pere/sami_parallel huggingface dataset:
Utbyggingen av de psykiatriske sentra i nord- og midtfylket må gjennomføres i henhold til vedtatt opptrappingsplan for psykisk helsevern i Troms .
Psykiatriija guovddážiid huksen davvi- ja gaskafylkkas ferte čađahuvvot Romssa psykalaš dearvvašvuođafuola huksenplána mielde .
Ambulansetjenesten og øvrig akuttmedisinsk tjeneste , som er spesialisthelsetjenestens forlengede arm inn i lokalsamfunnet , må opprettholdes og videreutvikles .
Buohccebiilabálvalus ja eará heahtemedisiidnalaš bálvalusat , mat leat spesialistadearvvašvuođabálvalusa guhkiduvvon giehta báikegottiin , ferte bisuhuvvot ja buoriduvvot .
• Driften ved føde- og sykestuene i Lenvik og Nordreisa samt ved fødeavdelingen og akuttmottaket i Harstad må sikres .
• Doaibma ferte sihkkarastojuvvot Leaŋgáviikka ja Ráissa riegádahttin- ja buohcceviesuin , ja maiddá Háršttá riegádahttin- ja heahteviesus .
• Etablering av Distriktsmedisinsk senter i Lenvik og Nordreisa .
• Guovlomedisiidnalaš guovddáš ferte ásahuvvot Leaŋgáviikii ja Ráisii .
• Viken senter for psykiatri og sjelesorg er en Modum Bad modell i nord , som vil styrke en nasjonal kapasitet innen området psykiatri .
• ” Viken ” - guovddáš psykiatriija ja siellodivššu várás davvin lea Modum Bad málle mielde , ja dat nanne riikkalaš searaid psykiatriijas .
• Troms militære sykehus skal fortsatt utgjøre en viktig del av spesialisthelsetjenesten , denne tjenesten bør utvikles og styrkes .
• Romssa militearabuohcceviessu galgá joatkit spesialistadearvvašvuođa deaŧalaš oassin , dát bálvalus berre viiddiduvvot ja nannejuvvot .
• Ta lokale sykestuer i bruk som en del av spesialisthelsetjenestens beredskap .
• Váldit báikkálaš buohcceviesu atnui dego spesialistadearvvašvuođabálvalusa válmmašvuođa oassin .
• Nasjonalt Senter for Telemedisin må gis vekstmuligheter slik at man ved hjelp av telemedisinske tjenester kan gi bedre tilgjengelighet til helsetjenester i distriktene på en kostnadseffektiv måte .
• ” Nasjonalt Senter for Telemedisin ” ferte oažžut vejolašvuođaid ovdánit , nu ahte telemedisiidnalaš bálvalusaiguin lea guovlluin álkit olahit dearvvašvuođabálvalusaid uhcit goluid vuogi mielde .
• Plan- og beslutningsprosesser i Helse Nord må foregå i offentlighet .
• Davvi Dearvvašvuođa plána- ja mearridanproseassat fertejit leat almmolaččat .
8.5 Forsvarets betydning for regional utvikling i Troms Forsvarets opprettholdelse av stabilitet gjennom tilstrekkelig tilstedeværelse i nordområdene vil fortsatt være en sentral rammebetingelse for samfunns- og næringsutvikling i nord .
8.5 Suodjalusa mearkkašupmi guvllolaš ovdáneapmái Romssas Suodjalus doarvái doaimmaiguin davveguovlluin doalaha ahte stáđisvuohta lea ain guovddáš rápmaeaktu servodat- ja ealáhusovdáneapmái davvin .
I Forsvarets nye struktur skal Indre Troms fungere som et tyngdepunkt for Hæren , og Sjøforsvaret skal være representert i Harstad og Tromsø .
Suodjalusa ođđa struktuvrras galgá siskkit Romsa doaibmat soahteveaga deaŧaleamos guovlun , ja Mearrasuodjalus galgá leat Háršttás ja Romssas .
I Troms er sivil og militær infrastruktur bygd opp for å gi Forsvaret gode rammebetingelser .
Romsii lea huksejuvvon siviila ja militeara infrastruktuvra , vai Suodjalusas leat buorit rápmaeavttut .
Derfor må Forsvarets omstilling innebære en breiere satsing på sivil-militært samarbeid .
Danne Suodjalusa nuppástusat fertejit fátmmastit buoret siviilamiliteara ovttasbarggu .
Forsvarspolitisk er det også høye ambisjoner for alliert trening i Nord-Norge og Troms .
Suodjaluspolitihkas lea maid garra háliidus oažžut Davvi-Norgii ja Romsii min vearjolihtolaččaid hárjehallat .
St. prp. Nr 42 omtalte moderniseringen av Forsvaret i perioden 2005-2008 . I 2008 vil det komme ei ny stortingsmelding om Forsvarets virksomhet .
Sd.prp. nr 42 gieđahalai Suodjalusa ođasmahttima áigodagas 2005–2008. 2008:s almmuhuvvo ođđa stuorradiggedieđáhus Suodjalusa doaimmaid birra .
Meldingen vil legge premisser for Forsvaret og dermed også for forsvarsfylket Troms og vil derfor bli viktig for videre strategier i fylket .
Dieđáhus bidjá eavttuid Suodjalussii ja maiddái suodjalusfylkii Romsii ja lea danne deaŧalaš fylkka viidáset strategiijaide .
Innsatsområder • Det må arbeides for positive regionale effekter av Forsvarets tilstedeværelse .
Ulbmilsuorggit • Dárbu lea bargat dan badjelii ahte Suodjalusas šaddet positiiva váikkuhusat guovlluide .
• Det sivilmilitære samarbeidet i Troms må sees i et regionalt perspektiv .
• Siviilamilitearalaš ovttasbargu Romssas ferte vuhtiiváldojuvvot guvllolaš perspektiivvas .
• Troms skal fortsatt legge til rette for utnytting av de unike samøvingsmuligheter som finnes i fylket .
• Romsa galgá ain lágidit daid erenoamáš vejolašvuođaid mat leat fylkkas ovttashárjehallamiidda .
• Utnytte Forsvarets kompetanse i sivil – militært samarbeid for å fremme næringsutvikling .
• Geavahit siviila-militeara ovttasbarggus Suodjalusa máhtuid ávkin ealáhusovddideapmái .
Bidrag fra nasjonalt nivå • Forsvaret må fullt ut og kontinuerlig være tilstede med sine avdelinger , slik at Troms ikke bare blir et fjernøvelsesområde .
Riikkalaš dási oasáluš • Suodjalus ferte ollásit ja álo leat davvin iežas soalddátjoavkkuiguin , vai Romsa ii leat dušše guhkálmas hárjehallanguovlu .
• De positive ringvirkningene av Forsvarets tilstedeværelse i Troms må forsterkes , samtidig som det satses på nødvendige omstillinger i regioner som blir særlig berørt av personellreduksjoner .
• Nannet lea dárbu Suodjalusa lahkaorruma buriid váikkuhusaid Romssas , ja seammás bidjat searaid daidda nuppástusaide maid soalddátlogu unnideapmi dagaha guovllus .
• Forsvarets kompetanse i Troms må i omstillingsarbeidet komme regionen til gode slik at effekten av nedskjæringer i Forsvaret reduserer omfanget i bortfall av lokal kompetanse .
• Romssas Suodjalusa máhttu ferte nuppástusbargguin boahtit guvlui ávkin , vai Suodjalusa geahpedeamit eai čuoze nu lossadit báikkálaš máhttomassima geažil .
• Gjennom sivil – militært samarbeid innenfor alle forsvarsgrener videreutvikle Forsvarets kompetanse innenfor polare / arktiske forhold for å styrke det norske Forsvarets fortrinn .
