pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er et mål at arbeidet elevene tar del i, og aktivitetene på gården skal være mer enn bare arbeid og aktiviteter.
Mihttomearrin lea ahte barggut masa oahppit servet, ja doaimmat dálus, galget leat eanet go dušše bargu ja doaimmat.
Arbeidet skal i tillegg være knyttet til faglige og sosiale læringsmål.
Bargu galgá dasa lassin leat čadnojuvvon fágalaš ja sosiála oahppomihttomeriide.
Tilbudet skal være innenfor rammene i læreplanen og kobles til kompetansemål i læreplanene for fag.
Fálaldat galgá leat oahppoplánaid rámmaid siskkobealde ja čadnojuvvot fága oahppoplánaid gealbomihtuide.
For å sikre dette, er det viktig med et tett samarbeid mellom skolen og IPT-tilbyderen, der elevenes læringsutbytte er i fokus.
Dan sihkkarastimii lea deaŧalaš ahte lea lagas ovttasbargu skuvlla ja IPT-fálli gaskka, mas oahppi oahppanávki lea guovddážis.
LMD og Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) har sammen startet opp prosjektet "Ut på vidda"etter samme prinsipp som "Inn på tunet".
Eanadoallodepartemeanta ja NBR leat ovttas álggahan Ut på Vidda (Duoddarii) nammasaš prošeavtta, seamma jurdaga vuođul go Šilljui prošeavtta.
Her vil arbeid i reindrifta gi utgangspunkt for læring og mestring.
Das lea boazodoallobargu vuođđun oahppamii ja hálddašeapmái.
Sametinget ser stor verdi i tiltakene Inn på tunet og Ut på vidda og ser det som naturlig at disse tjenestene også har fokus på språkutvikling.
Sámediggi atná doaibmabijuid Šilljui ja Duoddarii hui árvvolažžan ja atná lunddolažžan ahte bálvalusat maid deattuhit giellaovddideami.
Ut på vidda vil være en god arena for formidling og læring av tradisjonell kunnskap, språk og terminologi.
Duoddarii lea buorre arena árbedieđu ja árbevirolaš terminologiija gaskkusteapmái ja oahppamii.
Sametinget ønsker også at man skal se på mulighetene for å videreføre dette tilbudet til fiske, utmarksbruk og andre næringer hvor samiske språk er en del av hverdagen.
Sámediggi háliida maid ahte galgá árvvoštallojuvvot makkár vejolašvuođat leat viidáseappot fievrridit dán fálaldaga guolástussii, meahcásteapmái ja eará ealáhusaide main sámegielat leat oassin beaivválaš dilis.
På denne måten vil elever få kjennskap til språk og terminologi fra flere næringer, og også få ta del i en samiskspråklig arbeidsplass og får være med på utøvelse av samiske næringer.
Dan láhkai oahpašedje oahppit giela ja terminologiija eanet ealáhusain, ja beasašedje maid searvat sámegiel bargosadjái ja leat mielde bargamin sámi ealáhusain. Sámediggi áigu:
· Prioritere tilskudd til språkaktiviteter i Inn på tunet og Ut på vidda prosjekter · Ta initiativ til at det utarbeides et pilotprosjekt med bruk av språkbærere i opplæringa. · Utarbeide en veileder for bruk av språkbærere i opplæringssituasjoner · Bidra til at det utvikles flere applikasjoner med tradisjonskunnskap og terminologi · Igangsette ungdomsprosjekt "Dokumentasjon av tradisjonskunnskap gjennom film og tekst", hvor filmer vil samles og tilgjengelig gjøres.
· Vuoruhit doarjagiid gielladoaimmaide Šilljui ja Duoddarii prošeavttain · Váikkuhit dasa ahte hábmejuvvo pilohtaprošeakta mas giellaguoddit geavahuvvojit oahpahusas · Ráhkadit bagadusa dasa mo geavahit giellaguddiid oahpahusdilálašvuođain · Váikkuhit dasa ahte ráhkaduvvojit eanet applikašuvnnat mas árbediehtu ja árbevirolaš terminologiija geavahuvvo · Álggahit nuoraidprošeavtta Árbedieđu duođašteapmi filmma ja teavstta bokte, mas filmmat čohkkejuvvojit ja dahkkojuvvojit olámuddui sámi digitála vuođđovuogádagas ja Ovttas.no:s
Samarbeid med regjeringen
Ovttasbargu Ráđđehusain
Et godt samarbeid mellom Sametinget og regjeringen er avgjørende i arbeidet for å styrke og utvikle de samiske språkene.
Buorre ovttasbargu Sámedikki ja Ráđđehusa gaskka lea áibbas dárbbašlaš sámegielaid nannemis ja ovddideamis.
Sametinget og regjeringen utarbeidet i felleskap mandat til språkutvalget, og har hatt flere politiske og administrative møter etter at VAT 2016:18 Vájmo giella ble lagt frem.
Sámediggi ja Ráđđehus ráhkadedje ovttas giellalávdegotti mandáhta, ja máŋga politihkalaš ja hálddahuslaš čoahkkima leat dollojuvvon maŋŋágo NAČ 2016:18 Váibmogiella geigejuvvui.
Både Sametinget og regjeringa ser viktigheten av å følge opp forslag til lovendringer og forslag til tiltak.
Sihke Sámedikki ja Ráđđehusa mielas lea deaŧalaš čuovvulit láhkarievdadusevttohusaid ja doaibmabidjoevttohusaid.
Sametinget har et overordnet ansvar for samiske språk.
Sámedikkis lea bajimus ovddasvástádus sámegielain.
Regjeringa spiller en viktig rolle i utøvelsen av dette ansvaret.
Ráđđehusas lea deaŧalaš doaibma dán ovddasvástádusa čađaheamis.
Godt samarbeid mellom Sametinget og regjeringa skapes gjennom medbestemmelse og reell innflytelse i saker som omhandler samiske språk.
Buorre ovttasbargu Sámedikki ja Ráđđehusa gaskka vuolggahuvvo mielmearrideami ja duohta váikkuhanválddi bokte áššiin mat gusket sámegielaide.
VAT 2016:18 Vájmo giella omhandler en rekke tiltak og forslag på etablering av nye ordninger eller etablering av institusjoner.
NAČ 2016:18 Váibmogiella gieđahallá máŋga doaibmabiju ja máŋga evttohusa ásahit ođđa ortnegiid dahje ásahusaid.
Flere av disse forslagene krever endring i gjeldende lovverk for å kunne gjennomføres.
Máŋga dáin evttohusain gáibidit láhkarievdadusaid jus galggaš sáhttit daid čađahit.
Vi løfter frem noen sentrale forslag fra Vájmo giella, som vi ser det som naturlig å følge opp.
Mii váldit ovdan muhtun guovddáš evttohusaid Váibmogielas maid min mielas lea lunddolaš čuovvulit.
Utviklingsprogrammer for de samiske språkene
Ovddidanprográmmat sámegielaid várás
Situasjonen for de samiske språkene er forskjellig i de ulike språkområdene, og det vil være viktig i den fremtidige politikkutviklingen at det tas utgangspunkt i språksituasjonen i det aktuelle språkområdet i planleggingen av språkutviklingstiltak.
Sámegielaid dilli rievdá giellaguovllus giellaguvlui, ja boahttevaš politihkkaovddideamis lea deaŧalaš ahte vuolggasadjin biddjojuvvo guoskevaš giellaguovllu gielladilli go giellaovddidandoaibmabijut plánejuvvojit.
