet etter Russland .
Olgoriikaministtarčoahkkimis Murmánskkas golggománu 14. b. 2009 válddii Ruoŧŧa badjelasas riikkadássásaš jođiheami barentsovttasbarggus mii dan ovdal lei Ruoššas .
Samtidig overtok Troms lederskapet på regionalt nivå .
Seammás válddii Romsa badjelasas jođiheami regionála dásis .
Fylkesråd Pia Svensgaard er dermed den nye lederen av Barents regionråd .
Nu lea ge fylkkaráđđi Pia Svendsgaard Barentsa regiuvdnaráđi ođđa jođiheaddji .
I sin tiltredelsestale uttalte hun blant annet at det er viktig å styrke regionrådets rolle som aktiv pådriver og premissgiver i aktuelle barentsspørsmål innenfor bl.a. miljø , infrastruktur og energi .
Álginsártnistis son dovddahii earret eará ahte lea dehálaš nannet regiuvdnaráđi rolla árjjalaš hoahpuheaddjin ja eaktudeaddjin guovdilis barentsáššiin earret eará birrasa , vuođđostruktuvrra ja energiija hárrái .
Videre understreket hun at det er av stor betydning å ha velfungerende arbeidsgrupper som kan drive de ulike prosessene framover .
Dasto deattastii son hui dehálažžan ahte leat buresdoaibmi bargojoavkkut mat sáhttet jođálmahttit proseassaid .
Det legges stor vekt på å styrke samarbeidet med Det internasjonale barentssekretariatet og de nasjonale sekretariatene i løpet av formannskapsperioden .
Hui delažžan adnojuvvo nannet ovttasbarggu Riikkaidgaskasaš barentsčállingottiin ja riikkalaš čállingottiiguin miehtá jođihanáigodaga .
Regionrådets prioriterte mål er nedfelt i Barentsprogrammet 2009-2013 , som ble vedtatt av regionrådet i 2009 .
Regiuvdnaráđi vuoruhuvvon ulbmilat leat čállojuvvon Barentsprográmmii áigodahkii 2009-2013 maid regiuvdnaráđđi dohkkehii jagi 2009 .
Arbeidet med gjennomføringen av Barentsprogrammet blir en sentral oppgave .
Barentsprográmma čađahanbargu šaddá dehálaš doaibmamuššan .
Troms ønsker å sette fokus på følgende områder : • styrke de politiske samarbeidsstrukturene i barentssamarbeidet • bærekraftige rammebetingelser • næringsutvikling • kultur • urfolk
Romssa fylkkasuohkan háliida čalmmustit čuovvovaš surggiid : • nannet politihkalaš ovttasbargostruktuvrraid barentsovttasbarggus • ceavzilis rápmaeavttuid • ealáhusovddideami • kultuvrra • álgoálbmogiid
Pia Svensgaard overtar lederklubba fra Pauli Saarpunki .
Pia Svensgaard váldá vuostá jođiheaddjišluppoha Pauli Saarpunkis .
Det er først og fremst kraft- og teleselskap som sammen med kommunene må delta i dugnaden for å få dette til .
Fápmo- ja telefitnodagat dat vuosttažettiin fertejit ovttasráđiid suohkaniiguin dán čađahit veahkkálas ja árvvas áŋgiruššamin .
I dag er breiband nesten like viktig som veg og er avgjørende for om ei bygd er attraktiv å bo i , og om næringslivet kan utvikle sine tjenester og markeder .
Dál lea govdafierpmádat seamma dehálaš go geaidnu ja mearrideaddji dehálaš dasa ahte geasuha go suohkan ássiid , ja sáhttet go ealáhusat ovddidit bálvalusaideaset ja márkaniiddiset .
Breiband er blitt en grunnleggende infrastruktur for vekst og utvikling .
Govdafierpmádat lea šaddan vuđolaš vuođđostruktuvran mii váikkuha šaddui ja ovdáneapmái .
Utfordringen er at mange bygder ikke får utbygd breiband fordi det kommersielle grunnlaget mangler .
Hástalus lea ahte ollu báikegottit eai oaččo oktavuođa govdafierpmádahkii go gávppálaš vuođđu váilu .
Når markedet svikter , kan en velge å glemme de som blir utelatt , eller gjøre en samfunnsinnsats slik at alle blir med .
Go márkan váilu , de lea vejolaš vajáldahttit sin geat báhcet olggobeallai , dahje rahčat servodaga ovddas nu ahte buohkat leat mielde .
Fylkestinget i Troms valgte det siste alternativet .
Romssa fylkkasuohkan válljii maŋit molssaeavttu .
Et av forslagene til fylkeskommunen er at fiberkablene skal kunne henges gratis i eksisterende stolper for å redusere kostnadene ved breibandsutbyggingen i distriktene .
Okta fylkkasuohkana evttohusain lea ahte sáraskábeliid galgá leat vejolaš heŋget nuvttá stoalppuide mat jo leat ceggejuvvon hálbudan dihtii govdafierpmádaga huksema boaittobeliide .
Fylkestinget startet en felles dugnad i 2009 : te medlemmer , en fra hvert barentsfylke og • Fylkeskommunen stiller med kompetanse og frafaller av- en urfolksrepresentant .
BRYCa ulbmil 2009 : • Fylkkasuohkanis lea gelbbolašvuohta ii ge dáhto divadiid lea nannet ipmárdusa ja ovttasbarggu Bafylkkasuohkanlaš vuođđostruktuvrra geavaheami ovddas .
breibandsanlegg .
rentsregiuvnnas .
• Fylkeskommunen setter av betydelige midler til lokale breibandsprosjekter .
• Fylkkasuohkan várre mealgat ruđaid báikkálaš govdafierpmádatprošeavttaide .
Representanter fra Ungdommens fylkesråd var i september • Kraft- og telebransjen må avstå fra å kreve stolpeleie for deltakere på BRYCs årlige konferanse , som denne gangen ble breiband .
• Fápmo- ja telefidnosuorgi ii oaččo gáibidit stoalpoláiggu govdafierpmádaga ovddas . Nuoraid fylkkaráđi lahtut serve čakčamánus BRYCa jahkásaš konferánsii , mii dán háve dollojuvvui Arkáŋgelskis .
Mange må bidra for at alle skal komme fremførte deltakerne den siste kvelden et fargerikt musikkpå breibandsnettet .
Olus fertejit veahkehit oskui , ahkái ja doaibmavádjitvuhtii . vai buohkat besset govdafierpmádahkii .
Dette er samfunnsnyttig arbeid .
Dat bargu lea ávkkálaš servodahkii .
Eller Folkebreibandet .
Dahje veahkkálas bargu .
Silja Kristianne Uteng ( 18 ) fra Senja er av Ungdommens fylkesråd valgt som nytt medlem fra Troms til BRYC .
Dahje Álbmotgovdafier- Nuoraid fylkkaráđđi lea válljen Silja Kristianne Utenga ( 18 ) pmádat .
Troms - vilt , vakkert og vått Med slagordet Troms – vilt , vakkert og vått vant Jan Idar Larsen slagordkonkurransen da visjonen til ny fylkesplan for Troms skulle lages .
Romsa – vilddas , čáppat ja njuoskkas Báimmussániin Romsa – vilddas , čáppat ja njuoskkas vuittii Jan Idar Larsen báimmussátnegilvvu go doaivvaáigumuš ođđa fylkkaplánii Romssa várás galggai ráhkaduvvot .
Vinnerbidraget gir en beskrivelse av fylket vårt som inneholder det meste .
