pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kultur- og idrettstipendet for 2011 ble tildelt Christer Kjønsø Karlsen ( karate ) , Silje Westgård ( ski ) , Marie Sofie Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Kultur- ja valáštallanstipeanda 2011:s addojuvvui čuovvovaččaide ; Christer Kjønsø Karlsenii ( karate ) , Silje Westgård ( čuoigan ) , Marie Sofie H. Hætta ( spábbačiekčan ) ja Marja Helene Fjellheim Mortensson ( musihkka ) .
Sametinget håper at stipendet vil være med på å motivere disse ungdommene , og andre , til å videreutvikle sitt engasjement innenfor kultur og idrett .
Sámediggi doaivu ahte stipeanda lea mielde movttiidahttimin dáid nuoraid , ja earáid , bargat viidáseappot kultuvrrain ja valáštallamiin .
Formålet med tilskuddet er å støtte opprettholdelse og videreutvikling av de særegne samiske idrettsaktivitetene som er en del av tradisjonell samisk kultur .
Doarjaga ulbmilin lea doarjut erenoamáš sámi valástallandoaimmaid bisuheami ja viidáseappot ovddidit erenoamáš sámi valáštallandoaimmaid árbevirolaš sámi kultuvrra ovddideami oassin .
Tilskuddet skal primært benyttes til aktiviteter rettet mot barn og ungdom .
Doarjja galgá geavahuvvot vuosttažettiin mánáid- ja nuoraid doaimmaide .
Organisasjonen har brukt midlene til å legge til rette for utvikling av samisk idrett for barn og unge , med spesiell vekt på fremme av reinkappkjøring og lassokasting .
Organisašuvdna lea geavahan ruđaid sámi valáštallama láhčima ovddideapmái mánáide ja nuoraide , ja erenoamážit lea deattuhuvvon heargevuodjima ja njoarostallama ovdánahttin .
Sametinget har i 2011 videreført drifts- og aktivitetsstøtten til tre samiske idrettsorganisasjoner .
Sámediggi lea 2011:s ain juohkán doaibma- ja aktivitehtadoarjaga golmma sámi valáštallanorganisašuvnnaide .
De tre organisasjonene som mottar direkte støtte fra Sametinget er Sámiid valáštallanlihttu-Norga / Samenes idrettsforbund-Norge ( SVL-N ) , Sámi spábbačiekčanlihttu / Samisk fotballforbund ( SSL ) og Sámi Heargevuodjin-Lihttu ( SHL ) .
Dat golbma organisašuvnna mat ožžot njuolga doarjaga Sámedikkis leat Sámiid valáštallanlihttu-Norga ( SVL-N ) , Sámi spábbačiekčanlihttu ( SSL ) ja Sámi HeargevuodjinLihttu ( SHL ) .
Samisk ungdom deltar annet hvert år i Arctic Winter Games ( AWG ) .
Sámi nuorat servet juohke nuppi jagi Arctic Winter Games ( AWG ) nammasaš doaluide .
AWG er et idretts- og kulturarrangement for ungdom fra arktiske områder .
AWG doalut leat árktalaš guovlluid nuoraid valáštallan- ja kulturdoalut .
De sentrale verdiene i AWG er ivaretakelse av kultur og kulturforståelse , vennskap og respekt for seg selv og andre .
AWG guovddáš árvvut leat kultuvrra ja kulturáddejumi goziheapmi , ustitvuohta ja iežas ja earáid árvvus atnin .
Sametinget ser på disse verdiene som viktige elementer for samisk ungdom i deres møte med annen urfolksungdom og ungdom fra andre arktiske strøk .
Sámediggi oaivvilda ahte dát leat deaŧalaš bealit sámi nuoraide go sii galget deaivvadit eará álgoálbmotnuoraiguin ja eará árktalaš guovlluid nuoraiguin .
Sametinget og Sámi Dáiddárráđđi / Samisk kunstnerråd inngikk i 2004 en samarbeidsavtale som innebærer at partene fører årlige forhandlinger om rammen for en samisk kunstneravtale .
Sámediggi ja Sámi Dáiddárráđđi leat dahkan ovttasbargošiehtadusa 2004:s mii mearkkaša dan ahte bealit šiehtadallet jahkásaččat sámi dáiddáršiehtadusa rámma .
I august 2011 ble partene enige om at rammen for kunstneravtalen for 2012 skal være på kr 6 295 000 .
Borgemánus 2011 sohpe bealit ahte dáiddáršiehtadusa rámma 2012:s galgá leat 6 295 000 ru. .
Dette tilsvarer en økning på kr 380 000 i forhold til kunstneravtalen i 2011 .
Dás lei lassáneapmi 380 000 ru jagi 2011 dáiddáršiehtadusa ektui .
Avtalen omfatter følgende tiltak : kunstfond kr 700 000 stipend til samiske kunstnere kr 2 450 000 driftsstøtte til samiske kunstnerorganisasjoner og Samisk kunstnerråd kr 2 150 000 innkjøpsordning for samisk billedkunst og dáiddaduodji kr 370 000 faglig veiledning kr 275 000 visningsvederlag kr 50 000 innkjøpsordning for skjønnlitteratur , joik og musikk kr 300 000 Samisk kunstnerråd forvalter avsetningene i avtalen med unntak av innkjøpsordningen for billedkunst og dáiddaduodji , som forvaltes av RiddoDuottarMuseat .
Šiehtadussii gullet čuovvovaš doaibmabijut : dáiddafoanda 700 000 ru stipeanda sámi dáiddáriidda 2 450 000 ru doaibmadoarjja sámi dáiddárorganisašuvnnaide ja Sámi dáiddárráđđái 2 150 000 ru sámi govvadáidaga ja dáiddadujiid oastinortnet 370 000 ru fágalaš bagadeapmi 275 000 ru čájáhusbuhtadus 50 000 ru čáppagirjjálašvuođa , luđiid ja musihka oastinortnet 300 000 ru Sámi dáiddárráđđi hálddaša dáid ruđaid mat leat šiehtadusas , spiehkastahkan lea govvadáidaga ja dáiddaduoji oastinortnet , maid RiddoDuottarMuseat hálddaša .
Sametingets ungdomspolitiske utvalg ( SUPU ) fungerer som et kontaktledd mellom samisk ungdom og Sametinget , men også som høringsinstans og som " vaktbikkje " overfor Sametinget når det gjelder ungdomssaker .
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi ( SNPL ) doaibmá oktavuohtalađasin sámi nuoraid ja Sámedikki gaskka , muhto maiddái gulaskuddaninstánsan ja ” goziheaddji ” Sámedikki guovdu nuoraidáššiid oktavuođas .
På den måten kan SUPU bistå Sametinget i utformingen av tingets ungdomsprofil og ungdomspolitikk .
Dieinna lágiin sáhttá SNPL veahkehit Sámedikki nuoraidprofiila ja nuoraidpolitihka hábmemis .
SUPU har i 2011 hatt seks møter .
SNPL:s leat leamaš guhtta čoahkkima 2011:s .
Utvalget har også deltatt på ulike konferanser og seminarer , med innlegg og deltakelse i paneldebatter ved noen anledninger .
SNPL lea searvan maiddái sierra konferánssaide ja semináraide , ja lea doallan sáhkavuoruid ja searvan paneladigáštallamiidda muhtun oktavuođain .
SUPU har videre hatt informasjonsstand på idrettsarrangement og besøkt ulike videregående skoler for å informere om SUPU , Sametinget og Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Dasto lea SNPL juohkán dieđuid valáštallandoaluin ja lea galledan sierra joatkkaskuvllaid juohkin dihte dieđuid SNPL , Sámedikki ja Sámedikki jienastuslohkui čáliheami birra .