Sametinget vil i samarbeid med institusjoner i det aktuelle språkområdet ha et nært samarbeid om utarbeidelse av konkrete utviklingsprogrammer for de ulike språkene.
Sámedikkis galgá leat lagas ovttasbargu guoskevaš giellaguovllu ásahusaiguin go ráhkaduvvojit konkrehta ovddidanprográmmat iešguđet gielaid várás.
Utviklingsprogrammer vil være gode redskap i Sametingets budsjettarbeid og vil gi forutsigbarhet i arbeidet for prioriteringer av språktiltak.
Ovddidanprográmmat galget leat buorit reaiddut Sámedikki bušeahttabargui ja addet einnostanvejolašvuođa gielladoaibmabijuid vuoruheamis.
Det er ulike behov i de ulike språkområdene, og utviklingsprogrammer må derfor gjenspeile disse behovene.
Iešguđet giellaguovllus leat iešguđet dárbbut, ja danne fertejit ovddidanprográmmat dávistit dáid dárbbuide.
I det sørsamiske området hvor befolkningen er spredt over et stort geografisk område, står språket ovenfor en rekke andre utfordringer enn i det lulesamiske området hvor språkmiljøet er mer konsentrert.
Lullisámi guovllus gos álbmot lea lávdaduvvon miehtá stuorra geográfalaš guovllu, leat gielas ollu eará hástalusat go julevsámi guovllus gos giellabirrasat leat eanet čohkkejuvvon.
Det vil derfor være viktig å utarbeide planer og beslutninger som tar hensyn til dette.
Danne lea deaŧalaš ráhkadit plánaid ja dahkat mearrádusaid mat vuhtiiváldet dan.
I arbeidet for å skape robuste språkmiljø er det en forutsetning at man tar utgangspunkt i eksisterende institusjoner og ordninger, samtidig som man se på behovene i opprettelsen av nye institusjoner.
Go hukse nana giellabirrasiid, de ferte váldit vuođu dálá ásahusain ja ortnegiin, seammás go geahčada dárbbuid ásahit ođđa ásahusaid.
VAT 2016:18 Vájmo giella omtaler behovet for at det utarbeides både utviklingsprogrammer for de samiske språkene, og en felles handlingsplan for samiske språk.
NAČ 2016:18 Váibmogiella válddaha dárbbu dasa ahte ráhkadit sihke ovddidanprográmmaid sámegielaid várás ja oktasaš doaibmaplána sámegielaid várás.
Sametinget vil følge opp dette, og ønsker i samarbeid med regjeringen, lokale språkinstitusjoner og språkmiljø utarbeide utviklingsprogrammer for de ulike språkene.
Sámediggi áigu čuovvulit dan, ja háliida ovttas Ráđđehusain, báikkálaš giellaásahusaiguin ja giellabirrasiiguin ráhkadit ovddidanprográmmaid iešguđet gielaid várás.
I tillegg til utviklingsprogrammer for nord, lule -og sørsamisk, vil Sametinget i samarbeid med Sametingene i Sverige og Finland ta initiativ til utarbeidelse av utviklingsprogrammer for pite, ume -og skoltesamisk.
Lassin ovddidanprográmmaide davvi-, julev- ja lullisámegielaid várás áigu Sámediggi ovttas Ruoŧa ja Suoma beale sámedikkiiguin váikkuhit dasa ahte ráhkaduvvojit ovddidanprográmmat bihtán-, ubmi- ja nuortalaš gielaid várás.
Samisk språkområde
Sámi giellaguovlu
I VAT 2016:18 Vájmo giella har samisk språkutvalg foreslått at dagens forvaltningsområde for samisk språk endres til samisk språkområde.
Dokumeanttas NAČ 2016:18 Váibmogiella lea sámi giellalávdegoddi evttohan ahte sámegiela dálá hálddašanguovlu rievdaduvvo sámi giellaguovlun.
Hensikten med det er at språkområdet skal være mer tilpasset ulik språkstatus i kommunene og det ble foreslått at kommunene deles inn i ulike kommunekategorier.
Ulbmil dainna lea ahte giellaguovlu galgá buorebut leat heivehuvvon suohkaniid iešguđet gielladillái ja evttohuvvui juohkit suohkaniid iešguđet suohkankategoriijaide.
Sametingets plenum har behandlet VAT 2016:18 Vájmo giella i flere omganger, sist under sak 053/18 Samisk språkområde.
Sámedikki dievasčoahkkin lea meannudan NÁČ 2016:18 Váibmogiela máŋgga vuorus, maŋimuččat áššis 053/18 Sámi giellaguovlu.
Plenum har foreslått at kommunene i språkområdet inndeles i fem kategorier;
Dievasčoahkkin evttohii ahte hálddašanguovllu suohkanat juogaduvvojit viđa kategoriijan;
samiske språkressurskommuner, samiske språkutviklingskommuner, samiske språkvitaliseringskommuner, samiske bykommuner og potensielle samiske språkkommuner.
sámi resursasuohkanat, sámi ovddidansuohkanat, sámi ealáskahttinsuohkanat, sámi gávpotsuohkanat ja vejolaš sámi giellasuohkanat.
Ett av virkemidlene for best mulig å kunne legge forholdene til rette slik at språkområdeordningen gjenspeiler den faktiske situasjonen i den enkelte kommune vil være gjennom ulike kommunekategorier.
Okta váikkuhangaskaomiin dasa ahte buoremusat láhčit diliid nu ahte giellaguovloortnet heive iešguđet suohkana duohta dillái lea iešguđet suohkankategoriijaid bokte.
For at den nye språkområdeordningen skal kunne bli gjeldende, må samelovens språkregler endres og styrkes.
Vai ođđa giellaguovloortnet šattašii gustojeaddjin, de ferte rievdadit ja nannet sámelága.
Samene har rett til å bruke og utvikle sitt språk, og Sametingets mål er at dette gjenspeiles i samelovens språkregler og i den nye språkområdeordningen.
Sápmelaččain lea vuoigatvuohta geavahit ja ovddidit iežaset giela, ja Sámedikki mihttomearri lea ahte dat galgá boahtit ovdan sámelága giellanjuolggadusain ja ođđa giellaguovloortnegis.
Samelovens språkregler og Sametingets tilskuddsordning er viktige virkemidler i arbeidet med å nå Sametingets språkpolitiske mål på kommunalt nivå.
Sámelága giellanjuolggadusat ja Sámedikki doarjjaortnet leat deaŧalaš váikkuhangaskaoamit dan barggus ahte juksat Sámedikki giellapolitihkalaš mihttomeriid suohkandásis.
Sametinget viser også til at lule-, sør-, skolte-, ume-, og pitesamisk er i en sårbar stilling, og det er viktig at behovene til disse språkene særskilt ivaretas.
Sámediggi čujuha maiddái dasa ahte julev-, lulli-, nuortalaš, ubmi- ja bihtánsámegiella leat rašis dilis, ja deaŧalaš lea ahte dáid gielaid dárbbut fuolahuvvojit erenoamážit.
Sametinget legger til grunn at denne saken blir gjenstand for videre konsultasjoner mellom Sametinget og regjeringen.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte dát ášši gieđahallojuvvo viidáseappot Sámedikki ja Ráđđehusa gaskasaš konsultašuvnnain.
Språkressursentre
Giellaresursaguovddážat
VAT 2016:18 Vájmo giella fremmer forslag om opprettelse av språkressursentre i sør-, lule- og nordsamisk språkområde.