• Áigumuš lea siviila-militeara ovttasbargguin , mii lea buot suodjalussurggiin , buoridit Suodjalusa máhtu polára / árktalaš dilálašvuođaid birra , vai norgalaš Suodjalusa ovdamunit nannejuvvojit .
8.6 Lokalsamfunnsutvikling Bosetting og fungerende samfunn langs kysten og på innlandet er en forutsetning for næringsutvikling og for samfunnssikkerhet .
8.6 Báikkálaš servodaga ovdáneapmi Ealáhusovdáneami ja servodatoadjebasvuođa eavttut leat ahte miehtá mearragátti ja siseatnamiin ásset olbmot ja leat doaibmi servodagat .
Nasjonalt brukes begrepet småsamfunn om områder ” med store avstander til regionale sentra , med problematisk næringsstruktur og nedgang i folketallet ” .
Riikka dásis geavahit unnaservodat-doahpaga daidda guovlluide ” main leat guhkes gaskkat guvllolaš guovddážiidda , váttis ealáhusstruktuvra ja olmmošlohkonjiedjan ” .
Kjønns- og livsfaseperspektivet er viktig .
Sohkabeal- ja ahkeoasseperspektiiva leat deaŧalačča .
De fleste kommuner i fylket har områder som kommer innenfor definisjonen av småsamfunn .
Fylkka eanaš suohkaniin leat guovllut mat heivejit unnaservodat-doahpagii .
I fylkesplanens overordna mål er begrepet lokalsamfunn brukt fordi det svarer til vanlig språkbruk i Troms og fordi dette ikke avgrenser innsatsen utelukkende til utkantene .
Fylkaplána bajimuš ulbmiliin geavahuvvo unnaservodat-doaba dainnago dat soahpá dábálaš giellageavaheapmái Romssas , ja go dat ii ráddje rahčamušaid duššefal boaittobeal báikkiide .
Lokalsamfunn møter utfordringer på områder som bl.a. næringsutvikling , kompetanse , infrastruktur og tjenesteyting .
Báikkálaš servodat deaivida hástalusaid dakkár surggiin go ealáhusovddideapmi , máhttu , infrastruktuvra ja bálvalusat .
Relevante strategier for lokalsamfunn vil derfor finnes også andre steder i fylkesplanen .
Báikkálaš servodahkii Soahppevaš strategiijat danne gávdnojit earáge sajiin fylkkaplánas .
Det vil videre være viktig med spesifikk innsats basert på erfaringer fra bl.a programmer / satsinger som ” Dyrøy-den lærende kommune - pilotkommunesatsing , ” lokal mobilisering , ” kombinasjonsnæringer langs en fjord ” , ” kompetansesamfunnet Ibestad ” , større ungdomsprosjekter i Nord-Troms , Indre-Sør Troms og Midt-Troms , landbruksrelaterte ungdomsprosjekt , handlingsprogram for barn og unge , offentlige servicekontor og kvinnerettede nærings- og nettverkstiltak .
Dasto lea deaŧalaš čađahit dihtolágan doaimmaid vásáhusaid vuođul maid ee. dakkár prográmmat / ulbmilbarggut leat addán go ” Divrrát – oahppi suohkan – pilotsuohkanáŋgiruššan ” , ” báikkálaš mobiliseren ” , ” Vuotnagátti lotnolas ealáhusat ” , ” Máhttoservodat Ivvárstáđit ” , ja stuorit nuoraidprošeavttat Davvi-Romssas , Siskkit-Lulli-Romssas ja Gaska-Romssas , eanandolluigullevaš nuoraidprošeavttat , mánáid ja nuoraid doaibmaprográmma , almmolaš bálvaluskantuvrrat ja nissonolbmuid vástesaš ealáhus- ja fierpmádatdoaibmabijut .
Det er nødvendig å ha oppmerksomhet på kvinners deltagelse i lokale og regionale utviklingsprosesser både på offentlige og private arenaer fordi det fortsatt er slik at rekruttering og kjønnsbalanse ikke kommer automatisk .
Lea dárbbašlaš čalmmustahttit nissonolbmuid oassálastima báikkálaš ja guvllolaš ovdánahttinproseassain sihke almmolaš ja priváhta arenain danne go lea ain nu ahte oččodeapmi ja sohkabealbálansa ii boađe automáhtalaččat .
Videre må det utformes egne satsinger for kvinner og ungdom der behov for dette er identifisert .
Ferte maid hábmet sierra áŋgiruššamiid nissonolbmuide ja nuoraide doppe gos leat dárbbut dasa .
Kommuner som over tid har drevet aktivt arbeid med lokalsamfunnsutvikling får resultater i form av løsninger på konkrete problemstillinger , / oppgaver økt læring og handlingskompetanse og dermed større omstillings- og utviklingsevne .
Dat suohkanat mat guhkit áiggi leat bargan aktiivvalaččat báikkálaš servodaga ovddidanbargguin , gávdnet čovdosiid dihto čuolmmaide , / bargobihtáide lasi máhtu ja čađahandáiddu , ja dan mielde maiddái njuovžilvuođa nuppástumiide ja ovddidemiide .
Ordningen er betydelig styrket de senere årene .
Ortnet lea mealgat nannejuvvon daid maŋimuš jagiid .
Innsatsområder • For å lykkes i tiltaks- og utviklingsprosjekter er lokal forankring , samarbeid , dialog og arenabygging mellom ulike aktører sentralt .
Ulbmilsuorggit • Doaibmabidjo- ja ovddidanprošeavttaid lihkostuvvamii lea guovdilis ášši ahte dain lea báikkálaš gullevašvuohta ja oasálaččaid ovttasbargu , gulahallan ja arenahuksen .
• Kompetanse i utviklingsrettet prosjekt- og programarbeid må vedlikeholdes og videreutvikles .
• Máhtu ferte bisuhuvvot ja buoriduvvot ovddideaddji prošeakta- ja prográmmabargguin .
Det må bygges på eksisterende og nye arenaer for erfarings- og kunnskapsformidling .
Dárbu lea hukset vásahus- ja máhttoarenaide mat juo leat , ja ođđa arenaide mat bohtet .
• Barn og ungdom er fylkets viktigste ressurs for å utvikle et livskraftig og nyskapende Troms .
• Mánát ja nuorat leat fylkka deaŧaleamos resurssat eallinnávccalaš ja hutkás Romssa huksemii .
• Det må satses på kommunale utviklingsfond .
• Searat fertejit biddjojuvvot suohkanlaš ovddidanfondii .
• Det er fortsatt nødvendig med støtte til dagligvarehandelen i spredtbygde strøk .
• Ain lea dárbu addit doarjaga vuorjjes guovlluid dállodoallogávppiide .
Bidrag fra nasjonalt nivå • Ulike departement må arbeide i samme retning for å få til en positiv utvikling i småsamfunn / lokalsamfunn .
Riikkalaš dási oasáluš • Sierra departemeanttat fertejit bargat ovtta guvlui vai positiiva ovdáneapmi lihkostuvvá unnaservodagain / báikkálaš servodagain .
Vedlegg 1 : Oversikt over grunnlagsmateriale Bakgrunnsnotater - Fylkesplan for Troms 2004 – 2007 : 01/02 : Fylkeskommunal tjenesteyting 02/02 : Kompetanse og FoU 03/02 : Prosjekt ” Kvinnebilder i Troms ” 04/02 : Næringsutvikling 05/02 : Samferdsel 06/02 : Regionrådsinnspill ” Regional inndeling , regionale funksjoner og senterstrategi ”
Mieldečuovus 1 : Vuođđoávdnasiid visogovva Duogášnotáhtat – Romssa fylkkaplána 2004–2007 : 01/02 : Fylkkasuohkanlaš bálvalusat 02/02 : Máhttu ja DjO 03/02 : Prošeakta ” Kvinnebilder i Troms ” 04/02 : Ealáhusovddideapmi 05/02 : Johtalus 06/02 : Guovloráđđeárvalus ” Regional inndeling , regionale funksjoner og senterstrategi ”
Øvrig grunnlagsmateriale Samledokument , innspill til fylkesplan for Troms 2004–2007 Samledokument , eksterne og interne innspill til fylkesplanmelding 2007 Notat - Arbeidsmarked og utdanning i Troms Notat - Demografiske og næringsmessige utviklingstrekk i Troms ut fra dagens planregioner Rapport : Næringsmessige utviklingstrekk Troms fylke .
