pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hun har dedikert sitt liv til språklig utviklingsarbeid innen nordsamisk .
Son lea válljen geavahit iežas eallima ávkin davvisámegiela ovddideapmái .
Hun har vært lærer , forfatter , journalist , rådgiver på Reindriftsforvaltningen og forlagssjef og hatt ledende posisjoner i ulike foreninger og politiske oppdrag .
Son lea bargan oahpaheaddjin , čállin , journalistan , Boazodoallohálddahusa ráđđeaddin ja lágádushoavdan ja sus leat leamaš njunuš doaimmat ollu servviin ja politihkalaš bargguin .
Nye undervisningsmetoder Parallelt med å undervise elever og studenter har hun bidratt til forandringer av både undervisningsmetoder og selve utdanningssystemet .
Ođđa oahpahanvuogit Oktanaga dainna ahte son lea oahpahan ohppiid ja studeanttaid , lea son leamaš mielde rievdadeamen sihke oahpahanvugiid ja ieš oahppovuogádaga .
Hun har gitt ut lærebokserien Eatnigiella sammen med Kirsten Pope , og bøker med ordleker , rim og læringsleker .
Son lea almmuhan oahppogirjeráiddu Eatnigiella ovttas Kirsten Pope:in , ja girjjiid sátne- , jietna- ja oahppanstohkosiiguin .
Totalt har hun medvirket i over 40 bøker .
Buohkanassii lea son almmuhan dahje leamaš mielde almmuheamen badjel 40 girjji .
Egne veier Máret Sárá er en person som våger å gå sine egna veier .
Ovddasmanni Máret Sárá lea dakkár olmmoš gii duostá leat ovddasmannin .
Hun har i hela sitt liv vært en pådriver både yrkesmessig som pedagog , journalist og forfatter , men også språkpolitisk .
Son lea olles eallináiggistis áŋgiruššan sihke virgáiguoskevaččat pedagogan , journalistan ja čállin , muhto maiddái giellapolitihkalaččat .
Máret Sáras brede arbeid med det samiske språket gjør henne til en verdig mottager av Gollegiella , anser beslutningskomiteen .
Árvvoštallanlávdegotti mielas dagaha Máret Sárá viiddes áŋgiruššan sámegielain ahte son lea gelbbolaš Gollegiela bálkkašumi vuoiti .
Lajla Mattsson Magga :
Lajla Mattsson Magga :
Lajla Mattsson Magga er født 1942 i Kall i Jämtland , Sverige , og har senere bodd mange år i Kautokeino , Norge .
Lajla Mattsson Magga riegádii 1942 Kall nammasaš báikkis Jämtlandas , Ruoŧa bealde , ja son lea dasto ássan máŋga jagi Guovdageainnus , Norgga bealde .
Arbeidet med å bevare , lære bort og utvikle det sørsamiske språket har siden universitetstiden vært fokus i både hennes yrkesvirksomhet og private liv .
Universitehtaáiggi rájes lea máttasámegiela gáhtten , oahpaheapmi ja ovddideapmi leamaš guovddážis su fidnodoaimmain ja priváhta eallimis .
Hennes virksomhetsområde er brett og spenner over både skjønnlitteratur og faglitteratur , oversettinger , undervisning , innsamling av språkmaterial og stedsnavn og ikke minst arbeidet med sørsamiske ordbøker .
Su doaibmasuorgi lea viiddis ja dasa gullet sihke čáppagirjjálašvuohta ja fágagirjjálašvuohta , jorgaleamit , oahpahus , giellaávdnasiid ja báikenamaid čoaggin ja erenoamážit bargu máttasámegiela sátnegirjjiiguin .
Pedagog og forfatter Lajla Mattson Magga har i lang tid arbeidet som lærer og sensor i sørsamisk .
Pedagog a ja čálli Lajla Mattson Magga lea guhkes áiggi bargan oahpaheaddjin ja sensorin máttasámegielas .
I 1984 ble hennes første bok publisert Maahke ryöknie , som senere ble fulgt av andre lærebøker og barnebøker .
1984 almmuhuvvui su vuosttaš girji Maahke ryöknie , man čuvvo eará oahppogirjjit ja mánáidgirjjit .
Nå deltar hun i arbeidet med en ny oversetting av bibelen til sørsamisk parallelt med at hun arbeider med en sørsamisk grammatikkbok .
Dál lea son mielde jorgaleamen ođđasit biibala máttasámegillii seammás go son bargá máttasámegiela grammatihkkagirjjiin .
Hennes største innsatts innen språkområdet er arbeidet med de to ordbøkene Åarjelsaemien-daaroen baakoegärjä / Sørsamisk-norsk ordbok ( med Knut Bergsland som medförfattare ) og Norsk-sørsamisk ordbok / Daaroen-åarjelsamien baakogærja .
Su stuorámus olahus giellasuorggis lea bargu guvttiin sátnegirjjiin Åarjelsaemien-daaroen baakoegärjä / Máttasámegiel-dárogiel sátnegirji ( ovttas Knut Bergsland:in ) ja Dárogiel-máttasámegiel sátnegirji / Daaroen-åarjelsamien baakogærja .
Rammeavtale om regulering av laksefiske
Rámmašiehtadus luossabivddu muddema birra
Sametinget , ved visepresident Marianne Balto , og Miljøverndepartementet , ved statssekretær Heidi Sørensen , underskrev i dag en rammeavtale for gjennomføring av konsultasjoner om regulering av laksefiske .
Sámediggi , várrepresideantta Marianne Balto bokte , ja Birasgáhttendepartemeanta , stáhtačálli Heidi Sørensen bokte , čáliiga vuollái rámmašiehtadusa mo čađahit konsultašuvnnaid luossabivddu muddema birra .
Lokal og tradisjonell kunnskap ivaretatt
Báikkálaš máhttu ja árbediehtu fuolahuvvon
Rammeavtalen er ment å sikre en reell konsultasjonsprosess der lokale erfaringer og tradisjonell kunnskap samvirker med vitenskapelige vurderinger og metode .
Rámmašiehtadus galgá sihkkarastit duohta konsultašuvdnaproseassa mas báikkálaš vásáhusat ja árbediehtu doibmet ovttas dieđalaš árvvoštallamiiguin ja vugiiguin .
Arbeidsutvalget består av medlemmer fra sjølaksefiskeforeningene , elvefiskerettshavere , Finnmarkseiendommen , Fylkesmannen i Troms og Finnmark , Direktoratet for naturforvaltning og Sametinget , utdyper visepresident Marianne Balto .
Bargolávdegottis leat mearraluossaservviid , johkabivdoeaiggádiid , Finnmárkkuopmodaga , Romssa ja Finnmárkku fylkkamánniid , Luondduhálddašandirektoráhta ja Sámedikki ovddasteaddjit , čilge várrepresideanta Marianne Balto .
Hun forklarer videre at det i tillegg til de overnevnte oppnevnes et sakkyndig medlem fra vitenskapelig råd for lakseforvaltningen og en sakkyndig innen tradisjonell kunnskap .
Son čilge viidáseappot ahte lassin bajábealde namuhuvvon olbmuid , nammaduvvo áššedovdi lahttu luossahálddašeami dieđalaš ráđi bealis ja áššidovdi árbedieđu bealis .
Med opprettelsen av et arbeidsutvalg sørges det også for at reguleringene i sjø og elv i framtiden vil vurderes helhetlig og samlet .