NAČ 2016: 18 Váibmogiella evttoha ásahit giellaresursaguovddážiid lulli-, julev, ja davvisámegiel guovlluide.
I rapporten har språkutvalget uttrykt som følger;
Giellalávdegoddi lea raporttas čállán ná:
«Språkressurssentrene skal bidra til å sikre at språkrettighetene i større grad etterleves, og skal bistå kommuner og enkeltindivider i oppfyllelsen av samiskspråklige tjenestetilbud.
“Giellaresursaguovddážat galget dan ala bargat ahte giellarievttit ja vuoigatvuođat sihkkarastojuvvojit, ja galget maiddái leat veahkkin suohkaniidda ja olbmuide ollašuhttimin sámegiel bálvalusfálaldagaid.
Utvalget vurderer at språkressurssentrene skal ligge til Sametinget, og at dette kan bidra til å understøtte og tydeliggjøre Sametingets ansvar og koordineringsrolle når det gjelder utvikling, vitalisering og bevaring av de samiske språkene.
Lávdegoddi árvala ahte giellaresursaguovddážat galget gullat Sámedikki doaimmaid vuollái, vuoi dát leat mielde čalmmustahttime Sámedikki ovddasvástádusa ja koordinerenrolla sámegielaid ovddideamis, vitaliseremis ja seailluheamis.
Språkressurssentrene er ment å samle kompetansen og styrke fagmiljøet knyttet til samiskspråklig tjenestetilbud i forvaltningen.
Giellaresursaguovddážiid ulbmil lea čohkket gelbbolašvuođa ja nannet fágabirrasiid mat leat čadnojuvvon sámegiel fálaldagaide almmolaš hálddašeamis.
Utvalget mener språkressurssentrene også skal ha en støttefunksjon for kommunene i det samiske språkområdet, og bidra til informasjons- og erfaringsutveksling.
Lávdegoddi maid árvala ahte giellaresursaguovddážin galgá leat doarjjafunkšuvdna suohkaniidda mat gullet sámi giellaguvlui, ja maid ovddidit diehtojuohkinbarggu ja vásáhuslonohallama.
Språkressurssentrene vil være sentrale i å bistå kommunene, samtidig som kommunene fortsatt har en tilretteleggingsplikt og ansvar for forvaltning og etterlevelse av regelverket.
Giellaresursaguovddážat galget leat veahkkin ja bagadallin suohkaniidda, seammás go suohkaniin ain lea heivehangeatnegasvuohta ja ovddasvástádus njuolggadusaid hálddašeamis ja čuovvumis.
Utvalget vil understreke at språkressurssentrene vil være noe annet enn de eksisterende språksentrene, som i større grad har som mål å drive med språkutvikling.
Lávdegoddi deattuha ahte giellaresursaguovddážat galget leat eará go dála giellaguovddážat, maid mihttomearrin lea eanet bargat giellaovddidemiin.
Språkressurssenter skal ha en koordinerende rolle og ha en rådgiverfunksjon.
Giellaresursaguovddážiin galgá leat koordinerenrolla ja galget maid doaibmat ráđđeaddin.
I tillegg mener utvalget at språkressurssenterne bør ha et ansvar knyttet til blant annet tolking, oversetting, informasjonsarbeid og fjernundervisning.
Dasa lassin oaivvilda lávdegoddi ahte giellaresursaguovddážin berre leat ovddasvástádus mii lea čadnojuvvon earret eará dulkomii, jorgalanbargguide, diehtojuohkinbargguide ja gáiddusoahpahussii.
Utvalget mener at de samiske språkressurssentrene kan tillegges oppgaven med å være utviklings- og kompetansesenter for skjermtolkning på samisk.
Lávdegoddi oaivvilda ahte sámi giellaresursaguovddážiidda sáhttá maid bidjat bargun leat ovddidan- ja gealboguovddážin šearbmadulkomis sámegillii.
Språkressurssentrene bør også få koordineringsansvar for oversettings- og tolketjenester til offentlige myndigheter.
Giellaresursaguovddát berrejit maid oažžut ovddasvástádusa koordineret jorgalan- ja tulkonbálvalusaid almmolaš eiseválddiide.
Språkressurssentrene vil ha en særlig viktig rolle for det samiskspråklige barnehage- og skoletilbudet.
Giellaresursaguovddážin galgá leat earenoamáš deaŧalaš rolla sámegiel mánáidgárde- ja skuvlafálaldagain.
Utvalget har diskutert om det burde opprettes en egen sørsamisk barnehage- og skoleenhet, men kommet til at oppgavene språkressurssentrene skal ha ansvar for kan ivaretas gjennom en barnehage- og skoleansvarlig ved sentrene.
Lávdegoddi lea digaštallan galggašii go ásahit sierra lullisámi mánáidgárde- ja skuvlaovttadaga, muhto lea gávnnahan ahte bargguid main giellaresursaguovddážiin galgá leat ovddasvástádus, sáhttá guovddážiid bargi fuolahit geas lea ovddasvástádus mánáidgárddiin ja skuvllain.
Språkressurssentrene og en barnehage- og skoleansvarlig ved språkressurssentrene skal ikke erstatte etablerte institusjoner, men inngå som en styrking av etablerte tilbud.
Giellaresursaguovddážat ja guovddážiid bargi geas lea ovddasvástádus mánáidgárddiin ja skuvllain eai galgga boahtit ásahuvvon ásahusaid sadjái, muhto leat veahkkin ásahuvvon fálaldagaide.
Utvalget mener oppgaver som skal legges til samiske språkressurssentre når det gjelder barnehage- og skolesektorene særlig skal være å tilby tjenester og å ha en tilretteleggingsfunksjon når nye samiskspråklige tilbud skal etableres.»
Lávdegoddi oaivvilda ahte barggut maid bidjet giellaresursaguovddážiidda ja mat gusket mánáidgárddiide ja skuvllaide, galget earenoamážiid leat bálvalusat ja heivehandoaimmat ođđa sámegielfálaldagaid ásaheami oktavuođas.“
Sametinget ser at oppgaver som omhandler informasjon om rettigheter og ordninger både er foreslått lagt til språkombudet og språkressurssentrene.
Mii oaidnit ahte dat barggut mat gusket diehtojuohkimii vuoigatvuođaid ja ortnegiid birra, sihke leat evttohuvvon biddjojuvvot giellaáittardeaddjái ja giellaresursaguovddážiidda.
Videre ser vi at det er særlig oppgaver innenfor opplæring samt tolking - og oversettingstjenester som er foreslått underlagt språkressurssentrene.
Viidáseappot oaidnit ahte leat erenoamážit barggut oahpahusas ja dulkon- ja jorgalanbálvalusas mat leat evttohuvvon biddjojuvvot giellaresursaguovddážiidda.
Sametinget er usikre på om disse oppgaver nødvendigvis hører sammen, og om de bør legges til samme institusjon.
Sámediggi lea eahpesihkar das ahte gulašedje go dát barggut oktii ja galggašedje go biddjojuvvot seamma ásahussii.
Dersom man imidlertid legger alle oppgaver knyttet til oversetting og tolking til statlige enheter – statlige tolking –og oversettingstjenester, og oppretter et nasjonalt samisk språkombud med et større informasjonsansvar, ser vi at det er oppgaver knyttet til det organisatoriske innenfor opplæringssektoren som i dag ikke ivaretas av eksisterende institusjoner.