SUPU var medarrangør av ungdomsseminar og workshop under Riddu Riđđu-festivalen .
SNPL lei mielde lágideamen nuoraidseminára ja bargobáji Riddu Riđđu festiválas .
På det årlige møtet mellom SUPU og Barneombudet var tema ulike samiske spørsmål som læremidler , nordisk samarbeid og demokratisk deltakelse for samiske barn .
Čoahkkimis mii dollojuvvo jahkásaččat SNPL ja Mánáidáittardeaddji gaskka ledje fáddán sámi áššit nugo oahpponeavvut , davviriikkalaš ovttasbargu ja sámi mánáid demokráhtalaš searvan .
Sammen med ungdomsrådene ved sametingene i Sverige og Finland arrangerte SUPU et miniseminar om ungdomspolitikk for Samisk parlamentarisk råd .
Ovttas Suoma ja Ruoŧa sámedikki nuoraidráđiiguin lágidii SNPL miniseminára Sámi parlamentáralaš ráđi ( SPR ) nuoraidpolitihka birra .
Ungdomsrådene ga også innspill til sluttdokumentet fra den samiske parlamentarikerkonferansen , og hadde et eget saksfremlegg om opprettelse av et felles samisk ungdomsråd tilknyttet Samisk parlamentarisk råd .
Nuoraidráđit bukte cealkámuša maiddái sámi parlamentarihkkáriid konferánssa loahppadokumentii , ja sis lei sierra áššeovddidus oktasaš sámi nuoraidráđi ásaheapmái Sámi párlamentáralaš ráđi oktavuhtii .
Dette ble senere vedtatt av Samisk parlamentarisk råd .
Dat mearriduvvui maŋŋá Sámi parlamentáraláš ráđis .
SUPUs leder deltok i Sametingets delegasjon til årets sesjon i Permanent Forum for urfolk .
SNPL jođiheaddji lei mielde dán jagáš sešuvnnas álgoálbmogiid Bissovaš Forumis .
Der ble det blant annet etablert kontakt med UN Indigenous Youth Caucus .
Doppe čatnui oktavuohta earret eará UN Indigenous Youth Caucus nammasaš organisašuvnnain .
Ungdommens maktutredning er et utvalg som skal utrede unges makt og deltagelse i samfunnet .
Nuoraid váldečielggadus lea lávdegoddi mii galgá čielggadit nuoraid válddi ja searvama servodagas .
Utvalget er oppnevnt av regjeringen .
Ráđđehus lea nammadan lávdegotti .
SUPU har gitt innspill til utredningen .
SNPL lea buktán cealkámuša čielggadussii .
De tok blant annet opp hvordan det negative mediefokuset på samiske saker kan gjøre det vanskelig for samiske barn og unge å søke innflytelse når det gjelder samiske spørsmål .
Sii válde ovdan earret eará dan movt negatiivvalaš mediabeaggin sámi áššiid hárrái , sáhttá dagahit ahte sámi mánáide ja nuoraide šaddá váttis oččodit váikkuhanfámu sámi áššiide .
Her viste de til saken om Tromsø kommunes innlemmelse i samisk språkforvaltningsområde .
Dákko čujuhedje sii áššái Romssa suohkanis sámigiela hálddašanguvlui laktima ektui .
Å vise seg fram som engasjert samisk ungdom kan føre til stor belastning for den enkelte .
Sámi nuoraid áŋgiruššan sáhttá buktit stuorra noađi ovttaskas olbmuide .
Utvalgets rapport ble lagt frem i desember 2011 .
Lávdegotti raporta ovddiduvvui 2011 juovlamánus .
Søkerbaserte virkemidler til kultur Tilskudd til musikkutgivelser
Ohcanvuđot váikkuhangaskaoamit kultuvrii Doarjja musihkkaalmmuhemiide
Med denne ordningen ønsker Sametinget å øke antall tiltak innen samiske musikkuttrykk , og dermed sikre tilgangen på samisk musikk .
Dainna ortnegiin háliida Sámediggi lasihit doaibmabijuid sámi musihkkaalmmuhemiid siskkobealde , ja dieinna lágiin sihkkarastit sámi musihka oažžuma .
I budsjettet for 2011 var det avsatt kr 1 900 000 til musikkutgivelser .
Jagi 2011 bušeahtas lei várrejuvvon 1 900 000 ru musihkkaalmmuhemiide .
Det ble bevilget kr 1 962 000 hvor 13 av 30 prosjekter fikk støtte til musikkutgivelser .
1 962 000 ru juolluduvvui doarjja musihkkaalmmuhemiide ja 30 prošeavtta gaskkas ožžo 13 prošeavtta doarjaga .
Det ble til sammen søkt for prosjekter for kr 5 495 000 .
Ohcamat ledje oktiibuot 5 495 000 ru ovddas .
Av årets prioriteringer var blant annet musikk for barn og musikkutgivelser med unge samiske artister prioritert .
Dán jagi vuoruhuvvojedje earret eará mánáid musihkka ja nuorra artisttaid musihkkaalmmuheamit .
Lars Ante Kuhmunen , Rolffa , Alit Boazu , Elin Kåven , Ivvar , Axel Ante fikk blant annet tilskudd fra Sametinget over denne ordningen .
Earret eará ledje Lars Ante Kuhmunen , Rolffa , Alit Boazu , Elin Kåven , Ivvar , Axel Ante sin searvvis geat ožžo doarjaga Sámedikkis dán ortnega bokte .
Med denne ordningen vil Sametinget legge til rette for at det blir flere utgivelser av samisk litteratur .
Dainna ortnegiin háliida Sámediggi láhčit diliid nu ahte sáhtášedje eanet almmuhit sámi girjjálašvuođa .
I budsjettet for 2011 var det avsatt kr 4 586 000 til litteratur .
Jagi 2011 bušeahtas lei várrejuvvon 4 586 000 ru girjjálašvuhtii .
Kr 2 586 000 ble bevilget over søkerbaserte virkemidler på kultur , mens kr 2 000 000 ble gitt over Samefolkets fond .
2 586 000 ru juolluduvvui ohcanvuđot váikkuhangaskaomiid bokte kultuvrii , ja 2 000 000 ru addojuvvui Sámeálbmotfoandda bokte .
Det kom inn 63 søknader hvor av 24 søknader ble innvilget .
Midjiide bohte 63 ohcama maid gaskkas 24 ohcamii juolluduvvui doarjja .
Sametinget har vært opptatt av å yte tilskudd til utgivelser både på sør- , lule- og nordsamisk .
Sámediggái lea leamaš deaŧalaš addit doarjaga sihke julev- , mátta- ja davvisámegillii .
Det ble gitt støtte til 3 prosjekter med parallelle utgivelser , 15 prosjekter på nordsamisk , 3 på lulesamisk og 3 sørsamiske .
3 prošektii addojuvvui doarjja bálddalagaid almmuhemiiguin , 15 prošektii davvisámegillii , 3 julevsámegillii ja 3 máttasámegillii .
Kulturtiltak for barn og unge
Mánáid ja nuoraid kulturdoaibmabijut
Sametinget ønsker å legge til rette for varierte kulturaktiviteter for barn og unge .
Sámediggi háliida láhčit diliid máŋggalágan kulturdoaimmaide mánáide ja nuoraide .
I 2011 var det derfor satt av kr 2 130 000 til kulturtiltak for barn og unge , etter revidering og tilbaketrekninger .
Danne lei 2011:s várrejuvvon 2 130 000 ru kulturdoaibmabijuide mánáide ja nuoraide , maŋŋá reviderema ja maŋŋá go doarjjalohpádusat gessojuvvojedje ruovttoluotta .