Go dál lea ásahuvvon bargolávdegoddi , de maiddái fuolahuvvo ahte muddemat mearas ja jogain árvvoštallojuvvojit ollislaččat ja oktasaččat boahtteáiggis .
Dette medfører at forvaltningen og rettighetshaverne i både sjø og elv skal søke felles forståelse og felles anbefalinger til framtidige reguleringer .
Dat mearkkaša ahte sihke meara ja jogaid hálddašeapmi ja vuoigatvuođaeaiggádat galget juksat oktasaš áddejumi ja čuovvut oktasaš rávvagiid boahtteáiggi muddemiid oktavuođas .
Fisketidene for 2010 blir å gjelde ut 2011
2010 bivdináiggit gustojit maiddái 2011 lohppii
Det arbeidet som nå skal starte opp vil trenge tilstrekkelig med tid for at man skal komme frem til gode reguleringer .
Dat bargu mii dál galgá álggahuvvot , dárbbaša doarvái áiggi vai olahuvvojit buorit muddemat .
For at arbeidet i arbeidsutvalget skal være reelt og forsvarlig skal utvalget foreslå reguleringer for 2012 .
Vai bargolávdegotti bargu šaddá duohta ja dohkálaš , de galgá lávdegoddi evttohit muddemiid 2012 várás .
Det betyr at sjølaksefiskereguleringene for 2010 skal fortsette å være gjeldende for år 2011 .
Dat mearkkaša ahte mearraluossabivdomuddemat 2010 várás ain galget gustot 2011 várás .
Reguleringene som vil gjelde fra 2012 vil gjelde rundt 4 år fremover .
Dat muddemat mat gustogohtet 2012 rájes , galget gustot 4 jagi ovddasguvlui .
Hele rammeavtalen kan leses her .
Olles rámmašiehtadusa sáhtát lohkat dás .
Oppfølgingen av Samerettsutvalgets utredning ( SRU2 )
Sámi vuoigatvuođalávdegotti II čielggadusa čuovvoleapmi
Sametinget , Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet og Justisdepartementet starter i januar 2011 konsultasjoner om forslag til lovgivning om anerkjennelse av samenes rett til land og ressurser i samiske områder utenfor Finnmark .
Sámediggi , Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanta ja Justiisadepartemeanta álggahit ođđajagimánus 2011 konsultašuvnnaid láhkaevttohusa birra mii guoská sámi eana- ja resursa ­vuoigatvuođaid dohkkeheapmái sámi guovlluin olggobealde Finnmárkku .
- Sametingsrådet er veldig fornøyd med at det er satt et starttidspunkt på det videre arbeidet .
- Sámediggeráđđi lea hui duhtavaš go dál lea biddjojuvvon áigemearri goas viidáset bargu álggahuvvo .
Selv om prosessen framover kommer til å bli tung , og vi må konsultere over flere år , er det gledelig at vi endelig kan begynne på dette viktige arbeidet , sier Sametingspresident Egil Olli .
Vaikko proseassa ovddosguvlui šaddáge lossat , ja mii fertet konsulteret máŋggaid jagiid , de illudahttá mu dat go mii viimmat sáhttit álggahit dán deaŧalaš barggu , dadjá Sámedikki presideanta Egil Olli .
På det første møte mellom partene i januar 2011 skal det konsulteres om hvordan dette arbeidet konkret skal gjennomføres .
Vuosttaš čoahkkimis oasálaččaid gaskka jagi 2011 ođđajagimánus konsulterejuvvo dan birra movt dát bargu konkrehta galgá čađahuvvot .
Sametingspresident Egil Olli presiserer at det i første omgang er viktigst at partene blir enige om en effektiv og løsningsorientert konsultasjonsprosess , som har som mål at enighet skal oppnås .
Sámedikki presideanta Egil Olli deattasta ahte vuosttaš vuorus lea deaŧaleamos dat ahte bealit soabašedje dakkár konsultašuvdnaproseassa mii lea árjjalaš ja čovdosiid ohcaleaddji , man ulbmilin lea olahit ovttamielalašvuođa .
Samerettsutvalget avga sin utredning NOU 2007 : 13 " Den nye sameretten " og NOU 2007 : 14 " Samisk ressursbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms " 3. desember 2007 .
2007 : 13 " Ođđa sámeriekti " ja NÁČ . 2007 : 14 " Sámi resursageavaheapmi ja riektedilli Hedmárkku rájes Romsii " juovlamánu 3. b. 2007 .
NOU 2007 : 13 " Den nye sameretten " har nå vært ute på høring og konsultasjoner med Sametinget blir en viktig del av regjeringens videre arbeid .
2007 : 13 " Ođđa sámeriekti " lea dál leamaš gulaskuddamis ja konsultašuvnnat Sámedikkiin lea deaŧalaš oassi ráđđehusa viidáset barggus .
- Det har gått lang tid siden Samerettsutvalget avga sine utredninger i 2007 og jeg ser fram til at vi endelig kommer i gang med konsultasjonene .
- Lea gollan guhkes áigi dan rájes go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi buvttii čielggadusaidis 2007:s ja mun lean movtta go mii viimmat beassat álggahit konsultašuvnnaid .
Målet er å få lovfestet bestemmelser som både i prinsipp og praksis anerkjenner samiske rettigheter til både å eie og bruke tradisjonelle samiske landområder utenfor Finnmark , samt delta i forvaltningen , avslutter Sametingspresident Egil Olli .
Ulbmilin lea oažžut dakkár láhkamearrádusaid main prinsihpalaččat ja geavahusas dohkkehuvvojit sámiid vuoigatvuođat , sihke oamastit ja geavahit árbevirolaš sámi guovlluid olggobealde Finnmárkku , ja dasto searvat hálddašeapmái , dadjá Sámedikki presideanta Egil Olli loahpas .
Artikkel - Retten til land og vann i samiske ...
Vuoigatvuohta eatnamiidda ja čáziide sámi ...
Sametinget sikrer laksefiskere reell innflytelse på laksereguleringer
Sámediggi sihkkarastá luossabivdiide duohta váikkuhanfámu luossabivdoreguleremiin
Leserinnlegg av Sametingets visepresident , Marianne Balto .
Lohkkiidčálus Sámedikki várrepresideantta Marianne Balto bokte .
I etterkant av underskrivingen av rammeavtalen mellom Sametinget og Miljøverndepartementet om gjennomføring av konsultasjoner knyttet til reguleringer av laksefiske har det blitt stilt spørsmål ved hva dette egentlig innebærer .
Maŋŋá go rámmašiehtadus Sámedikki ja Birasgáhttendepartemeantta gaskka vuolláičállojuvvui , mii guoská konsultašuvnnaid čađaheapmái luossabivdoreguleremiid oktavuođas , leat boahtán gažaldagat dan birra ahte maid dát rievtti mielde mearkkaša .
Sametinget forhandler ikke bort sjølaksefiskernes rettigheter , slik det har blitt fremstilt i enkelte medier .
Sámediggi ii sáhte šiehtadallat mearraluossabivdiid vuoigatvuođaid eret , nugo lea dovddahuvvon muhtun mediain .
Det har ikke Sametinget anledning til .
Dan ii sáhte Sámediggi dahkat .
Det er statens plikt å vektlegge sjølaksefiskernes rettigheter og behov i sin myndighetsutøvelse .
Stáhtas dat lea geatnegasvuohta deattuhit mearraluossabivdiid vuoigatvuođaid ja dárbbu hálddašeami oktavuođas .