Vuoiti árvalus govvida fylkamet mii sisttisdoallá vaikko maid .
Den ville og vakre naturen , myten om nordlendingene som vågale og rett på sak og det våte element som omgir oss i form av vann og hav , og som er grunnlaget for store deler av næringslivet i Troms .
Ávgadas ja čáppa luonddu , myhta davvinorgalačča birra ahte son lea duostil ja njuolggočoalat ja čázi mii birastahttá min čáhcin ja mearran , ja mii lea ealáhusaid stuorra oasi vuođđu Romssa fylkkas .
Fylkesrådsleder Pia Svensgaard og kommunikasjonssjef Knut Are Mortensen overrekker premie og kake til vinneren av slagordkonkurransen , Jan Idar Larsen .
Fylkkaráđi jođiheaddji Pia Svensgaard ja gulahallanhoavda Knut Are Mortensen geigeba bálkkašumi ja gáhku vuoitái báimmussátnegilvvu vuoitái , Jan Idar Larsenii .
Fylkesplan for 2010 - 2013 vedtatt
Fylkkaplána áigodahkii 2010 - 2013 mearriduvvon
Troms – vilt , vakkert og vått
Troms – Vilt , vakkert og vått
Fylkesplan 2010 – 2013
Fylkesplan 2010 – 2013
Fylkesplan for Troms 2010 - 2013
Fylkesplan for Troms 2010 - 2013
Fylkestinget vedtok den nye fylkesplanen for Troms i desembertinget 2009 .
Fylkkadiggi dohkkehii Romssa ođđa fylkkaplána juovlamánu dikkis 2009 .
Fylkesplanen omfatter seks prioriterte politikkområder :
Fylkkaplána guhtta vuoruhuvvon politihkkasuorggi leat :
• robuste og attraktive lokalsamfunn • miljø- og klimapolitikk • næringspolitikk Fylkesplan for Troms 2010- • kulturpolitikk 2013 er et felles dokument for • kompetansepolitikk hele fylket .
• nana ja geasuheaddji báikegottit • biras- ja dálkkádatpolitihkka • ealáhuspolitihkka Fylkkaplána áigodahkii • kulturpolitihkka 2010 - 2013 lea oktasaš do- • gelbbolašvuođapolitihkka kumeanta oppa fylkka várás .
Planen er et sty- • kommunikasjons- og infrastrukturpolitikk ringsverktøy for kommuner , fylkeskommunen , regional Kapitlet om robuste og attraktive lokalsamfunn gir en helstat og øvrige samarbeidspar- hetlig oversikt over områdene som er overordnete og gjenter . nomgående for planen og får fram sammenhengen mellom de ulike politikkområdene .
• gulahallan- ja vuođđostruktuvrapolitihkka Plána lea stivrenreaidu suohkaniid , fylkkasuohkana , re- Kapihtal nana ja geasuheaddji báikegottiid birra addá ollislaš giuvnna stáhtaásahusaid ja visogova dain surggiin mat leat bajimusat ja mat čađabáidnet eará ovttasbargoguimmiid plána ja mat nákcejit oidnosii buktit iešguđet politihkkasurggiid gittalasvuođa .
Mer ansvar til fylkeskommunen Fra nyttår har fylkeskommunene fått en lang rekke nye , viktige oppgaver innen samferdsel , næringsutvikling , utdanning , FoU , folkehelse og friluftsliv .
Eambbo ovddasvástádus fylkkasuohkanii Ođđajagi rájes lea fylkkasuohkan ožžon arvat ođđa , dehálaš bargamušaid mat gullet johtalussii , ealáhusovddideapmái , oahpahussii , DjOii , álbmotdearvvašvuhtii ja olgodallamii .
Gjennom den nye forvaltningsreformen har fylkeskommunen fått et økt ansvar for flere viktige områder av betydning for helhetlig regional utvikling og styrket sine muligheter til å se utviklingsoppgaver i sammenheng .
Ođđa hálddahusođastusa geažil lea fylkkasuohkan ožžon eanet ovddasvástádus máŋgga dehálaš suorggis mat leat mávssolaččat ollislaš regionála ovdáneapmái , ja dat lea ožžon buoret vejolašvuođa oaidnit ovddádusdoaibmamušaid gittalagaid .
Beslutninger knyttet til viktige samfunnsoppgaver er nå flyttet nærmere innbyggerne i fylket .
Mearrádusat mat čatnasit dehálaš servodatbargamušaide , leat dál sirdojuvvon lagatbui fylkka ássiid .
Innsigelse på vegne av havbruksinteresser i kommunale kystsoneprosesser , konsekvensutredninger
Mearradoalloberoštusaid namas buktuit vuostecealkámušaid suohkanlaš riddoavádatproseassaid ja váikkuhusčielggademiid oktavuođas
Fylkesråd for samferdsel , Kari-Anne Opsal , har fra nyttår fått ansvar for 1180 kilometer mer vei enn året før og har nå ansvaret for totalt 2908 km veg .
Johtalusa fylkkaráđđi , Kari-Anne Opsal , lea ođđajagi rájes ožžon ovddasvástádusa 1180 kilomehtera eambbo geainnuin go sus lei jagi ovdal , ja dál sus lea ovddasvástádus 2908 km geainnuin .
Ansvaret omfatter også fylkets 15 fergesamband .
Ovddasvástádussii gullet fylkka 15 feargagaskka ge .
Troms fylkeskommune er godt i gang med å få på plass kompetanse for å håndtere de nye utfordringene .
Romssa fylkkasuohkan lea buori muddui jo háhkan gelbbolaš bargiid ođđa hástalusaid čoavdimii .
Første tannlegekull fra nord I juni 2009 var det avslutning for det første kullet med tannlegestudenter uteksaminert fra Universitetet i Tromsø .
Vuosttaš bátnedoaktárat geat leat čađahan oahpu davvin Geassemánus 2009 lágiduvvui daid vuosttaš bátnedoavttirstudeanttaid joavkku loahpaheapmi geat čađahedje eksámena Romssa universitehtas .
Alle de nye tannlegene begynner å jobbe i Nord-Norge .
Buot ođđa bátnedoaktárat bargagohtet Davvi-Norggas .
Antallet tannlegestudenter på kullet øker suksessivt i årene framover til 40 studenter årlig .
Bátnedoavttirstudeanttaid lohku lassána dađistaga juohke jagi ovddasguvlui gitta 40 studeantan .
Dette har medført liten stabilitet i stillingene ettersom en stor andel har De første tannlegestudentene utdannet i Tromsø .
Danne lea leamaš dehálaš álggahit bátnedoavttiroahpahusa davvin go ovdal máddin bohte eanaš studeanttat virggiide Davvi-Norgii .
Mange stillinger har også blitt stående ledig .
Ollu virggiide eai leat ožžon bátnedoaktáriid ja virggit leat guhká orron rabas .
Dette innebar at tjenesten stadig ble tappet etablert seks klinikker med tolv praksisplasser hvor studentefor kompetanse , og tjenesten ble ineffektiv .
Nu lea bálvalus álot massán pelot hárjehallisaji studeanttaide ja main sii ožžot iežaset gelbbolašvuođa ii ge leat doaibman nu beaktilit .
På de eksterne klinikkene skal tanntannlegeutdanningen i nord .
Olgguldas bátnedivššohagat galget leat dihtii bátnedoavttiroahpu davás .
Først med politisk press for å legestudentene ha sin base i 7. semester og halve 10. semester .