Muhto jus baicce čohkkešii buot bargguid mat gullet jorgaleapmái ja dulkomii stáhta ovttadagaide, stáhta dulkon- ja jorgalanfálaldagaide, ja ásahivčče nationálalaš sámi giellaáittardeaddji geas livččii stuorát diehtojuohkinovddasvástádus, de oaidnit ahte oahpposuorggis leat oaganisátuvrralaš barggut maid dálá ásahusat eai gozit.
Nasjonalt senter for samisk i opplæringa er et ressurssenter særlig rettet mot lærere og barnehagepersonell i opplæringssystemet for å bistå med tilrettelegging for opplæring i samiske språk.
Sámi lohkanguovddáš lea resursaguovddáš earenoamážit oahpahusvuogádaga oahpaheddjiid ja mánáidgárdebargiid várás veahkehan dihte sin láhččit saji sámegiel oahpahussii.
Senteret arbeider innenfor hovedområdene lese - og skriveopplæring og muntlig språkutvikling.
Guovddáš bargá váldosurggiiguin lohkan- ja čállinoahpahus ja giellaovddideapmi.
Dette innbefatter å styrke og fremme bruk av muntlig samisk i opplæringssystemet, kunnskap om flerspråklighet og språkrevitalisering, og formidle kunnskap om lesing og skriving.
Dasa gullá njálmmálaš sámegiela nannen ja ovddideapmi oahpahusvuogádagas, máhttu máŋggagielalašvuođa ja giellaealáskahttima birra, ja máhtu gaskkusteapmi lohkama ja čállima birra.
Nasjonalt senter for samisk i opplæringa har i stor grad oppgaver knyttet til pedagogisk veiledning innenfor opplæringssektoren, og har i liten grad organisatoriske oppgaver knyttet til opplæringssektoren.
Sámi lohkanvuovddáža barggut leat ollu čadnojuvvon oahpahussuorggi pedagogalaš bagadeapmái, ja guovddážis leat unnán oahpahussuorggi oaganisátuvrralaš barggut.
Sametinget ser et klart behov for koordinering av en rekke funksjoner, samtidig ser vi at det i dag finnes en rekke oppgaver i samfunnet som ikke ivaretas av noen institusjoner.
Sámediggi oaidná čielga dárbbu koordineret olu doaimmaid, muhto seammás oaidnit ahte leat doaimmat ja dárbbut servodagas maid ii oktage ásahus gozit.
Det er et særlig behov for koordinering innenfor opplæringsfeltet i sørsamisk område fordi området er såpass spredt, og strekker seg over flere kommuner og fylker, samt over landegrensen.
Ovdamearkan sáhttá namuhit koordinerema oahpposuorggis, earenoamážiid lea dárbu oahpahussuorggi koordineremii lullisámi guovllus, go lea sáhka guovllus mii lea bieđgguid máŋgga suohkanis ja fylkkas, ja riikkaráji badjel.
Vi ser behov for at det etableres dialog og samarbeid mellom kommuner og skolemiljøer, veiledning av kommuner i planlegging av samisk opplæring, veiledning til foreldre om samiskspråklige barnehage – og skoletilbud og økt erfaringsutveksling mellom ulike aktører.
Sámediggi oaidná dárbbu ásahit ovttasbarggu suohkaniid ja skuvlabirrasiid gaska, oaivadeami suohkaniidda lullisámegiel oahpahusa ektui, ja ahte oaivadeami vánhemiidda sámegiel mánáidgárde- ja skuvlafálaldagaid birra, ja eanet vásáhuslonohallama iešguđet aktevrraid gaskka.
Vi ser også behovet for et aktivt og målrettet rekrutteringsarbeid i de ulike språkområdene, og at det igangsettes kompetansehevingstiltak innenfor språkmiljøene.
Mii oaidnit maid dárbbu aktiiva ja ulbmillaš rekruterenbargguide iešguđetge giellaguovlluin, ja ahte giellabirrasiin biddjojuvvojit johtui doaibmabijut gelbbolašvuođaloktemis.
Vi vet også at det er behov for kunnskapsformidling rettet mot skoler og barnehager.
Mii diehtit maid ahte lea dárbu máhttogaskkusteapmái skuvllaid ja mánáidgárddiid várás.
Ved vurdering av opprettelse av språkressurssentre vil det være viktig å se dette i sammenheng med samisk språkområde og nye kommunekategorier.
Go árvvoštallat giellaresursaguovddážiid ásaheami, de lea dehálaš dán geahčadit sámi giellaguovllu ja ođđa suohkankategoriijaid oktavuođas.
Sametingets plenum har i september 2018 behandlet sak om samisk språkområde.
Sámedikki dievasčoahkkin meannudii čakčamánu 2018 ášši sámi giellaguovllu birra.
Det foreslås ulike kommunekategorier ut i fra kommunenes språksituasjon.
Dás evttohuvvojit ođđa suohkankategoriijat suohkaniid gielladili ektui.
Kommunenes nåværende språksituasjon kan føre til at ingen lule- eller sørsamisk kommune blir en samisk språkressurskommune eller språkutviklingskommune.
Suohkaniid dálá gielladilli sáhttá mielddisbuktit dan ahte ii oktage lulli- ja julevsámegiel suohkan sáhte šaddat giellaresursa- dahje giellaovddidansuohkanin.
I utformingen av et nytt samisk språkområde må det vurderes om det likevel skal gis særskilt ansvar til noen av kommunene for lule- og sørsamisk.
Ođđa sámi giellaguovllu hábmemis ferte árvvoštallat galgágo muhtun suohkaniidda addit earenoamáš ovddasvástádusa lulli- ja julevsámegielas.
Det vil være nødvendig å spesielt se på hvordan språkressurssentrene eventuelt kan ivareta behovene til lule- og sørsamisktalende, samt andre samiske språk som pitesamisk, umesamisk og skoltesamisk.
Lea dárbbašlaš earenoamážiid geahčadit mo giellaresursaguovddážat sáhtášedje gozihit lulli- ja julevsámegielagiid, ja eará sámegielaid nugo bihtánsámegiela, ubmisámegiela ja nuortalašgiela.
Samisk språkombud og klagefunksjon
Sámi giellaáittardeaddji ja váidindoaibma
Språkutvalget foreslår at det opprettes et samisk språkombud.
Giellalávdegoddi evttoha ásahit sámi giellaáittardeaddji.
Språkombudets arbeidsområde omfatter alle enkeltindivider og grupper som faller inn under virkeområdet for bestemmelsene i sameloven kapittel 3. Ombudet har til oppgave å påse at rettighetene i sameloven kapittel 3 overholdes.
Giellaáittardeaddji galgá bargat buot áššiiguin mat gusket ovttaskas olbmui ja joavkkuide sámelága kapihttala 3 mearrádusaid doaibmaguovllus. Áittardeaddji bargun lea bearráigeahččat ahte sámelága kapihttala 3 vuoigatvuođat doahttaluvvojit.
Ombudet skal særlig følge med på at lovgivning om retten til opplæring i og på samisk blir fulgt, at samiske pasienter og brukere får benytte det aktuelle samiske språket i kontakt med helsevesenet, at en part eller tiltalt i en sak får benytte samisk som rettsspråk, og at et vitne eller en siktet får avgi sin forklaring på samisk.