Det ble bevilget prosjekter for kr 2 615 800 .
2 615 000 ru juolluduvvui iešguđetlágán prošeavttaide .
Det ble til sammen søkt for prosjekter for kr 5 607 000 .
Ohcamat ledje oktiibuot boahtán 5 607 000 ru ovddas .
Av 62 søknader ble 34 søknader bevilget støtte .
62 ohcama gaskkas juolluduvvui 34 prošektii doarjja .
2 søknader ble sendt i retur uten realitetsbehandling .
Guokte ohcama sáddejuvvojedje ruovttoluotta almmá realitehta meannudeami haga .
Sametinget yter støtte til mange varierte prosjekter som er tilrettelagt for samiske barn og unge .
Sámediggi addá doarjagiid ollu máŋggalágan prošeavttaide mat leat láhččojuvvon sámi mánáid ja nuoraid várás .
Blant annet er det gitt støtte til flere musikktiltak hvor barn og unge er deltakere og aktivt kan være med å lære å utøve musikk .
Earret eará lea addojuvvon doarjja máŋgga musihkkadoaibmabijuide maidda mánát ja nuorat servet ja main sáhttet leat árjjalaččat mielde oahppamin musihka .
Sametinget ser også en økning av søknader rettet for samisk teatervirksomhet .
Sámediggi oaidná maiddái ahte ohcamat sámi teáhterdoibmii lassánit .
Sametinget ønsker et mangfold av samiske kulturelle aktiviteter .
Sámediggi háliida ahte leat girjás sámi kultuvrralaš doaimmat .
I 2011 var det derfor avsatt kr 4 226 000 til andre kulturtiltak , etter revidering og tilbaketrekninger .
Danne lei 2011:s várrejuvvon 4 226 000 ru eará kulturdoaibmabijuide , maŋŋá reviderema ja go doarjjalohpádusat gessojuvvojedje ruovttoluotta .
Det ble bevilget støtte til prosjekter for kr 4 243 000 .
4 243 000 ru juolluduvvui doarjja prošeavttaide .
Det ble til sammen søkt prosjekter for kr 14 610 000 .
Oktiibuot ohccojuvvui prošeavttaide 14 610 000 ru. .
Det kom inn totalt 171 søknader , og av disse fikk 89 søkere bevilget tilskudd .
Bohte oktiibuot 171 ohcama , ja daid gaskkas ožžo 89 prošeavtta doarjaga .
17 søknader ble ikke tatt opp til realitetsbehandling , mens 2 søknader ble tilbaketrukket av søkere .
17 prošeavtta eai realitehta meannuduvvon , ja 2 ohcama gesse ohccit ieža ruovttoluotta .
Sametinget ser en økning på søknader til markering av Samefolkets dag hvor tilskuddsmottakere er fordelt over hele Sápmi .
Sámediggi oaidná ahte ohcamat Sámi álbmotbeaivvi čalmmusteapmái lassánit man oktavuođas doarjjaoažžut leat miehtá Sámi .
Sametinget yter også støtte artisthonorar til festivaler både av små og store varianter over denne ordningen .
Sámediggi addá doarjaga maiddái festiválaid artisttaid bálkkáide , sihke unna ja stuorra festiválaide dán ortnega bokte .
Videre ser Sametinget en økning i antall duodji-prosjekter hvor flere og flere ønsker å arrangere kurs .
Dasto oaidná Sámediggi ahte duodjeprošeavttat lassánit ja eanet ja eanet olbmot háliidit lágidit kurssaid .
Det arrangeres også mange store kulturarrangementer hvor Sametinget er en stor finansieringsaktør .
Lágiduvvojit maiddái ollu stuorra kulturdoalut main Sámediggi lea stuorra ruhtadeaddji .
Samiskspråklige tegneserier
Sámegielat sárggusgovvaráiddut
Sametinget vil at det skal gis ut samiskspråklige tegneserier .
Sámediggi háliida ahte almmuhuvvojit sámegielat sárggusgovvaráiddut .
I budsjettet for 2011 var det avsatt kr 460 000 til dette formålet .
Jagi 2011 bušeahtas lei várrejuvvon 460 000 ru dán ulbmilii .
Det kom 2 søknader om tilskudd , hvor av 1 prosjekt ble innvilget med kr. 460 000 .
Bohte guokte ohcama , mas nubbái juolluduvvui 460 000 ru. . Sámi girjelágádusat
Sametinget vil legge til rette for aktive samiske forlag .
Sámediggi áigu láhčit diliid nu ahte šaddet árjjalaš sámi lágádusat .
I budsjettet for 2011 var det derfor avsatt kr 2 750 000 til disse .
Jagi 2011 bušeahtas lei danne várrejuvvon 2 750 000 ru daidda .
Det ble bevilget kr 2 956 000 .
Oktiibuot juolluduvvui 2 956 000 ru. .
Det kom inn 6 søknader .
Bohte guhtta ohcama .
Hele budsjettet avsatt til samiske forlag fordeles til forlagene som basistilskudd , aktivitetstilskudd og tilskudd til markedsføring og distribusjon .
Olles submi mii lea várrejuvvon sámi lágádusaide juogaduvvo lágádusaide vuođđodoarjjan , aktivitehtadoarjjan ja doarjjan vuovdaleapmái ja juohkimii .
Klagebehandling gjorde at budsjettet hadde et overforbruk .
Váiddameannudeapmi dagahii dan ahte bušeahtas šattai liigegeavaheapmi .
Sametinget er tilfreds med at forlagene som oppfyller tildelingskriteriene er solide med omsetning på over kr 500 000 og at samiskspråklige utgivelser utgjør minimum 75 % av bruttoomsetningen slik det kreves etter tildelingskriteriene .
Sámediggi lea duhtavaš go lágádusat mat devdet juolludaneavttuid leat nannosat , ja go gávpejohtu lea badjel 500 000 ru ja go sámegielat almmuheamit leat unnimusat 75 % bruttogávpejođus nugo gáibiduvvo juolludaneavttuid mielde .
Sametinget anser det som viktig å ha møteplasser som fungerer som arenaer for formidling og utvikling av samisk språk og kultur .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte leat deaivvadanbáikkit mat doibmet sámi giela ja kultuvrra gaskkustan- ja ovdánahttinarenan .
I budsjettet for 2011 var det derfor bevilget kr 1 1750 000 til samiske møteplasser .
Jagi 2011 bušeahtas lei danne várrejuvvon 1 1750 000 ru sámi deaivvadanbáikkiide .
Det kom inn 13 søknader på totalt kr 2 334 500 .
Oktiibuot bohte 13 ohcama 2 334 000 ru ovddas .
Ikke alle fikk tilskudd over denne ordningen da søkere ikke hadde aktiviteter rettet mot barn , unge og eldre .
Buohkat eai ožžon doarjaga dán ortnega bokte , go ohcciin eai lean doaimmat mat gusket mánáide , nuoraide ja vuorrasiidda .
Det ble gitt tilskudd til 6 møteplasser på til sammen kr 852 050 hvor av 3 møteplasser har fellesverksted for duodji .
Doarjja addojuvvui guđa deaivvadanbáikái oktiibuot 852 050 ru ovddas maid gaskkas 3 deaivvadanbáikkis lei oktasaš duodjebádji .
Utover dette har 3 møteplasser tiltak som direkte er knyttet aktiviteter rettet mot barn , unge og eldre .
Dasa lassin leat 3 deaivvadanbáikkis doaibmabijut mat njuolga čatnasit doaimmaide mat gusket mánáide , nuoraide ja vuorrasiidda .