Sametinget har , med sjølaksefiskeorganisasjonene i ryggen , arbeidet i flere år for at fiskernes situasjon og erfaringer blir tatt hensyn til .
Sámediggi lea , mearraluossabivdoorganisašuvnnaiguin gulahallamiin , bargan máŋga jagi dan ala vai guolásteddjiid dilli ja vásihusat váldošedje vuhtii .
Dette er nå sikret gjennom rammeavtalen for gjennomføring av konsultasjoner om regulering av laksefiske .
Dát lea dál sihkkarastojuvvon rámmašiehtadusa bokte mii guoská konsultašuvnnaid čađaheapmái luossabivdoreguleremiin .
Fiskerne har selv rett til å bli konsultert ved reguleringer av deres kultur- og næringsutøvelse .
Guolásteddjiin alddiineaset lea vuoigatvuohta konsulteret dain reguleremiin mat gusket sin kultur- ja ealáhusbargui .
Den inngåtte rammeavtalen sikrer dem en direkte innflytelse ved fastsettelsen av reguleringene .
Dahkkojuvvon rámmašiehtadus sihkkarastá dál sidjiide njuolga váikkuhanfámu reguleremiid mearrádusaide .
Det skal nedsettes et Arbeidsutvalg der rettighetshaverne i sjø og elv er i direkte dialog med Direktoratet for naturforvaltning , som er forskriftsmyndigheten .
Ásahuvvo bargolávdegoddi man bokte meara ja jogaid vuoigatvuođaoamasteaddjit besset gulahallat njuolga Luondduhálddašan direktoráhtain , mas lea láhkaásahusváldi .
Sametinget skal også delta .
Sámediggi searvá maiddái .
Målsettingen er å oppnå enighet .
Ulbmilin lea olahit ovttamielalašvuođa .
Dette er å løfte laksefiskerne inn på en arena de tidligere har vært stengt ute fra .
Dan bokte loktejuvvojit luossabivdit dohko gosa sidjiide ovdal ledje uvssat giddejuvvon .
Ikke bare sikrer rammeavtalen at laksefiskerne , både i sjø og elv , gis en reell og fullverdig innflytelse i konsultasjonsprosessen , den fastslår også at tradisjonell kunnskap skal fram i vurderingene .
Rámmašiehtadus ii sihkkarastte dušše dan ahte luossabivdiide , sihke mearas ja jogain , addojuvvo duohta ja ollislaš váikkuhanfápmu konsultašuvdnaproseassas , dat nanne maiddái dan ahte árbedieđut galget boahtit ovdan árvvoštallamiin .
Sametinget skal derfor oppnevnes en sakkyndig person i tradisjonell kunnskap som skal bistå Arbeidsutvalget .
Danne galgá Sámediggi nammadit árbedieđuid áššedovdi veahkehit Bargolávdegotti .
Dette har aldri skjedd tidligere .
Dát ii leat dáhpáhuvvan goassige ovdal .
Reguleringene for sjølaksefiske som ble innført i 2008 ble i hovedsak fastsatt til også å gjelde for 2010 .
Mearraluossabivdoreguleremat bohte 2008:s ja mearriduvvui ahte dat maiddái gustojit 2010:s .
Sametinget har aldri sagt seg fornøyd med disse reguleringene .
Sámediggi lea álo dadjan ahte ii leat duhtavaš dáid reguleremiiguin .
Men forslagene til Direktoratet for naturforvaltning var radikalt strengere enn hva de ble etter konsultasjonene mellom Miljøverndepartementet og Sametinget sist vår .
Muhto Luondduhálddašan direktoráhta evttohusat ledje mealgat čavgadeappot go mii lei sohppojuvvon konsultašuvnnain Birasgáhttendepartemeantta ja Sámedikki gaskka giđđat
Ingen sier at det er et lett arbeid vi står overfor .
Oktage ii daja ahte mis livččii geahppa bargu ovddabealde .
Derfor er siktemålet nye reguleringer i 2012 .
Danne lea áigumuššan oažžut ođđa reguleremiid 2012:s .
Med gode argumenter , kunnskapsformidling og vilje til felles løsninger håper jeg at Arbeidsutvalgets innsats skal virke til å sikre laksebestandene og retten til fortsatt kultur- og næringsutøvelse .
Mun doaivvun ahte Bargolávdegotti bargu buriiguin ákkaiguin , máhtolašvuođa gaskkustemiin ja dáhtuin gávdnat oktasaš čovdosiid váikkuhivččii luossanáliid sihkkarastima ja vuoigatvuođa ain čađahit kultur- ja ealáhusbarggu .
Artikkel - Rammeavtale om regulering av ...
Rámmašiehtadus luossabivddu muddema birra
Sametinget ber om strakstiltak
Sámediggi čađahuvvot hoahppodoaibmabijuid
Sametinget ber myndighetene og reindriftsnæringen om å løse krisen i Finnmark .
Sámediggi bivdá eiseválddiid ja boazodoalloealáhusa čoavdit heahtedili Finnmárkkus .
Reindriftsnæringen i Finnmark sliter .
Boazodoallu Finnmárkkus rahčá .
I tillegg melder slakteriene om manglende mulighet til å kjøpe rein og reineierne får ikke solgt slaktedyr .
Ja njuovahagat dieđihit ahte lea uhccán vejolašvuohta oastit bohccuid ja boazoeaiggádat eai beasa vuovdit njuovvanbohccuid .
Dette gjør heller ikke situasjonen bedre for reintallet , som i mange områder er for stort i forhold til arealene .
Ii ge dat veahket boazologu dillái , mii máŋgga guovllus lea menddo allat guohtumiid ektui .
- Jeg tror det er viktig at vi alle er forsiktige med å legge skylda på den enkelte reindriftsutøver .
- Mu mielas mii fertet leat várrogasat dainna ahte sivahit ovttaskas boazodoalli .
Denne negative utviklingen skyldes mange uheldige forhold , og vi må alle ta et ansvar for å løse krisen , sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma .
Heajos ovdáneapmái leat máŋga siva , ja mii fertet buohkat váldit ovddasvástádusa das ahte čoavdit heahtedili , dadjá ráđđelahttu Ellinor Marita Jåma .
- Mange reineiere har tatt ansvar gjennom og laget bruksplaner og reduksjonsplaner . Men får ikke oppfylt dette fordi det ikke er mulig å få slaktet rein .
- Ollu boazoeaiggádat leat váldán ovddasvástádusa dakko bokte ahte sii leat ráhkadan geavahanplánaid ja plánaid mo geahpedit boazologu , muhto eai sáhte ollašuhttit dáid plánaid go ii leat vejolaš njuovvat .
Næringen presses nå fra alle hold med anmeldelser fra mattilsyn og dyrevernorganisasjon , økonomien trues og alt dette går på helsa løs .
Ealáhussii lea deaddu juohke guovllus ja sihke borramušbearráigeahčču ja elliidsuodjalanorganisašuvnnat váidet sin , ekonomiija áitojuvvo ja buot dát čuohcá dearvvašvuhtii .
Situasjonen rammer hele næringen , også de som har holdt et forsvarlig reintall og har høy produksjon , sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma .
Dilli čuohcá olles ealáhussii , maiddái sidjiide geat leat doalahan dohkálaš boazologu ja alla buvttadeami , dadjá ráđđelahttu Ellinor Marita Jåma .
På denne tiden skal reinflokkene innta vinterbeitelandene på innlandet i Finnmark .