Álggos politihkalaččat bátnedoavttirstudeanttaid váldobáikin 7. lohkanbajisteaset ja váikkuhii oaččohit stáhta ásahit oahpu , ja go ásaheapmi beali 10. lohkanbajisteaset .
få utdanningen etablert , og etter at dette vedtaket kom har Troms fylkeskommune har fått gode tilbakemeldinger for sitt Troms fylkeskommune besørget byggingen av Tannbygget bidrag til studentenes kliniske trening og utdannelse .
Romssa fylkkasuohkan lea ožžon lei mearriduvvon , de Romssa fylkkasuohkan huksehii buriid dieđáhusaid ruovttoluotta das mo sii leat lágidan stuBátnevistti mas Universitehtaklinihkka , Davvi-Norgga deanttaid klinihkalaš hárjehallama ja oahpu .
der Universitetstannklinikken , Tannhelsetjenestens kompetansesenter for Nord-Norge og Institutt for Klinisk Odonto- Studentene som er utdannet i Tromsø vil også være viktig rekrutteringsgrunnlag til spesialistutdanning og til vitenskalogi holder til .
bátnedearvvašvuođabálvalusa gelbbolašvuođaguovddáš ja Studeanttat geat leat ožžon oahpu Romssa gávpogis leat maiddái Klinihkalaš odontologiija instituhtta leat . dan láhkai dehálaččat ahte álkit lea oažžut sin gaskkas studeantRomssa fylkkasuohkan jođiha Universitehtaklinihka mas taid spesialistaohppui ja dieđalaš doibmii .
De vil være nødvendig for å få til bæreTroms fylkeskommune drifter Universitetstannklinikken kraftig tannlegeutdanning og spesialistutdanning .
Sii leat mearrideaddji studeanttat ožžot iežaset siskkáldas hárjehallama bagadal- dehálaččat ceavzilis bátnedoavttiroahpu ja spesialistaoahpu hukseliin geaid fylkkasuohkan bálkáha .
Først når hvor studentene får sin interne praksis med veiledere som er vi produserer egen høykompetanse i landsdelen er vi ferdig ansatt i fylkeskommunen .
Easkka dalle go mii buvttadit iežamet allagelbbolašvuođa riiklea maid ásahan guhtta divššohaga main leat guoktenup- kaoasisteamet , de mii leat geargan ovddasmanni bargguineamet .
Fokus på skolestrukturen i Troms Høsten 2009 var preget av stort engasjement og sterke meningsytringer knyttet til skolestrukturen i Troms fylke .
Romssa fylkka skuvlastruktuvra guovddážis Jagi 2009 čavčča lei stuorra beroštupmi ja ledje garra oaivilat Romssa fylkka skuvlastruktuvrra birra .
alisere økt gjennomføring , økt læringsutbytte , stimulerende og inkluderende læringsmiljø , samt kompetansefremmende tiltak .
buid čađaheami , buoret oahppanbohtosiid , movttidahtti ja searvadeaddji oahppanbirrasiid , ja vel gealbudeaddji doaibmabijuid čađaheami .
For å kunne frigjøre midler til denne satsingen har det vært nødvendig å sette dagens skole- og tilbudsstruktur under lupen .
Luvven dihtii ruđaid dán áŋgiruššamii lea leamaš dárbu dárkilit geahčadit dálá skuvla- ja fálaldatstruktuvrra . Hástalusat joatkkaoahpahusas
Utfordringer for videregående opplæring • Nåtidens skolestruktur som ble utformet på 80-tallet , er svært kostnadskrevende og ikke tilpasset dagens og fremtidens behov .
• Dálá skuvlastruktuvra mii hábmejuvvui 80-logus , lea hui Okta deháleamos eavttuin dasa ahte fylkka ealáhusat galget divrras ii ge heivehuvvon otná ja boahtteáiggi dárbbuide .
• Høsten 2009 var det 790 ledige elevplasser ved de videregående skolene . • Mange tilbud med få elever er svært kostnadskrevende .
ain ovdánit ja oažžut iežaset nana saji , lea oahpahusásahu- • Čakčat 2009 ledje 790 rabas oahppisaji joatkkaskuvllain .
• Det er et potensial for arealeffektivisering ved de videregående skolene på 55 000 kvm. .
Ulbmil lea láhčit diliid nu ahte ohppiiguin . Romssa fylkka joatkkaskuvllaiguin áŋgiruššojuvvo eambbo • Lea 55 000 kvm .
Dette utgjør 1/3 av det totale undervisningsarealet .
Dát dahká goalmmádasa oppa oahpahusareálas .
• De siste årene har det vært en elevtallsøkning i Troms .
• Maŋimus jagiid lea oahppiidlohku lassánan Romssa fylkkas .
Denne økningen har i hovedsak vært i Tromsø .
Lassáneapmi lea eanaš leamaš Romssa gávpogis .
Elevtallet i distrikts-Troms er imidlertid betydelig redusert siden midten av 80-tallet .
Oahppiidlohku Romssa fylkka doaresbeliin lea njiedjan garrasit 80-logu gaskamuttu rájes .
SSBs prognoser for årene frem til år 2030 viser en fortsatt nedgang i elevtallsutviklingen i alle regioner bortsett fra Tromsø .
SGDa prognosat gitta jagi 2030 rádjai čájehit ahte ain geahppánit oahppit buot regiuvnnain earret Romssa gávpogis .
• Utdanningsetaten har hatt et betydelig merforbruk de siste par årene , til tross for et omfattende arbeid for å redusere kostnadene .
• Oahpahusetáhta lea maŋimus guokte jagi geavahan mearkkašahtti eanet ruđaid go vurdojuvvon vaikko vel lea čađahuvvon viiddis bargu geahpidit goluid .
Fylkestinget gjorde i sitt møte i desember 2009 vedtak om å samlokalisere Skånland videregående skole med Heggen videregående skole .
Fylkkadiggi dagai čoahkkimisttis juovlamánus 2009 mearrádusa ovtta sadjái bidjat Skániid joatkkaskuvlla ja Heggen joatkkaskuvlla .
I tillegg ble det vedtatt å slå sammen Høgtun videregående skole og Bardufoss videregående skole fra 01.01.2010 .
Dan lassin mearriduvvui ovttastit Høgtun joatkkaskuvlla ja Beardogoržži joatkkaskuvlla 01.01.2010 rájes .
Det ble videre vedtatt å sette i gang utredninger for å vurdere den framtidige skolestrukturen i Tromsø , MidtTroms og Nord-Troms .
Dasto mearriduvvui álggahit čielggademiid árvvoštallan dihtii boahtteáigásaš skuvlastruktuvrra Romssa gávpogis , Gaska-Romssas ja Davvi-Romssas .
Dette arbeidet er nå igangsatt og vil bli lagt fram for Fylkestinget i juni 2010 .
Dát bargu lea dál jođus , ja boađus galgá ovddiduvvot Fylkkadiggái geassemánus 2010 .
Stort engasjement foran behandling av skolestruktursaken i fylkestinget .
Stuorra beroštupmi ovdal skuvlastruktuvraášši meannudeami fylkkadikkis .
F Y L K E S R Å D S L E D E R S K O N T O R
F Y L K K A R Á Đ I J O Đ I H E A D D J I K O N T U V R A
Fylkesrådsleders kontor har økonomi- og planansvaret i Troms fylkeskommune og overordnet ansvar for koordinering av fylkeskommunens utviklingsarbeid og politikkutforming .