Eará vuođđoávdnasat Čoakkáldatdokumeanta , cealkámušat Romssa fylkkaplánii 2004–2007 Čoahkkáldatdokumeanta , olgguldas ja siskkáldas cealkámušat fylkkaplánadieđáhussii 2007 Notáhta – Bargomárkan ja oahpahus Romssas Notáhta – Demográfalaš ja ealáhuslaš ovddádussárgosat Romssas otnáš plánaguovlluid mielde Raporta : Næringsmessige utviklingstrekk Troms fylke .
Norut Samfunnsforskning AS rapport nr. 01/2007 Rapport : Tromskommunene – indikatorer for omstillingsutfordringer .
Norut Samfunnsforskning AS rapport nr. 01/2007 Raporta : Tromskommunene – indikatorer for omstillingsutfordringer .
Norut NIBR Finnmark rapport nr. 08/2006 Samferdselsplan for Troms 2006 – 2009 Tidligere fylkestingsvedtak og plandokumenter
Norut NIBR Finnmark rapport nr. 08/2006 Romssa johtalusplána 2006–2009 Ovddeš fylkkadiggemearrádusat ja plánadokumeanttat
Fylkestingsmelding 1:2005 om regionalisering ” Grep om egen utvikling ” Fylkestingsmelding 2:2005 om kultur ” Det muliges kunst ” Fylkestingsmelding 1:2006 om utdanning ” Det kunnskapsrike nord ” Fylkestingsmelding 2:2006 om nordområdepolitikken ” Fellesskap og muligheter i nord ! ”
Fylkkadiggedieđáhusat - Fylkkadiggedieđáhus 1:2005 regionaliserema birra ” Grep om egen utvikling ” - Fylkkadiggedieđáhus 2:2005 kultuvrra birra ” Det muliges kunst ” - Fylkkadiggedieđáhus 1:2006 oahpahusa birra ” Det kunnskapsrike nord ” - Fylkkadiggedieđáhus 2:2006 davviguovlopolitihka birra ” Fellesskap og muligheter i nord ! ”
Eksterne innspill Notat - Perspektiver for landbruksnæringa i Troms Notat - Utvikling i kystkommuner i Troms sammenholdt med utviklinga i fiskeri og havbruksnæringa Notat - Ressursavgift i fiskeri og oppdrettsnæringa ?
Olggobeal cealkámušat Notáhta – Eanandoalu perspektiivvat Romssas Notáhta – Romssa riddosuohkaniid ovdáneapmi buohtalagaid guolástusa ja mearradoalloealáhusa ovdánemiin Notáhta – Guolástusa ja guollebiebmanealáhusa resursadivadat ?
Notat - Fiskeindustrien i Troms og Finnmark – Strukturendring og verdiskaping Notat - Kompetanseutfordringen i ny marin næring – Det regionale samsvar Notat - Reiselivet i Troms – strategier og handlingsplan
Notáhta – Romssa ja Finnmárkku guolástusindustriija – Struktuvranuppástus ja árvodahkan Notáhta – Ođđa mearraealáhusa máhttohástalus – guvllolaš oktiiheivemat Notáhta – Romssa mátkkoštanealáhus – strategiijat ja doaibmaplána
48 Vedlegg 2 : Viktige fagmiljø i Troms
fagmiljøer i Troms fylke REGIONINNDELING OG VIKTIGE FAGMILJØER
MIN/Studiesenteret.no Utviklingssenter / - selskap Studiesentre Kompetansesenter
Utviklingssenter / - selskap Studiesenter ÁJA Ája Samisk senter
Edunor Kunnskapspark m / inkubator NÆRINGSHAGER Forskningsparken i Tromsø m / inkubator Universitetet i Tromsø Kunnskapsparken i Harstad
Midt i Norden OPUS NÆRINGSHAGE Forskningsparken i Tromsø Universitetet i Tromsø Høyskolen i Harstad Høyskolen i Tromsø
Høyskolen i Harstad Høyskolen i Tromsø
Kartrettigheter : Troms fylkeskommune
Vedlegg 3 : Nordlige Maritime Korridor og knutepunkter i regionen
Mieldečuovus 3 : Davi Maritiibma korriduvra ja guovllu deaivvadanbáikkit
Nordlige Maritime Korridor 50
Váldobálggis Riikkabálggis ei
Handlingsplan
E JØM . RKE IL
Handlingsplan for samiske språk
Doaibmaplána Sámegielaid doaibmaplána
Handlingsplan
Riektevuođđu
Handlingsplan for samiske språk
Geatnegasvuohta gáhttet sámegielaid
Mål , utfordringer , langsiktige strategier og tiltak
Ulbmilat , hástalusat , guhkesáigásaš strategiijat ja doaibmabijut
LÆRE Styrke opplæringen i og på nord- , lule- og sørsamisk på alle nivå Samiske barnehagetilbud Tiltak 1 .
Nannet oahpahusa davvi- , julev- ja oarjilsámegielas ja - gillii buot dásiin Sámi mánáidgárdefálaldagat Doaibmabidju 1 .
Informasjon om etablering av barnehagetilbud til samiske barn Tiltak 2 .
Diehtojuohkin mánáidgárdefálaldagaid ásaheami birra sámi mánáid várás Doaibmabidju 2 .
Kompetanseutvikling med fokus på språk Tiltak 3 .
Máhttobuorideapmi mii čalmmustahttá giela Doaibmabidju 3 .
Utvikling av pedagogisk materiell Grunnopplæringstilbudet i og på samisk Tiltak 4 .
Pedagogalaš ávdnasiid ráhkadeapmi Vuođđooahppofálaldat sámegielas ja sámegillii Doaibmabidju 4 .
Kartlegging av elevenes vurdering av samiskopplæringen Tiltak 5 .
Kártet mo oahppit árvvoštallet sámegiela oahpahusa Doaibmabidju 5 .
Veiledninger til læreplaner Tiltak 6 .
Oahppoplánaid láidestusat Doaibmabidju 6 .
Tilsyn med kommunenes og fylkeskommunenes gjennomføring av retten
Bearráigeahčču das mo gielddat ja fylkkagielddat čađahit ohppiid vuoigatvuođa
til undervisning i samisk Tiltak 7 .
oažžut oahpahusa sámegielas Doaibmabidju 7 .
Nettverk for fjernundervisning Tiltak 8 .
Gáiddosoahpahusa fierpmádat Doaibmabidju 8 .
Samarbeid med Sverige om samiskundervisning Tiltak 9 .
Ovttasbargu Ruoŧain sámegiela oahpahusas Doaibmabidju 9 .
Samarbeid med Finland om samiskundervisning Samiske læremidler Tiltak 10 .
Ovttasbargu Suomain sámegiela oahpahusas Sámi oahpponeavvut Doaibmabidju 10 .
Samiske læremidler - produksjon , distribusjon og oversetting Tiltak 11 .
ja jorgaleapmi Doaibmabidju 11 . Sámegiela oahpahusa vuoigatvuođa ja geatnegasvuođa
Informasjonstiltak om rett og plikt til samiskopplæring Grendeskoler Språkopplæring og alfabetisering for voksne Tiltak 12. 5-årig voksenopplæringsprogram i samisk Tiltak 13 .
diehtojuohkindoaibmabijut Giliskuvllat Rávesolbmuid giellaoahpahus ja alfabehtten Doaibmabidju 12 . Rávesolbmuid 5-jahkásaš oahpahusprográmma sámegielas Doaibmabidju 13 .
