pere/sami_parallel huggingface dataset:
I §§ 25 , 26 og 27 finnes bestemmelser om ansvar for skade reinen volder .
§§ 25 , 26 og 27 sisttisdollet mearrádusaid ovddasvástádusa birra vahágiid ovddas maid boazu lea dagahan .
Det fastslås i § 25 et objektivt ansvar , uten hensyn til skyld , for reineieren .
§ 25 nanne ahte boazoeaiggádis lea objektiivvalaš ovddasvástádus , beroškeahttá sivas .
Reineierne i distriktet er solidarisk ansvarlige , en for alle og alle for en .
Orohaga boazoeaiggádat leat solidáralaččat ovddasvástideaddjit , okta buohkaid ovddas ja buohkat ovtta ovddas .
For nærmere detaljer om blant annet lempninger i ansvaret og erstatningsskjønn , vises det til de enkelte paragrafer .
Dárkilet čujuhusat ovddasvástádusa ložžema ja buhtadusárvvoštusa birra leat mearkkašumiin iešguđet paragráfaide .
I § 28 finnes bestemmelser om ferdsel i områder hvor tamrein beiter .
§ 28 sisttisdoallá mearrádusaid johtaleami birra guovlluin gos bohccot guhtot .
Det fastslås i første ledd en plikt til å vise hensyn og opptre med varsomhet slik at reinen ikke uroes eller skremmes under beiting , flytting mv. .
Vuosttaš lađđasis nannejuvvo ahte juohkehaš lea geatnegas geavahit iežas fuolalašvuođain ja várrogasvuođain vai dárbbašmeahttumit ii ráfehuhte dahje gavdnje bohccuid mat leat guohtume , johtime jna. .
§ 29 har bestemmelser om ansvar for hund , og fastslår at hundeloven gjelder .
§ 29 sisttisdoallá mearrádusaid ovddasvástádusa birra beatnaga hárrái , ja nanne ahte beanaláhka gusto maiddái dás .
Etter § 30 første ledd kan departementet ved forskrift regulere opptaingen av reinlav mv. .
§ 30 vuosttaš lađđasa mielde sáhttá departemeanta láhkaásahusaid bokte reguleret jeagelbordima .
Bestemmelsen i § 30 andre ledd kom inn ved lovrevisjonen i 1996 .
§ 30 nuppi lađđasa mearrádusat bohte láhkii 1996 láhkaođasteami olis .
Siktemålet med dette er å ha en mulighet til å forby alternativ reinproduksjon utøvet av andre enn berettigede reindriftssamer .
Ulbmilin lei oažžut válddi gieldit boazodoalu man earát go vuoigatvuođalaš boazosámit doaimmahit .
Med dette gis det klar beskjed om at for eksempel inngjerding av en stor fjelleiendom for « reinfarming » i reinbeitedistrikt ikke kan påregnes tillatt .
Dás addo čielga diehtu das ahte ii sáhte vuordit oažžut lobi omd. áidut viiddis meahcceeatnama boazodoalloguovllu siskkobealde « boazofárpma » áigumušain .
Dette er en naturlig konsekvens av at reindriftsretten ikke tilligger eiendomsretten .
Dát mearkkaša ahte eananeaiggádis ii leat boazodoallovuoigatvuohta .
Den var tidligere en bestemmelse om avståelse til særskilt bruk , for eksempel i forbindelse med transport av rein og anbringelse av anlegg .
Dát paragráfa lei ovdal mearrádus eatnama luobaheami birra erenoamáš atnui , omd. bohccuid fievrredeapmái dahje rusttegiid ceggemii .
Bestemmelsen vil etter endringen særlig ha sin praktiske betydning der hvor det ved tvist om reindriftsrettens eksistens foreligger dom i rettsapparatet i reindriftens disfavør .
Maŋŋel rievdadeami lei dás geavatlaš mearkkašupmi erenoamážit jus lea nággu boazodoallovuoigatvuođa hárrái muhtun guovllus , ja boazodoallu duomu bokte lea vuoittahallan .
Annet ledd har en særlig bestemmelse om saksomkostninger .
Nuppi lađđasis leat mearrádusat áššegoluid birra .
Etter denne kan saksøker fritas for å erstatte saksøktes sakskostnader så fremt saksøkte etter forhandlinger har avslått eller unnlatt å svare på tilbud , og han vedskjønnsavgjørelsen ikke oppnår mer enn tilbudet .
Dán mielde sáhttá ášši vuolggaheaddji beassat buhtadeamis vástideaddji áššegoluid jus vástideaddji šiehtadallamiid maŋŋel lea hilgon dahje ii leat vástidan fálaldaga , ja go son árvvošteami vuođul ii oaččo eambbo dan mii lei fállojuvvon .
I § 32 finnes bestemmelser om reindriftsfond .
§ 32 sisttisdoallá mearrádusaid boazodoallofoandda birra .
Midlene er felles midler som kan komme fra erstatninger , utbytte av umerket og uidentifiserbar rein , jf. § 16 tredje ledd .
Fondii mannet oktasaš ruđat mat bohtet omd. buhtadusain , geažotbeljiid ja dovdameahttun bohccuid vuovdimis , geahča § 16 goalmmát lađđasa .
Midlene i fondet skal brukes til fremme av reindriftsnæringen i reinbeiteområdene .
Foandda ruđat galget ovddidit boazodoalloguovlluid boazodoalu .
I § 33 har departementet en generell hjemmel til å utferdige forskrifter .
§ 33 addá departementii válddi ráhkadit láhkaásahusaid .
I § 34 er bestemmelsene om tvangstiltak samlet .
§ 34 sisttisdoallá mearrádusaid bággodoaimmaid birra .
Den sentrale og generelle bestemmelse om gjennomføring av vedtak med tvang er § 34 annet ledd .
Guovddáš ja oppalaš váldi čađahit mearrádusaid bákkuin lea § 34 nuppi lađđasis .
Etter denne bestemmelse kan områdestyret eller reindriftsstyret gjøre vedtak om tvangstiltak ved vesentlig brudd på lovlig fattet vedtak .
Dán mearrádusa mielde sáhttá guovllustivra dahje boazodoallostivra mearridit bággočađaheami jus mearkkašahtti láhkái lea rihkkon lobálaš mearrádusa .
Vedtak om tvangstiltak kan gå ut på at det foretas nødvendig arbeid med rein eller reinflokk for eiers regning .
Bággodoaibma sáhttá leat ahte bohccuiguin dahje ealuin čađahuvvojit dárbbašlaš doaimmat eaiggáda rehkega ala .
Tvangstiltak kan også gå ut på å redusere , avvikle eller overføre driftsenhet .
Bággodoaimmat sáhttet maiddái leat unnidit , heaittihit dahje eará olbmui sirdit doalloovttadaga .
I henhold til § 34 fjerde ledd er reindriftsorganenes vedtak om tvangstiltak tvangsgrunnlag , og kan fullbyrdes etter reglene i tvangsfullbyrdelsesloven .
§ 34 njealját lađđasa mielde lea boazodoalloeiseválddiid bággodoaibmamearrádus bággočađaheami vuođđun , ja sáhttá ollašuhttojuvvot bággočađaheami lága mearrádusaid mielde .
Tvangsvedtak i henhold til § 34 kan således fullbyrdes uten å gå veien om dom , noe som ellers vil være nødvendig for å få tvangsgrunnlag .
Bággodoaimmaid § 34 olis sáhttá nappo čađahit almmá duomu haga , mii muđui lea dárbbašlaš ovdal go oažžu bággočađahit .