Fylkkaráđi jođiheaddji kontuvrras lea ekonomiija- ja plánaovddasvástádus Romssa fylkkasuohkanis ja bajimus ovddasvástádus oktiiheivehallat fylkkasuohkana ovddidanbarggu ja politihkkahábmema .
Kontorets oppgaver omfatter • • • • • •
Kontuvrra doaibmamušat leat • • • • • •
planlegging , herunder arealsaker nordområdepolitikk internasjonalt arbeid forskning og utvikling kommunikasjon og informasjonsarbeid forsvarspolitikk
plánen , dás maiddái areálaáššiit davviguovlopolitihkka riikkaidgaskasaš bargu dutkan ja ovddideapmi gulahallan ja diehtojuohkinbargu suodjaluspolitihkka
Fylkesrådsleder : Pia Svensgaard ( AP . )
Fylkkaráđi jođiheaddji : Pia Svensgaard ( BB . )
Fylkesrådsleders kontor har den administrative oppfølgingen av fylkesrådsleders ansvarsområde og portefølje .
Fylkkaráđi jođiheaddji kontuvra galgá čuovvolit hálddahuslaččat fylkkaráđi jođiheaddji ovddasvástádussuorggi ja doaibmavehkiid .
Etatsjef : Hilde Jenssen
Etáhtahoavda : Hilde Jenssen
Et steg videre i nordområdesatsingen Regjeringen la i mars 2009 fram sin oppdaterte nordområdestrategi , med presentasjon av innsatsen på en rekke ulike områder .
Lávki ovddosguvlui davviguovloáŋgiruššamis Ráđđehus almmuhii njukčamánus 2009 iežas ođastuvvon davviguovlostrategiija , mas válddahalai áŋgiruššama arvat iešguđetlágan surggiin .
Det er viktig at fylkeskommunene medvirker i det videre arbeidet med strategien .
Dehálaš lea ahte fylkkasuohkanat leat mielde bargamin viidáseappot strategiijain .
Regjeringen la 12. mars 2009 fram Nye byggesteiner i nord – Neste trinn i Regjeringens nordområdestrategi .
Ráđđehus buvttii njukčamánu 12. b. 2009 ovdan Ođđa huksengeađggit davvin – Boahtte lávki Ráđđehusa davviguovlostrategiijas .
Dette skjedde drøye 2 år etter at Regjeringen første gang la fram sin strategi 1. desember 2006 .
Dat dáhpáhuvai guokte jagi maŋŋágo Ráđđehus vuosttaš gearddi almmuhii iežas strategiija juovlamánu 1. b. 2006 .
Den overordnede målsettingen er å skape økt kunnskap , aktivitet , og nærvær i nord og legge grunnlaget for en bærekraftig økonomisk og sosial utvikling i årene fremover .
Bajimus ulbmil lea ovddidit máhtu , doaimma ja lahkaleahkámuša davvin ja láhčit vuođu ceavzilis ekonomalaš ja sosiála ovdáneapmái boahttevaš jagiid .
Strategien er både mer helhetlig og samtidig mer konkret enn tidligere .
Strategiija lea sihke ollislaš ja seammás čielgasat go ovdal .
Viktige punkter som ble fulgt opp gjennom statsbudsjettet for 2010 var blant annet økte midler til marin bioprospektering , samt midler til etablering og drift av et nytt senter for klima og miljø i Tromsø .
Dehálaš čuoggát mat čuovvoluvvojedje jagi 2010 stáhtabušeahtas , ledje earret eará eanet ruđaid juolludeapmi mariidna bioprospektemii , ja vel ruđaid juolludeapmi ođđa dálkkádaga ja birrasa guovddáža ásaheapmái ja jođiheapmái Romssa gávpogii .
Det skjer også en styrket innsats for sjøsikkerhet og beredskap , blant annet gjennom forsterket slepebåtberedskap og forbedret navigasjonsdekning .
Eambbo resurssat biddjojuvvojit maiddái mearradorvvolašvuhtii ja mearraválbmui , earret eará buoret feastinfanasgearggusvuođain ja buoret navigašuvdnagokčamiin .
Også andre satsinger , blant annet innenfor kunnskapsutvikling og ikke minst samarbeid med Russland , er viktige .
Dehálaččat leat eará ge áŋgiruššamat , earret eará máhttobuorideamis ja ovttasbarggus Ruoššain .
Fylkeskommunene i nord har lange tradisjoner for internasjonalt samarbeid og er allerede integrert i et grenseregionalt samarbeid i nordområdene og i europeiske regionale samNår Regjeringen legger fram en oppdatert nordområdestra- arbeidsorganisasjoner .
Fylkkasuohkaniin davvin leat guhkesáigásaš árbevierut riikkaidgaskasaš ovttasbargui ja dat leat jo searvaduvvon rádjaregionála ovttasbargui davviguovlluin ja eurohpalaš Go ráđđehus buktá ovdan ođastuvvon davviguovlostrategiija regionála ovttasbargoorganisašuvnnaide .
De representerer befolkningen i nord tegi knappe to år etter at deres første strategi ble presentert i og er viktige aktører i det regionale utviklingsarbeidet .
Sii ovddastit áluhcit go guokte jagi maŋŋágo vuosttaš strategiija almmuhuv- bmoga davvin ja leat dehálaš doaibmit regionála ovddádusvui Romssa gávpogis , de čájeha dat ahte Ráđđehus dál nan- barggus .
det med nordområdestrategien , både når det gjelder dialog
davviguovlostrategiijain , sihke gulahallamii das mat leat
EISCATs radaranlegg på Ramfjordmoen utforsker den polare atmosfæren .
EISCATa rádarrusttet Ramfjordmoenis Gáranasvuonas dutká buola áibmogearddi .
gasjement kan vises til omtale av Arctic Think Tank og overtakelse av formannskapet i Barents regionråd .
dehálaš áŋgiruššamat , ja doaimmaid konkrehta čađaheapmái ma ovdamearkan mii sáhttit čujuhit Arctic Think Tank váldsierranas surggiin .
Fylkesrådsleders kontor Med Arktis i ermet EU jobber videre med å utforme en politikk for nordområdene og nærmer seg formuleringen av en egen arktisk strategi , som skal ivareta EUs interesser og ansvar i våre nærområder .
Fylkkaráđi jođiheaddji kontuvra Árktis čiegos ovdamunnin EU lea viidáseappot geahččaleamen hábmet davviguovlopolitihka ja lea lahka iežas árktalaš strátegiija sádnema , mii galgá fuolahit EUa beroštusaid ja ovddasvástádusa min lagašguovlluin .
Dette er noe av det europakontoret for Nord-Norge følger nøye med på i Brussel .
Dát lea juoga maid Davvi-Norgga eurohpakontuvra dárkilit goziha Brusselis .
Nordsjøfisk i akvariet i Macduff , Skotland .
Davvimeara guolit akvárias Macduff nammasaš báikkis Skotlánddas . :
Kontoret arrangerte to workshops / seminarer med Arktis som hovedtema i 2009 .
Kontuvra lágidii jagi 2009 guokte bargobáji / seminára main Árktis lei váldofáddá .
Den 25. juni arrangerte kontoret seminaret Arctic Policy : Sustainable use of resources , possibilities and challenges – et av tre hovedtemaer nedfelt i EU-dokumentet Arctic Communication fra november 2008 .
Geassemánu 25. b. kontuvra lágidii seminára Arctic Policy : Sustainable use of resources , possibilities and challenges – mii lea okta golmma váldofáttás mat leat EUdokumeanttas Arctic Communication skábmamánus 2008 .