Áittardeaddji galgá erenoamážit gozihit ahte láhka vuoigatvuođa birra oahpahussii sámegielas ja sámegillii čuvvojuvvo, ahte sámi buohccit ja geavaheaddjit besset geavahit iežaset sámegiela go lea oktavuohta dearvvašvuođadoaimmahagain, ahte áššebealli dahje áššáskuhttojuvvon olmmoš beassá geavahit sámegiela riektegiellan, ja ahte vihtan dahje áššáskuhttojuvvon olmmoš beassá áššis čilget sámegillii.
Ombudet skal også følge med på at det gis tilstrekkelig informasjon til private om rettighetene som følger av sameloven kapittel 3. Språkombudet kan ta opp saker av eget initiativ, og selv avgjøre om saken gir tilstrekkelig grunn til behandling eller ytterligere undersøkelse.
Áittardeaddji galgá maid gozihit ahte addojuvvojit doarvái dieđut priváhta olbmuide daid vuoigatvuođaid birra mat čuvvot sámelága 3. kapihttalis. Giellaáittardeaddji sáhttá maid ieš mearridit áššiid maid háliida gieđahallat, ja ieš mearridit lea go doarvái ágga gieđahallat ášši dahje iskat ášši vuđoleappot.
Sametinget ønsker et overordnet språkombud for de samiske språkene som skal påse og sikre rettighetene til den samiske befolkningen etter kapittel 3 i sameloven.
Sámedikki háliida bajimus giellaáittardeaddji sámegielaid várás gii galgá gozihit ja sihkkarastit sámi álbmoga vuoigatvuođaid sámelága 3. kapihttala olis.
I tillegg vil det være naturlig at språkombudet har en aktiv rolle i arbeidet for å gi informasjon om rettigheter og plikter, en slik informasjon må rettes både mot den enkelte bruker og mot kommunal og offentlig tjenesteyting.
Dasa lassin livččii lunddolaš ahte giellaáittardeaddjis lea aktiivvalaš rolla diehtojuohkimis vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid birra. Dakkár diehtojuohkin ferte leat sihke ovttaskas geavaheaddji ja gielddalaš ja almmolaš bálvaleddjiid várás.
Et tilsyn skal påse at lov- og regelverk overholdes.
Giellalávdegoddi gieđahallá maid váidin- ja bearráigeahččandoaimma.
I dag er fylkesmannen tilsynsmyndighet, og denne ordninger foreslås videreført.
Dál lea fylkkamánnis bearráigeahččanváldi, ja dat ortnet evttohuvvo jotkojuvvot.
Fylkesmannens tilsyn skal medvirke til at samiskspråkliges behov og rettigheter blir ivaretatt og at virksomhetene og institusjonene etterlever regelverket.
Fylkkamánni bearráigeahčču galgá váikkuhit dan ahte sámegielagiid dárbbut ja vuoigatvuođat gozihuvvojit, ja ahte doaimmahagat ja ásahusat čuvvot njuolggadusaid.
Sametinget er opptatt av at det ikke bare føres tilsyn med hvorvidt en tjeneste gis eller ikke, men at tilsynet også skal omfatte kvaliteten på tilbudet.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte ii bearráigehččojuvvo dušše dat ahte addojuvvo go bálvalus vai ii, muhto ahte bearráigehččui maiddái gullá fálaldaga kvalitehta.
Dette vil særlig gjelde innenfor opplæringssektoren.
Dat guoskkašii erenoamážit oahpahussuorgái.
Det finnes lite dokumentasjon på klager og brudd på samelovens språkregler.
Váidagat ja rihkkumat sámelága giellanjuolggadusaid ektui leat uhccán duođaštuvvon.
I tillegg er klagemuligheten lite kjent, og det kan tenkes at klageadgangen oppleves noe komplisert.
Dasa lassin ii leat váidinvejolašvuohta nu oahpis, ja sáhttá leat nu ahte váidinvejolašvuohta vásihuvvo váttisin.
Sametinget ønsker en oversikt over tilfeller hvor brukere ikke får oppfylt sine rettigheter, hvem dette angår, hvilke typer rettigheter og innenfor hvilke sektorer dette forekommer.
Sámediggi háliida oažžut dieđuid daid dáhpáhusaid birra go geavaheddjiid vuoigatvuođat eai ollašuhttojuvvo, geaidda dat guoská, guđelágan vuoigatvuođaid oktavuođas ja guđe surggiin dat dáhpáhuvvá.
En slik oversikt kan utarbeides gjennom en brukervennlig applikasjon som gjøres kjent i samfunnet, som enkelt gir brukeren mulighet til å oppgi bakgrunn for klage.
Dakkár dieđuid sáhtášii čohkket applikašuvnnain maid lea álki geavahit ja almmuhuvvo servodagas, ja mii geavaheaddjái álkit addá vejolašvuođa muitalit manne váidala.
Gjennom en slik applikasjon vil det kunne være mulig å få god oversikt over; hvilket språkområde klagen kommer, innenfor hvilken sektor og brukers alder.
Dakkár applikašuvnnain beasašii diehtit guđe giellaguovllus váidda boahtá, guđe suorgái dat gullá ja geavaheaddji agi.
En slik klageapplikasjon bør legges under språkombudet.
Dakkár váiddaapplikašuvdna galggašii gullat giellaáittardeaddjái.
Statlige tolke- og oversettingstjenester for de samiske språkene
Stáhtalaš dulkon- ja jorgalanbálvalusat sámegielaid várás
Det understrekes at det er den enkelte tjenesteyters ansvar å legge til rette for bruk av tolk, ha tilfredsstillende tolkeutstyr og at
Deattuhit ahte lea ovttaskas bálvalusaddi ovddasvástádus láhčit vejolašvuođa geavahit dulkka, galget leat dohkálaš dulkonrusttegat ja ahte dulkon čađahuvvo dohkálaš vuogi mielde.
Sametinget vil: · I samarbeid med regjeringen, lokale institusjoner og språkmiljø utarbeide utviklingsprogrammer for de samiske språkene · I samarbeid med regjeringen vurdere behovet for opprettelse av språkressurssentre · Arbeide for at det opprettes et samisk språkombud med tilhørende klagefunksjon · Bidra til at det opprettes statlige oversettings- og tolketjenester for nord-, lule- og sørsamisk
Sámediggi áigu: · Ovttas Ráđđehusain, báikkálaš ásahusaiguin ja giellabirrasiiguin ráhkadit ovddidanprográmmaid sámegielaid várás · Ovttas Ráđđehusain árvvoštallat dárbbu ásahit giellaresursaguovddážiid · Bargat dan ala ahte ásahuvvo sámi giellaáittardeaddji oktan váidindoaimmain · Váikkuhit dasa ahte ásahuvvojit stáhtalaš jorgalan- ja dulkonbálvalusat davvi-, julev- ja lullisámegiela várás
Innsatsområde: Kompetanseheving og rekruttering
Áŋgiruššansuorgi: Gealbolokten ja rekrutteren
Mål: Samiske språk og samisk kulturkompetanse innenfor alle samfunnsområder
Mihttomearri: Sámegielat ja sámi kulturmáhttu buot servodatsurggiin
Mangel på språkkompetanse er en stor utfordring på alle samfunnsområder.
Váilevaš giellagelbbolašvuohta lea stuorra hástalus buot servodatsurggiin.
Særlig innenfor opplæringssektoren, helsesektoren, rettsvesen og kirken har dette vært en av de største utfordringene i arbeidet for styrking og utvikling av samiske språk.
Erenoamážit oahpahussuorggis, dearvvašvuođasuorggis, riekteásahusas ja girkus lea dat leamaš okta dain stuorámus hástalusain sámegielaid nannemis ja ovddideamis.