Tvangsfullbyrdelsesloven av 26. juni 1992 nr. 86 § 13-2 som gjelder fullbyrdelse av krav på annet enn penger , fastslår i første ledd at forhold som er tvangsgrunnlag etter særlig lovbestemmelse er grunnlag for fullbyrdelse etter lovens kapittel 13 .
Geassemánu 26. beaivvi 1992 bággočađahanláhka nr. 86 § 13 – 2 mii gusto eará bággočađaheapmái go ruđa bearramii , nanne vuosttaš lađđasis ahte dilit mat leat bággočađaheami vuođđun erenoamáš láhkamearrádusa olis , sáhttet čađahuvvot lága 13. kapihttala mielde .
Reindriftsloven § 34 fjerde ledd er altså en slik særlig lovbestemmelse .
Boazodoallolága § 34 njealját lađas lea nappo diekkár erenoamáš láhkamearrádus .
§ 35 fastslår at forvaltningsloven gjelder for de administrative og kollegiale organer .
§ 35 nanne ahte hálddašanláhka gusto hálddahuslaš ja kollegiála ásahusaide .
For distriktsstyret framgår det at forvaltningsloven gjelder så langt dette er fastsatt i forskrift .
Orohatstivrra dáfus boahtá ovdan ahte hálddašanláhka gusto nu guhkás go láhkaásahusaid bokte nu lea mearriduvvon .
Slik forskrift er ikke gitt , men forvaltningsloven gjelder likevel i de saker hvor distriktsstyret må anses å utøve offentlig myndighet .
Dakkár láhkaásahus ii leat ráhkaduvvon , muhto liikká gusto hálddašanláhka áššiin main orohatstivra rehkenasto doaimmahit almmolaš válddi .
§ 36 inneholder en bestemmelse om bøtestraff for overtredelse av forskrifter , pålegg , forbud eller andre bestemmelser .
§ 36 sisttisdoallá mearrádusa sáhkkoheami birra láhkaásahusaid , gohččosiid , gildosiid dahje eará mearrádusaid rihkkuma oktavuođas .
5.4 Behovet for lovendringer
5.4 Dárbu rievdadit lága
Reindriftslovutvalget sier i sin utredning blant annet følgende ( punkt 9.1.2 side 88/89 ) :
Boazodoalloláhkalávdegoddi lea iežas čielggadusas earret eará dadjan ( čuoggás 9.1.2. siidu 88/89 ) :
« Bestemmelsene i 1978-loven som gjelder de interne forhold i reindriften , har først og fremst et offentligrettslig preg .
« 1978-lága mearrádusain boazodoalu siskkáldas áššiid birra lea vuosttažettiin almmolašrievttálaš vuogádat .
Svært mange spørsmål er det opp til myndighetene å avgjøre .
Ollu áššiid sáhttet dušše eiseválddit mearridit .
Reglene er utformet slik at det er et stort rom for skjønn i avgjørelsen av de enkelte spørsmål .
Njuolggadusat leat hábmejuvvon nu ahte ollu gažaldagaid ferte mearridit árvvošteami bokte .
Loven bygger på det syn at vedtaksorganene , enten det er distriktsstyret , områdestyret , Reindriftsstyret eller departementet , står temmelig fritt i avgjørelsen .
Láhka lea hábmejuvvon nu ahte mearrideaddji orgána sáhttá hui friddja mearridit , leaš dál orohatstivra , guovllustivra , boazodoallostivra dahje departemeanta .
De fleste spørsmål er således overlatt til forvaltningsorganets skjønn å avgjøre .
Nu leat eanas áššit biddjon hálddašanorgána árvvošteami háldui .
Det vil si at det er få rettslige skranker for forvaltningens skjønnsutøvelse , bortsett fra de generelle forvaltningsrettslige prinsipper om kontradiktorisk behandling , habilitet og at avgjørelsen må være saklig og ikke føre til usaklig forskjellsbehandling .
Dat mielddisbuktá ahte leat unnán rievttálaš njuolggadusat maid mielde hálddahus galgá árvvoštallat , earret dábálaš hálddahuslaš prinsihpat kontradiktoralaš gieđahallama ja bealátkeahtesvuođa birra ja ahte mearrádus galgá leat áššálaš ii ge dagahit áššehis vealaheami .
Lovens forarbeider gir liten veiledning for hvordan reglene skal forstås .
Lága ovdabargguin leat unnán rávvagat dasa movt njuolggadusaid galgá dulkot .
Det er også sparsomt med rundskriv og nærmere retningslinjer om hvordan lovens regler skal anvendes .
Leat maiddái unnán johtočállosat ja dárkilet čujuhusat dan hárrái movt lága mearrádusaid galgá čađahit .
Dette skaper usikkerhet både hos forvaltningen og reineierne om rekkevidden av lovens regler .
Dát ásaha hálddahusa ja boazodolliid guovdu eahpesihkarvuođa lága mearrádusaid hárrái .
Det er få regler i loven som sier direkte noe om rettigheter og plikter reineierne imellom .
Lágas leat unnán njuolggadusat mat njuolga dadjet maidege boazodolliid gaskasaš vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid birra .
Loven kan gi inntrykk av at det er først gjennom vedtak av myndighetene i konkrete saker at reineierne har plikt til å overholde lover og regler .
Láhka sáhttá ásahit dan áddejumi ahte easkka eiseválddiid mearrádusaid bokte dihto áššiin ožžot boazoeaiggádat geatnegasvuođa čuovvut lága ja njuolggadusaid .
Det blir dermed opp til de offentlige styringsorganene å trekke opp prinsippene og retningslinjene for forholdet reineierne imellom .
Dalle šaddá almmolaš stivrenorgánaid duohkái mearridit prinsihpaid ja njuolggadusaid boazodolliid gaskasaš áššiin .
Dette gir liten forutberegnlighet for utøverne , også fordi det som nevnt i liten utstrekning er utarbeidet rundskriv og retningslinjer .
Dát addá boazodolliide unnán vejolašvuođa ovddosguvlui diehtit ja plánet , maiddái dan dihte go eai leat ráhkaduvvon johtočállosat ja čujuhusat , nugo ovdalis namuhuvvon .
En gjennomgang av områdestyrenes sakskart for de siste årene viser dessuten at svært få saker dreier seg om spørsmål vedrørende reindriftsloven .
Guovllustivrraid áššelisttut maŋemus jagiid čájehit maiddái ahte dat gieđahallet hui unnán áššiid boazodoallolága mearrádusaid olis .
Derfor har det gjennom konkrete avgjørelser i liten utstrekning dannet seg retningslinjer om hvordan loven skal forstås .
Dan dihte leat unnán konkrehta mearrádusat maid olis livččii sáhttán ásahuvvot vuođđu dan hárrái movt lága galgá áddet ja dulkot .
Dagens reindriftslov bygger på det syn at det offentlige står fritt til å organisere reindriften på den måten som stemmer med den til enhver tid rådende politikk .
Otná boazodoalloláhka lea huksejuvvon dan ala ahte almmolašvuohta oažžu friddja organiseret boazodoalu nu movt heive áiggis áigái ráđđejeaddji politihkkii .
Det er f.eks. opp til myndighetene innenfor lovens rammer og formål å avgjøre distriktsinndeling , tildeling av driftsenheter og reintall osv. basert på vurderinger om hva som finnes hensiktsmessig og forsvarlig . »
Lea omd. eiseválddiid duohken lága rámma ja ulbmila olis mearridit orohatjuohkima , doalloovttadagaid juolludeami ja boazologu jna. daid árvvoštallamiid vuođul maid ieža atnet heivvolažžan ja bealuštahttin . »
Særlig har driftsenhetsbegrepet , som ble innført ved 1978-loven , hatt dårlig klang i sentrale områder .