Dál galget ealut dálveguohtumiidda Finnmárkku siseatnamiidda .
I et normalår skulle reinen være i godt hold etter sommeren , men i mange områder er ikke dette tilfelle grunnet knapphet av beiter , samt flere skillinger av flokkene .
Dábálaš jagiin lea boazu buori vuoimmis maŋŋá geasi , muhto ollu guovlluin dat ii leat nu , heajos guohtuma geažil , ja ollu rátkkašemiid geažil .
- Målet må være å skaffe avsetning for reinkjøtt og gi muligheten til raskest mulig å skape en balanse mellom en økonomisk og økologisk reindrift .
- M ihttomearrin ferte leat ahte sáhttá vuovdit bohccobierggu ja jođáneamos lági mielde oažžut dássedeattu ekonomiija ja ekologalaš boazodoalu gaskkas .
Slakteriene må gjøres i stand til å ta i mot slaktedyr .
Njuovahagaide ferte láhččojuvvot vejolašvuohta njuovvat bohccuid .
Innen fiskerinæringen har en lyktes godt med innfrysningsordning da det var problemer med salg av fisk .
Guolástusas lihkostuvve galmmihanortnegiin go lei váttis vuovdit guoli .
Noe liknende kan vurderes innen reinkjøttbransjen , foreslår Jåma .
Seamma vuogi berre árvvoštallat bohccobiergosuorgái , evttoha Jåma .
En slik ordning vil sikre utøvere leveranser av reinkjøtt og samtidig som det gir et pusterom for å bearbeide reinkjøttmarkedet .
Dakkár ortnet sihkkarasttášii ahte boazodoallit sáhtášedje vuovdit bohccuid ja seammás oččošedje áiggi buoridit bohccobiergomárkana .
Dette tiltaket kan iverksettes raskt , sier Jåma .
Dán doaibmabiju sáhtášii čađahit hui fargga , dadjá Jåma .
Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma sier at det er viktig å sikre dyrevelferden og her må reineierne og myndighetene finne gode løsninger som gjør at dyr ikke lider unødvending .
Ráđđelahttu Ellinor Marita Jåma dadjá ahte lea deaŧalaš fuolahit elliidčálggu ja dasa fertejit boazodoallit ja eiseválddit gávdnat buriid čovdosiid amaset eallit biidnašuvvat dárbbašmeahttumit .
- Sametinget har et møte med Landsbruks- og matdepartementet 14. desember i Oslo .
- S ámedikkis lea čoahkkin Eanandoallo- ja biebmodepartemeanttain juovlamánu 14. b. .
Der vil jeg følge opp disse utfordringene , avlutter Jåma .
Doppe áiggun čuovvolit dáid hástalusaid , loahpaha Jåma .
Vellykket manntallskampanje - ungdom og kvinner registrerte seg
Lihkostuvvan jienastuslohkokampánja – nuorat ja nissonolbmot čálihedje jienastuslohkui
12.475 personer var registrert i samemanntallet per 31. mai 2005 .
Sámi jienastuslogus ledje miessemánu 31. b. 2005 12.475 olbmo .
Av disse var 6.717 menn ( 54 prosent ) og 5.738 kvinner ( 46 prosent ) .
Sin gaskkas ledje 6.717 albmá ( 54 proseantta ) ja 5.738 nissonolbmo ( 46 proseantta ) .
Det er en økning på 2.554 personer siden valget i 2001 .
2001 válgga rájes ledje jienastuslogus 2.554 olbmo eanet .
Gjennomsnittsalderen i samemanntallet er 46 år .
Gaskamearálaš ahki lea 46 jagi .
Første gang publisert 20.06.2005
Vuosttaš geardde almmuhan 20.06.2005
- Jeg er svært fornøyd med at det rekrutterings- og bevisstgjøringsarbeidet vi har gjort siden 2001 nå viser gode resultater .
- Mun lean hui duhtavaš go rekrutteren- ja dihtomielalašvuođabargu maid mii leat dahkan 2001 rájes dál čájeha buriid bohtosiid .
Kampanjene rettet mot kvinner har vist seg svært effektive , og andelen kvinner har økt fra 36 prosent til 46 prosent .
Čájeha ahte kampánja nissonolbmuid ektui lea leamaš beaktil , ja nissonolbmuid lohku lea lassánan 36 proseanttas 46 prosentii .
Det er en betydelig styrking av det samiske demokratiet , sier Sametingets visepresident Ragnhild Lydia Nystad .
Dát nanne mealgadit sámi demokratiija , dadjá Sámedikki várrepresideanta Ragnhild Lydia Nystad .
Sametinget iverksatte i 2001 et langsiktig arbeid for å rekruttere flere samer til samemanntallet fram mot sametingsvalget i 2005 .
Sámediggi álggahii 2001 rájes guhkes áigge barggu rekrutteret eanet sámiid sámi jienastuslohkui 2005 sámediggeválgga rádjai .
Sentrale mål i dette arbeidet var å bidra til at flere kvinner og ungdommer registrerte seg .
Guovdilis mihttomearrin dán barggus lei oččodit eanet nissonolbmuid ja nuoraid čálihit iežaset jienastuslohkui .
I tillegg har Sametinget i denne perioden fokusert betydelig på arbeidet med Finnmarksloven og andre sentrale saker som har bidratt til økt fokus på Sametinget som politisk premissgiver og førende politisk aktør innenfor norsk samepolitikk .
Dasa lassin lea Sámediggi dán áigodagas bargan ollu Finnmárkkulágain ja eará guovdilis áššiiguin mat leat váikkuhan stuorát fuomášumi Sámediggái politihkalaš eavttuid biddjin ja fievrrideaddji politihkalaš oasálažžan Norgga sámepolitihkas .
- Det er åpenbart at mange flere nå ser verdien av å delta aktivt i sametingsvalg og slik påvirke utviklingen av de områdene og det samfunn de lever i .
- Lea čielggas ahte ollu eanet olbmot dál oidnet árvvu sámediggeválgii searvamis ja dieinna lágiin váikkuhit ovdáneami dain guovlluin ja servodagas gos ellet .
Innflytelse på forvaltningen av land og vann gjennom Finnmarksloven er bare ett eksempel på hvordan Sametinget nå berører enkeltmenneskers hverdag i større grad enn tidligere , konstaterer Nystad .
Váikkuhanfápmu eatnamiid ja čáziid hálddašeapmái Finnmárkkulága bokte lea dušše okta ovdamearka dasa movt Sámediggi dál guoskkaha ovttaskasolbmuid árgabeaivvi eanet go ovdal , konstatere Nystad .
Rådsmøte i Oslo 14.-16. desember 2010
Ráđđečoahkkin Oslos juovlamánu 14.-16. b. 2010
Sametingsrådet har møte på Rica Victoria hotell ( Oslo ) 14.-16. desember .
Sámediggeráđis lea čoahkkin Rica Victoria hoteallas ( Oslos ) juovlamánu 14.-16. b. .
I sammenheng med møtet vil Sametingsrådet også invitere til folkemøte onsdag 15 .
Dán čoahkkima oktavuođas áigu Sámediggeráđđi bovdet maiddái álbmotčoahkkimii gaskavahku juovlamánu 15. b. .
Temaet for folkemøte er blant annet er samisk opplæring i Oslo , Samarbeidsavtalen med Oslo kommune og samiske møteplasser i byene .