Antallet møteplasser som fikk tilskudd over denne ordningen er det samme som i 2010 .
Deaivvadanbáikkit , mat ožžo doarjaga dán ortnega bokte , leat seamma go 2010:s .
Sametinget vil opprettholde og utvide det samiske bokbusstilbudet .
Sámediggi áigu bisuhit ja viiddidit sámi girjebussefálaldaga .
I budsjettet for 2011 var det derfor avsatt kr 2 500 000 til innkjøp av samiske bokbusser .
Jagi 2011 bušeahtas lei danne várrejuvvon 2 500 000 ru sámi girjebussiid oastimii .
Av prioriteringene framgikk det at samisk bokbuss til lulesamiske områder er prioritert .
Vuoruhemiin oidno ahte sámi girjebusset julevsámi guovllus leat vuoruhuvvon .
Hele det avsatte beløpet gikk til Tysfjord kommune , som har en bokbusstjeneste i lulesamisk område .
Olles várrejuvvon submi manai Divttasvuona suohkanii , mas lea girjebussefálaldat julevsámi guovllus .
De har også et samarbeid med nærliggende kommuner på svensk side .
Sis lea maiddái ovttasbargu lagaš gielddaiguin Ruoŧa bealde .
5 Næring Sametingets hovedmålsetting innenfor næring er at vi vil ha et sterkt og allsidig næringsliv som tar hensyn til samisk kultur , natur og miljø i samiske områder .
5 Ealáhusat Sámedikki váldomihttomearrin ealáhusaid oktavuođas lea ahte mii dáhttut nana ja juohkelágan ealáhuseallima mii vuhtii váldá sámi kultuvrra , luonddu ja birrasa sámi guovlluin .
Vi må opprettholde den sysselsettingen Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Mii fertet bisuhit dan barggolašvuođa mii juo lea sierra ealáhusaid siskkobealde .
Fraflyttingen fra samiske områder er stor , spesielt blant kvinner .
Sámi guovlluin lea stuorra eretfárren , erenoamážit nissonolbmuid gaskkas .
Vi ønsker derfor en økt andel kvinnelige foretakseiere og næringsutøvere .
Danne mii sávvat eanet nissonolbmuid fitnodateaiggádin ja ealáhusdoallin .
Dette vil bidra til sterke og levende samfunn der folk vil bo .
Dát sáhttá váikkuhit nana ja ealli servodagaide gos olbmot háliidit ássat .
Sametinget arbeider på ulike måter for å oppnå disse målsettingene .
Sámedikkis leat máŋggalágan bargovuogit movt dáid mihttomeriid juksat .
Vi har omfattende dialog med statlige myndigheter , både i form av møter , konsultasjoner og næringsforhandlinger på ulike næringer .
Mii gulahallat viidát stáhta eiseválddiiguin , sihke čoahkkimiin , konsultašuvnnain ja ealáhusšiehtadallamiin sierra ealáhusaid hárrái .
Samiske næringer er ofte arealkrevende .
Sámi ealáhusat gáibidit dávjá stuorra areálaid .
Mye av arbeidet som skjer med arealrettigheter i Sametinget , er en del av rammebetingelsene for samisk næringsutvikling .
Ollu barggus maid Sámediggi dahká eanavuoigatvuođaiguin lea oassi sámi ealáhusovddideami rámmaeavttuin . Sámedikki ealáhusovddidandieđáhus
Sametingets melding om næringsutvikling
Sámediggi lea ráhkadan ealáhusovddidandieđáhusa .
I meldingen er fem innsatsområder prioritert .
Dán dieđáhusas leat vihtta áŋgiruššansuorggi vuoruhuvvon .
Disse er rammebetingelser i primærnæringene , attraktive lokalsamfunn , kulturnæringer , og innovasjon , forskning og verdiskaping .
Dat lea rámmaeavttut vuođđoealáhusain , geasuheaddji báikegottit , kulturealáhusat , ja innovašuvdna , dutkan ja árvoháhkan .
Det siste innsatsområdet er kompetanseheving og nyskapinger .
Maŋimuš áŋgiruššansuorgi lea gelbbolašvuođalokten ja ođđahutkamat .
I den fremtidige næringspolitikken vil det bli større oppmerksomhet på kulturnæringer og samisk kultur .
Boahtteáiggi ealáhuspolitihkas biddjojuvvo eanet fuomášupmi kulturealáhusaide ja sámi kultuvrii .
Sametinget har valgt å inkludere samisk reiseliv og duodji i begrepet kulturnæringer .
Sámediggi lea válljen bidjat sámi mátkeealáhusaid ja duoji doahpagii kulturealáhusat .
Målene og strategiene i næringsmeldinga er innarbeidet gjennom tiltak i budsjettet for 2012 .
Ealáhusdieđáhusa mihttomearit ja strategiijat leat heivehuvvon doaibmabijuid bokte 2012 bušeahtas .
Sametingsrådet har allerede vedtatt en programbeskrivelse for verdiskapingsprogram for næringskombinasjoner og samisk reiseliv .
Sámediggeráđđi lea juo mearridan prográmmačilgehusa lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmmii ja sámi mátkeealáhusaide .
Sametinget har fått utarbeidet en analyse av utviklingen i 22 kommuner i samiske områder .
Sámediggi lea ráhkadahttán ovddidananalysa 22 gielddas sámi guovlluin . Analysa lea vuođđun bargui ealáhusovddidandieđáhusain .
Analysen dannet grunnlaget for arbeidet med meldingen om næringsutvikling .
Dát čájeha ahte sámi guovlluin leat stuorra hástalusat ollu surggiin .
Det dreier seg blant annet om å holde oppe lønnsomheten , innovasjoner og etablererfrekvensen og vekst i næringslivet .
Dát hástalusat leat earret eará gánnáhahttivuođa bisuheami , innovašuvnnaid ja ásaheaddjidávjodaga ja ahtanuššama oktavuođas ealáhuseallimis .
Samiske områder har også utfordringer med å beholde bosettingen .
Sámi guovlluin leat hástalusat maiddái ássama bisuhemiin .
Det har sammenheng med lavere fødselsoverskudd og flytting fra distriktene til større tettsteder .
Dan geažil go unnit riegádit mánát ja olbmot fárrejit distrivttain stuorát čoahkkebáikkiide .
Det positive er at utdanningsnivået i flere samiske områder er høyere enn utenfor de samiske områdene .
Dat mii lea buorre lea dat go oahppodássi eanaš sámi guovlluin lea buoret go sámi guovlluid olggobealde .
Rapporten viser at de fleste samiske områder er lite attraktive med tanke på bosted , men er litt bedre med tanke på bedriftsattraktivitet .
Raporta čájeha ahte eanaš sámi guovllut geasuhit unnán ássansaji ektui , muhto buorebuččat fitnodatgeasuheami ektui .
Mange samiske kommuner kommer bedre ut av analysen når man ser på servicetjenester som handel , overnatting , servering og aktiviteter .
Dat čájeha maiddái ahte ollu sámi guovlluin leat buoret bálvalusat nugo gávppašeami , idjadeami , bálvalusaid ja doaimmaid ektui .
Sametinget skal få utarbeidet en ny analyse av utviklingen i kommuner i samiske områder .
Sámediggi áigu ráhkadahttit ođđa analysa ovdáneamis sámi guovlluid gielddain .
Denne er utvidet til å gjelde også to sørsamiske kommuner .
Dát lea viiddiduvvon guoskat maiddái guovtti máttasámi gildii .
Analysen skal ha større fokus på innovasjoner , innvandring og utdanningsnivå .
Analysa galgá eanet bidjat guovddážii innovašuvnnaid , sisafárrema ja oahppodási .