Erenoamážit lea doaba doalloovttadat , mii ásahuvvui 1978-lága olis , adnon unohassan guovddáš guovlluin .
Behovet for lovendringer knytter seg således til et behov for å utforme bestemmelser for de interne forhold i reindriften som treffer bedre enn gjeldende lov .
Boazodoallolága lea nappo dárbbašlaš rievdadit vai bohtet mearrádusat boazodoalu siskkáldas áššiid hárrái mat heivejit buorebut go dálá láhka dahká .
Videre er det behov for visse endringer ut fra likestillingsmessige betraktninger .
Viidáseappot lea dárbu rievdadit soames mearrádusaid ovttadássásašavuođa prinsihpaid dihte .
Reindriften har gjennom de siste tiårs tekniske og økonomiske utvikling i økende grad blitt mannsdominert .
Boazodoallu lea maŋemus logiid jagiid teknihkalaš ja ekonomalaš ovdánemiid geažil eanet ahte eanet šaddan dievdduid ealáhussan .
Dette er en uønsket utvikling som blir forsøkt motvirket ved ulike tiltak .
Dát sávakeahtes ovdáneapmi geahččaluvvo dál jorgaluvvot iešguđet doaibmabijuid bokte .
Som andre offentlige virksomheter , må den offentlige forvaltning av reindriften fra tid til annen vurderes nærmere for å avklare om den er hensiktsmessig i forhold til de oppgaver som skal utføres og vedtatte politiske målsettinger .
Nugo eará ge almmolaš doaimmat , de ferte boazodoalu almmolaš hálddašeapmi nai duos dás vuđolaččat árvvoštallojuvvot , gávnnahan dihte lea go dat ulbmillaš daid doaimmaid ektui mat galget čađahuvvot ja mearriduvvon politihkalaš mihttomeriid ektui .
Dette var også bakgrunnen for utvalgets mandat .
Dat lei ge maiddái láhkalávdegotti mandáhta duogážin .
Som det framgår av kapittel 8 , har imidlertid departementet her ikke tatt stilling til utvalgets forslag eller vurdert andre løsninger .
Nugo 8. kapihttalis boahtá ovdan , de ii leat departemeanta guorahallan lávdegotti árvalusa dán hárrái , ii ge árvvoštallan eará čovdosiid .
Dette har blant annet sammenheng med Sametingets innspill i høringen hvor det ble bedt om at spørsmål vedrørende samisk selvbestemmelse og forholdet til reindriften ble gjenstand for nærmere utredninger .
Dát boahtá earret eará das go Sámediggi lea ráđđádallamiid oktavuođas bivdán ahte gažaldagat sámi iešmearrideami birra ja oktavuohta boazodollui fertejit čielggaduvvot dárkileappot .
Etter departementets syn må forvaltningsspørsmålene ses i forbindelse med en mer generell avklaring av spørsmålet om Sametingets myndighet og innflytelse .
Departemeantta oaivila mielde berre hálddašangažaldaga dárkileappot geahčadit čielggadeamis Sámedikki oppalaš válddi ja váikkuheami birra .
4 Diskriminering og likestilling
4 Vealaheapmi ja dásseárvu
Regjeringen vil bekjempe all diskriminering .
Ráđđehus áigu dáistalit buot vealaheami vuostá .
4.1 Diskriminering av samer
4.1 Sápmelaččaid vealaheapmi
Selv om fornorskningspolitikken er et tilbakelagt stadium i norsk politikk , vil de negative følgene av denne politikken kaste skygger i lang tid .
Vaikke dáruiduhttinpolitihkka dál lea Norgga politih ­kas vássánáigi , de dán politihka heajos váikkuhusat ain sevnnjodahttet guhkes áiggi .
Videre er iverksettingen av rettigheter og ordninger for samene avhengig av mange faktorer som det tar tid å få på plass .
Lassin lea vel vuoigatvuođaid ja ortnegiid álggaheapmi sápmelaččaid várás ollu dagaldagaid duohken maid ádjána oažžut sadjái .
Mye av arven fra fornorskningspolitikken henger igjen i folks holdninger , selv om den offentlige politikken er lagt om .
Dáruiduhttinpolitihka árbi vuhtto ain olbmuid miellaguottuin , vaikke almmolaš politihkka leage earáhuvvan .
Derfor er det viktig å ha fokus på spørsmål knyttet til diskriminering av samer , både personlig og strukturelt .
Danne lea dehálaš giddet fuomášumi dakkár áššiide mat leat sápmelaččaid vealaheami birra , sihke peršovnnalaš ja struktuvrralaš dási vealaheapmái .
4.1.1 Undersøkelser om diskriminering av samer
4.1.1 Iskkadeamit sápmelaččaid vealaheami birra
En undersøkelse om selvopplevd diskriminering blant samer i Norge , foretatt av Norut NIBR Finnmark på oppdrag fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2006 , avdekket at hver fjerde respondent har opplevd å bli diskriminert fordi de er samer .
Iskkadeapmi mo sápmelaččat Norggas ieža leat dovdan vealaheami , maid Norut NIBR Finnmárku dagai Bargo- ja searvadahttindepartemeantta ovddas 2006:s , almmustahtii ahte juohke njealját vástideaddji lea dovdan vealaheami danne go lea sápmelaš .
Opplevelsene av diskriminering var først og fremst knyttet til arbeidslivet , i festlige lag / på byen og i møte med det offentlige .
Vealaheapmi lei vuosttažettiin bargodili , suohtastallama / gávpogis márkanastima oktavuođas ja dalle go deaivvadii almmolaš ásahusaiguin .
En mindre andel hadde opplevd diskriminering i familien , / slekten i nærmiljø , i frivillig arbeid og i skole / utdanning .
Eai nu gallis lean dovdan vealaheami bearrašis , / sogas lagašbirrasis , eaktodáhtolaš barggus ja skuvllas / oahpahusas .
Analysen er basert på en kvantitativ undersøkelse fra kommuner med minst 1 pst. av befolkningen registrert i samemanntallet .
Analysa lea vuođđuduvvon kvantitatiiva iskkadeapmái dakkár gielddain gos uhcimus 1 pst. olbmuin leat čálihuvvon sámi jienastuslohkui .
Undersøkelsen hadde 545 respondenter .
Iskkadeamis ledje 545 vástideaddji .
Unge samer hadde vært mest utsatt for mobbing .
Nuorra sápmelaččat givssiduvvojedje eanemusat .
Analysen er basert på en spørreundersøkelse blant 12 265 menn og kvinner mellom 36 – 79 år i Finnmark , Troms , Nordland og Trøndelag .
Analysa lea vuođđuduvvon jearahallamii gaskal 36 – 79 jahkásaš 12 265 olmmáiolbmo ja nissonolbmo Finnmárkkus , Romssas , Nordlánddas ja Trøndelágas .
Disse undersøkelsene viser at en urovekkende stor del av samene opplever diskriminering på grunn av sin samiske bakgrunn .
Dát iskkadeamit čájehit ahte balddihahtti ollu sápmelaččat dovdet vealaheami sin sámi duogáža geazil .
Regjeringen vil derfor fortsatt ha sterkt fokus på diskriminering av samer .