Álbmotčoahkkima fáddán leat earret eará sámi oahpahus Oslos , Ovttasbargošiehtadus Oslo gielddain ja sámi deaivvadanbáikkit gávpogiin .
Mer informasjon om folkemøtet vil bli offentliggjort på våre nettsider .
Almmuhit eanet dieđuid álbmotčoahkkima birra min neahttasiidduin .
Saksliste , rådsmøte :
Áššelista , r áđđečoahkkin :
177/10 Godkjenning av innkalling og saksliste
177/10 Gohččuma ja áššelistta dohkkeheapmi
178/10 Klage på sak HO 149/10 - Tromsø kommune / Gimle studentbarnehage - Tilskudd til samiske barnehager 2010 .
178/10 Ášši HO 149/10 mearrádusa váidda - Romssa suohkan / Gimle studeantamánáidgárdi - Doarjja sámi mánáidgárddiide 2010 .
179/10 Klage på vedtak i sak HO 161/10 Álttá siida AS .
179/10 Ášši HO 161/10 mearrádusa váidda - Álttá siida OS .
, Alta kommune - Støtte til prosjektet Rekruttering av samisktalende fagarbeidere .
, Álttá suohkan - Doarjja prošektii sámegielat fágabargiid rekrutteren .
180/10 klage i sak DSSF 365/10 Skuggsjå AS .
180/10 Ášši DSSF 365/10 mearrádusa váidda - Skuggsjå AS .
, Levanger kommune - søknad om tilskudd til læremiddelprosjekt
, Levanger gielda - doarjjaohcan oahpponeavvoprošektii
181/10 Klage i sak HK 069/10 Bok i Lofoten , litteraturfestival for barn og unge i Vågan kommune , Vågan kommune - søknad om støtte til visninger i forbindelse med litteraturfestivalen
181/10 Ášši HK 069/10 mearrádusa váidda - Bok i Lofoten , mánáid ja nuoraid girjjálašvuođa festivála Vågan gielddas , Vågan gielda - doarjjaohcan čájáhusaide girjjálašvuođa festivála oktavuođas
182/10 Klage i sak HK 093/10 Jan Holmebukt , Tromsø kommune - søknad om støtte til fotodokumentasjonsprosjekt
182/10 Ášši HK 093/10 mearrádusa váidda - Jan Holmebukt , Romssa suohkan - doarjjaohcan govvaduođaštanprošektii
183/10 Klage på vedtak i sak DSK 192/10 - Gáldu Kompetansesenteret for urfolks rettigheter , Kautokeino kommune - Søknad om støtte til publikasjon om rettigheter til språk og utdanning 2010
183/10 Ášši DSK 192/10 - mearrádusa váidda - Gáldu - Álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođa , ­guovddáš Guovdageainnu suohkan - Doarjjaohcan publikašuvdnii giella- ja oahpahusrivttiid birra 2010
184/10 Klage i sak DSK 198/10 Riddo Duottar Museat , Karasjok kommune - søknad om støtte til prosjekt : Mangfold og kultur i Sápmi
184/10 Ášši DSK 198/10 mearrádusa váidda - RiddoDuottarMuseat , Kárášjoga gielda - doarjjaohcan prošektii : Mangfold og kultur- i Sápmi
185/10 Klage i sak DSK 199/10 Simone Grøtte Pedersen og Johanne Eltoft , Porsanger kommune - søknad om tilskudd til dans- og filmforestilling
185/10 Ášši DSK 199/10 mearrádusa váidda - Simone Grøtte Pedersen ja Johanne Eltoft , Porsáŋggu gielda - doarjjaohcan dánsa- ja filbmačájáhussii
186/10 Klage i sak DSK 250/10 Stiftelsen Sjieltie - Samisk kulturpark , Grane kommune - søknad om støtte over ordningen Samiske møteplasser
186/10 Ášši DSK 250/10 mearrádusa váidda - Stiftelsen Sjieltie - Sámi kulturpárka , Grane suohkan - doarjaga ohcan ortnegis sámi deaivvadanbáikkit
187/10 Klage på vedtak i sak DSK 392/10 - Alit Boazu , Nordreisa kommune - Søknad om støtte til produksjon av CD
187/10 Ášši DSK 392/10 - mearrádusa váidda - Alit Boazu , Ráissa suohkan - Doarjjaohcan CD buvttadeapmái
188/10 Klage på vedtak i sak DSK 404/10 - Stierdná v / Johan Sara jr. . , Kautokeino kommune - Søknad om støtte til innspilling av cd Johan Sara jr. in Japan
188/10 Ášši DSK 404/10 mearrádusa váidda - Stiertná Johan Sara jr. bokte , Guovdageainnu suohkan - Doarjjaohcan Johan Sara jr. in Japan CD báddemii
189/10 Klage på vedtak i sak DSK 409/10 - Stierdná v / Johan Sara jr. . , Kautokeino kommune - Søknad om støtte til produksjon av ny CD
189/10 Ášši DSK 409/10 mearrádusa váidda - Stiertná Johan Sara jr. bokte , Guovdageainnu suohkan - Doarjjaohcan ođđa CD buvttadeapmái
190/10 Klage på vedtak i sak HE 017/10 Søknad om støtte til kjøp av jordbruksredskaper , Kuhn sprederive og Kuhn samlerive - Persen , Harald og Ellefsen , Martin , Tane kommune
190/10 Ášši HE 017/10 mearrádusa váidda - Doarjjaohcan eanadoalloreaidduid oastimii , Kuhn biđgenhárát ja Kuhn čohkkenhárát - Persen , Harald ja Ellefsen , Martin , Deanu gielda
191/10 Klage på vedtak i sak HE 045/10 - Nilsen Tormod , Tana kommune - Jordbruk 2010 - søknad om tilskudd til kjøp av melkekvote
191/10 Ášši HE 045/10 mearrádusa váidda - Nilsen Tormod , Deanu gielda - Eanadoallu 2010 - doarjjaohcan mielkeeriid oastimii
192/10 Klage på vedtak i sak HE 046/10 - Trosten , Mari og Andersen Svein , Tana kommune - Jordbruk 2010 - Kjøp av melkekvote
192/10 Ášši HE 046/10 mearrádusa váidda - Trosten , Mari ja Andersen Svein , Deanu gielda - Eanadoallu 2010 - Mielkeeriid oastin
193/10 Tysfjord ASVO AS i samarbeid med Árran Lulesamisk Senter , Tysfjord kommune , Søknad om tilskudd til stilling som duodjeutvikler i pite- og lulesamisk område .
193/10 Tysfjord ASVO AS ovttasráđiid Árran julevsáme guovddašiin , Divttasvuona suohkan , Doarjjaohcan duodjeovddideaddji virgái bihtán- ja julevsámi guovllus
194/10 Orginal Film AS .
194/10 Orginal Film AS .