Samarbeid Stortingsmelding om ny landbruks- og matpolitikk
Ovttasbargu Stuorradiggedieđáhus ođđa eanadoallo- ja biebmopolitihka birra
Sametinget har gitt innspill til stortingsmeldingen om ny landbruks- og matpolitikk .
Sámediggi lea buktán cealkámuša stuorradiggedieđáhussii ođđa eanadoallo- ja biebmopolitihka birra .
I innspillet la Sametinget vekt på at meldingen burde gi bedre økonomiske vilkår til bøndene , sikre rekruttering til jordbruksnæringen og ha en variert bruksstruktur over hele landet .
Cealkámušas deattuhii Sámediggi ahte dieđáhusas livčče galgan addit buoret ekonomalaš eavttuid boanddaide , sihkkarastit rekrutterema eanadollui ja addit eavttuid juohkelágan doallostruktuvrii miehtá riikka .
Sametinget ville også at meldingen skulle legge vekt på arktisk landbruk og at dette kom inn i nordområdepolitikken .
Sámediggi háliidii maiddái ahte dieđáhusas livčče galgan deattuhit árktalaš eanadoalu ja ahte dat gulašii davviguovlopolitihka siskkobeallái .
Sametinget foreslo å regionalisere jordbrukspolitikken , bedre utnyttelsen av utmarka til sauebeite og å satse på reiseliv .
Sámediggi evttohii regionaliseret eanadoallopolitihka , meahci buorebut geavahit sávzaguohtumii ja áŋgiruššat mátkeealáhusaiguin .
Sametinget ba om utvidete roller i forbindelse med jordbrukspolitikken i samiske områder der konsultasjonsavtalen skulle brukes .
Sámediggi bođii árrat proseassas stuorradiggedieđáhusain diehtit ahte dan sadjái go ráhkadit sierra boazodoallodieđáhusa , válddahuvvo boazodoallu dán dieđáhusas .
Sametinget ble tidlig i prosessen med stortingsmeldingen kjent med at i stedet for å lage en egen reindriftsmelding , blir reindriftsnæringen omhandlet i denne meldingen .
Ovdáneami vuođul ovddit stuorradiggedieđáhusa rájes boazodoalu birra ja daid ollu hástalusaid geažil mat boazodoalus leat dál ovddabealde , bivddii Sámediggi ahte ráhkaduvvošii sierra dieđáhus boazodoalu birra .
På bakgrunn av utviklingen siden forrige stortingsmelding om reindrift og de mange utfordringene reindriftsnæringen står Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Dat makkár rolla Sámedikkis galggašii leat maid ii leat váldojuvvon mielde dieđáhusas . Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 100 av 377
100 siidu 379 siiddus
overfor , ba Sametinget om at det lages en egen melding om reindriftsnæringen .
Mariidnaealáhusat Sámit lea bivdán guliid nu guhká go gávdnojit historjjálaš gáldut .
Sametinget mener det er viktig med en grundig og helhetlig behandling av alle forhold i næringen .
Sámiid riekti resurssaide mearas ja jogain , ja riekti geavahit daid , lea mearrideaddji oassi sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođus .
Prosessen må betraktes som lite inkluderende for Sametingets del , både med tanke på reindriftsnæringen og jordbruksnæringen .
Sámediggi vuoruha barggu sámiid bivdovuoigatvuođaid , mariidnaresurssaid ja jogaid ja riddo- ja vuotnaguovlluid geavaheami sihkkarastimiin .
I stortingsmeldingen er ikke jordbruk i samiske områder nevnt .
Konsultašuvnnaid bokte Riddoguolástuslávdegotti árvalusa ( NAČ .
I likhet med de samiske landbruksinteressene som Sametinget fremmet i konsultasjonene , finner vi lite av Sametingets innspill om reindrift i stortingsmeldingen .
208:5 ) birra , leat Sámediggi ja Guolástus- ja riddodepartemeanta soahpan ahte nannet álbmoga guolástanrievtti mearrasámi guovlluin , nugo Sámediggi háliidii gulaskuddancealkámušastis .
Selv om stortingsmeldingen nå er ferdig , vil Sametinget fortsatt arbeide for at Stortinget tar større ansvar for reindrifta og forankrer dette i en egen stortingsmelding om reindrifta .
Šiehtadus lea unnimus čoavddus mii earret eará mearkkaša dan ahte bivdovuoigatvuohta nannejuvvo dan bokte go ođđa mearrádusat váldojuvvojit mielde gustovaš láhkadahkosii .
Sametinget anser det som alvorlig at konsultasjonene om tiltakene i Stortingets landbruks- og matpolitisk melding aldri ble formelt avsluttet .
Dán unnimus čovdosa sáhttá čoahkkáigeassit 7 čuoggá vuollái : Mearriduvvo ođđa láhkamearrádus nu ahte oasseváldiláhkii čadnojuvvo guolástanvuoigatvuohta .
Samene har drevet fiske så langt tilbake som det finnes historiske kilder .
Mearrádusa ferte geahččat fárrolaga mearraresursalága 11. § deattuhanmearrádusain .
Sametinget prioriterer arbeidet med å sikre samenes rettigheter til fiske , de marine ressursene og til bruken av elver og kyst- og fjordområder .
Láhkaevttohus mearkkaša ahte lága bokte suodjalit guolástanrievtti ja seammás mearkkaša dan ahte sii geain lea vuoigatvuohta galget vuoruhuvvot ovddabeallái buot earáid go lea resursavátnivuohta .
Kystfiskeutvalget Gjennom konsultasjoner om Kystfiskeutvalgets innstilling ( NOU .
Mearriduvvo láhkaásahusa bokte gielddus stuorát fatnasiidda ( badjel 15 mehtera ) vuonaid siste .
Bestemmelsen må sees i sammenheng med vektleggingsbestemmelsen i havressurslovens § 11 .
Mearrádusa deaŧaleamos doaibman lea čalmmustahttit daid álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid mat gávdnojit .
Det fastsettes en egen vektleggingsbestemmelse i havressursloven .
Doaibmabijut : Várrejuvvo jahkásaš vuođđoearri dorskebivdui .
Vektleggingsbestemmelsen medfører at det ved alle former for regulering skal legges vesentlig vekt på samisk bruk og denne brukens betydning for samiske lokalsamfunn .
Sámediggi guorahallá ja realitehta meannuda dán čuoggá dalle go prinsihpaid láhkii čatnan lea sohppojuvvon vuotna- ja riddobivddu dohkkeheami ja sihkkarastima ektui árbevirolaš mearrasámi guovlluin .
Side 101 av 377
101 siidu 379 siiddus
Imidlertid er det enighet om at rette til fiske skal være mulig å leve av alene eller i kombinasjon med annen virksomhet .
Dattetge lea ovttamielalašvuohta das ahte galgá leat vejolaš birget okto guolástanrivttiin dahje buohtalaga eará doaimmain .
Retten skal være gratis og skal bidra til økning i antall fartøy og fiskere i området .
Riekti galgá leat nuvttá ja dat galgá váikkuhit fatnasiid ja guolásteddjiid laskama guovllus .
Sametinget ser det som en stor utfordring for statlig- og fylkeskommunal sektor i Finnmark , Troms og Nordland , å få på plass en finansiering av fartøy og fiskemottak som gjør at innbyggerne får mulighet til å bruke sine tilbakeførte fiskerettigheter og delta aktivt i fisket .
Sámediggi oaidná ahte Finnmárkku , Romssa ja Norlándda stáhta ja fylkkagielddaid kantuvrrain lea stuorra hástalus fatnasiid ja guollevuostáiváldinsajiid ruhtadeamis dainna lágiin ahte das livččii ávki ássiide nu ahte ožžot vejolašvuođa geavahit daid bivdovuoigatvuođaid maid ožžot ruovttoluotta ja besset árjjalaččat searvat guollebivdui .