Ráđđehus áigu danne ain nannosit giddet fuomášumi sápmelaččaid vealaheapmái .
De viktigste verktøyene er Likestillings- og diskrimineringsombudet og Barneombudet , som begge har hatt et økt fokus på samenes situasjon de siste årene .
Dehálamos reaiddut leat Dásseárvvu- ja vealahanáittardeaddji ja Mánáidáittardeaddji , guđet goappašagat dáid maŋimuš jagiin leaba eanet gidden sápmelaččaid dillái fuomášumi .
Samtidig er diskriminering og mobbing av samer i arbeidslivet og på arbeidsplassene en utfordring for partene i arbeidslivet .
Seammás lea sápmelaččaid vealaheapmi ja givssideapmi bargodilis ja bargosajiin hástalussan bargodili beliide .
Fortsatt forsk ­ning rundt diskriminering av samer er viktig .
Dehálaš lea joatkit dutkamiin sápmelaččaid vealaheami birra .
Her vil Senter for samisk helseforskning kunne spille en viktig rolle .
Dás sáhttá Sámi dearvvasvuođadutkanguovddáš leat dehálaš oassálasti .
4.1.2 Informasjon og holdningsarbeid
4.1.2 Diehtojuohkin ja miellaguoddobarggut
Arbeidet mot diskriminering av samer er først og fremst bygget på informasjon og holdningsarbeid , sammen med en aktiv politikk knyttet til styrking av samisk språk , kultur og næringer .
Bargu sápmelaččaid vealaheami vuostá lea vuosttažettiin diehtojuohkima ja miellaguottuid ektui , ja ovttas dakkár politihkain mii nanne sámi giela , kultuvrra ja ealáhusaid .
Synliggjøring av samisk språk , kultur og samfunnsliv på den offentlige arena er viktig i denne sammenhengen .
Sámi giela , kultuvrra ja servodateallima čalmmustahttin almmolaš arenain lea dán oktavuođas dehálaš .
Samisk institusjonsbygging har vært et viktig bidrag til å gjøre samisk kultur synlig .
Sámi ásahusaid vuođđudeamit leat leamaš dehálaččat sámi kultuvrra čalmmustahttimis .
Et viktig grep med hensyn til kunnskapsformidling om samiske forhold er det samiske innholdet i Kunnskapsløftet .
Dehálaš bargu máhttogaskkusteamis sámi dilálašvuođaid birra lea Máhttoloktema sámi ­sisdoallu .
Over tid vil dette kunne bidra til positive holdninger til samisk kultur .
áiggi mielde soaitá dát buoridit miellaguottuid sámi kultuvrii .
Innholdet i integrering av samiske emner i undervisningen i det norske skoleverket vil evalueres etter hvert som man vinner erfaring med den nye satsingen .
Sámi fáttáid integreren norgga skuvllaid oahpahusas árvvoštallojuvvo dađistaga go leat vásáhusat dán ođđa barggus . Govus 5.1 Vuosttaš sámi ofelaččat 2004–2005
Prosjektet Samiske veivisere i regi av Samisk høgskole , finansiert av Arbeids- og inkluderingsdepartementet , har som mål å nå frem til unge ikke-samer med informasjon om samiske forhold og hvordan det er å være same i dagens Norge .
Sámi ofelaččat prošeavttas Sámi allaskuvlla olis , maid Bargo- ja searvadahttindepartemeanta lea ruhtadan , lea ulbmil juksat nuoraid , guđet eai leat sápmelaččat , dieđuiguin sámi dilálašvuođaid birra ja mo lea leat sápmelažžan dálá Norggas .
Veiviserne får opplæring ved Samisk høgskole .
Ofelaččat ožžot oahpahusa Sámi allaskuvllas .
Prosjektet ble evaluert sommeren 2007 .
Prošeakta árvvoštallojuvvui 2007 geasi .
Evalueringen tegner et positivt bilde av virksomheten , og viser at besøkene av veiviserne har vært lærerike , både for lærere og elever .
árvvoštallamis vuhtto ahte doaibma lea buorre , ja čájeha ahte ofelaččaid galledeamit leat leamaš ávkkálaččat , sihke oahpaheddjiide ja ohppiide .
Lærerne mener at veiviserkonseptet fungerer godt til å fjerne fordommer og vrangforestillinger om samisk kultur .
Oahpaheaddjit oaivvildit ahte ofelaš-konseapta doaibmá bures dan láhkai ahte jávkada ovdagáttuid ja vearreáddejumiid sámekultuvrra birra .
Nær sagt samtlige elever mener de har hatt utbytte av besøkene i form av økt kunnskap .
Dadjat jo buot oahppit oaivvildit ahte sidjiide ledje galledeamit ávkin go sii leat dain oahppan .
Prosjektet er fra 2008 i permanent drift og finansieres over Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjett .
Prošeakta lea 2008 rájes doaibman bistevažžan ja ruhtaduvvo Bargo- ja searvadahttindepartemeantta bušeahtas .
For å øke kunnskapen om og forståelsen for urfolks rettigheter og samiske rettigheter er det opprettet et kompetansesenter for urfolks rettigheter i Kautokeino , jf. kap. 1.4.4 .
Lasihan dihtii máhtu ja áddejumi eamiálbmogiid vuoigatvuođaid ja sámi vuoigatvuođaid birra , de lea ásahuvvon eamiálbmogiid vuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš Guovdageainnus , gč. kap 1.4.4 .
Senteret bruker sine web-sider aktivt i sitt formidlingsarbeid – www.galdu.org .
Guovddáš geavaha web-siidduidis gaskkustanbarggustis – www.galdu.org .
Senteret utgir også et eget tidskrift Gáldu Čála– Tidskrift for urfolks rettigheter .
Guovddáš almmuha sierra áigečállaga Gáldu Čála – Tidskrift for urfolks rettigheter .
Internasjonalt fag- og formidlingssenter for reindrift , jf. kap. 1.5.3 , er etablert for å styrke det internasjonale samarbeidet om reindrift .
Riikkaidgaskasaš boazodoallofága- ja gaskkustanguovddáš ( gč. 1.5.3 kap ) lea vuođđuduvvon vai nannešii riikkaidgaskasaš boazodoalloovttasbarggu .
Senteret skal virke som et knutepunkt for blant annet formidling og utveksling av informasjon , erfaringer og kunnskap , og har etablert nettsiden www.reindeerportal.org .
Guovddáš galgá doaibmat guovddášbáikin earret eará gaskkustit ja lonohallat dieđuid , vásáhusaid ja máhtu , ja lea ráhkadan neahttasiiddu www.reindeerportal.org .
Handlingsplan mot rasisme og diskriminering 2002 – 2006 omfatter også tiltak for å motvirke diskriminering av samer .
áigodaga 2002 – 2006 rasismma ja vealaheami vuostálastima doaibmaplána siskkilda maid doai ­bmabijuid mat unnidit sámiid vealaheami .
I handlingsplanen understrekes det at en effektiv innsats mot rasisme og diskriminering krever et kontinuerlig , fokusert og langsiktig arbeid .
Doaibmaplánas deattuhuvvo , ahte lea dárbu áŋgirit ja beaktilit vuostálastit rasismma ja vealaheami oruskeahttá , ja dárkilis ja guhkesáigásaš rahčamušaiguin .
Fordi handlingsplanen er regjeringens plan er tiltakene spesielt rettet mot sentralforvaltningens områder og arbeidsoppgaver .
Dannego doaibmaplána lea ráđđehusa plána , de doaibmabijut čađahuvvojit erenoamážit guovddášhálddahusa surggiin ja doaibmamušain .