Kartlegging av omfang av morsmålsanalfabetisme og behov for opplæring
Kártet eatnigielalaš analfabetismma ja rávesolbmuid dárbbu oažžut oahpahusa
i samisk for voksne Tiltak 14 .
sámegielas Doaibmabidju 14 .
Alfabetiseringsprosjekt for voksne i Troms Høyere utdanning og rekruttering Tiltak 15 .
Rávesolbmuid alfabehttenprošeakta Romssa fylkkas Alit oahpahus ja rekruhtten Doaibmabidju 15 .
Samisk lærerutdanning Tiltak 16 .
Sámi oahpaheaddjioahpahus Doaibmabidju 16 .
Rekrutteringstiltak til samisk lærerutdanning og lærerutdanning
Kártet rekruhttenvuođu ja makkár dárbu lea sámegielalaš oahpaheddjiide
Tiltak 18 .
Doaibmabidju 18 .
Rekrutteringskampanje i Finnmark – drømmejobben Tiltak 19 .
Doaibmabidju 19 .
Ettergivelse av deler av studielån Tiltak 20 .
Doaibmabidju 20 .
Videreutdanning i samisk for lærere Tiltak 21 .
Doaibmabidju 21 .
Kurs og studier Andre språktiltak Tiltak 22 .
Eará gielladoaibmabijut Doaibmabidju 22 .
Sørsamisk språkleir Tiltak 24 .
Doaibmabidju 23 . Doaibmabidju 24 .
Utviklingsprosjekt i Nord-Trøndelag fylkeskommune Tiltak 25 .
Doaibmabidju 25 .
Revitalisering av østsamisk språk og kultur Tiltak 26 .
Doaibmabidju 26 .
BRUKE Øke det offentliges tilbud på samisk til brukere på alle samfunnsarenaer Samelovens språkregler Tiltak 27 .
GEAVAHIT Lasihit almmolaš fálaldagaid sámegillii geavaheddjiide servodaga buot joregiin Sámelága giellanjuolggadusat Doaibmabidju 27 .
Gjennomgang av samelovens språkregler Tiltak 28 .
Sámelága giellanjuolggadusaid geahčadeapmi Doaibmabidju 28 .
Tilsyn med samelovens språkregler Samiskspråklige ansatte i offentlig forvaltning Tiltak 29 .
Sámelága giellanjuolggadusaid bearráigeahčču Sámegielalaš bargit almmolaš hálddahusas Doaibmabidju 29 .
Tolkeutdanning og autorisasjon av tolker Nødmeldetjenesten Barnevernet Tiltak 30 .
Dulkaoahpahus ja dulkkaid dohkkeheapmi Heahtedieđihanbálvalus Mánáidsuodjalus Doaibmabidju 30 .
Evaluering av videreutdanning Tiltak 31 .
Joatkkaoahpahusa árvvoštallan Doaibmabidju 31 .
Forskriftsfesting av tilsynsordningen Helse- og omsorgstjenester Tiltak 32 .
Bearráigeahččanortnega láhkaásahusvuođđu Dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusat Doaibmabidju 32 .
Tolketjenester i helseforetakene Tiltak 33 .
Dulkonbálvalusat dearvvasvuođafitnodagain Doaibmabidju 33 .
Tilsyn Tiltak 34 .
Bearráigeahčču Doaibmabidju 34 .
Likeverdige tjenester i lule- og sørsamiske områder Tiltak 35 .
Ovttadássásaš bálvalusat julevsámi ja oarjilsámi guovlluin Doaibmabidju 35 .
Oversettelse av offentlig dokumenter Tiltak 36 .
Almmolaš dokumeanttaid jorgaleapmi Doaibmabidju 36 .
Fraseordbok til bruk i helse- og omsorgstjenesten Tiltak 37 .
Dajaldatsátnegirji dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusa várás Doaibmabidju 37 .
Informasjonsmateriale om tannhelse Tiltak 38 .
Diehtojuohkinávdnasat bátnedearvvasvuođa birra Doaibmabidju 38 .
Kartlegging av tannhelsen Arbeids- og velferdsforvaltningen Tiltak 39 .
Bátnedearvvasvuođa kárten Bargo- ja čálgohálddašeapmi Doaibmabidju 39 .
Informasjon på samisk i NAV Tiltak 40 .
NAVa diehtojuohkin sámegillii Doaibmabidju 40 .
Brukerundersøkelser Kirkelige tjenester på samisk Tiltak 41 .
Geavaheddjiid jearahallan Girkolaš bálvalusat sámegillii Doaibmabidju 41 .
Tilskudd til bibeloversettelse Tiltak 42 .
Doarjja biibbaljorgaleapmái Doaibmabidju 42 .
Samisk menighet i sørsamisk språkområde Tiltak 43 .
Sámi searvegoddi oarjilsámi giellaguovllus Doaibmabidju 43 .
Oversettelse / tilpasning av tekster til gudstjenesten Skatteetaten Tiltak 44 .
Ipmilbálvalusteavsttaid jorgaleapmi / heiveheapmi Vearroetáhta Doaibmabidju 44 .
Skatteetaten – utvidet tilbud på samisk Kriminalomsorgen Tiltak 45 .
Vearroetáhta – viiddiduvvon fálaldat sámegillii Kriminálafuolla Doaibmabidju 45 .
Rekruttering av samiskspråklig fengselspersonale Tiltak 46 .
Sámegielalaš giddagasbargiid háhkan Doaibmabidju 46 .
Gjennomgang av soningsforhold Tiltak 47 .
Čohkkándilálašvuođaid geahčadeapmi Doaibmabidju 47 .
Samisk språk i konfliktrådene
Kriminálafuollaguovddáš mas lea máhttu sámegielas ja sámi kultuvrras
Politiet Tiltak 49 .
Sámegiella konfliktaráđiin Politiija Doaibmabidju 49 .
Økt samisk språk- og kulturforståelse i politiet Tiltak 50 .
Eambbo sámegiellamáhttu ja sámi kulturmáhttu politiijii Doaibmabidju 50 .
Innarbeide de samiske språk i elektronisk programvare Tiltak 51 .
Heivehit sámegielaid elektruvnnalaš prográmmaide Doaibmabidju 51 .
Rekruttering av personer med samisk bakgrunn til Politihøgskolen Forsvaret Tiltak 52 .
Dakkár olbmuid háhkan Politiijaallaskuvlii guđiin lea sámi duogáš Suodjalus Doaibmabidju 52 .
Informasjon om førstegangstjenesten Tiltak 53 .
Diehtojuohkin vuosttasgearddesoahtebálvalusa birra Doaibmabidju 53 .
Informasjon og kunngjøring av Forsvarets øvingsvirksomhet Regjeringens bruk av samiske språk Tiltak 54 .
Diehtojuohkin ja dieđiheapmi Suodjalusa hárjehallandoaimmaid birra Ráđđehusa sámegielaid geavaheapmi Doaibmabidju 54 .
Økt utgivelse av regjeringens dokumenter på samisk Tiltak 55 .
Eanet ráđđehusdokumeanttat sámegillii Doaibmabidju 55 .
Forvaltningstermer Tiltak 56 .
Hálddahustearpmat Doaibmabidju 56 .
Godkjenningsordning for samiske lovoversettelser Samisk språk og IKT Tiltak 57 .
Sámegillii jorgaluvvon lágaid dohkkehanortnet Sámegiella ja IKT Doaibmabidju 57 .
Samisk språk i offentlige registre - krav til statlige etater Språkteknologi Tiltak 58 .
Sámegiella almmolaš registariin – gáibádusat stáhtalaš etáhtaide Giellateknologiija Doaibmabidju 58 .