Fiskeri- og kystdepartementet og Sametinget har i fellesskap gått gjennom Fiskeridirektørens forslag til regulering av fisket i 2012 .
Guolástus- ja riddodepartemeanta ja Sámediggi leat ovttas geahčadan Guolástusdirektoráhta guolástanregulerema evttohusa jahkái 2012 .
Sametinget tok spesielt opp problemstillingen om å forby fisket med store og havgående fartøy i nordnorske fjorder .
Sámediggi válddii erenoamážit ovdan áššečuolmma ahte gieldit guollebivddu stuorra mearrafatnasiiguin davvinorgga vuonain .
Departementet vil følge direktoratets forslag om ikke å tillate fiske etter lodde innenfor 4 nautiske mil i 2012 .
Departemeanta áigu čuovvut direktoráhta evttohusa ahte ii diktit šákšabivddu 4 nautalaš miilla siskkobealde .
Videre klargjøring av spørsmålet om et forbud mot fiske innenfor fjordlinjene for fartøy over en viss størrelse , vil være en av mange oppgaver som den foreslåtte fjordfiskenemnda skal vurdere .
Dasto árvvoštallat gildosa gieldit guolástusa vuotnalinnjáid siskkobealde fatnasiidda main lea dihto sturrodat , lea okta ollu doaimmain maid dat evttohuvvon vuotnaguolástuslávdegoddi galgá árvvoštallat .
Forvaltning av kysttorsken har stor betydning for fisket i sjøsamiske områder , da denne bestanden har hele sin livssyklus i fjordene og ved kysten .
Riddodorski hálddašeamis lea stuorra mearkkašupmi guolástussii mearrasámi guovlluin , danne go dán šlájas lea olles eallingierdu vuonain ja rittus .
Til grunn for oppbyggingsplanen ligger en restriktiv reguleringsmodell i store områder .
Buoridanplána vuođđun lea gáržžiduvvon regulerenmálle ollu guovlluin .
Ut fra dette har Sametinget videreført sitt arbeid ovenfor myndighetene med å ivareta det samiske perspektivet i forvaltning og oppbygging av norsk kysttorsk .
Dán vuođul lea Sámediggi joatkán barggu eiseválddiid guovdu ahte suodjalit sámi perspektiivva norgga riddodorski hálddašeamis ja buorideamis .
Dette innebærer bant annet at fartøy over 15 meter må driver sitt fiske utenfor eksisterende fjordlinjer , mens trålere og store og havgående fartøy må fiske utenfor 12 og 6 nautiske mil fra land , alt etter størrelse .
Dát mearkkaša earret eará dan ahte fatnasat mat leat badjel 15 mehtera fertejit bivdit olggobealde vuotnalinjjáid , go fas trålárat ja stuorra fatnasat ja mearrafatnasat fertejit bivdit olggobealde 12 ja 6 nautalaš miilla eret nannámis , sturrodaga mielde .
Norske myndigheter har i felleskap med russiske myndigheter besluttet å åpne for et loddefiske i 2012 .
Norgga eiseválddit leat ovttas Ruošša eiseválddiiguin mearridan ahte 2012 galgá leat lohpi bivdit šávššaid .
Sametinget anser det derfor som viktig å utarbeide en flerbestandsforvaltningsmodell for Barentshavet som også omfatter pelagisk fisk ( sild , lodde m.m ) og sjøpattedyr .
Danne lea Sámedikki mielas deaŧalaš ráhkadit máŋgganállehálddašanmálle Barentsábi várás mii siskkilda maiddái áhpeguliid ( sallit , šákša jna ) ja mearranjihcehasat .
Side 102 av 377
102 siidu 379 siiddus
Sametingspresidenten signalisert i november 2011 at Sametinget vil vurdere å tillate fangst av kongekrabbe for fartøy under 15 meter .
Sámedikki presideanta lea dovddahan skábmamánus 2011:s ahte Sámediggi áigu árvvoštallat ahte galggašii go addit gonagasreabbábivdolobi fatnasiidda mat leat vuollel 15 mehtera .
Anadrome laksefisk Fiskereguleringene i elv og sjø for 2012
Anadromalaš luossabivdu Guolástusreguleremat jogain ja mearas jagis 2012
Sametinget har i 2011 opprettet et arbeidsutvalg som arbeider med fiskereguleringene i elv og sjø for 2012 .
Sámediggi lea 2011:s ásahan bargolávdegotti mii bargá guolástusreguleremiiguin jogain ja mearas 2012 ektui .
Arbeidsutvalget har kommet med et forslag til fiskerguleringer i elv og sjø for 2012 , samt en langsiktig strategi for reguleringene .
Bargolávdegoddi lea buktán regulerenevttohusa jogain ja mearas jagi 2012 várás , ja dasto guhkes áiggi strategiija reguleremiid várás .
Utvalgets forslag til reguleringer fra 2012 innebærer en utvidelse av fisketiden for kilenot , spesielt for Nord-Troms .
Lávdegotti regulerenevttohus 2012 rájes lea ahte viiddidit gáidánuohti bivdoáiggi , erenoamážit Davvi-Romssas .
Når det gjelder elvefiske , legger arbeidsutvalget til grunn fylkesmennenes forslag om å opprettholde beskatningen på dagens nivå i de fleste vassdragene .
Go guoská johkabivdui , de bidjá bargolávdegoddi vuođđun fylkkamánni evttohusa ahte bisuhit bivddu otnáš dásis eanaš čázádagain .
Videre mener arbeidsutvalget at fredningssoner kan brukes som hovedvirkemiddel for å regulere uttaket av fisk i vassdrag i Finnmark , der dette er egnet .
Dasto oaivvilda bargolávdegoddi ahte sáhttá geavahit ráfáidahttinávádagaid váldo váikkuhangaskaoapmin reguleren dihte guollebivddu čázádagain Finnmárkkus , gos lea heivvolaš .
Arbeidsutvalgets rapport dannet grunnlaget for konsultasjonene med direktoratet for naturforvaltning om reguleringene .
Bargolávdegotti raporta lei vuođđun konsultašuvnnaide Luondduhálddašan direktoráhtain reguleremiid birra .
Sametinget har i konsultasjoner med Direktoratet for naturforvaltning blitt enig om et høringsutkast som ble sendt på høring , med høringsfrist 20. januar 2012 .
Sámediggi lea konsultašuvnnain Luondduhálddašandirektoráhtain soahpan gulaskuddancealkámuša mii sáddejuvvui gulaskuddamii , ja gulaskuddanáigemearrin lei ođđajagimánu 20. b. 2012 .
Arbeidsutvalgets rapport og Sametingets merknad etter konsultasjon om behovet for en utvidelse i regionen ‖kysten av Finnmark‖ , er vedlagt høringen .
Bargolávdegotti raporta ja Sámedikki mearkkašumit maŋŋá konsultašuvnna dárbbu birra viiddidit guovllu ” kysten av Finnmark ” lea mielddusin gulaskuddamis .
Forhandlinger med Finland om Tanavassdraget
Šiehtadallamat Suomain Deanučázádaga birra
Det har i 2011 vært møte på ministernivå om igangsettelsen av reforhandling av overenskomsten mellom Norge og Finland om Tanavassdraget .
2011:s lea leamaš čoahkkin ministerdásis ođđa šiehtadallamiid álggaheami birra dan soahpamuša ektui mii lea Norgga ja Suoma gaskka Deanučázádaga hárrái .