, Tromsø kommune- Søknad om støtte til TV-dramaprosjektet Sameland
, Romssa gielda - Doarjjaohcan prošektii : TV-dramaprosjektet Sameland
195/10 Oppfølging av etablerere i sørsamisk område - anbud
195/10 Ásaheddjiid čuovvoleapmái máttasámi guovllus - fálaldat
196/10 Sametingets idrettsstipend for ungdom 2010
196/10 Sámedikki nuoraid valáštallanstipeanda 2010
197/10 Tana kulturskole , Tana kommune - Søknad om støtte til arrangering av Nordisk barneteaterfestival 2011 i Tana
197/10 Deanu kulturskuvla , Deanu gielda - Doarjjaohcan davviriikkalaš mánáidteáhterfestivála lágideapmái 2011:s Deanus
198/10 Tana kulturskole , Tana kommune - Søknad om støtte til planlegging og gjennomføring av Finnmark kulturskolefestival 2011
198/10 Deanu kulturskuvla , Deanu gielda - Doarjjaohcan Finnmárkku kulturskuvlafestivála 2011 plánemii ja čađaheapmái
199/10 Oppnevning av nytt styremedlem til Tana og Varanger museumssiida
199/10 Ođđa stivralahtu nammadeapmi Deanu ja Várjjaga museasiidii
200/10 Duoddara Ráfe , Beiarn kommune - Regional utvikling 2010 - Søknad om støtte til oppgradering av bygningsmassen
200/10 Duoddara Ráfe , Báidára suohkan - Regionála ovddideapmi 2010 - Doarjjaohcan visttiid divvumiidda
201/10 Midnight Sun Marathon , Tromsø kommune - Søknad om støtte til samisk uke i Tromsø 2011
201/10 Midnight Sun Marathon , Romssa suohkan - Doarjjaohcan sámi kulturvahku lágideapmái Romssas 2011:s
202/10 Sámi Nissun Forum , Karasjok kommune - søknad om støtte til prosjekter Samekvinner og selvbestemmelse 2010-2011
202/10 Sámi Nisson Forum , Kárášjoga gielda - Doarjjaohcan prošektii Sámi nissonat ja iešmearrideapmi 2010-2011
203/10 Internasjonalt Barentssekretariat - Internasjonale tiltak 2010 - Støtte til sekondering av urfolksmedarbeider
203/10 Riikkaidgaskasaš Barentsčállingoddi - Riikkaidgaskasaš doaibmabijut 2010 - Doarjjaohcan álgoálbmotbargi bálkáheapmái
204/10 Tana og dens sideelver - forskrift om lokal og rettighetsbasert forvaltning
204/10 Deatnu ja dan oalgejogat - láhkaásahus báikkálaš ja riektevuđot hálddašeami birra
205/10 Hætta , Berit Inga , Kautokeino kommune - Klage på vedtak i sak HE 120/09 Investering og utvikling i duodji 2009 - Søknad om tilskudd til lagerbygg
205/10 Hætta , Berit Inga , Guovdageainnu suohkan - Ášši HE 120/09 mearrádusa váidda - Investeren ja ovddideapmi duojis 2009 - Doarjjaohcan rádjovistái
206/10 Rapportering på tospråklighetsmidlene for 2009 - kommuner og fylkeskommuner
206/10 Guovttegielatvuođaruđaid raporteren 2009 - gielddat ja fylkkagielddat
207/10 Direktebevilgninger 2009 - Språksentres rapporter for bruken av tilskudd
207/10 Njuolga juolludusat 2009 - Giellaguovddážiid raporttat doarjaga geavaheami birra
Sametinget er stengt i tidsrommet 9.-10. desember grunnet internt seminar .
Sámediggi lea gitta čakčamánu 9. ja 10. beivviid siskkáldas seminára geažil .
Alle henvendelser kan i denne perioden sendes pr. e-post til samediggi@samediggi.no .
Buot jearaldagaid dán áigodagas sáhttá sáddet e-poastta bokte čujuhussii samediggi@samediggi.no .
Vi åpner igjen mandag 13. desember kl.08 00. :
Rabas fas vuossárgga juovlamánu 13. b. dii.08 00. :
Samiske rettigheter i fokus
Sámi vuoigatvuođat guovddážis
Årets Rettssikkerhetskonferanse går av stabelen i Oslo den 9 .
Dán jagáš Riektesihkarvuođakonferánsa dollojuvvo Oslos juovlamánu 9. b. .
Et av temaene som blir belyst under konferansen er samefolkets rettigheter - et av fagområdene til årets vinner av Rettssikkerhetsprisen , Dr. jurist Carsten Smith .
Okta fáttáin konferánssas lea sámi álbmoga vuoigatvuođat - mii lea dán jagáš Riektesihkarvuođabálkkašumi vuoiti , Dr. jurist Carsten Smith fágasuorgi .
Sametingets president Egil Olli er invitert til å være en av bidragsyterne .
Sámedikki presideanta Egil Olli lea bovdejuvvon leat mielde .
Rettsikkerhetsprisen 2010 ble den 18. mars tildelt Carsten Smith for sitt arbeid med å styrke det enkelte individs rettssikkerhet i det norske samfunnet , samt sin sentrale rolle i arbeidet med samenes rettigheter .
Jagi 2010 Riektesihkarvuođabálkkašupmi geigejuvvui njukčamánu 18. b. . Carsten Smithii su barggu ovddas ovttaskas olbmuid riektesihkarvuođa nannemiin norgalaš servodagas , ja deaŧalaš barggu ovddas sámiid vuoigatvuođaiguin .
Smith ledet blant annet arbeidet i samerettsutvalget , som førte til opprettelsen av Sametinget og en ny bestemmelse i Grunnlovens § 110 om vern av samisk kultur .
Smith jođihii earret eará sámi vuoigatvuođalávdegotti , man olis Sámediggi ásahuvvui ja Vuođđoláhkii bođii ođđa mearrádus § 110 sámi kultuvrra suodjaleami birra .
Han har også ledet arbeidet med Kystfiskeutvalget .
Son lea maid jođihan Riddoguolástuslávdegotti barggu .
I sammenheng med utdelingen uttalte Sametingets president Egil Olli at Carsten Smith har gjort , og fortsatt gjør en formidabel jobb både for samenes rettigheter og rettssikkerhet i Norge .
Dán bálkkašumi juohkima oktavuođas celkkii Sámedikki presideanta Egil Olli ahte Carsten Smith lea bargan , ja ain bargá hui buori barggu sihke sámiid vuoigatvuođaiguin ja riektesihkarvuođain Norggas .
Andre tema som vil bli belyst under konferansen er Norge som menneskerettsstat og menneskerettigheter i et klimaperspektiv .
Nubbi fáddá mii boahtá ovdan konferánssas lea Norga olmmošriektestáhtan ja olmmošvuoigat ­vuođat dálkkádatperspektiivvas .
Mer informasjon om Rettssikkerhetskonferansen finner du her .
Eanet dieđuid Riektesihkarvuođakonferánssas gávnnat dákko .
Egil Ollis innlegg vil i sin helhet bli publisert på samediggi.no i etterkant av konferansen .
Egil Olli sáhkavuorru ollásit lea almmuhuvvon min neahttasiidduin samediggi.no maŋŋá konferánssa .
Divvun 2.0 - lansering med sørsamisk - Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma
Divvun 2.0 - almmuheapmi lullisámegielain - ráđđelahttu Ellinor Marita Jåma
Det var nærmere 30 personer som hadde møtt opp på lokalet til Gïelem Nastedh / Pakkhuset på Snåsa i dag , når Divvun 2.0 skulle lanseres .
Ledje lagabut 30 olbmo geat ledje boahtán Gĩelem Nastedh / Pakkhus nammasaš báikái Snåasas , Divvun 2.0 almmuheapmái .
Mange av de fremmøtte vil nettopp være aktuelle brukere av Divvun 2.0 , som nå lanseres med sørsamisk .
Máŋgasa sis geat ledje boahtán almmuheapmái leat ge boahttevaš Divvun 2.0 geavaheaddjit , mas dál maid lea lullisámegiela čállinveahkki .