Regjeringen arbeider med en ny handlingsplan mot rasisme og diskriminering , hvor også samiske forhold vil bli behandlet .
Ráđđehus lea válmmašteamen ođđa doaibmaplána rasismma ja vealaheami vuostá , ja sámiidge dilálašvuođat gieđahallojuvvojit .
4.2 Homofile
4.2 Homofiillat
Spørsmål om homofili er omfattet av tabu og er langt på vei blitt fortiet i det samiske samfunnet .
Homofiliijaáššit leat adnon tabu-áššin ja dan birra ii galgan sámi servodagas olus hállat .
Mange sliter med sin egen identitet som homofil same og lever i skjul med sin legning .
Máŋggas rahčet iežaset identitehta homofiila sápmelažžan , eaige muital homofiilavuođaset birra .
Enkelte har opplevd sanksjoner fra familie , slekt , venner , skolekamerater , arbeidskamerater etc. når deres homofile legning er kommet til syne .
Muhtimat leat dovdan ráŋggáštusaid bearrašis , sogas , ustibiin , skuvlaskihpáriin , bargoskihpáriin jna. go sin homofiilavuohta lea dovddahuvvon .
Homofile og lesbiske samer kan sies å være i en dobbel minoritetssituasjon og har derfor behov for å finne sin homofile identitet blant andre samiske homofile og lesbiske .
Homofiila ja lesbalaš sápmelaččaid sáhttá ­dadjat leat duppal minoritehtadilis ja danne dárbbašit dovdat homofiila identitehtas eará sámi homofiillaid ja lesbbaid gaskkas .
Det er på denne bakgrunnen behov for møteplasser hvor de kan samles med likesinnede .
Danne dárbbašuvvojit čoahkkananbáikkit , main sáhttet deaivvadit singuin guđiin leat seamma beroštumit .
Organisering av homofile og lesbiske samer i homopolitiske organisasjoner spiller en viktig rolle i denne sammenheng .
Homofiila ja lesbalaš sápmelaččaid organiseren homopolitihkalaš servviide lea dán oktavuođas dehálaš .
Holdningsskaping og synliggjøring av spørsmål omkring homofili i det samiske samfunnet er viktig for å skape bedre levekår og større trygghet for samiske lesbiske og homofile .
Miellaguottuid nuppástuhttin ja sámi servodagas oidnosii oažžut áššiid homofiliija birra lea dehálaš , vai sámi lesbbaide ja homofiillaide šaddá buoret ja eanet oadjebas eallindilli .
At flere homofile / lesbiske samer deltok på Skeive dager i Oslo i 2007 fikk oppmerksomhet både i samisk og nasjonal presse og var således et viktig bidrag til synliggjøring av denne gruppen .
Máŋga homofiila / lesbalaš sápmelačča oassálaste Skeive dager doaluin Oslos 2007:s , ja dát oaččui fuomášumi sihke sámi ja našunála preassain ja leige danne dehálaš dán joavkku čalmmusteapmái .
Forekomster og handlingsmønstre knyttet til bl.a. diskriminering , vold og trusler på bakgrunn av seksuell orientering er i liten grad kartlagt og dokumentert .
Ii leat olus kártejuvvon ja duođaštuvvon man olu ja man láhkai lea vealaheapmi , illásteapmi ja áitin seksuálalaš duogáža geažil .
Barne- og likestillingsdepartementet tar sikte på å gjennomføre en kartlegging av livssituasjon og levekår for homofile og lesbiske samer .
Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta áigu kártet homofiila ja lesbalaš sápmelaččaid eallindiliid ja eallinlágiid .
Undersøkelsen bør dokumentere og analysere grenser og sanksjoner som gjelder for samliv , seksualitet og kjønnsuttrykk i det samiske samfunnet , og hvordan slike forhold innvirker på homofile og lesbiske samers muligheter for livsutfoldelse .
Iskkadeapmi berre duođaštit ja analyseret rájáid ja ráŋggáštusaid sámi servodagas ovttaseallima , seksualitehta ja sohkabealleovdanbuktimiid hárrái ja mo dákkár dilálašvuođat váik ­kuhit homofiilla ja lesbba sápmelaččaid vejolašvuođaide beassat eallit nu mo dáhttot .
Undersøkelsen bør munne ut i forslag til tiltak for å bedre levekårene for gruppene .
Iskkadeamis berrešii loahpas evttohit doaibmabijuid mo dáid joavkkuid eallinlági sáhttá buoridit .
4.3 Kjønnslikestilling
4.3 Sohkabeliid dásseárvu
Regjeringen vil føre en politikk som gir kvinner og menn like muligheter og reell likestilling .
Ráđđehus áigu čađahit dakkár politihka mii addá nissoniidda ja albmáide ovttalágan vejolašvuođaid ja duohta dásseárvvu .
Selv om kvinner og menn formelt sett har samme rettigheter i landet , er det langt igjen før det er skapt reelt like muligheter .
Vaikke nissoniin ja albmáin formálalaččat leat seamma vuoigatvuođat dán riikkas , de lea ain guhkes geaidnu ovdal go leat duohta ovttalágan vejolašvuođat .
Regjeringen vil forskjellsbehandle kjønn når det er nødvendig for å skape full likestilling , arbeide for likestilling gjennom endringer av lover og i organisering av arbeids- og samfunnsliv , men også gjennom debatt , informasjon og holdningsskapende arbeid .
Ráđđehus áigu sohkabeliid meannudit guovtti láhkai gokko dat dárbbašuvvo vai šaddá dievas dásseárvu , bargat dásseárvvu ovdii lágaid nuppástuhtidettiin ja bargo- ja servodateallima ordnedettiin , muhto maiddái digaštallama , diehtojuohkima ja miella ­guottuid rievdadeaddji barggu bokte .
Arbeidet for likestilling må skje både i arbeidslivet og i hjemmet .
Bargu dásseárvvu ovdii ferte čađahuvvot sihke barggus ja ruovttus .
I arbeidslivet vil regjeringen sikre lik lønn for arbeid av lik verdi , og arbeide for at både kvinner og menn slipper til i alle stillingstyper .
Barggus áigu ráđđehus sihkkarastit seamma bálkká ovttaárvosaš bargui , ja bargat dan ala ahte sihke nissonat ja albmát besset buotlágan virggiide .
I hjemmet er det et mål å bidra til en jevnere ansvars- og arbeidsfordeling .
Ruovttus lea ulbmil ahte galgá leat dássidis ovddasvástádus- ja bargojuohkin .
Departementenes arbeid med likestilling vil omfatte også samiske menns og kvinners situasjon .
Departemeanttaid dásseárvobargu siskkilda sámi albmáid ja nissoniid dilige .
Både kvinne- og mannsrollen i det samiske samfunnet vil være under endring , og det er viktig at slike endringer blir akseptert og innpasset i det samiske samfunnet .
Sihke nisson- ja albmárolla sámi servodagas lea nuppástuvvamin , ja lea dehálaš ahte dákkár nuppástusat dohkkehuvvojit ja heivehuvvojit sámi servodahkii .
Likestillingsarbeidet skal altså innrettes mot alle livsfaser og mot alle samfunnsområder .
Dásseárvobargu galgá nappo láhččojuvvot buot eallinmuttuide ja buot servodatsurggiide .
Det er viktig å være bevisst at alt likestillingsarbeid må omhandle begge kjønn .
Dehálaš lea ahte lea dihtomielalaš dasa ahte buot dásseárvobargu ferte fátmmastit goappašiid sohkabeliid .