Tana Fiskeforvaltning og sametingene i Norge og Finland vil bli trukket nært inn i forhandlingene , som vil starte på nyåret .
Deanu guolástanhálddahus ja sámedikkit Norgga ja Suoma bealde gessojuvvojit lávga mielde šiehtadallamiidda , mat álggahuvvojit ođđajagis .
Den norsk-finske forskningsgruppen la frem sine forskningsresultater i Utsjok i november .
Norgga ja Suoma dutkanjoavku ovddidii dutkanbohtosiiddis Ohcejogas skábmamánus .
Samtidig fikk norske og finske rettighetshavere og sametingene i Norge og Finland mulighet til å utveksle informasjon om de forestående regionale forhandlingene .
Dasto ožžo Norgga ja Suoma vuoigatvuođaoamasteaddjit ja sámedikkit Norgga ja Suoma bealde vejolašvuođa háleštit daid regionála šiehtadallamiid birra mat bohtet .
Forhandlingene førte ikke fram i år og forhandlingene vil bli tatt opp i nasjonale forhandlinger .
Šiehtadallamat eai ovdánan dán jagi ja šiehtadallamat jotkojuvvojit nationála šiehtadallamiiguin .
Sametinget vil fremover diskutere forhandlingsgrunnlaget med Miljøverndepartementet .
Sámediggi áigu boahtteáiggis ságastallat šiehtadallanvuođu birra Birasgáhttendepartemeanttain .
Lokalforvaltning i Neidenvassdraget
Njávdánčázádaga báikkálaš hálddašeapmi
Sametinget har i kontakt med Miljøverndepartementet diskutert igangsettelsen av prosessen med lokal forvaltning i Neiden i løpet av neste år .
Sámedikkis lea leamaš oktavuohta Birasgáhttendepartemeanttain ja lea háleštan dan birra ahte álggahit proseassa báikkálaš hálddašeamis Njávdámis boahtte jagi .
Sametinget er bekymret for arealbrukskonflikter mellom tradisjonelt fjordfiske og oppdrettsnæring , og miljøkonsekvenser når det gjelder blant annet det store antall rømninger i oppdrettsnæringen .
Sámediggi lea fuolas go leat areálariiddut árbevirolaš vuotnabivdiid ja guollebiebmanealáhusa gaskka , ja go leat birasváikkuhusat go guoská earret eará dasa go nu ollu gárgidit biebmoguolit .
Oppdrettsnæringen må ikke true de naturlige fiskestammene og må ha en driftsform som tar hensyn til miljøet .
Guollebiebman ii galgga áitit lunddolaš guollešlájaid ja das ferte leat dakkár doaibmavuohki mas biras váldojuvvo vuhtii .
Det er viktig at oppdrettsnæringen drives på en måte som ikke er til hinder for tradisjonelt fiske verken i sjø eller i elv .
Deaŧalaš lea ahte guollebiebmanealáhus doaimmahuvvo dainna lágiin ahte dat ii heađuš árbevirolaš bivddu mearas dahje jogain .
Sametinget deltok og holdt innlegg på workshopen Salmon Voices i München i oktober .
Sámediggi searvvai ja doalai sáhkavuoru workshopas Salmon Voices Münchenis golggotmánus .
Workshopen tok opp hvordan oppdrettsnæringen oppleves for urfolk i Canada og Norge .
Workshopa oktavuođas váldojuvvui bajás movt álgoálbmogat Norggas ja Canádas vásihit guollebiebmanealáhus .
Hun understreket at tradisjonell kunnskap skal være en del av grunnlaget i lakseforvaltningen .
Son deattuhii ahte árbedieđut galget lea maid vuođđun luossahálddašeapmái .
Hun etterlyste at oppdrettsnæringen selv ble oppmerksomme på urfolksperspektivet .
Son váillahii álgoálbmotperspektiivva fuomášumi guollebiebmanealáhusa iežas bealis .
Formålet med turen var å knytte kontakt med urfolk i Canada som opplever liknende problemstillinger som Sametinget i forbindelse med lakseforvaltning .
Mátkki ulbmilin lei čatnat oktavuođa Canáda álgoálbmogiiguin mat vásihit sullasaš áššečuolmmaid maid Sámediggi ge vásiha luossahálddašemiin .
Sjøpattedyr
Mearranjihččehasat
Regulering og forvaltning av kystsel er et sentralt ledd i Sametingets kyst- og fiskeripolitikk .
Riddonjurjuid reguleren ja hálddašeapmi lea guovddáš bealli Sámedikki riddo- ja guolástuspolitihkas .
Sametinget ønsker å forvalte de marine fjordressursene på en samlet og bærekraftig måte .
Sámediggi háliida ahte mariidna vuotnaresurssat hálddašuvvojit ollislaš ja ceavzilis vugiin .
Sjøpattedyrrådet ble nedlagt den 31.12.2011 , og Fiskeridirektoratet avsluttet med dette tidligere praksis med åpne høring av forslag til kvotefastsettelse og reguleringsforslag for sjøpattedyr .
Mearranjihččehasráđđi heaittihuvvui 31.12.2011 , ja Guolástusdirektoráhta heaittihii geavahusa mii ovdal lea leamaš ahte rahpat gulaskuddama mearranjihččehasaid bivdoeriid mearrideapmái ja regulerenevttohussii .
Fiskeridirektoratet har fulgt opp Sametingets oppfordring og gjennomført åpne høringer av forslag til kvoter og forvaltning av kystsel i 2012 , samt gått inn for å innføre kompensasjon for felling av kystsel .
Guolástusdirektoráhta lea čuovvolan Sámedikki ávžžuhusa ja lea čađahan rabas gulaskuddama evttohusa ektui mii guoská bivdoeriide ja riddonjurjuid hálddašeapmái 2012:s , ja lea miehtan ahte addigoahtit buhtadusa riddonjurjuid goddima ovddas .
Økologi – Gjenvekst av tareskog
Økologiija – stárravuvddiid ođđasis šaddan
Havforskningsinstituttet har etablert en ny feltstasjon i Finnmark , lokalisert til østsiden av Porsangerfjorden .
Mearradutkaninstituhtta lea ásahan ođđa gieddestašuvnna Finnmárkui , mii lea Porsáŋgguvuonas oarjjabealde .
Havforskningens mål er å gjenreise rike bestander av kystfisk i nordnorske fjorder .
Mearradutkama mihttomearrin lea bisuhit rikkis guollenáliid Davvi Norgga vuonain .
Porsangerfjorden er i denne sammenheng valgt ut som utsettingsområde .
Dán oktavuođas lea Porsáŋggu vuotna válljejuvvon čuozahatguovlun .
Sametinget har gitt kr 500 000 i støtte til gjennomføring av prosjektet ‖Gjenvekst av nedbeitet tareskog – kalkingsprosjekt‖ .
Sámediggi lea addán 500 000 ru doarjjan prošeavtta ” Guorba stárravuovddi šaddadeapmi - kálkenprošeakta ” čađaheapmái .
Sametingspresidenten hadde møte med ledelsen i Norges Fiskarlag i mai 2011 .
Sámedikki presideanttas lei čoahkkin Norgga Guolástussearvvi jođihangottiin miessemánus 2011:s .
Blant temaene som ble gjennomgått var fiskeriforvaltning generelt og partenes syn på forslagene til Kystfiskeutvalgets innstilling .
Fáttáid gaskkas maid birra lei sáhka ledje guolástushálddašeapmi oppalaččat ja beliid oaidnu Riddoguolástuslávdegotti evttohusaide .
Begge parter var positivt innstilt på å opprettholde kontakten og orientere hverandre om aktuelle fiskeripolitiske saker .