Samisk rettskrivingsverktøy Samiske ordbøker Tiltak 59 .
Sámegiela riektačállinreaidu Sámegiela sátnegirjjit Doaibmabidju 59 .
Kartlegging og utvikling av samiske ordbøker
Sámegiela sátnegirjjiid kárten ja buorideapmi
SE Synliggjøre samiske språk i det offentlige rom Samiske stedsnavn og skilting på samisk Møteplasser Tiltak 60 .
OAIDNIT Oidnosii buktit sámegiela albmohahkii Sámi báikenamat ja sámegielalaš galbbat Deaivvadanbáikkit Doaibmabidju 60 .
Samiskspråklige møteplasser for barn og ungdom Internett Media Tiltak 61 .
Mánáid ja nuoraid sámegielalaš deaivvadanbáikkit Interneahtta Mediat Doaibmabidju 61 .
Samiske aviser – økt bruk av lulesamisk og sørsamisk Tiltak 62 .
Sámegielalaš aviissat – eambbo julevsámegillii ja oarjilsámegillii Doaibmabidju 62 .
Avisa Snåsningen : Avissider på sørsamisk Tiltak 63 .
Snåsningen nammasaš aviisa : oarjilsámegelalaš aviisasiiddut Doaibmabidju 63 .
Sørsamisk mediesenter Kultur – film , teater , litteratur , bibliotek Tiltak 64 .
Oarjilsámi mediaguovddáš Kultuvra – filbma , teáhter , girjjálašvuohta , girjerádju Doaibmabidju 64 .
Innkjøpsordning for samisk litteratur
Sámi girjjálašvuođa oastinortnet
Behov for forskning og kunnskapsutvikling Tiltak 65 .
Dárbu dutkat ja ovddidit máhtu Doaibmabidju 65 .
Bygge opp forskningskompetanse på sørsamisk og lulesamisk språk Tiltak 66 .
Hukset oarjilsámegiela ja julevsámegiela dutkanmáhtu Doaibmabidju 66 .
Forsknings- og fag / ressurssenter Samisk statistikk
Dutkan- ja fága / resursaguovddáš Sámi statistihkka
FORORD
OVDASÁTNI
Regjeringen la våren 2008 frem St.meld. nr. 28 ( 2007-2008 ) Samepolitikken .
Ráđđehus bijai giđđat 2008 ovdan St. dieđáhusa nr. 28 ( 2007-2008 ) Sámepolitihkka .
I meldingen ble det konstatert at situasjonen for de samiske språkene er alvorlig .
Dieđáhus čilge viidát deháleamos hástalusaid mat Ráđđehusas leat politihkastis sámi servodahkii .
Regjeringen besluttet derfor å utarbeide en handlingsplan for samiske språk .
Ráđđehus mearridii danne ráhkadit sámegielaid doaibmaplána .
Mange av disse tiltakene fungerer bra , og har ført til at de samiske språkene har fått en styrket posisjon i samfunnet .
Dáin doaibmabijuin máŋga doibmet bures , ja leat dagahan dan ahte sámegielat leat ožžon nannosat saji servodahkii .
I enkelte samiske områder er samisk daglig kommunikasjonsspråk .
Muhtun sámi guovlluin sámegiella lea beaivválaš gulahallangiella .
Utviklingen av den enkeltes språkferdigheter skjer naturlig gjennom daglig samhandling med andre språkbrukere .
Guđege olbmo giellamáhttu buorrána lunddolaččat beaivválaš ovttastallamis eará giellageavaheaddjiiguin .
Disse områdene er viktige ressurser for utviklingen av samiske språk i Norge .
Dát guovllut leat dehálaš resurssat sámegiela ovdáneapmái Norggas .
Samtidig er avgangen av samiske språkbærere større enn tilveksten , særlig utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Seammás lea nu , ahte eanet sámegielalaš olbmot jávket go sii guđet bohtet sin sadjái , erenoamážit sámegiela hálddašanguovllu olggobealde .
Det er fortsatt stor mangel på samiskspråklig personell i offentlig og privat sektor .
Ain váilot ollu sámegielalaš bargit almmolaš ja bođolaš surggiin .
Det er derfor nødvendig med en styrket innsats for de samiske språkene .
Danne lea dárbu eambbo áŋgiruššat ovddidit sámegielaid .
Regjeringen vil gjennom denne handlingsplanen legge grunnlag for en bred og langsiktig innsats for de samiske språkene på tvers av sektorer og forvaltningsnivå .
Ráđđehus áigu dáinna doaibmaplánain bidjat vuođu viiddis ja guhkesáigásaš doaimmaide mat galget ovddidit sámegielaid beroškeahttá surggiid rájáin ja hálddahusdásiin .
Målet er å legge til rette for en trygg fremtid for de samiske språkene i Norge .
Ulbmil lea ahte Norggas nu šaddá sámegielaide dorvvolaš vuođđu boahtteáigái .
I lulesamiske og sørsamiske områder er språksituasjonen spesielt kritisk .
Julevsámi ja oarjilsámi guovlluin lea gielladilli erenoamáš váttis .
Det er derfor nødvendig at vi retter spesiell innsats mot disse språkene for å sikre lulesamisk og sørsamisk språk som levende bruks- , samhandlings- og kunnskapsspråk også for fremtidige generasjoner .
Danne lea dárbu ahte mii bidjat searaid sihkkarastit ahte julevsámegiella ja oarjilsámegiella šaddet ealli geavahan- , ovttastallan- ja máhttogiellan maiddái boahttevaš buolvvaidege .
Mange departementer har deltatt i arbeidet med handlingsplanen .
Máŋga departemeantta leat searvan doaibmaplána bargui .
Vi har hatt en omfattende dialog med Sametinget og oppnådd enighet om handlingsplanen gjennom konsultasjoner .
Mis lea leamaš viiddis gulahallan Sámedikkiin ja mii leat joavdan ovttamielalašvuhtii doaibmaplána hárrái ráđđádallamiin .
Vi har også fått innspill fra ulike miljøer .
Midjiide leat maid boahtán árvalusat sierranas birrasiin .
Handlingsplanens hovedfokus er å legge forholdene til rette for å øke antallet aktive samiske språkbrukere .
Doaibmaplána váldoulbmil lea láhčit dilálašvuođaid nu , ahte sámegielaid aktiivvalaš geavaheaddjit lassánit .
Dette skal gjøres gjennom tiltak rettet mot å styrke opplæringen i samisk i barnehagen og grunnutdanningen , gjennom å legge til rette for etablering av flere arenaer for bruk av samisk språk og gjennom en sterkere satsing på rekruttering til samiskspråklig utdanning og utdanning med samisk i fagkretsen .
Dan galgá šaddat vejolaš duohtan dahkat dainna lágiin ahte sámegiela oahpahus nannejuvvo mánáidgárddiin ja vuođđooahpahusas , ja ahte lágiduvvojit eanet joregat main lea vejolaš geavahit sámegiela , ja dasto vel dainna lágiin ahte návccat biddjojuvvojit oaččuhit eanebuid váldit sámegielalaš oahpu ja oahpu mas sámegiella lea fágan .
Gjennom en større satsing på samisk språk i offentlig sektor vil regjeringen styrke den enkeltes mulighet til å kunne bli forstått og gjøre seg forstått på samisk .
Go ráđđehus bidjá eambbo návccaid almmolaš suorggi sámegillii , de háliida nannet guđege sámi olbmo vejolašvuođa áddehallat nuppiiguin sámegillii .
Jeg er kjent med at det er mange som opplever at de ikke kan bruke sin rett til å snakke samisk i kontakt med offentlig forvaltning og helsevesen – fordi ingen kan betjene dem på samisk .
Mun dieđán ahte ollugat vásihit dan , ahte eai beasa geavahit iežaset vuoigatvuođa sámástit go sis lea dahkamuš almmolaš hálddahusain ja dearvvasvuođalágádusain – dannego ii oktage sáhte sin bálvalit sámegillii .