EU-kommisjonens Arrangementene har vært en møteplass hvor nordnorske ak- maritime generaldirektorat , DG Mare , har også uttrykt stor tører møter sentrale personer fra EU-institusjonene og andre takknemlighet for denne type seminarer som europakontointeresserte fra Brussel .
EU-kommišuvnna mariidna váldodirektoráhta , DG Mare , lea maiddái dovddahan stuorra giitevašvuođa dakLágideamit leat leamaš deaivvadansajit main davvinorgalaš kár semináraid geažil , maid Davvi-Norgga eurohpakontuvra doaibmit deaivvadit EU-ásahusaid guovddáš olbmuiguin ja lágida . Kontuvra vásiha ahte sis lea buorre ja oktilis gulahalearáiguin Brusselis .
Kontoret har i tillegg mottatt kommisjonen , noe som er spesielt viktig i arbeidet med blant positive tilbakemeldinger fra andre ” arktiske kontorer ” , blant annet marine og maritime spørsmål .
Vásáhusat dán rádjai leat leamaš ahte lan deháleamos doaibmiiguin EU-kommišuvnnas , ja dat lea dát leat ávkkálaš seminárat guktuid beliide , go dárbu lono- erenoamáš mávssolaš go olmmoš bargá earret eará mariidna hállat dieđuid lea leamaš stuoris .
Nordlige regioner samarbeider i Brussel Northern Sparsely Populated Area ( NSPA ) - nettverket startet i Brussel som et nært samarbeid om europapolitikk mellom de nordligste regionene i Sverige , Finland og Norge , representert ved sine respektive europakontorer .
Davvi regiuvnnat barget ovttasráđiid Brusselis Northern Sparsely Populated Area ( NSPA ) nammasaš fierpmádat álggahuvvui Brusselis Ruoŧa , Suoma ja Norgga davimus regiuvnnaid gaskasaš lagaš ovttasbargun eurohpapolitihka birra , ja daid ovddastit dáid riikkaid eurohpakontuvrrat .
Rapporten tar opp bl.a. NSPA-områdets industrielle profil , menneskelige ressurser , entreprenørskap , geografiske forhold og fremtidsvisjoner , og den gir dokumentasjon som kan styrke områdets posisjon i Europa .
eará NSPA-guovllu industriijalaš profiilla , olmmošresurssaid , entreprenevravuođa , geográfalaš diliid ja boahtteáiggi doaivvaáigumušaid , ja dat buktá duođaštusaid mat sáhttet nannet guovllu sajádaga Eurohpás .
Resultatet skal legges frem for bestående av fem politikere .
Boađus galgá ovddiduvvot EU-kommišuvnna regi- joavku mas leat vihtta politihkára .
Fylkesrådsleder Pia Svensgaard EU-kommisjonens regionaldepartement i starten av 2010. representerer Nord-Norge i politikergruppen .
Fylkkaráđi jođiheaddji Pia onálaparlamentii jagi 2010 álggus . Raporta váldá ovdan earret Svensgaard ovddasta Davvi-Norgga politihkárjoavkkus .
Arbeidet handler ikke minst om å danne gode nettverk og samarbeidspartnere .
Bargui gullá ii ba unnimusat ge buriid fierpmádagaid huksen ja buriid ovttasbargoguimmiid gávdnan .
Nord-Norge har en verdifull kyst , og selv om det kan være langt mellom husene , er vi på banen når EU åpner for innspill til sin framtidige politikk .
Davvi-Norggas lea mávsssolaš riddu , ja vaikko vel ássan ge sáhttá leat vuorji dáppe , de mii leat das go EU rahpá vejolašvuođa buktit árvalusaid iežas boahtteáiggi politihkkii .
NordNorge ligger langt unna Sentral-Europa , men vi har mye kompetanse og ressurser å by på .
Davvi-Norga lea guhkkin eret GuovddášEurohpas , muhto mis leat ollu gelbbolašvuohta ja resurssat .
I løpet av 2009 deltok Troms i utformingen av nordnorske høringsuttalelser til EUs politikkutforming for blant annet Territoriell samhørighet ( Territorial Cohesion ) og fiskeripolitikk ( Common Fisheries Policy ) .
Jagi 2009 Romssa fylkkasuohkan lei mielde hábmemin Davvi-Norgga gulaskuddancealkámušaid EUa boahttevaš politihkkii earret eará Territoriála oktiigullevašvuođa ( Territorial Cohesion ) politihkkii ja guolástuspolitihkkii ( Common Fisheries Policy ) .
Verken EUs regionalpolitikk eller fiskeripolitikk er underlagt EØS-avtalen , men vil på Fylkestingspolitiker Kent Gudmundsen , , Troms og fylkesordfører og lang sikt få konsekvenser også for norsk politikkutforming .
Dan lassin geavaha Romssa fylkkasuohkan iežas lahttovuođa dakkár eurohpalaš regionála organisašuvnnain go Davvimearra‑ kommišuvnnas ja CPMRas árjjalaččat ovddidan dihtii áššiid mat leat dehálaččat riikkaoassáseamet . Kent Gudmundsen ovd-
president i Nordsjøkommisjonen Gunn-Marit Helgesen , Telemark , under generalforsamlingen til CPMR i Göteborg 2009 .
Fylkkadiggepolitihkár Kent Gudmundsen , Romssa fylkkasuohkanis , ja fylkkasátnejođiheaddji ja Davvimearrakommišuvnna presideanta Gunn-Marit Helgesen , Telemárkkus , CPMRa váldočoahkkimis Göteboggas jagi 2009 .
Det skal merkes at Troms er til stede !
Dovdot galgá ahte Romssa fylkkasuohkan lea mielde !
1,5 millioner sidevisninger Etter omleggingen til nye nettsider 3. juli 2009 har 347.463 unike brukere vært innom nettsidene til Troms fylkeskommune .
1,5 milj. siidočájeheamit Maŋŋágo Romssa fylkkasuohkan rabai iežas ođđa neahttasiidduid suoidnemánu 3. b. 2009 , de leat 347.463 iešguđetlágan geavaheaddjit fitnan ođđa neahttasiidduin .
- En hovedhensikt har vært å synliggjøre sterkere hvor mye spennende som samlet skjer i organisasjonen Troms fylkeskommune .
- Váldoáigumuš lea leamaš buorebut oainnosmahttit man eatnat gelddolaš áššit oktiibuot dáhpáhuvvet Romssa fylkkasuohkana organisašuvnnas .
der og våre 2.100 ansatte , sier kommunikasjonssjef i Troms fylkeskommune , Knut Are Mortensen .
čájehit oktasaččat buot bálvalussurggiid ja buot 2.100 bargi , cealká Romssa fylkkasuohkana gullahallanhoavda , Knut Are Mortensen .
- Fylkeskommunens nettside er i stadig endring , og disse flotte besøkstallene inspirerer oss til å fortsette å utvikle tromsfylke .
- Fylkkasuohkana neahttasiidu rievdaduvvo dađistaga , ja neahttasiiddu geahčadeaddjiid buorre lohku movttiidahttá min ain eambbo buoridit tromsfylke.no .
For her skal både innbyggere , ansatte og media finne alt de trenger å vite om oss .
Dás han galget buot ássit , bargit ja mediat sáhttit gávdnat buot dieđuid maid háliidit min birra .
Og er det noe du savner , så ta for all del kontakt med kommunikasjonsavdelingen , avslutter Mortensen .
Ja jus ohcalat maidege , de váldde áinnasge oktavuođa gulahallanossodagain , loahpaha Mortensen .