Goappašat bealit leigga mielas bisuhit oktavuođa ja čilget nubbi nubbái áigeguovdilis guolástuspolitihkalaš áššiid birra .
Sametinget har gitt innspill til jordbruksforhandlingene til Landbruks- og matdepartementet .
Sámediggi lea addán cealkámuša eanadoallošiehtadallamiidda Eanadoallo- ja biebmodepartementii .
Sametinget la spesielt vekt på å få bedre lønnsomhet i jordbruksnæringen og at jordbruket må få et inntektsløft .
Sámediggi deattuhii erenoamážit ahte oažžut buoret gánnáhahttivuođa eanadoalus ja ahte eanadoallu ferte oažžut buoret dietnasa .
Sametinget foreslo å halvere den høye egenandelen ved avlingsskader og overvintringsskader .
Sámediggi evttohii vuolidit dan alla iežas oasi beliin šaddovahágiin ja dálvevahágiin .
Resultatet av jordbruksforhandlingene er skuffende for samiske områder .
Sámi guovllut ledje beahttašuvvan eanadoallošiehtadusa bohtosa ektui .
Noe inntektsvekst ble det , men ikke nok til dekke kostnadsveksten .
Veaháš buoret dienaslassáneapmi šattai , muhto ii doarvái goluid laskama ektui .
Det er fortsatt et stort gap mellom inntektsveksten i jordbruket og i samfunnet for øvrig .
Ain leat stuorra erohusat dienaslassáneamis eanadoalu ja servodaga gaskka muđui .
Det er store utfordringer med å få finansiert nye driftsbygninger i jordbruket .
Ođđa doaibmavisttiid ruhtadeamis leat stuorra hástalusat eanadoalus .
Finansieringsordningene dekker ikke merkostnadene for samiske områder i forhold til sørlige deler av landet .
Ruhtadanortnegat eai doala liigegoluide mat leat sámi guovlluin riikka máttaosiid ektui .
Sametinget har finansiert flere store bygg , men utfordringen ligger i å få restfinansiering på plass i flere av disse byggesakene .
Sámediggi lea ruhtadan máŋga stuorra vistti , muhto hástalussan lea loahparuhtadeami oažžun máŋgga dáin huksenáššiid oktavuođas .
Det er viktig å ha tidsmessige driftsbygg som unge vil drive .
Deaŧalaš lea ahte dat doaibmavisttit main nuorat galget bargat , leat áiggi gáibádusaid mielde .
Sametinget har som mål å opprettholde jordbruket i samiske områder .
Sámedikki mihttomearrin lea eanadoalu bisuheapmi sámi guovlluin .
Innenfor geitenæringen er det utfordringer med flere sykdommer det siste tiåret .
Gáicaealáhusa oktavuođas leat hástalussan ollu dávddat mat leat leamaš maŋimuš logijagis .
I Sør-Norge har geitebøndene blitt kvitt disse ved å tømme og rengjøre driftsbygningene .
MáttaNorgga gáicaboanddat leat beassan eret dáin dávddain go leat gurret ja buhtistan doaibmavisttiid .
Mange geitebruk i Troms er ikke kvitt disse sykdommene .
Oallut gáicadoalut Romssas eai leat beassan eret dáin dávddain .
Sametinget er bekymret for denne utviklingen , og har bedt geitenæringen om å orientere Sametinget om utviklingen .
Guoskevaš gielddat , Porsáŋgu , Kárášjohka ja Guovdageaidnu leat joatkán dáinna ja leat ráhkadan váldoprošeavtta dán áŋgiruššama várás .
Side 104 av 377
104 siidu 379 siiddus
Sametingets innspill til reindriftsavtalen for 2012/2013 ble behandlet i plenum i november 2011 .
Sámedikki cealkámuš 2012/2013 boazodoallošiehtadussii meannuduvvui dievasčoahkkimis skábmamánus 2011 .
I innspillet legger Sametinget vekt på samarbeid og konsultasjoner med Landbruks- og matdepartementet om reindriftspolitikk og forvaltningen av denne , virkemiddelordningene i avtalen , reindriftens arealer , rovvilt , avgifter i reindriften , helse , likestilling , markedssituasjonen og reintallstilpasning .
Dán cealkámušas deattuha Sámediggi ovttasbarggu ja konsultašuvnnaid departemeanttain boazodoallopolitihka ja dan hálddašeami , šiehtadusa váikkuhangaskaoapmeortnegiid , boazodoalu areálaid , boraspiriid , divadiid boazodoalus , dearvvašvuođa , dásseárvvu , vuovdalandili ja boazologu heiveheami .
Sametinget vil presentere sitt innspill overfor avtalepartene Norske Reindriftssamers Landsforbund og staten ved Landbruks- og matdepartementet på nyåret 2012 .
Sámediggi áigu čalmmustahttit cealkámuša šiehtadusbeliide Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvái ja stáhtii Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta bokte ođđajagis 2012 .
Norsk- svensk reinbeitekonvensjon regulerer reindrifta på grenseovergangen mellom Norge og Sverige .
Norgga ja Ruoŧa gaskasaš boazoguohtonkonvenšuvdna regulere boazodoalu Norgga ja Ruoŧa gaskasaš rádjaguovllus .
Sametinget er opptatt av å sikre en god løsning for næringsorganisasjoner i reindriften som berøres av konvensjonen .
Sámediggái lea deaŧalaš sihkkarastit buori čovdosa boazodoalu ealáhusorganisašuvnnaide maidda konvenšuvdna guoská .
På bakgrunn av et møte mellom den norske og den svenske sametingspresidenten , ba det norske Sametinget om konsultasjoner med Landbruks- og matdepartementet om saken .
Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid presideanttaid gaskasaš čoahkkima vuođul , bivddii Norgga Sámediggi konsultašuvnnaid Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain ášši birra .
Konsultasjon med departementet ble avholdt i april 2011 .
Konsultašuvnnat departemeanttain dollojuvvojedje cuoŋománus 2011 .
Tema for konsultasjon var den videre fremdriften i arbeidet med norsk-svensk reinbeitekonvensjon .
Konsultašuvnna fáddán lei bargu Norgga ja Ruoŧa gaskasaš boazoguohtonkonvenšuvnnain viidáseappot .
Sametinget er i samtale med svenske Sametinget , Norske Reindriftssamers Landsforbund og Svenska Samernas Riksförbund om et mulig omforent forslag som skal presenteres for regjeringene i Norge og Sverige .
Sámediggi lea ságastallamin Ruoŧa Sámedikkiin , Norgga Boazosápmelaččaid Riikaservviin ja Ruoŧa Sámiid Riikkaservviin dan birra ahte vejolaččat oažžut oktasaš evttohusa maid čalmmustit Norgga ja Ruoŧa ráđđehusaide .
Tradisjonelt er det likestilling mellom kjønnene i reindrifta , men denne er gjennom årene blitt svekket gjennom lov- og forskriftsreguleringer .
Árbevirolaččat lea boazodoalus dásseárvu sohkabeliid gaskka , muhto dat lea ollu jagiid badjel geanohuvvan láhka- ja láhkaásahusreguleremiid bokte .
Sametinget har tatt opp likestillingsspørsmålene gjentatte ganger i forbindelse med reindriftsforhandlingene .
Sámediggi lea váldán ovdan dásseárvoáššiid ollu gerddiid boazodoallošiehtadallamiid oktavuođas .
Reindriften er arbeidskrevende , og kvinnene og de unges plass er derfor sentral i næringssammenheng .
Boazodoallu dárbbaša ollu bargonávccaid , ja danne lea nissonolbmuin ja nuorain guovddáš sadji ealáhusoktavuođas .