Dette er en utvikling vi må snu med felles innsats .
Dán dili mii dáhttut ovttasráđiid buoridit .
« Handlingsplanens hovedfokus er å legge forholdene til rette for å øke antallet aktive samiske språkbrukere ... »
« Doaibmaplána váldoulbmil lea láhčit dilálašvuođaid nu , ahte sámegielaid aktiivvalaš geavaheaddjit lassánit ... »
Dag Terje Andersen Foto:Scanpix
Dag Terje Andersen Foto:Scanpix
Sametingets undersøkelser om samisk språk og evalueringen av samelovens språkregler viser også at det fortsatt er mange utfordringer før bestemmelsene i samelovens språkregler oppfylles fullt ut .
Sámedikki sámegiellaiskkadeamit ja sámelága giellanjuolggadusaid árvvoštallan maid čájehit ahte ain leat ollu hástalusat mat fertejit čovdojuvvot ovdalgo sámelága giellanjuolggadusaid mearrádusat leat ollašuhttojuvvvon ollásit .
Det kan også være behov for å se på samelovens språkregler i lys av våre internasjonale forpliktelser .
Dárbu sáhttá leat maid geahčadit sámelága giellanjuolggadusaid riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaideamet čuovggas .
Regjeringen vil på denne bakgrunn foreta en gjennomgang av samelovens språkregler .
Ráđđehus danne áigu geahčadit sámelága giellanjuolggadusaid .
Gjennom å øke synligheten av de samiske språkene i det offentlige rom ønsker vi at de samiske språkene skal være tilgjengelig for alle . Målet er at de samiske språkene skal fremstå som en styrke for samfunnet , og språkene skal gis rom til å utvikle seg på alle samfunnsarenaer .
Mun lean hui ilus go ráđđehus ođastuvvon nationálabušeahtas lea árvalan stuorrudit juolludeami Sámediggái , vai Loabága suohkanii lea vejolaš šaddat sámegiela hálddašanguovllu láhttun golggotmánu 1. beaivvi 2009 rájis Go sámegielat eambbo oidnojit ja gullojit almmolaš báikkiin , nugo min sávaldat lea , de galget leat buohkaide olámuttos .
Jeg er klar over at det legges ned mye arbeid fra samisk side for å styrke det samiske språket både i familien , i lokalsamfunnene , i barnehager og i grunnopplæringen , i samiske språk- og kultursentre , og i samiske organisasjoner og institusjoner .
ovdánit servodaga nannejeaddji oassin , ja daidda galgá leat sadji ovdánit buot servodaga surggiin . Mun dieđán ahte sámit ollu barggu dahket nannen dihtii sámegiela sihke bearrašiin , báikegottiin , mánáidgárddiin ja vuođđooahpahusas , sámi giellaja kulturguovddážiin , ja sámi organisašuvnnain ja ásahusain .
Det vil fortsatt være av avgjørende betydning at samene selv bruker språket aktivt .
Ain ovddas guvlui lea mearrideaddji dehálaš ahte sámit ieža geavahit gieldaideaset viššalit .
Arbeidet for å styrke samisk språk krever en langsiktig og kontinuerlig innsats på de fleste sektorområdene , og må være en prosess over tid .
Sámegielaid nannenbargu gáibida guhkesáigásaš ja bissovaš rahčamušaid servodaga eanaš surggiin , ja dat ferte joatkit guhkit áiggi .
Handlingsplanen beskriver derfor også mer langsiktige mål for regjeringens arbeid med å styrke de samiske språkene i fremtiden .
Doaibmaplána válddahallá danne ráđđehusa barggu guhkibuš áiggi ulbmiliid , namalassii nannet sámegielaid boahtteáigái .
Disse målene vil ligge til grunn for den videre utviklingen av tiltak i planperioden .
Dát ulbmilat leat vuođđun plánaáigodaga doaibmabijuid joatkevaš čađaheapmái .
Dag Terje Andersen
Dag Terje Andersen
EN BRED OG LANGSIKTIG INNSATS FOR DE SAMISKE SPRÅKENE
VIIDDIS JA GUHKESÁIGÁSAŠ ÁŊGIRUŠŠAN SÁMEGIELAIGUIN
Et viktig mål er å få flere samiske språkbrukere .
Dehálaš ulbmil lea buoridit sámegielalaš olbmuid loguid .
Dette krever en bred og langsiktig innsats på alle samfunnsområder .
Dat gáibida viiddis ja guhkesáigásaš áŋgiruššama buot servodatsurggiin .
Regjeringen vil i handlingsplanperioden legge grunnlaget for en sterkere innsats for de samiske språkene på ulike samfunnsområder – særlig innenfor opplæring , utdanning , offentlig tjeneste- og omsorgsyting , samt bruk og synliggjøring av samisk i offentlig sammenheng .
Ráđđehus áigu doaibmaplánaáigodaga bidjat dakkár vuođu mas lea vejolaš buorebut áŋgiruššat sámegielaiguin sierranas servodatsurggiin – erenoamážit oahpahallamiin , oahpahusas , almmolaš bálvalus- ja fuollafálaldagain , ja vel geavahit ja oidnosii buktit sámegielaid almmolaš oktavuođain .
En forutsetning for en trygg framtid for de samiske språkene er å fremme språkenes status , samt å synliggjøre etablerte språklige rettigheter for brukere og myndigheter på ulike nivå .
Sámegielaid oadjebas boahtteáiggi eaktun lea ahte daid árvodássi buorrána ja ahte daid geavaheddjiide ja eiseválddiide guđege dásis bohtet oidnosii ásahuvvon giellavuoigatvuođat .
Samisk språk må dyrkes på alle arenaer hvor samer lever og møtes , det er derfor viktig med fokus på arenaer og møtesteder for samisk språk .
Sámegiella ferte dikšojuvvot buot joregiin main sámit leat ja deaivvadit , ja danne lea dehálaš čalmmustahttit sámegielaid joregiid ja daid geavaheddjiid deaivvadanbáikkiid .
En trygg framtid for de samiske språkene forutsetter også at kommunene og lokalsamfunnene verner om og dyrker fram bruken av samisk språk i sine områder , ved å skape gode vilkår for opplæring i samisk i barnehage , grunnskole og videregående
Jos sámegielaid boahtteáigi galggaš leat oadjebas , de gáibiduvvo ahte gielddat ja báikegottit suodjalit ja viššalit geavahit sámegiela iežaset guovlluin dainna fuolain , ahte sámegiela lea vejolaš bures oahpahit mánáidgárddiin , vuođđoskuvllain ja joatkkaskuvl-
skole , og ved å legge til rette for gode muligheter til opplæring i samisk for foreldre og andre voksne .
lain , ja dainnage fuolain ahte vánhemiidda ja eará rávesolbmuide maid leat buorit vejolašvuođat oahppat sámegiela .
Videre bør lokalsamfunnene legge vekt på å skape samiskspråklige møteplasser for barn , unge og voksne , og å tilby kommunale tjenester for den samiske befolkningen basert på kunnskap om samisk språk og kultur .
Dasto báikegottit berrejit deattuhit dehálažžan lágidit sámegielalaš joregiid mánáide , nuoraide ja rávesolbmuide , ja fállat dakkár gielddalaš bálvalusaid sámi álbmogii , main vuođus lea sámi giella- ja kulturmáhttu .
Samiskspråklige skilt på og i kommunale bygninger , og flerspråklig vegskilting , vil bidra til å synliggjøre samiskspråklig tilstedeværelse i lokalsamfunnet .
Sámegielalaš galbbat galget leat gielddavisttiid sihke olggobealde ja siskkobealde , ja máŋggagielat geaidnogalbbat váikkuhit dasa ahte sámegiellage lea oidnosis báikkálaš servodagain .