Regionalt forskningsfond i nord
Fylkka DjO-birrasiid Davvi-Norga .
dene , er gjennomført med gode tilbakemeldinger .
kárten ja fitnodagaid ja DjO gaskavuođa kárten lea jo álggahuvvon .
Stortinget besluttet som del av forvaltningsreformen å opprette regionale forskningsfond i NorDe bedriftsrettede virkemidlene viser også en positiv utvik- ge .
Stuorradiggi mearridii oassin hálddahusođastussii vuođđudit Fitnodagaid vástesaš váikkuhangaskaoamit čájehit maid po- regionála dutkanfoanddaid Norsitiiva ovdáneami 12 ( 4 ) gelbbolašvuođasoabahallamiin , 33 gii .
I innovasjonsforskningsprosjektet har Norut Tromsø kartlagt Det regionale fondet skal bidra til å utvikle Nord- Norge bioteknologibedriftene i regionen og nettverksaktivitetene i Bio- gjennom en aktiv regional forsknings- og kunnskapspolitikk .
Olsen Innovašuvdnadutkanovdaprošeavttain lea Norut Tromsø kárten Regionála foanda galgá veahkkin ovddidit Davvi-Norgga bioteknologiijafitnodagaid regiuvnnas ja Bioindustriforum Nord- árjjalaš regionála dutkan- ja máhttopolitihkain .
industriforum Nord-Norge , og resultatformidlingen er i gang .
Foanda galgá Norge fierpmádatdoaimmaid , ja boađusgaskkusteapmi lea jođus .
Fondet skal legge grunnlag for nyskaping og innovasjon ved å stimulere til forskning og utvikling i næringsliv og offentlig sektor .
láhčit vuođu ođđahutkamii ja innovašuvdnii movttiiidettiinis dutkamii ja ovddideapmái ealáhusain ja almmolaš suorggis .
Hva er VRI ?
Mii lea VRI ?
Virkemidler for Regional FoU og Innovasjon ( VRI ) er et 10-årig program i regi av Forskningsrådet .
Doaibmgaskaoamit Regionála DjOa ja Innovašuvnna ( VRI ) várás lea10-jagi prográmma Dutkanráđi olis .
Programmet skal fremme innovasjon , kunnskapsutvikling og verdiskapning i regionene gjennom FoU-samarbeid mellom næringsliv og forskningsmiljøer .
Prográmma galgá ovddidit innovašuvnna ( ođđahutkama ) , máhttobuorideami ja árvobuvttadeami regiuvnnain ealáhusaid ja dutkanbirrasiid gaskasaš DjO-ovttasbarggu bokte .
VRI Troms eies av fylkeskommunen , men drives frem av et konsortium bestående av Innovasjon Norge Troms , Høgskolen i Harstad , Kunnskapsparken Nord , NHO Troms , Norut Troms , næringshagene i Troms , Troms fylkeskommune og Universitetet i Tromsø .
Romssa fylkkasuohkan eaiggáduššá VRI Troms , muhto dan jođiha konsortia mas leat mielde Innovašuvdna Norgga Romssa fylkka ossodat , Hárštá allaskuvla , Kunnskapsparken Nord , NHOa Romssa fylkka ossodat , Norut Troms , Romssa fylkka ealáhusgárddit , Romssa fylkkasuohkan ja Romssa universitehta .
VRI Troms har prioritert tre innsatsområder : Energi ( energi ) , / petroleum / miljø marine ressurser og reiseliv .
VRI Troms lea vuoruhan golbma áŋgiruššansuorggi : Energiija ( energiija ) , / petrolea / birrasa mariidna resurssaid ja mátkeealáhusaid .
De tre nordligste fylkeskommunene har jobbet tett sammen i løpet av hele året med tilrettelegging og utvikling av fondet .
Golbma davimus fylkkasuohkana leat bargan ovttas lahkalagaid miehtá jagi foandda sajáiduhttimiin ja ovddidemiin .
Det ble utformet en felles forskningsstrategi for fondet som skal gjelde for 2010-2011 .
Oktasaš dutkanstrategiija ráhkaduvvui fondii áigodahkii 2010-2011 .
Sammen med kommuner , virkemiddelapparatet og forsknings- og utviklingsmiljøene i Nord-Norge kom man frem til fire forskningsområder som fondet skal satse på i 2010-2011 .
Ovttas suohkaniiguin , váikkuhusgaskaoapmevuogádagain ja dutkan- ja ovddidanbirrasiiguin Davvi-Norggas gávnnahuvvojedje njeallje dutkansuorggi maiguin foanda galgá bargat áigodaga 2010-2011 .
Verdiskaping og innovasjon i nordlig næringsliv integrerer teknologi , samfunn og næringsliv .
Árvohákan ja ođđahutkan davvi ealáhusain searvada teknologiija , servodaga ja ealáhuseallima .
Klimatilpassing og næringer i nord fokuserer på sårbarhet , tilpasningsevne og nye muligheter og utfordringer for næringslivet .
Dálkkádatheivehallan ja ealáhusat davvin čalmmustahttet ealáhusaid hearkivuođa , heivehallannávcca ja ođđa vejolašvuođaid ja hástalusaid .
Regional velferdsutvikling i nordområdene tar for seg det offentlige som regional tilrettelegger av tjenestetilbud .
Regionála čálgobuorideapmi davviguovlluin dutká almmolašvuođa bálvalusfálaldaga regionála láhččin .
Grenseoverskridende regional utvikling i Barentsregionen fokuserer på institusjonsbygging , næringsliv , urfolksrettigheter , samt samspill og kompetanseutvikling i Barentsregionen .
Rájáidrasttideaddji regionála ovddideapmi Barentsguovllus čalmmustahttá ásahushuksema , ealáhusaid , álgoálbmotvuoigatvuođaid , ja vel ovttasdoaibmama ja gelbbolašvuođaovddideami Baretsguovllus .
U S Utdanningsetaten har ansvar for T E Fylkesråd for utdanning : D K • 17 videregående skoler med omlag 6 100 elever og Kent Gudmundsen ( H ) omlag 1 400 tilsatte A S • fagopplæring i arbeidslivet med om lag 1 150 løpende Utdanningsetaten tilrettelegger kontrakter fordelt på omlag 900 bedrifter N J for at all ungdom og voksne i • opplæring av omlag 350 voksne hvert år Troms får oppfylt sin rett til videav barn og ungdom som er til behandling O N • opplæring regående opplæring .
O S Oahpahusetáhtas lea ovddasvástádus A E Oahpahusa fylkkaráđđi : H K • 17 joatkkaskuvllas main leat sullii 6 100 oahppi ja sul- Kent Gudmundsen ( OB ) lii 1 400 bargi P S • fágaoahpahusas ealáhusain mas ledje sullii 1 150 okOahpahusetáhta láhčá diliid nu ahte tilis soahpamuša sullii 900 fitnodagain A J buot nuorat ja rávesolbmot Romssa • sullii 350 rávesolbmo oahpahusas juohke jagi fylkkas ožžot ollašuhttojuvvot iežaset mánáid ja nuoraid oahpaheamis guđet leat O H • daid vuoigatvuođa joatkkaoahpahussii .
Målet er å få flere i arbeid eller utdanning gjennom effektiv samordning av samlede virkemidler .
Ulbmil lea oaččohit eanebuid bargui dahje oahpahussii buot váikkuhangaskaomiid bevttolaš oktiiheivehallamiin .
Partene vil prioritere
Bealit háliidit vuoruhit
• samarbeid i planlegging av opplæringstiltak i regi av begge etater • samarbeid om mulig samfinansiering av opplæringstiltak for felles brukergrupper • avtale om praksisnære tiltak for ungdom .