Når strategier og tiltak skal vurderes skal begge kjønns situasjon være i fokus , også der de konkrete tiltakene retter seg direkte til ett av kjønnene .
Go strategiijaid ja doaibmabijuid galgá árvvoštallat , de galgá goappašiid sohkabeliid dillái giddet fuomášumi , dallege go dihto doaibmabijut galget leat njuolga nuppi sohkabeali várás .
Det er viktig at likestillingsarbeidet starter allerede i barnehagen for å sikre at gutter og jenter får samme oppvekstforhold og ikke preges av stereotypier eller uønskede kulturelle forskjeller .
Lea dehálaš álggahit dásseárvobarggu jo mánáidgárddis sihkkarastin dihtii ahte gánddat ja nieiddat ožžot ovttalágan bajásšaddandili eaige báidno stereotypiijaide dahje daid kultuvrralaš erohusaide maid ii dáhtoše .
Tilknytningen til de samiske næringene har fortsatt høy status i det samiske samfunnet , og mange gutter blir i primærnæringene .
Sámi servodagas lea gullevašvuohta sámi ealáhusaide ain alla árvvus , ja ollu gánddat bissot vuođđoealáhusain .
Gjennom dette tilegner guttene seg viktig kultur- og næringskompetanse .
Dán bokte háhket gánddat alcceseaset dehálaš kultur- ja ealáhusgealbbu .
Avstanden mellom de verdier gutter oppdras til og de verdier skolen formidler dem kan av dem selv oppleves som stor .
Sin mielas sáhttáge orrut ahte lea stuorra gaska gaskal daid árvvuid maidda bajásgessojit ja daid árvvuid maid skuvla sidjiide oahpaha .
En viktig likestillingsoppgave fremover i disse områdene er derfor å rekruttere samiske menn til høyere utdanning , samt å legge til rette for at kompetansen de har tilegnet seg , kan brukes i nye næringer .
Dehálaš dásseárvobargu ovddasguvlui dáid guovlluin lea danne oččodit sámi albmáid alit ohppui , ja láhčit dili dasa ahte gealbu maid sii leat háhkan , sáhttá geavahuvvot ođđa ealáhusain .
Holdningsskaping er viktig i likestillingsarbeidet .
Bargu miellaguottuid ektui lea dásseárvobarggus dehálaš .
Mannsforeningen Dievddut i Kautokeino arbeider for en positiv holdningsskapning blant samiske menn .
Dievddut-searvi Guovdageainnus bargá buriid miellaguottuid ektui sámi albmáid gaskkas .
Likestilling er viktig også i annet samisk organisasjonsliv .
Dásseárvu lea dehálaš eará sámi searvebargguinge .
De to samiske kvinneorganisasjonene Sáráhkká og Samisk kvinneforum har lenge arbeidet for likestilling og aktuelle spørsmål knyttet til kvinners situasjon i det samiske samfunnet .
Dat guokte nissonorganisašuvnna Sáráhkká ja Sámi nissonforum leat guhká bargan dásseárvvu ja áigeguovdilis áššiid ovddas , mat gusket nissoniid dillái sámi servodagas .
4.3.1 Arbeidet med likestilling i offentlige virksomheter
4.3.1 Dásseárvobargu almmolaš doaimmahusain
Barne- og likestillingsdepartementet har hovedansvaret for arbeidet med regjeringens likestillingspolitikk , men alle departementene har et likestillingsansvar for egne politikkområder .
Mánáid- ja dásseárvodepartemeanttas lea váldo-ovddasvástádus ráđđehusa dásseárvopolitihkkii , muhto visot departemeanttain lea dásseárvoovd-dasvástádus iežaset politihkkasurggiin .
Arbeidet for likestilling er hjemlet i Lov om likestilling med forskrifter , og lovens §1 a pålegger offentlige myndigheter å arbeide aktivt , målrettet og planmessig for likestilling mellom kjønnene på alle samfunnsområder .
Dásseárvobargu lea vuođđuduvvon Láhkii dásseárvvu birra oktan daid láhkaásahusaiguin , ja lága §1 a váguha almmolaš eiseválddiid visot servodatsurggiin bargat doaibmilit , ulbmillaččat ja plána mielde sohkabeliidgaskasaš dásseárvvu ovdii .
Arbeidsgiver skal arbeide aktivt , målrettet og planmessig for likestilling mellom kjønnene innenfor sin virksomhet .
Bargoaddi galgá bargat doaibmilit , ulbmillaččat ja plána mielde dásseárvvu ovdii iežas doaimmas .
Arbeidslivets organisasjoner har tilsvarende aktivitetsplikt innenfor sitt virkefelt .
Bargo ­eallima organisašuvnnain lea vástideaddji doai-bmageatnegasvuohta iežaset doaibmasuorggis .
Virksomheter som i lov er pålagt å utarbeide årsberetning , skal i årsberetningen redegjøre for den faktiske tilstanden når det gjelder likestilling i virksomheten .
Doaimmathusat mat lágas leat váguhuvvon čállit jahkedieđáhusa , galget jahkedieđáhusas válddahallat dan duohta dili doaimma dásseárvvu hárrái .
Det skal også redegjøres for tiltak som er iverksatt og tiltak som planlegges iverksatt for å fremme likestilling og for å forhindre forskjellsbehandling i strid med denne loven .
Galget vel válddahallat doaibmabijuid mat leat álggahuvvon ja doaibmabijiuid mat leat jurddašuvvon álggahuvvot dásseárvvu ovddideami ektui ja heađuštan dihtii guovttelágan meannudeami dán lága vuostá .
Offentlige myndigheter og offentlige virksomheter som ikke er pliktige til å utarbeide årsberetning , skal gi tilsvarende redegjørelse i årsbudsjettet .
Almmolaš eiseválddit ja almmolaš doaimmat mat eai leat geatnegasat čállit jahkedieđáhusa , galget addit válddahallama vástideaddji jahkebušeahtas .
Fylkesmennene blir årlig gjennom tildelingsbrev pålagt å bidra til kommunenes likestillingsarbeid , og kommunene på sin side er pålagt å arbeide aktivt for likestilling både som arbeidsgiver og på politikkområdene de forvalter .
Fylkkamánnit váguhuvvojit jahkásaččat juolludanreivviid bokte leat gielddaide veahkkin dásseárvobarggus , ja gielddat bealisteaset leat váguhuvvon bargat doaibmilit dásseárvvu ovdii sihke bargoaddin ja daid politihkkasurggiin maid hálddašit .
Likestillings- og diskrimineringsombudet har som hovedoppgave å bekjempe diskriminering og fremme likestilling uavhengig av blant annet kjønn , etnisitet , funksjonshemming , språk , religion , seksuell orientering og alder .
Dásseárvo- ja vealahanáittardeaddjis lea váldobargun bargat vuostá vealaheami ja ovddidit dásseárvvu beroškeahttá earret eará sohkabealis , čearddalašvuođas , doaibmavádjitvuođas , gielas , religiovnnas , seksuála sojus ja agis .