På grunn av spredt bosetning og få samer i forhold til majoritetsbefolkningen i disse områdene , står disse gruppene overfor en spesiell utfordring når det gjelder revitaliseringsarbeid .
Dainnago dáin giellaguovlluin sámit orrot bieđgguid ja leat unnitlogus stuorát álbmoga ektui , de sin joavkkuide lea erenoamáš váttes hástalus fas ealáskahttit gielaset .
Særlig gjelder dette i sørsamiske områder .
Nu lea dilli erenoamážit oarjilsámi guovlluin .
Sørsamer og lulesamer er minoriteter i det samiske samfunnet .
Oarjilsámit ja julevsámit leat unnitlogut olles sámi servodagas .
Det er derfor nødvendig at alle som har et ansvar for samisk språk setter inn spesiell innsats for å styrke disse .
Danne lea dárbu ahte sii buohkat geain lea ovddasvástádus sámegielain , bidjet erenoamáš searaid dáid gielaid nanusmahttimii .
For østsamisk / skoltesamisk og pitesamisk vil innsatsen måtte dreie seg om å sette i gang lokale og grenseoverskridende språkprosjekter som bygger på den faktiske situasjonen for disse språkene .
Nuortalašgiela / golttágiela ja bihtánsámegiela várás áŋgiruššan ferte mearkkašit ahte álggahuvvojit báikkálaš ja rádjarasttideaddji giellaprošeavttat maid vuođđun lea dáid gielaid duohtadilli .
I dag er det ikke realistisk å se disse språkene som levende språk på ulike samfunnsområder på samme måte som for nord- , sør- og lulesamisk .
Odne ii leat jáhkehahtti atnit dáid gielaid ealli giellan sierranas servodatsurggiin nugo lea vejolaš dahkat davvisámegiela , oarjilsámegiela ja julevsámegiela dáfus .
Politisk grunnlag Regjeringspartienes politiske plattform – Soria Moriaerklæringen – uttrykker et mål om å føre en samepolitikk som skal tjene den samiske befolkningen slik at samisk språk , kultur og samfunnsliv skal ha en sikker framtid i Norge .
Politihkalaš vuođđu Ráđđehusbellodagaid politihkalaš vuođđu – Soria Moria-julggaštus – almmuha ulbmilin dakkár sámepolitihka čađaheami , mii lea ávkin sámi álbmogii , nu ahte sámi gielas , kultuvrras ja servodateallimis lea sihkkaris boahtteáigi Norggas .
I St.meld. nr. 28 ( 2007-2008 ) Samepolitikken har regjeringen uttrykt at samisk språk skal være et levende språk .
St. dieđáhusas nr. 28 ( 2007-2008 ) Sámepolithkka ráđđehus lea dovddahan ahte sámegielat galget leat ealli gielat .
Samisk språk skal kunne benyttes på alle samfunnsarenaer og bruken av samisk språk i det offentlige rom skal økes .
Sámegielaid galgá leat vejolaš geavahit servodaga buot joregiin , ja sámegiela geavaheapmi galgá buoriduvvot buot servodatjoregiin .
Stortingsmeldingen slår videre fast at de samepolitiske utfordringene knyttet til språk og kultur må løses gjennom en styrking av det offentliges ansvar og rolle overfor samiske brukere innenfor de sentrale velferdsoppgavene som helse , omsorg og utdanning .
Stuorradiggedieđáhusas nannejuvvo dasto velá ahte sámi gillii ja kultuvrii guoski hástalusat galget ollašuvvat dainna lágiin ahte almmolaš ásahusaid ovddasvástádus ja rolla buoriduvvo sámi geavaheddjiid várás dakkár guovdilis čálgodoaimmain go dearvvasvuođas , fuolas ja oahpahusas .
Dette forutsetter en aktiv politikk for å innarbeide et samiskspråklig og kulturelt perspektiv i offentlige tjenester og tilbud .
Dat gáibida aktiiva politihka mii váldá mielde oassin sámegielalaš ja sámekultuvrralaš viidodaga almmolaš bálvalusaide ja fálaldagaide .
I St.meld. nr. 35 ( 2007-2008 ) Mål og meining har regjeringen skissert grunnlaget for utforming av en helhetlig språkpolitikk .
St. dieđáhusas nr. 35 ( 2007-2008 ) Mål og meining ráđđehus lea árvalusvuođđun hábmen ollislaš giellapolitihka . Gielladieđáhusa ollislaš viidodat
I tillegg til å være en sentral samepolitisk utfordring er derfor arbeidet for samisk språk også en generell språk-
mearkkaša ahte sámegiela boahtteáigái sihkkarastin maid gullá bajimuš giellapolitihkalaš ovddasvástádussii oassin .
Samisk språk , og særlig de mindre samiske språkene , befinner seg i en mye mer utsatt stilling enn det norske nasjonalspråket .
Bargu sámegiela ovddidemiin lea danne maiddái oppalaš giellapolitihkalaš hástalus , iige duššefal dábálaš sámepolitihkalaš hástalus .
Språkdød er en reell fare for de minste samiske språkene .
Giellajápmu lea duođalaš áitta duoidda unnibuš sámegielaide .
Men også nordsamisk blir i internasjonal sammenheng karakterisert som et truet språk .
Muhto vel davvisámegiellage čilgejuvvo áitojuvvon giellan riikkaidgaskasaš oktavuođain .
For å hindre språkdød kreves en sterkere og en mer målrettet og systematisk innsats .
Go giellajámu lea áigumuš hehttet , de gáibiduvvo čavgadat ja ulbmálat ja dárkilit plánejuvvon áŋgiruššan .
I språkmeldingen heter det at regjeringen vil arbeide for å legge grunnlaget for en ny samisk språkpolitikk med et strategisk og helhetlig perspektiv på samisk språk og samfunn .
Gielladieđáhusas celkojuvvo ahte ráđđehusa barggu ulbmil lea ráhkadit vuođu ođđa sámi giellapolitihkkii mas lea strategalaš ja ollislaš viidodat sámegillii ja sámi servodahkii .
Denne handlingsplanen er et ledd i dette arbeidet .
Dát doaibmaplána gullá dán bargui oassin .
I St.meld. nr. 23 ( 2007-2008 ) Språk bygger broer omtales tiltak for en helhetlig språkopplæringspolitikk i et livslangt og flerspråklig perspektiv .
St. dieđáhusas nr. 23 ( 2007-2008 ) Språk bygger broer namahuvvojit doaibmabijut mat gullet ollislaš giellaoahpahuspolitihkkii man vuođđun lea olbmo oppa eallima viidodat ja máŋggagielalašvuođa viidodat .
Barnehagen er den best egnede arenaen for språkstimuleringstiltak i småbarnsalderen .
Mánáidgárddit dat leat heivvoleamos joregat go doaibmabijuid ulbmil lea movttiidahttit olbmo jo mánnán oččodit sámegiela .
Departementet ser behov for å vurdere kvaliteten på verktøy og metoder for språkkartlegging og språkstimulering slik at det blir mulig å utvikle god praksis .
Departemeanta oaidná dárbun árvvoštallat giellakártema ja giellamovttiidahttima reaidduid ja vugiid kvalitehta , vai lea vejolaš gávnnahit mo lea buoremus ovddidit sámegiela .
Videre omtales samisk i grunnopplæringen , og departementet ser det som en utfordring å sikre elevenes individuelle rett til samiskopplæring , bl.a. ved å skaffe kvalifiserte lærere og sørge for at det utvikles og produseres gode samiske læremidler .
Dasto čilgejuvvo sámegiela sadji maiddái vuođđooahpahusasge , ja departemeanta atná iežas hástalussan sihkkarastit ohppiide oktagaslaš vuoigatvuođa oahppat sámegiela , ee. atnit fuola das ahte leat fidnemis dohkálaččat oahppan oahpaheaddjit ja ahte ráhkaduvvojit ja buvttaduvvojit buorit sámegielalaš oahpponeavvut .