Divvun programmet vil med andre ord nå være komplett , da den dekker de tre samiske skrivenormene , nord- , lule- og sørsamisk .
Dál sáhttá ge Divvun prográmma lohkat leat ollislažžan , go gokčá dan golmma sámegiela čállin norpmaid , nammalassii davvi- , julev- ja lullisámegiela .
Maja Lisa Kappfjell , sørsamisk lingvist i Divvun prosjektet © Sara Marja Magga
Maja Lisa Kappfjell , sørsamisk lingvist i Divvun prosjektet © Sara Marja Magga
Åpningstale ved rådsmedlem Ellinor Marita Jåma Velkommen til lanseringen av Divvun 2.0 som nå også tilbyr støtte for sørsamisk språk .
Sáhkavuorru ráđđelahtu Ellinor Marita Jåma bokte Bures boahtin Divvun 2.0 almmuheapmái . Divvun 2.0 fállá lullisámegiela čállinveahki .
Divvun-verktøyene som til nå bare har vært tilgengelig for nord- og lulesamisk , lanseres nå med støtte for sørsamisk .
Divvunreaidu lea dán rádjái leamaš anus dušše davvi- ja julevsámegielas , muhto almmuhuvvo dál maiddái lullisámegiela veahkkin .
Divvun er et sett med korrekturverktøy for samisk , og verktøyene inneholder stavekontroll og automatisk orddeling , som er de mest grunnleggende skrivestøtteverktøyene .
Divvun lea divvunreaidu sámegielaide , ja reaidu sisttisdoallá riektačállima ja sátnejuohkima , mat leat dat vuođđoveahkkeneavvut čállimis .
Grunnlaget for korrekturverktøyene kan og vil brukes på nytt i andre sammenhenger for å utvikle nye hjelpemidler .
Lullisámegiela Divvunreaidu lea áibbas ođđa veahkkeneavvu lullisámiide ja lea okta oassi stuorit doaimmas nannet lullisámegiela .
For nordsamisk finnes det allerede avansert automatisk analyse av tekst , språkopplæringsprogram og elektroniske ordbøker som bruker den samiske språkteknologien , og hjelpemidler for oversettere .
Davvisámegielas gávdno juo veahkki mii čilge teavsttaid , giellaoahppanprográmma ja elektrovnnalaš sátnegirjjit mat atnet sámegiela giellateknologiija , ja lea maid veahkkeneavvun jorgaleddjiide .
Grunnressursene for Divvun-verktøyene muliggjør tilsvarende verktøy for sørsamisk .
Vuođđoresurssat Divvunreaidduin addet lullisámegillii seamma vejolašvuođaid .
Det er allerede startet et prosjekt finansiert av Sametinget og Universitetet i Tromsø for å utvikle sørsamiske språkopplæringsverktøy basert bl.a. på samme språkteknologi som den som blir brukt i Divvun-verktøyene .
Dál lea álggahuvvon prošeakta maid Sámediggi ja Romssa Universitehta ruhtadeaba mas jurdda lea ráhkadit giellaoahpporeaiddu mas vuođđun lea seamma giellateknologiija go dat mii lea adnon Divvun- reaidduin .
Divvun-verktøyene er gratis tilgjengelige på www.divvun.no , og har blitt utviklet i de såkalte Divvun-prosjektene ved Sametinget .
Divvun- reaiddut leat nuvttá ja daid gávdná dihtoris www.divvun.no - čujuhusas , ja leat ovdánahttojuvvon nu gohčoduvvon Sámedikki Divvun- prošeavtta bokte .
Det første Divvun-prosjektet utviklet verktøy for nord- og lulesamisk , og var ferdig i 2007 .
Vuosttaš Divvun- prošeakta ráhkadii reaiddu davvi- ja julevsámegillii mii lei válmmas 2007;as .
Divvun 2-prosjektet førte dette arbeidet videre , og utvidet språkstøtten til å omfatte sørsamisk .
Divvun 2- prošeakta jotkkii dán barggu , ja ráhkadii giellareaiddu maiddái lullisámegillii .
Snåasen tjielte / Snåsa kommune er en språkforvaltningskommune for samisk språk .
Snåasen tjielte / Snåsa suohkan lea sámegiela giellahálddašanguovllu suohkan .
Det er mye positivt som skjer her nå i forhold til språkutvikling , og jeg har derfor forhåpninger om at sørsamisk etter hvert vil høres og synes mer og utvikles til å bli et levende språk .
Leat ollu positiivvalaš dáhpáhusat dáppe dál giellaovdáneami ektui , ja mus lea dan dihte buorre jáhkku dasa ahte lullisámegiella dađistaga álgá gullot ja oidnet eanet ja ovdána ealli giellan .
Jeg er evig optimist , så jeg har stor tro på at det vil skje .
Lean agalaš optimista , nu ahte jáhkán nu dáhpáhuvvá .
Språkkompetanse er en kvalifikasjon som arbeidsmarkedet i økende grad etterspør og er dessuten både en rikdom i seg sjøl , men også en viktig identitetsskapende faktor .
Giellagelbbolašvuohta lea gealbu maid bargoeallin ohcala eanet ja eanet ja lea dasa lassin riggodahkan ieš alddis , muhto maiddái dehálaš iešdovddu guoddi .
Derfor er samisk opplæring viktig .
Dan dihte lea sámegiella dehálaš .
Gjennom synliggjøring av samisk språk , vil også den sørsamiske kulturen bli mer synliggjort for storsamfunnet .
Sámegiela čájehemiin boahtá lullisámi kultuvra maid buorebut oidnosii stuora servodahkii .
For skal vi få et levende språk må voksne og foreldre kunne kommunisere med barn .
Jus galgat oažžut ealli giela , de fertejit ollesolbmot ja váhnemat gulahallat mánáideasetguin .
Målet må være at folk skal bli funksjonelt tospråklig .
Ulbmil fertet leat ahte olbmot leat doaibmi guovttegielagat .
Så regner jeg med at det sørsamiske Divvun-programmet blir installert i alles datamaskiner og blir flittig brukt .
De vuorddán ahte lullisámegiela Divvunprográmma biddjošii buot dihtoriidda ja viššalit adnojuvvošii .
Sjur Nørstebø Moshagen
Sjur Nørstebø Moshagen
Prosjektleder for Divvun
Divvun prošeaktajođiheaddji
Telefon / mobil
Telefovdna / mobiila
sjur.moshagen@samediggi.no
sjur.moshagen@samediggi.no
Lansering av Divvun 2.0 – endelig med sørsamisk
Bæjhkoehtimmie : Divvun 2.0 - Dellie maajetjh aaj åarjelsaemiengïelesne !
Sametinget åpner webbside for Divvun-prosjektet
Sámediggi almmuha divvunreaidduid beta-veršuvnna
Sametingets korrekturverktøy Divvun – Beta 2
Sámedikki korrektuvrareaidu Divvun – Beta 2
Sametinget følger opp etablerere i sørsamisk område
Sámediggi čuovvola álggaheddjiid máttasámi guovllus
- Det tar lang tid å få lønnsomhet i nyetablerte bedrifter og derfor er det viktig å følge opp etablerere som har fått støtte fra Sametinget , sier fungerende visepresident Marianne Balto .
- Ádjána oažžut gánnáhahttivuođa easkka álggahuvvon fitnodagain ja danne lea deaŧalaš čuovvolit daid álggaheddjiid , geat ožžot doarjaga Sámedikkis , dadjá Sámedikki doaibmi várrepresideanta Marianne Balto .