• ovttasbarggu oahpahusdoaibmabijuid plánemis guktuid etáhtaid olis • ovttasbarggu dakkár oahpahusdoaibmabijuid vejolaš oktasašruhtadeami birra mat leat oktasaš geavaheaddjiidjoavkkuid várás • šiehtadusa hárjehallilunddot doaibmabijuid birra nuoraid várás .
Hensikten er forebyggende arbeid som ledd i å redusere frafall og feilvalg i videregående opplæring • avtale om felles rutiner innen Oppfølgingstjenesten • avtale om realkompetansevurdering for voksne • bedre yrkes- og utdanningsveiledning , herunder å etablere Karrieresenter i fylket
Ulbmil lea čađahit eastadeaddji barggu mat galget geahpidit heaitimiid ja boasttuválljemiid joatkkaoahpahusas • šiehtadusa oktasaš rutiinnaid birra Čuovvolanbálvalusas • šiehtadusa rávesolbmuid duohtagelbbolašvuođa birra • fidno- ja oahpahusbagadallama buorideami , ja maiddái ásahit Karriearaguovddážiid fylkii
Svakheten med yrkes- og utdanningsveiledningen i Norge i dag er mangel på helhet , profesjonalitet og til dels uklare roller .
Norggas fidno- ja oahpahusrávvema headjuvuohta lea ollislašvuođa ja fitnolašvuođa váilun ja muhtumassii eahpečielga rollat .
Fylkestinget i Troms ga derfor i mars 2009 klarsignal til å jobbe videre for å få etablert Karrieresenter i fylket .
Danne Romssa fylkkadiggi njukčamánus 2009 gohčui viidáseappot bargat ja ásahit Karriearaguovddážiid fylkii .
Det første senteret er under etablering i Tromsø .
Vuosttaš guovddáš lea ásahuvvomin Romssa gávpogii .
Senteret skal ha særskilt fokus på frafall i utdanningsløpet og veiledning om næringslivets behov for arbeidskraft i nord , herunder nordområdesatsingen og helse- / sosialsektorens behov for kompetent arbeidskraft .
Guovddáš galgá erenoamážit čalmmustahttit heaitimiid gaskan skuvlavázzimiid ja rávvemiid ealáhusaid bargofápmodárbbuid birra davvin , dás maiddái davviguovloáŋgiruššama ja dearvvašvuođa- / sosiálasuorggi dárbbuid oažžut gelbbolaš bargiid .
Senteret skal være en sentral aktør i å samordne aktiviteter , samt utnytte nettverk mellom etater slik at ungdom og voksne kan sikres en helhetlig og profesjonell yrkes- og utdanningsveiledning ( karriereveiledning ) .
Guovddáš galgá leat guovdilis doaibmi doaimmaid oktiiheivehallamis , ja dat galgá geavahit etáhtaid gaskasaš fierpmádagaid nu ahte nuorat ja rávesolbmot sáhttet oažžut ollislaš ja fitnolaš fidno- ja oahpahusrávvema ( karrieararávvema ) .
Utdanning
Oahpahus
Frafall i videregående opplæring En av de største utfordringene den videregående opplæringen står overfor , er elever som ikke gjennomfører sin videregående opplæring .
Heaitimat joatkkaoahpahusas Oahppit guđet eai čađat iežaset joatkkaoahpahusa , lea joatkkaoahpahussii okta daid stuorámus hástalusain .
Nasjonal statistikk viser at de tre nordligste fylkene har den største andelen elever som ikke fullfører videregående opplæring .
Riikkalaš statistihkka čájeha ahte golmma davimus fylkkas lea stuorámus oassi álgiid ektui geat eai čađat joatkkaoahpahusa .
For Troms er det over 30 prosent som ikke fullfører .
Romssa fylkkas eambbo go 30 proseantta ohppiin eai čađat joatkkaoahpahusa .
Avbrudd kan skje innenfor den normerte opplæringstiden ( utvidet rett og frist gjennom omvalg ) og trenger ikke nødvendigvis å føre til frafall .
Heai- galgá váikkuhit dasa ahte eanebut čađahit oahpahusa , nogo jagi tin-sátni geavahuvvo sin birra guđet eai čađat joatkkaoah- 2009 russat dahke .
Begrepet bortvalg fokuserer på at ungdommene foretar et valg .
Eretvál- • buoridit earret eará ráđđeaddiid , oktavuođaoahpaljen muitala ahte nuorat válljejit .
Listen kan gjøres lang .
Vejolaš livččii guhká logahallat .
regi av Utdanningsdirektoratet , peker på at det er mange og sammensatte årsaker til at elever avbryter opplæringen .
Geahpidit sin logu geat • molssaeavttot oahpahusjoregat ( - arenat ) ohppiide guđet čađahit , muhto eai ceavzze , lea dehálaš áŋgiruššansuorgi .
Forskning viser at det ikke finnes noe revolusjonerende enEn evaluering av prosjektet Satsing mot frafall i videregående kelttiltak for å forhindre frafall .
Dutkamat čájehit ahte ii leat miige álkis buot váttisvuođaid čoavdi buođu Prošeavtta Satsing mot frafall i videregående opplæring , mii doaibmabijuid mii eastada eretgahččamiid .
Langsiktig og målrettet aropplæring , som ble gjennomført i perioden 2003 til 2006 i beid på mange fronter samtidig er det som gir resultater .
Guhkesáigásaš ja ulbmillaš čađahuvvui jagi 2003 rájes jagi 2006 rádjai Oahpahusdirektoráhta máŋggalágan bargu oktanaga lea dat mii addá buoremus bohtosiid .
Gule engler på Breivang VG 2 helsefagarbeider har livsglede for eldre som prosjekt til fordypning , som første videregående skole i Nord-Norge !
Fiskes eŋgelat Breivanga joatkkaskuvllas JK 2 dearvvašvuođafágabargiin lea eallinillu boarrásiid várás čiekŋudanprošeaktan , vuosttaš joatkkaskuvlan Davvi-Norggas !
Livsgledegjengen på Breivang er klar til innsats !
Eallinmoktajoavku Breivangas lea gearggus doaibmagoahtit !
Elevene har planlagt , vært ute og informert , knyttet kontakter , samlet ressurser og gjort avtaler .
Oahppit leat plánen , leamaš olgun juohkimin dieđuid , ožžon oktavuođaid , čohkken resurssaid ja dahkan šiehtadusaid .
Noen elever var på besøk på et sykehjem på Eldredagen 1. oktober , selv om elevene hadde høstferie da .
Muhtun oahppit gallededje boarrásiidsiidda Boarrásiidbeaivvi golggotmánu 1. b. , vaikko vel ohppiin lei ge čakčaluopmu aiddo dalle .
Det sier litt om engasjementet !
Dat muitala ollu sin beroštumi birra !
Flere små og litt større arrangementer er avviklet , og flere står for døra .
Arvat uhca ja stuorát lágideamit leat čađahuvvon , ja eanebut čuvvot .
Elevene skal ut til ulike sykehjem og hjemmetjenesteområder og spre mye glede blant de eldre !
Oahppit galget iešguđet boarrásiidsiiddaide ja ruovttubálvalusguovlluide ja doppe sii galget illudahttit boarrásiid !
Elevene lyser skikkelig opp i sine gule t-skjorter !
Oahppit čuovgájit albma láhkai iežaset fiskes t-báiddiiguin !