Ombudets pådriverarbeid innebærer bl.a. å
áittardeaddji duvddabargu mearkkaša ee. :
avdekke og påpeke diskriminerende forhold og forhold som motvirker likebehandling
fuomášit ja čujuhit vealaheaddji diliid ja diliid mat doibmet vuostá ovttalágan meannudeami
bidra til bevisstgjøring og være en pådriver for endring i holdninger og atferd
oalgguhit dihtomielalašvuhtii ja leat duvddan miellaguottuid ja láhttemiid nuppástuhttimii
gi informasjon , støtte og veiledning i arbeidet for å fremme likestilling og motarbeide diskriminering
addit dieđuid , doarjaga ja oaivadeami bargguin dásseárvvu ovddideami ja vealaheami vuostá
gi råd og veiledning om etnisk mangfold i arbeidslivet til arbeidsgivere i offentlig og privat sektor
rávvet ja oaivadit čearddalaš máŋggabealatvuođa birra bargoeallimis almmolaš ja priváhta surggiid bargoaddiide
formidle kunnskap og utvikle dokumentasjon om likestilling og overvåke art og omfang av diskriminering
gaskkustit máhtu ja ráhkadit duođašteami dásseárvvu birra ja gozihit vealaheami lági ja duhkodaga
være et møtested og informasjonssentrum som tilrettelegger for samarbeid mellom aktuelle aktører .
leat čoahkkananbáikin ja diehtojuohkin ­guovddážin mii láhčá guoskevaš doaimmaheddjiide ovttasbarggu
4.3.1.1 Sametingets arbeid med likestilling
4.3.1.1 Sámedikki dásseárvobargu
Likestillingsloven pålegger altså offentlige instanser en aktivitets- og redegjørelsesplikt når det gjelder utvikling av likestilling mellom kjønnene .
Dásseárvoláhka váguha nappo almmolaš ásahusaide doaibma- ja válddahallangeatnegasvuođa sohkabeliid dásseárvvu ovddideami dáfus .
Sametinget er en slik instans , og skal derfor drive aktivt likestillingsarbeid i egen virksomhet og på de saksfelt Sametinget forvalter , innenfor rammene av den nasjonale likestillingspolitikken .
Sámediggi lea dákkár ásahus , ja galgá danne doai ­bmilit bargat dásseárvvuin iežas doaimmas ja daid surggiin maid Sámediggi hálddaša , našunála dásseárvopolitihka rámmaid siskkobealde .
Sametinget har også et politisk ansvar for å være pådriver i likestillingsarbeidet i det samiske samfunnet .
Sámedikkis lea vel politihkalaš ovddasvástádus sámi servodagas leat duvddan dásseárvobarggus .
Det arbeidet Sametinget i dag gjør , blir rapportert for Sametingets plenum gjennom en årlig likestillingspolitisk redegjørelse .
Dat bargu maid Sámediggi dál bargá , dieđihuvvo Sámedikki dievasčoahkkimii jahkásaš dásseárvopolitihkalaš válddahallamis .
Sametinget , i samarbeid med samiske organisasjoner , arbeider med et strategidokument for likestilling .
Sámediggi , ovttas sámi organisašuvnnaiguin , bargá dásseárvvu strategiijadokumeanttain .
Arbeidet skal munne ut i en handlingsplan som skal legges frem for Sametinget i løpet av våren 2008 .
Barggu loahppa galgá leat doaibmaplána mii galgá biddjot Sámedikki ovdii 2008 giđa mielde .
Barne- og likestillingsdepartementet vil kunne bidra faglig og økonomisk til strategiske tiltak i planen for å fremme likestilling mellom kvinner og menn i handlingsplanen , når den er forankret i Sametinget .
Mánáid- ja dásseárvodeparte ­meanta sáhttá leat fágalaš ja ekonomalaš veahkkin plána strategalaš doaibmabijuide , vai buoriduvvo dásseárvu gaskal nissoniid ja albmáid dán doaibmaplánas , go dat lea Sámediggái gullevaš .
I 2001 var 84 pst. av de folkevalgte på Sametinget menn .
Jagis 2001 ledje Sámedikkis 84 pst. álbmotvál ­ljejuvvomiin albmát .
Gjennom et aktivt likestillingspolitisk arbeid fra Sametingets side ble det ved sametingsvalget i 2005 innvalgt 51 pst. kvinner på Sametinget .
Doaibmi dásseárvopolitih ­kalaš barggu bokte Sámedikki beales , válljejuvvojedje 2005 sámediggeválggas Sámediggái 51 pst. nissonat .
Tinget valgte for første gang en kvinnelig sametingspresident , og i Sametingsrådet er kvinnene i flertall .
Diggi válljii vuosttaš geardde nissona sámediggepresideantan , ja Sámediggeráđis leat nissonat eanetlogus .
På oppdrag fra Sametinget foretok kunnskapssenteret for likestilling Fredrikkes hage våren 2006 en likestillingstest av Samisk utviklingsfond .
Sámediggi bivddii dásseárvomáhttoguovddáža Fredrikkes hage 2006 giđa iskat dásseárvvu Sámi ovddidanfoanddas .
Testen viste at det var lav kvinneandel blant søkere til fondet , sterk kjønnsdeling i søkermassen og høy andel mannlige styreledere .
Iskan čájehii ahte hui unnán nissonolbmot ohcet foanddas ruđa , ahte ohcciin lea čielga erohus sohkabeliid gaskkas , ja hui ollu stivrajođiheaddjit geat ledje albmát , ohce ruđa .
Våren 2007 arrangerte Sametinget en nordisk samisk likestillingskonferanse .
2007 giđa lágidii Sámediggi davviriikkalaš sámi dásseárvokonferánssa .
Prosjektledelsen for konferansen var Samisk kvinneforum .
Konferánssa prošeaktajođiheaddjin lei Sámi Nissonforum .
Konferansens målsetting var å innlemme samisk likestillingsarbeid i det etablerte nordiske samarbeidet ved å belyse situasjonen mht. likestilling og kjønnsrelaterte spørsmål i det samiske samfunnet .
Konferánssa mihttomearri lei fátmmastit sámi dásseárvobarggu dálá davviriikkalaš ovttasbargui dan bokte ahte dásseárvvu ja sohkabealleguoskevaš áššiid sámi servodagas galggai čuvget .
Konferansen tok opp samfunnsforhold i samiske samfunn spesielt – og urfolks samefunn generelt – i et kjønnsperspektiv .
Konferánsa meannudii sohkabealleperspektiivvas sámi servodaga servodatdiliid erenomážit – ja eamiálbmotservodagaid oppalaččat .
Samisk parlamentarisk råd deler årlig ut en nordisk samisk likestillingspris .
Sámi parlamentáralaš ráđđi juohká jahkásaččat sámi dásseárvobálkkašumi .
Se også Sametingets årsmelding 2007 , punkt 1.2 .
Geahča maiddái Sámedikki 2007 jahkedieđáhusa čuoggá 1.2 .
4.3.1.2 Likestilling i reindriften
4.3.1.2 Dásseárvu boazodoalus
I det tradisjonelle samiske samfunnet ble jenter og gutter oppdradd forskjellig , mens de var langt på vei likestilt når det gjelder formelle rettigheter .
árbevirolaš sámi servodagas bajásgessojuvvojit nieiddat ja gánddat guovtti láhkai , muhto ledje guhkás ovttadásis formála vuoigatvuođaid dáfus .
For eksempel kunne både kvinner og menn eie sine egne reinflokker .
Ovdamearkka dihtii sáhtte sihke nissonat ja albmát oamastit ealuset .
Det er i dag liten plass til nyetableringer for eksempel innenfor reindriften .
Dál ii leat olus sadji ođđaálgiide mahkáš boazodilis .
Det innebærer at bare ett av barna kan overta reinflokken , mens de øvrige må søke alternative yrkeskarrierer .
Dát mearkkaša ahte dušše okta mánáin sáhttá váldit badjelasas ealu , ja earát fertejit fas ohcat eará fidnobarggu .