Behovet for samiskspråklig kompetanse er ikke bare stort innenfor den offentlige og kommunale tjenesteytingen, men også innenfor sosiale og kulturelle tilbud i samfunnet.
Sámegiel gelbbolašvuođa dárbu ii leat stuoris dušše almmolaš ja gielddalaš bálvalusain, muhto maiddái sosiálalaš ja kultuvrralaš fálaldagain servodagas.
Media, litteratur og kommunikasjon er områder hvor det kreves samiskspråklig kompetanse for å utvikle samiskspråklige tilbud.
Media, girjjálašvuohta ja gulahallan leat suorggit gos dárbbašuvvo sámegiel gelbbolašvuohta sámegiel fálaldagaid ovddideapmái.
En helhetlig satsning på rekruttering av samiskspråklig personell, og tilbud om opplæring i samisk for studenter og fagpersonell vil være helt nødvendig for å dekke fremtidige behov i samfunnet.
Ollislaš áŋgiruššan sámegielat bargiid rekrutteremiin ja oahppofálaldagain sámegielas studeanttaide ja fágabargiide, lea áibbas dárbbašlaš jus galggaš gokčat servodaga boahttevaš dárbbuid.
En grunn til manglende bruk av samiske språk i forvaltningen er mangelen på samisk fagterminologi og trening i å bruke samiske språk i sitt arbeid.
Okta sivain váilevaš sámegielgeavaheapmái hálddašeamis lea váilevaš sámi fágaterminologiija ja váilevaš hárjáneapmi geavahit sámegiela barggus.
Det innebærer at utdanningsinstitusjoner må ta større ansvar når det gjelder utdanning av samisktalende studenter.
Dat mearkkaša ahte oahppoásahusat fertejit váldit stuorát ovddasvástádusa das mii guoská sámegielat studeanttaid oahpaheapmái.
Studentene må få mulighet til å lære samisk fagterminologi slik at de blir i stand til å bruke samisk i sitt virke etter endt utdanning.
Studeanttat fertejit beassat oahppat sámi fágaterminologiija vai nagodit geavahit sámegiela barggusteaset maŋŋágo leat čađahan oahpu.
Det er nødvendig at samiskspråklige rekrutteres til ulike yrker, for slik å sikre språkkompetanse på de ulike samfunnsområdene.
Sámegielagiid rekrutteren dárbbašuvvo iešguđet fidnuide vai sihkkarastojuvvo giellamáhttu iešguđet servodatsurggiin.
Butenschøn-utvalgets utredning fremhever også viktigheten av å utvikle samisk som forsknings språk og slår fast at forskningsinstitusjoner må kjenne sitt ansvar for å utvikle kurstilbud på samisk på alle nivåer.
Butenschøn-lávdegotti čielggadus deattuha maid man deaŧalaš lea ovddidit sámegiela dutkangiellan ja deattuha ahte dutkanásahusat fertejit dovdat iežaset ovddasvástádusa das ahte ovddidit kursafálaldagaid sámegillii buot dásiin.
Videre er samiskspråklig forskning grunnleggende for å utvikle et samisk fagspråk, og at fagspråket inngår i byggingen av samisk som et fullstendig, og dermed samfunnsbærende språk.
Dasto lea sámegiel dutkan guovddážis sámi fágagiela ovddideamis, ja das ahte fágagiella lea mielde go sámegiella huksejuvvo dievaslaš, ja nu maid servodatguoddi giellan.
Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten - Sametingets strategier for samiske språk vil omfatte økt kompetanse i samiske språk og samisk kultur innenfor alle samfunnsområder, rekruttering av ungdom til opplæring i samiske språk, og rekruttering av samiskspråklige til ulike fagutdanninger.
Giellaloktemii - Sámedikki strategiijaplánii sámegielaid várás - gullá gelbbolašvuođa lokten sámegielain ja sámi kultuvrras buot servodatsurggiin, nuoraid rekrutteren sámegieloahpahusaide, ja sámegielagiid rekrutteren iešguđet fágaoahpuide.
Det vil være viktig at det igangsettes rekrutterings -og kompetansehevingstiltak.
Deaŧalaš lea ahte álggahuvvojit rekrutteren- ja gealboloktendoaibmabijut.
Samtidig vil Sametinget vektlegge at også utdanningsinstitusjoner, næringslivet og fagmiljø har et ansvar for å sikre samisk språk- og kulturkompetanse i samfunnet.
Seammás deattuha Sámediggi ahte maiddái oahppoásahusain, ealáhusain ja fágabirrasiin lea ovddasvástádus sihkkarastit sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođa servodahkii.
Sametinget vil være pådriver for at det etableres et godt samarbeid mellom ulike aktører hvor formålet er en aktiv rekruttering og en systematisk kompetanseheving i samfunnet.
Sámediggi áigu váikkuhit dasa ahte ásahuvvo buorre ovttasbargu iešguđet aktevrraid gaskka mas mihttomearrin lea aktiivvalaš rekrutteren ja systemáhtalaš gealbolokten servodagas.
Kompetanseheving i kommunal og offentlig forvaltning
Gealbolokten gielddalaš ja almmolaš hálddašeamis
Kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk er gjennom sameloven forpliktet til å gi befolkningen samiskspråklige tjenester innenfor den kommunale forvaltningen.
Sámegiela hálddašanguovllu gielddat leat sámelága vuođul geatnegahttojuvvon addit álbmogii sámegiel bálvalusaid gielddalaš hálddašeamis.
Mangel på menneskelige ressurser og kompetanse i samiske språk og samisk kultur gjør at mange kommuner ikke klarer å oppfylle sine forpliktelser.
Olmmošlaš resurssaid ja sámegielgelbbolašvuođa váilevašvuođa ja sámi kultuvrra váilevašvuođa geažil ollu gielddat eai nagot ollašuhttit iežaset geatnegasvuođaid.
Det er behov for et kompetanseløft innenfor den kommunale forvaltningen.
Gielddalaš hálddašeamis dárbbašuvvo gealbolokten.
Et kompetanseløft vil bestå av flere ulike satsninger.
Gealboloktemii gullet máŋga iešguđet áŋgiruššama.
Det er behov for økt kompetanse i samiske språk innenfor alle sektorer i den kommunale forvaltningen.
Dárbbašuvvo eanet gelbbolašvuohta sámegielain buot gielddalaš hálddašeami surggiin.
Det er behov for å videreutdanning i samiske språk, og at det igangsettes kompetansehevingstiltak slik at samiskspråklige bruker samisk i den kommunale forvaltningen.
Lea dárbu joatkkaoahpahussii sámegielas, ja ahte álggahuvvojit gealboloktendoaibmabijut vái sámegielagat álggášedje sámegiela geavahit gielddalaš hálddašeamis.
I tillegg vil det være behov for å styrke kunnskapen om samiske forhold og kompetanse i samisk kultur og samfunnsliv.
Dasa lassin ferte nannet máhtu sámi diliid birra ja gelbbolašvuođa sámi kultuvrra ja servodateallima birra.
Sametinget ønsker å sette i gang veiledningsprogrammer for kommunene i samisk språkområde, og vil utarbeide programpakker med ulike kompetanseløft.
Sámediggi háliida álggahit bagadanprográmmaid sámi giellaguovllu gielddaid várás, ja áigu ráhkadit gealboloktenprográmmaid main leat iešguđetlágan gealboloktemat.