Departementet tar sikte på å videreutvikle fjernundervisningstilbudene , samt informere regelmessig om elevenes rett til samiskopplæring .
Departemeanta ulbmáda buoridit gáiddosoahpahusa fálaldagaid ja gulahit jeavddalaččat ahte ohppiin lea vuoigatvuohta oažžut sámegiela oahpahusa .
Stortingsmeldingen omtaler videre språkfag ved universiteter og høyskoler .
Stuorradiggedieđáhus válddahallá dasto universitehtaid ja allaskuvllaid giellafágaid .
Samiskspråklige studier og samiskspråklige lærerutdanninger er viktige forutsetninger for bevaring og utvikling av samisk språk og kultur i Norge , og på tvers av landegrensene .
Dehálaš lea erenoamážit atnit muittus unnibuš sámegielaid , julevsámegiela ja oarjilsámegiela , ja stuorradiggedieđáhusas čujuhuvvo dasa ahte viggamušaide oččodit ohppiid ohcat
I St.meld. nr. 31 ( 2007-2008 ) Kvalitet i skolen understreker regjeringen at det er nødvendig å prioritere utvikling av sentrale grunnleggende ferdigheter
álbmogiid vuoigatvuođaid birra ee. álgoálbmogiid gielalaš vuoigatvuođaid . St. dieđáhusas nr. 31 ( 2007-2008 ) Kvalitet i skolen ráđđehus deattuha ahte lea dárbu árrat vuoruhit guovdilis vuođđogálggaid .
tidlig . For å sikre en systematisk oppfølging av hver elev de første årene vil departementet innføre obligatorisk kartlegging av leseferdigheter på 1.-3. trinn .
Vai sáhttá sihkkarastit juohke oahppái vuogádatlaš čuovvoleami vuosttamuš skuvlajagiid , de departemeanta áigu geatnegahttit skuvllaid kártet ohppiid lohkančehppodaga sin skuvlavázzima vuosttamuš golbma jagi .
Departementet vil iverksette et varig system for videreutdanning av lærere .
Departemeanta áigu álggahit bissovaš vuogádaga mas oahpaheaddjit sáhttet oažžut lasi oahpu .
Staten finansierer studieplasser for et gitt antall lærere , og gir kommunene tilbud om å benytte studieplassene .
Stáhta ruhtada lohkansajiid dihto oahpaheaddjilohkui ja fállá gielddaide geavahit dáid oapposajiid .
Det vil bli innført en masterutdanning i skoleledelse for alle nytilsatte rektorer .
Buot easkkavirgáduvvon rektoriid várás galgá álggahuvvot master-dássásaš oahppofálaldat skuvlajođiheamis .
Staten dekker kostnadene for studieplassene .
Stáhta máksá lohkansajiid goluid .
Regjeringen vil videreutvikle systemet for kvalitetsvurdering og prioritere veiledning til skoler og skoleeiere med spesielle utfordringer .
Ráđđehus áigu daid skuvllaid ja skuvlaeaiggádiid várás main leat erenoamáš hástalusat , buoridit kvalitehtaárvvoštallama vuogádaga ja vuoruhit skuvllaid ja skuvlaeaiggádiid vástesaš rávvagiid .
I St.meld. nr. 11 ( 2008-2009 ) Læreren – rollen og utdanningen omtales samisk lærerutdanning særskilt .
St. dieđáhus nr. 11 ( 2008-2009 ) Læreren – rollen og utdanningen namaha sámi oahpaheaddjioahpahusa sierra .
Regjeringen foreslår flere tiltak for å legge til rette for økt rekruttering til samisk lærerutdanning og tiltak for å stimulere til at flere inkluderer samisk som ett av fagene i sin norske lærerutdanning .
Ráđđehus árvala máŋga doaibmabiju maiguin galggašii leat álkit oažžut eanebuid váldit sámi oahpaheaddjioahpu , ja ollu dakkárge doaibmabijuid mat movttiidahttet eanebuid váldit sámegiela fágan mii lea oassin sin norgalaš oahpaheddjioahpus .
Rettslig grunnlag Flere internasjonale konvensjoner om minoriteter og urfolk har bestemmelser om vern av språk .
Riektevuođđu Arvat riikkaidgaskasaš konvenšuvnnain mat leat unnitloguid ja álgoálbmogiid birra , leat mearrádusat gielaid gáhttema birra .
ILOkonvensjon nr. 169 sier bl.a. i artikkel 28 at « Det skal treffes tiltak for å bevare og fremme utvikling og bruk av de opprinnelige språk for vedkommende folk » .
ILO-konvenšuvdna nr. 169 cealká ee. artihkkalis 28 ahte « Doaibmabijut galget álggahuvvot mat seailluhit ja ovddidit dan álbmoga gielaid geavaheami mas lea sáhka . » .
Også FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter gir føringer for Norges arbeid for samisk språk .
Maiddái ONa konvenšuvdnage siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra láidesta Norgga barggu sámegielain .
Norge la frem sin tredje rapport i mars 2005 .
Norga bijai ovdan iežas goalmmát raportta njukčamánus 2005 .
Europarådets resolusjon fra 2007 om Norges etterlevelse av Minoritetsspråkpakten gir konkrete anbefalinger på følgende punkter : • Norge må styrke sin innsats i forhold til å tilby læremateriell og opplæring av lærere i lule- og sørsamisk • Norge må sikre at sosial- og helseinstitusjoner innenfor det samiske forvaltningsområdet tilbyr tjenester på samisk • Norge må sikre at folkeregisteret og andre offentlige registre og institusjoner støtter bruk av samisk tegnsett Europarådets ekspertkomité understreket at lulesamisk språk fortsatt er i en utsatt posisjon .
Eurohparáđi resolušuvdna das mo Norga lea čuovvolan Unnitgielaidlihtu jagi 2007 rájis , buktá čielga árvalusaid čuovvovaš čuoggáiguin : • Norga ferte buoridit julevsámegielas ja oarjilsámegielas oahpponeavvoráhkadeami ja dáid gielaid oahpaheddjiid oahpahusa • Norga ferte sihkkarastit ahte sosiála- ja dearvvasvuođaásahusat mat leat sámi hálddašanguovllus , fállet bálvalusaid sámegillii • Norga ferte sihkkarastit ahte álbmotregistaris ja eará almmolaš registariin ja ásahusain lea vejolaš geavahit sámi čállinmearkkaid Eurohparáđi áššedovdi lávdegoddi deattasta ahte julevsámegiella ain lea rašis dilis .
Med hensyn til sørsamisk uttrykker ekspertkomiteen at dette språket er i en spesiell kritisk situasjon og at det derfor er behov for øyeblikkelige tiltak for at språket skal overleve i Norge .
Oarjilsámegiela dáfus áššedovdi lávdegoddi dadjá ahte dát giella lea erenoamáš hearkkes dilis ja ahte dan giela várás lea dárbu álggahit ájitkeahttá doaibmabijuid amas giella duššat Norggas .
Det er behov for målrettet støtte og innovative løsninger tilpasset det sørsamiske språkets spesielle situasjon .
Lávdegoddi deattuha dasto dehálažžan ahte Norga ovttasbargá ruoŧŧilaš eiseválddiiguin buoridan dihtii oarjilsámiid dili .
Komiteen understreker videre viktigheten av samarbeid med svenske myndigheter for å styrke sørsamenes situasjon .
ahte lágat ja láhkaásahusat mat erenoamážit gusket oppa sámi álbmogii dahje sámi álbmoga osiide , galget jorgaluvvot sámegillii .
Norges fjerde rapport ble ferdigstilt sommeren 2008 .
Norgga njealját raporta gárvánii geasset 2008 .