I ny reindriftslov som trådte i kraft 1. juli 2007 er det en bestemmelse om at ektefeller / samboere under ekteskapet / samboerskapet kan inneha hver sin siidaandel .
Ođđa boazodoallolágas mii doaibmagođii soai ­dnemánu 1. b. 2007 lea mearrádus ahte náittosguim-mežat / ovttasássit náittosdilis / ovttasássandilis sáhttiba doalahit goabbatge siidaoasi .
Dette er en viktig likestillingspolitisk milepæl fordi de fleste driftsenheter hittil er eid og blitt drevet av menn .
Dát lea dehálaš dásseárvopolitihkalaš ulbmil go eanaš doalloovttadagaid dássážii leat oamastan almmáiolbmot ja almmáiolbmot daid jođihit .
Ved inngåelse av ekteskap har driftsenhetene blitt slått sammen til en .
Náitaleamis leat doalloovttadagat ovttastuvvon oktan doalloovt ­tadahkan .
Ved årets reindriftsforhandlinger ble kvinnenes situasjon i næringen lagt til grunn i utformingen av virkemidler .
Dán jágáš boazodoallošiehtadusain biddjojuvvojedje nissoniid dilit doaibmabijuid hábmema vuođđun .
Avtalepartene er positivt innstilt til at arbeidet med å fremme likestilling i reindriftsnæringen fortsetter .
Šiehtadallanoasehasat leat dasa mielas ahte boazodoalu ovttadássásašvuođa ovddidanbargu galgá joatkašuvvat .
Dette innebærer bl.a. høyere driftstilskudd til de driftsenheter der kvinner står som enkeltinnehavere , økt ektefelletillegg , avsetning til kvinnerettede tilskudd , samt øremerkede forsk ­ningsmidler til kartlegging og dokumentasjon av reindriftskvinnenes tradisjonelle kunnskap .
Dát dagaha earret eará lasi doaibmadoarjagiid daidda doalloovttadagaide main nissonat okto leat eaiggádat , lasi beallalašdoarjagiid , ruhtavárremiid nissondiliid ovddideaddji doarja , ­giidda ja vel várrejuvvon dutkanruđaid boazodoallo-nissoniid árbedieđu kártemii ja duođašteapmái .
Ved at det er kvinnene som i hovedsak står for bruk av reinens biprodukter til bl.a. duodjiproduksjon , vil et slikt delmål bidra til økt oppmerksomhet omkring reindriftskvinnene og deres deltagelse for økt verdiskaping i reindriften .
Oasseulbmil lea « Veahkehit lasihit dietnasa bohcco lassibuktagiid ávkkástallamiin » . Dannego nissonat eanaš buvttadit bohccos lassibuktagiid earret eará duddjomiin , de váikkuha dakkár oasseulbmil boazodoallonissoniid čalmmusteapmái ja sin čálmmusteapmái árvoháhkama ovddideaddjin boazodoalus .
4.4 Strategier og tiltak
4.4 Strategiijat ja doaibmabijut
Arbeidet mot diskriminering av samer er først og fremst bygget på informasjon og holdningsarbeid .
Bargu sápmelaččaid vealaheami vuostá lea vuosttažettiin vuođđuduvvon diehtojuohkima ja miellaguottuid ektui .
Her er skolen svært viktig .
Dán barggus lea skuvla hirbmat dehálaš .
Regjeringen har gjort prosjektet Samiske veivisere til en permanent ordning fra 2008 .
Ráđđehus lea Sámi ofelaččat prošeavtta dohkkehan bistevaš ortnegin 2008 rájes .
Barne- og likestillingsdepartementet vil gjennomføre en kartlegging av livssituasjonen og levekår for lesbiske og homofile samer .
Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta áigu kártet sámi lesbbaid ja homofiillaid eallinlági ja eallindili .
Kartleggingen bør munne ut i forslag til tiltak for å bedre levekårene for gruppene .
Kártema boađus berre leat evttohit doaibmabidjuid joavkkuid eallinlági buorideapmái .
Barne- og likestillingsdepartementet ønsker i samarbeid med Landslaget for lesbiske og homofile ( LLH ) å drifte en samisk side under Landslagets hjemmeside , i første omgang på nordsamisk .
Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta dáhttu ovttas Landslaget for lesbiske og homofile ( LLH . ) ( Lesbbaid ja homofiillaid riikasearvi ) jođihit sámi siiddu riikkasearvvi ruovttusiidduid oassin , álggus davvisámegillii .
Regjeringen legger vekt på å styrke arbeidet mot diskriminering av samer og diskriminering i det samiske samfunnet .
Ráđđehus deattuha nannet barggu sápmelaččaid vealaheami vuostá ja vealaheami vuostá sámi servodagas .
Regjeringen vil invitere Sametinget og Likestillings- og diskrimineringsombudet til en felles satsing mot diskriminering i det samiske samfunnet .
Ráđđehus áigu bovdet Sáme ­dikki ja Dásseárvo- ja vealahanáittardeaddji oktasaš rahčamii vealaheami vuostá sámi servodagas .
Likestillings- og diskrimineringsombudets skal besitte kompetanse også på det samiske området .
Dásseárvo- ja vealahanáittardeaddjis galgá leat čehppodat sámi áššiinge .
Arbeidet skal skje i samråd med Sametinget .
Dát bargu galgá leat ovttas Sámedikkiin .
Sametinget skal etter planen behandle en handlingsplan om likestilling i det samiske samfunnet våren 2008 .
Sámediggi galggašii 2008 giđa meannudit doaibmaplána dásseárvvu birra sámi servodagas .
Barne- og likestillingsdepartementet vil kunne bidra faglig og økonomisk til strategiske tiltak i planen .
Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta sáhttá fágalaččat ja ekonomalaččat veahkehit plána strategalaš doaimmain .
Nr. : 31/10
Nr. : 31/10
50 mill. kroner til ny ordning for kompensasjon av merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg
50 mill. kruvnnu ođđa ortnegii buhtadit lassiárvodivvaga valáštallanrusttegiid huksehusain
Regjeringen har i dag foreslått for Stortinget å bevilge 50 mill. kroner i 2010 til en ny rammestyrt ordning for kompensasjon av merverdiavgift ved bygging av idrettsanlegg .
Ráđđehus lea odne Stuoradiggái evttohan juolludit 50 mill. kruvnnu jahkái 2010 ođđa rámmastivrejuvvon ortnega bokte mii galgá buhtadit lassiárvodivvaga valáštallanrusttegiid huksehusain .
- Bygging av idrettsanlegg representerer et stort økonomisk løft for mange lag og foreninger .
- Valáštallanrusttegiid huksen lea stuorra ekonomalaš noađđin ollu servviide ja organisašuvnnaide .
Regjeringen ønsker med den nye ordningen å lette finansieringen av slike anleggsinvesteringer og stimulere til en fortsatt bred anleggsutbygging , sier statsråd Anniken Huitfeldt .
Ráđđehus háliida ahte dát ođđa ortnet álkidivččii rusttegiid ruhtadeami ja movttiidahtášii joatkit eanet huksendoaimmaid , dadjá stáhtaráđđi Anniken Huitfeldt .
Idrettsanlegg er av avgjørende betydning for at idrettslag kan tilby gode og varierte aktiviteter for barn og ungdom .
Valáštallanrusttegat leat dehálačča vai valáštallansearvvit sáhttet fállat mánáide ja nuoraide buriid ja máŋggašlájat fálaldagaid .