Veiledningsprogrammer vil både ha som mål å bistå kommunene i arbeidet med å kompetanseheving i samiske språk og samisk kultur for kommunalt ansatte, og bistå kommunene i arbeidet med språkutviklingstiltak for innbyggerne i kommunene.
Bagadanprográmmaid mihttomearri galggašii leat sihke veahkehit gielddaid loktet gielddabargiid gelbbolašvuođa sámegielas ja sámi kultuvrras ja veahkehit gielddaid ráhkadit giellaovddidandoaibmabijuid gieldda ássiid várás.
Innenfor offentlig forvaltning er mangelen på samisk språk- og kulturkompetanse også en stor utfordring.
Almmolaš hálddašeamis lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođa váilevašvuohta maiddái stuorra hástalus.
Nasjonale forvaltningsorganer utarbeider styringsdokumenter og fatter vedtak som berører den samiske befolkningen.
Nationála hálddašanorgánat ráhkadit stivrendokumeanttaid ja dahket mearrádusaid mat gusket sámi álbmogii.
For å sikre samisk perspektiv i alle prosesser som omhandler og vedrører den samiske befolkningen vil det være viktig at det offentlige forvaltningsnivået innehar solid kunnskap om samiske samfunnsforhold og samisk språk- og kulturkompetanse.
Sihkkarastin dihtii sámi perspektiivva buot proseassain mat válddahit sámi álbmoga ja gusket sámi álbmogii, lea deaŧalaš ahte almmolaš hálddašandásis lea nana máhttu sámi servodatdiliid birra ja sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta.
Sametinget ser behovet for at alle offentlige forvaltningsinstanser innehar et minimum av kompetanse i samiske språk og samisk kultur.
Sámedikki mielas dárbbašit buot almmolaš hálddašanásahusat uhcimus meari gelbbolašvuođa sámegielain ja sámi kultuvrras.
For å bruke samiske språk innenfor alle forvaltningsnivåer i samfunnet er det behov for utvikling av et godt fagspråk.
Vai sáhttá geavahit sámegielaid buot servodaga hálddašandásiin, lea dárbu ovddidit buori fágagiela.
Dette gjelder særlig innenfor helse og justissektoren.
Dat guoská erenoamážit dearvvašvuođa- ja riektesuorgái.
I arbeidet for å utvikle godt fagspråk er det behov for terminologiutvikling.
Buori fágagiela ovddideapmái dárbbašuvvo terminologiijaovddideapmi.
Det er stor mangel på helsefaglige termer og terminologi innenfor justissektoren i sør- og lulesamisk.
Dearvvašvuođafágalaš tearpmaid ja riektesuorggi terminologiija váilevašvuohta lea stuoris lulli- ja julevsámegielas.
Satsning på terminologiutvikling og utvikling av godt fag- og forvaltningsspråk vil være avgjørende for muligheten til bruk av samiske språk innenfor de ulike samfunnsområdene.
Áŋgiruššan terminologiijaovddidemiin ja buorre fága- ja hálddašangiela ovddideapmi lea guovddážis jus galggašii leat vejolaš sámegielaid geavahit iešguđet servodatsurggiin.
I sametingsmelding om reindrift fra 2016 fremheves reindrifta som en viktig bærer av samiske språk, og viktigheten av at reindriftas fagspråk er i aktiv bruk både i næringa og forvaltninga.
Jagi 2016 mannosaš Sámediggedieđáhusas boazodoalu birra deattuhuvvo boazodoallu deaŧalaš sámegielguoddin ja man deaŧalaš lea ahte boazodoalu fágagiella geavahuvvo árjjalaččat sihke ealáhusas ja hálddašeamis.
Det er særlig viktig at man i forvaltningssammenheng er bevisst på bruk av den samiske terminologien og reindriftas egne begrepsapparat, fremfor å konstruere nytt fagspråk som er ukjent for næringa.
Erenoamáš deaŧalaš lea ahte hálddašanoktavuođas lea dihtomielalašvuohta sámi terminologiija ja boazodoalu iežas doahpagiid geavaheamis, dan sajis go konstrueret ođđa fágagiela mii lea ealáhussii amas.
Sametinget vil: · Utarbeide veiledningsprogrammer for kommuner i samisk språkområde · At alle kommuner i samisk språkområde utarbeider språkplan for å styrke samiske språk og samisk kultur i det kommunale tjenestetilbudet · Bidra til at kommuner tilbyr studiehjemler i arbeidet for å rekruttere samiskspråklig personell · Sette fokus på terminologiutvikling og utvikling av godt fagspråk
Sámediggi háliida: · Ráhkadit bagadanprográmmaid sámi giellaguovllu gielddaide · Ahte buot sámi giellaguovllu gielddat ráhkadit giellaplána nannen dihtii sámegielaid ja sámi kultuvrra gielddalaš bálvalusfálaldagas · Váikkuhit dasa ahte gielddat fállet oahppolobiid rekrutteremis sámegielat bargiid · Čalmmustahttit terminologiijaovddideami ja buori fágagiela ovddideami
Kompetanseheving innenfor helsesektoren
Gealbolokten dearvvašvuođasuorggis
Kunnskap om samiske samfunnsforhold, språk og samisk kultur er nødvendig for å påvirke helsen til den samiske befolkning i positiv retning.
Máhttu sámi servodatdiliid, sámegielaid ja sámi kultuvrra birra lea deaŧalaš sámi álbmoga dearvvašvuođa buorideapmái.
Slik kunnskap er også en forutsetning for god kvalitet på tjenestene, og er nødvendig for ivaretakelse av pasientsikkerheten.
Dakkár máhttu lea maid eaktun buori kvalitehtii bálvalusain, ja dárbbašuvvo buhcciidsihkkarvuođa fuolaheapmái.
Manglende kunnskap om samiske språk og samisk kultur i helse- og omsorgstjenestene reduserer også samiske pasienters tilgjengelighet til tilbudene.
Váilevaš máhttu sámegielaid ja sámi kultuvrra birra dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusain uhcida maiddái sámi buhcciid vejolašvuođa fidnet daid bálvalusaid.
Den samiske befolkningen opplever et større kommunikasjonsproblem i møte med helse og - sosialtjenesten enn majoritetsbefolkningen.
Sámeálbmot vásiha stuorát gulahallanváttisvuođaid dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusain go dan maid eanetlohkoálbmot dahká.
For at samer skal få en likeverdig helse- og sosialtjeneste må tjenesten ha kunnskap om og kompetanse i samiske språk og samisk kultur på alle nivåer.
Vai sápmelaččat oččošedje dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid, de ferte bálvalusas leat máhttu ja gelbbolašvuohta sámegielaid ja sámi kultuvrra birra buot dásiin.
Kvaliteten på tilbudene kan ikke være avhengig av enkeltpersoners spesialkompetanse eller interesse for samiske språk og samisk kultur, og den enkelte samiske tjenestemottaker skal heller ikke selv måtte definere sine behov for tilrettelagte helse -og sosialtjeneste
Bálvalusaid kvalitehta ii sáhte leat ovttaskas olbmuid earenoamášgelbbolašvuođa duohken dahje beroštumi duohken sámegielaide ja sámi kultuvrii, ja sámi bálvalusvuostáiváldi ii galgga ieš dárbbašit defineret makkár dárbbut sus leat heivehuvvon dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaide.
Vi benytter oss av offentlige helsetilbud allerede før vi blir født, og gjennom hele livet.
Mii geavahit almmolaš dearvvašvuođabálvalusa juo ovdalgo mii riegádit, ja olles eallima.