Ny organisering av PPT og oppfølgingstjenesten Fylkestinget vedtok i mars 2009 en ny modell som innebærer at det opprettes regionale oppfølgingstjenester ( OT ) og pedagogisk-psykologiske tjenester ( PPT ) .
PPBa ja čuovvolanbálvalusa ođđa organiseren Fylkkadiggi mearridii njukčamánus 2009 ođđa málle mii mielddisbuktá ahte ásahuvvojit regionála čuovvolanbálvalusat ( ČBat ) ja pedagogalaš-psykologalaš bálvalusat ( PPBat ) .
organisert under en felles ledelse , vil arbeidet med å utvikle rutiner og tiltak starte .
vojit seamma vistái ja oktasaš jođiheami vuollai , de álggahuvvo rutiinnaid ja doaibmabijuid mearridanbargu .
I dette arbeidet vil frafallsproblematikken ha en sentral plass .
Dán barggus galgá eretgahččančuolbmačoahkki leat guovddáš ášši .
Fylkestingets vedtak innebar at de eksisterende avtalene mellom fylkeskommunen og de kommunale pedagogisk-psykologiske tjenestene ( PPT ) ble sagt opp .
Fylkkadikki mearrádus mielddisbuvttii ahte fylkkasuohkana ja suohkanlaš pedagogalaš-psyhkologalaš bálvalusaid ( PPBaid ) gaskasaš gustojeaddji šiehtadusat celkojuvvojedje eret .
Planen er at fylkeskommunen fra 01.01. 2011 skal ha på plass en regionalisert organisasjonsmodell hvor PPT .
Áigumuš lea ahte fylkkasuohkanis 01.01.2011 rájes galgá leat gárvvis regiuvdnejuvvon organisašuvdnamálle mas PPB .
/ OT vil ha fokus på helhetsperspektivet i videregående opplæring og utvikling på systemnivå , hvor skolen er en del av helheten .
/ ČB galgá čalmmustahttit ollisvuođa geahčadanhálttis joatkkaoahpahusa ja ovddideami vuogádatdásis mas skuvla lea oassi ollisvuođas .
Den nye modellen innebærer bl.a. at
Ođđa málle mielddisbuktá earret eará ahte
En regionbasert organisering av PPT og OT vil gi tjenestene nærhet til de mål og utviklingsprosesser fylkeskommunen som eier prioriterer .
PPBa ja ČBa regiuvnnavuđot organiseren addá bálvalusaide lagašvuođa daidda ulbmiliidda ja ovddidanproseassaide maid fylkkasuohkan eaiggádin vuoruha .
• antallet og lokaliseringen av tjenestene skal følge den regionale skoleinndelingen for videregående opplæring • fylkesutdanningssjefen har det overordnede faglige og administrative ansvaret Bakgrunnen for endringen var blant annet at den tidligere organiseringen vanskeliggjorde fellesfokus og prioriteringer innenfor videregående opplæring , samt utfordringer knyttet til ledelse av mange kontorer og styrer .
Go PPB ja ČB biddjojuv- • bálvalusaid lohku ja báikádeapmi galgá čuovvut joatkkaoahpahusa regionála skuvlajuogu • fylkkaoahpahushoavddas lea bajimus fágalaš ja hálddahuslaš ovddasvástádus Nuppástuhttima duogáš lei earret eará ahte ovddeš organiseren váttásmahtii oktasaš čalmmustahttima ja vuoruhemiid joatkkaoahpahusas , ja vel ledje hástalusaid máŋgga kontuvrra ja stivrra jođiheamis .
Utdanning Vg3-tilbud for brønnteknikkelever Praktisk yrkeskvalifisering 1. desember 2009 ble det startet opp en Vg 3 klasse innen boreoperatørfaget ved International Research Institute of Stavanger ( IRIS ) ved Ullrigg .
Oahpahus Jk3-fálaldat gáivoteknihkkaoahppiide Geavatlaš fidnogealbudeapmi Juovlamánu 1. b. 2009 álggahuvvui Jk 3 luohkká bovrenoperatevrafágas International Research Institute of Stavanger ( IRIS ) nammasaš dutkaninstituhtas Ullrigg:s .
Stangnes videregående skole har det formelle ansvaret for tilbudet , men det er personell fra Ullrigg som står for opplæringen .
Stangnesa joatkkaskuvllas lea formála ovddasvástádus fálaldagas , muhto Ullrigga bargit dat čađahit oahpahusa .
Tilbudet er kommet i gang som følge av at elever som gikk ut fra Vg 2 brønnteknikk våren 2009 , ikke fikk læreplass .
Fálaldat lea boahtán áigái go oahppit geat gerge Jk 2 gáivoteknihkas giđđat 2009 , eai ožžon hárjehallisaji .
Det er til sammen ti elever fra Troms og Nordland som får tilbudet .
Oktiibuot leat logi oahppi Romssa fylkkas ja Nordlánddas guđet ožžot fálaldaga .
Tilbudet er sammensatt av tre trinn , og de første seks ukene arbeider ungdommene med avklaring av egenskaper , interesser og yrkesvalg .
Fálaldahkii gullet golbma ceahki , ja vuosttaš guhtta vahku barget nuorat iešvuođaid , beroštumiid ja fidnoválljema čielggademiin .
I løpet av perioden vil det også avklares hvorvidt den enkelte anses å være i stand til å følge arbeidslivets regler i forhold til fremmøte og holdninger .
Áigodaga mielde čielggaduvvo dat ge nákce go juohke oahppi čuovvut bargoeallima njuolggadusaid das mii guoská bargui boahtimii ja miellaguottuide .
Det knyttes kontakt med bedrifter for etablering av praksisplass , og ungdommene er selv aktive i dette arbeidet .
Váldojuvvo oktavuohta fitnodagain ásahan dihtii hárjehallisaji , ja nuorat leat ieža árjjalaččat dán barggus .
Deretter er det utprøving av yrkespraksis i bedrift .
Dasto lea fidnohárjehallama geahččaleapmi fitnodagas .
Arbeidspraksisen vil gi ungdommene mulighet til å vise at de duger i arbeidslivet samt gi de en smakebit på det yrket de ønsker å bli bedre kjent med .
Bargohárjehallan addá nuoraide vejolašvuođa čájehit ahte sii dohkkejit bargoeallimii ja seammás sii besset geahččalastit bargat dan barggu masa sii háliidit eambbo oahpásmuvvat .
Denne perioden er fra 3 til 6 måneder og foregår i samarbeid med opplæringskontorene og NAV .
Dát áigodat bistá golmma mánu rájes guđa mánu rádjai ja čađahuvvo ovttasráđiid oahpahuskontuvrraiguin ja NAVain .
Denne opplæringen kan være • lærekontrakt- full opplæring i bedrift i fire år med fagbrev som mål • opplæringskontrakt med utvalgte opplæringsmål fra et lærefag og kompetansebevis som mål .
Dát oahpahus sáhttá leat • oahpposoahpamuš – olles oahpahus fitnodagas njeallje jagi man ulbmil lea fágareive . • oahpahussoahpamuš válljejuvvon oahpahusulbmiliiguin oahppofágas ja man áigumuš lea gelbbolašvuođaduođaštus .
• toårig opplæring i bedrift og tre fellesfag i skole med praksisbrev som mål .
• dakkár guovttejahkásaš oahpahus fitnodagas ja golbma oktasašfága skuvllas mas lea ulbmil oažžut hárjehallireivve .
Fellesfagene er yrkesrettet .
Oktasašfágat leat fidnolunddogat .