Det er viktig for pasientsikkerheten at kvaliteten på tilbudet er godt og at pasient og behandler forstår hverandre.
Buhcciidsihkkarvuhtii lea deaŧalaš ahte fálaldaga kvalitehta lea buorre ja ahte buohcci ja divššár gulahallaba.
Samisk språk- og kulturkompetanse er sentralt for tjenestetilbudet for den samiske befolkningen.
Sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta lea hui deaŧalaš bálvalusfálaldagas sámi álbmogii.
En slik kompetanse må bli en del av utdanningene innenfor helse og omsorgstjenesten.
Dakkár gelbbolašvuohta ferte šaddat oassin dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusa oahpuin.
Det vil også være viktig at det foretas et kompetanseløft blant helsepersonell i ulike pleie og omsorgsyrker.
Deaŧalaš lea maid ahte iešguđet dikšo- ja fuolahusfidnuid dearvvašvuođabargiid gelbbolašvuohta loktejuvvo.
Videre vil det være nødvendig at det utvikles godt fagspråk, og at dette gjøres tilgjengelig for alle innenfor sektoren.
Dasto lea dárbu ovddidit buori fágagiela ja ahte dat dahkkojuvvo olámuddui buohkaide suorggis.
Tilbud om en samisk sykepleierutdanning vil bidra til å dekke mangelen på samiskspråklige sykepleiere i helse Norge.
Sámi buohccidivššároahpu fálaldat veahkehivččii gokčat sámegielat buohccedivššáriid váilevašvuođa dearvvašvuođasuorggis Norggas.
Et slikt utdanningstilbud bør komme på plass så raskt som mulig.
Dakkár oahppofálaldat berrešii ollašuhttojuvvot nu fargga go vejolaš.
I tillegg er det viktig at samisk språk- og kulturkompetanse blir en del av helsesykepleier- og jordmor spesialiseringen.
Dasa lassin lea deaŧalaš ahte giella- ja kulturgelbbolašvuohta šaddá oassin dearvvašvuođadivššáriid ja jortamovrraid spesialiseremis.
Rekruttering til legestudiet, særlig rekruttering av sør –og lulesamiskspråklige studenter vil ha stor betydning for likeverdige helsetjenester.
Rekrutteren doavtterohppui, erenoamážit lulli- ja julevsámegielat studeanttaid rekrutteremis lea stuorra mearkkašupmi dasa ahte fidnet dásseárvosaš dearvvašvuođabálvalusaid.
Dagens kvoteordning ved enkelte legeutdanninger er ikke tilstrekkelig for å utdanne nok samiskspråklige leger.
Dálá earreortnet muhtun doavtteroahpuide ii leat doarvái dasa ahte oahpahit doarvái sámegielat doaktáriid.
Sametinget vil: · Bidra til at helse- og sosialfaglig personell på alle nivå har samisk språk- og kulturkompetanse · Bidra til at det etableres en samisk sykepleieutdanning · Bevisstgjøre barneombudet om behovet for at de innehar samiskspråklig kompetanse · Være en pådriver for utvidelse av de nasjonale teamene ved SANKS, slik at det blir større fagteam ved hvert kontor i lule -og sørsamisk område · Være pådriver for at det tilbys konsultasjoner med samisktalende leger over telematikk.
· Váikkuhit dasa ahte dearvvašvuođa- ja sosiálafágalaš bargiin buot dásiin lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta · Váikkuhit dasa ahte ásahuvvo sámi buohccedivššároahppu · Mánáidáittardeaddji dahkat dihtomielalažžan das ahte sis dárbbašuvvo sámegielgelbbolašvuohta · Váikkuhit dasa ahte SÁNAG viiddiduvvo · Váikkuhit dasa ahte fállojuvvojit konsultašuvnnat sámegielat doaktáriiguin telematihka bokte.
Denne ordningen bør vurderes brukt i helsestasjoner når kartlegging av barn skal gjennomføres · Ta initiativ til at det utvikles et elektronisk læringsprogram for helsetjenesten med fokus på samisk kulturforståelse · Ta initiativ til at det etableres en veiledningsordning for fastleger med samiske pasienter · At tolkeprosjektet ved Finnmarkssykehuset videreutvikles slik at alle offentlige organer i helse- og omsorgssektoren på norsk side av Sápmi kan benytte tjenesten på både sør, lule- og nordsamisk · Bidra til at samisk tolkeutdanning forbedres · Ha en formell rolle i oppnevningen av representanter til styrer og utvalg i helse- og omsorgsektoren · Sikre at samiske barns rett til kulturell- og språklig oppfølging sikres under omsorg av barnevernet, eksempelvis gjennom plassering i samisk fosterhjem.
Dán ortnega berre árvvoštallat geavahit dearvvašvuođastašuvnnain go mánáid kárten galgá čađahuvvot · Vuolggahit barggu ovddidit elektrovnnalaš oahppanprográmma dearvvašvuođabálvalusa várás mas sámi kulturáddejupmi deattuhuvvo · Vuolggahit barggu ásahit bagadusortnega fástadoaktáriid várás geain leat sámi buohccit · Ahte Finnmárkku buohcciviessu ovddiduvvo viidáseappot nu ahte buot almmolaš orgánat dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggis Norggas sáhttet geavahit bálvalusa sihke lulli-, julev- ja davvisámegillii · Váikkuhit dasa ahte sámi dulkaoahppu buoriduvvo · Ahte lea formálalaš rolla ovddasteddjiid nammadeamis dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggi stivrraide ja lávdegottiide · Sihkkarastit ahte sámi mánáid vuoigatvuohta kultuvrralaš ja gielalaš čuovvuleapmái sihkkarastojuvvo, go leat mánáidsuodjalusa divššus, ovdamearkka dihtii go leat biddjojuvvon sámi biebmoruktui.
· Påpeke viktigheten av kontinuerlig informasjon til brukere om rettighetene i språkloven og hvordan de fungerer i praksis
· Čujuhit man deaŧalaš lea oktilaččat juohkit dieđuid geavaheddjiide vuoigatvuođaid birra sámelága giellanjuolggadusain ja movt dat doaibmá geavahusas.
Kompetanseheving innenfor opplæring
Gealbolokten oahpahusas
Utvikling av kvalitet i de samiske barnehagene er avhengig av at de ansatte får mulighet til å heve sin kompetanse individuelt og i et faglig fellesskap.
Sámi mánáidgárddiid kvalitehta ovddideapmi lea dan duohken ahte bargi sihke beassá loktet iežas gelbbolašvuođa ja gelbbolašvuođa fágalaš searvevuođas.
En utfordring er å heve kompetansen i barnehagesektoren som er tilpasset sektorens behov.
Hástalussan lea loktet gelbbolašvuođa mánáidgárdesuorggis nu ahte dat lea heivehuvvon suorggi dárbbuide.
Sametinget ønsker å bidra til at barnehageeiere og ledelse iverksetter kollektive utviklings- og endringsprosesser.
Sámediggi háliida váikkuhit dasa ahte mánáidgárdeeaiggádat ja jođihangoddi álggahit kollektiivvalaš ovddidan- ja rievdadanproseassaid.
Dette nevnes i den nasjonale strategien «Kompetanse for fremtidens barnehage» (2018-2022).
Dat namuhuvvo nationála strategiijas boahttevaš mánáidgárddiid gelbbolašvuođa várás «Kompetanse for fremtidens barnehage» (2018-2022).