En etablering kan ta mange år før bedriften går med overskudd .
Go doaibma álggahuvvo , de sáhttet mannat máŋga jagi ovdalgo fitnodagas lea badjebáza .
Målgruppen er samiske kombinasjonsutøvere i sørsamisk område .
Olahusjoavkun leat sámi lotnolasealáhusdoallit máttasámis .
I denne omgang har Sametinget måttet avgrense kurset til søndre del av Nordland og Nord-Trøndelag .
Dán vuoru leat ferten rádjet kurssa Mátta-Nordlándii ja Davvi-Trøndeláhkii .
Sikre bosetting - Sametinget har prioritert å finansiere nye virksomheter , men det er like viktig å opprettholde og utvikle eksisterende virksomheter for å sikre sysselsettingen i samiske områder , sier fungerende visepresident Marianne Balto .
Nannet ássama - Sámediggi lea vuoruhan ruhtadit ođđa doaimmaid , muhto dattetge lea leamaš deaŧalaš bisuhit ja ovddidit dálá doaimmaid ja nu sihkkarastit barggolašvuođa sámi guovlluin , dadjá doaibmi várrepresideanta Marianne Balto .
Første samling i februar Vi har ikke bestemt hvor samlingene vil foregå - det avhenger av hvor deltakerne kommer fra .
Vuosttaš čoagganeapmi guovvamánus Mii eat leat vel mearridan gos čoagganeamit galget leat - fertet oaidnit gos oasseváldit bohtet .
- Hvis prosjektet blir vellykket så vil Sametinget vurdere å sette i verk liknende prosjekter i andre samiske områder , sier Balto .
- Jus prošeakta lihkostuvvá , de áigu Sámediggi árvvoštallat čađahit sullasaš prošeavttaid eará sámi guovlluin ge , dadjá Balto .
Oppfølgingsarbeidet skal være ferdig i juni måned .
Čuovvolanbargu galgá leat loahpahuvvon geassemánus .
Påmelding - VINN har lang erfaring fra liknende oppdrag , og vi håper at mange etablerere melder seg på oppfølgingsarbeidet , sier Balto .
- VINN:as lea guhkes vásáhusat sullasaš bargguin , ja mii doaivut ahte ollu álggaheaddji dieđihit čuovvolanbargui , dadjá Balto .
Interesserte kan kontakte Harald Granrud , VINN på telefon 908 33 126 eller e-post : harald.granrud@vinn.no
Dat geat háliidit searvat sáhttet váldit oktavuođa Harald Granrudain , telefovdna 908 33 126 dahje e-posta bokte : harald.granrud@vinn.no
Gjennombrudd for urfolkperspektivet på FNs klimakonvensjon
Álgoálbmotperspektiiva mielde ONa dálkkádatkonvenšuvdnii
Slutterklæringen fra klimatoppmøtet i Mexico inneholder beslutninger om sikringsmekanismer i forhold til urfolks rettigheter , tradisjonell kunnskap og fullverdig urfolksdeltakelse .
Meksiko dálkkádatnjunuščoahkkima loahppajulggaštus sisttisdoallá mearrádusaid álgoálbmotvuoigatvuođaid , árbedieđu ja ollesárvosaš álgoálbmotoassálastima sihkkarastimiid birra .
- Det er historisk at respekt for urfolks rettigheter og tradisjonell kunnskap uttrykkes særskilt i vedtak under FNs klimakonvensjon .
- Lea historjjálaš dáhpáhusa go álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ja árbedieđu árvvusatnin dovddahuvvo erenoamážit ON dálkkádatkonvenšuvnna mearrádusas .
Internasjonale urfolksorganisasjoner og urfolk i statlige delegasjoner har etter flere år med systematisk arbeid lykkes å få på plass et fundament for urfolksperspektivet i klimaforhandlingene .
Riikkaidgaskasaš álgoálbmotorganisašuvnnat ja álgoálbmogat stáhtaid sáttagottiin leat maŋŋá máŋga jagi systemáhtalaš barggu lihkostuvvan oažžut vuođu álgoálbmotperspektiivii dálkkádatšiehtadallamiin .
Cancun-avtalen er et skritt i riktig retning for å bekjempe klimaendringer og avtalen understreker et viktig prinsipp om at urfolk skal involveres ved alle relevante aspekter fremover , sier rådsmedlem Vibeke Larsen .
Cancun-šiehtadus lea lávki rivttes guvlui eastadeamis dálkkádatrievdamiid ja šiehtadus deattuha deaŧalaš prinsihppan ahte álgoálbmogat galget searvvahuvvot buot relevánta áššiide dás dohko , dadjá ráđđelahttu Vibeke Larsen .
Rådsmedlem Vibeke Larsen deltok i Norges delegasjon under høgnivådelen på partsmøtet , COP 16 , i Cancun i Mexico i perioden 6-10 desember 2010 .
Ráđđelahttu Vibeke Larsen oassálasttii Norgga sáttagoddái oasehasčoahkkima alladásseoasis , COP 16 , i Cancunis Meksikos áigodagas juovlamánu 6-10 b. 2010 .
Delegasjonen ble ledet av miljø- og utviklingsminister Erik Solheim .
Sáttagotti jođihii biras- ja ovddidanministtar Erik Solheim .
Norge skal være spydspiss
Norg a galgá leat ovddasmanni
Klimaendringer utgjør den største utfordringen i vår tid og det påvirker samene særskilt fordi det er i nordområdene hvor klimaendringene skjer raskest .
Dálkkádatrievdamat leat min áiggi stuorámus hástalus ja čuohcá sápmelaččaide erenoamážit go davviguovlluin dat rivdet dálkkádagat johtilepmosit .
Sametinget har sammenfallende interesser med den norske regjeringen i hvordan og hvorfor urfolksrettigheter og urfolksinteresser skal inkluderes i det internasjonale klimaarbeidet .
Sámedikkis leat seamma beroštusat go norgga ráđđehusas dasa mii guoská mo ja manne álgoálbmotvuoigatvuođat ja álgoálbmotberoštusat galget leat mielde riikkaidgaskasaš dálkkádatbarggus .
Sametinget jobber for at Norge skal fremstå som en spydspiss i forhold til de generelle menneskerettighetene og til rettighetene til urfolk .
Sámediggi bargá dainna ulbmiliin ahte Norga galgá leat ovddasmanni oppalaš olmmošvuoigatvuođaid ja álgoálbmotvuoigatvuođaid ektui .
Samt at Norge skal være en forkjemper for at FNs erklæring om urfolks rettigheter legges til grunn for vedtak som gjøres under klimaforhandlingene dersom urfolk berøres direkte .
Ja ahte Norga galgá lea ovddasčuollin das ahte ON julggaštus álgoálbmotvuoigatvuođaid birra biddjojuvvo vuođđun daidda mearrádusaide mat dahkkojuvvojit dálkkádatšiehtadallamiin go álgoálbmogat guoskkahuvvojit njuolgga .
Herunder prinsippet om at statene skal konsultere med vedkommende urfolk med formål om oppnå et forhåndsinformert samtykke før klimatiltak gjennomføres .
Dás maiddái dat prinsihppa ahte stáhtat galget konsulteret guoskevaš álgoálbmoga dainna ulbmiliin ahte juksat mieđáhusa ovdalgo čađahuvvojit dakkár dálkkádatdoaibmabijut , maid birra lea ovddalgihtii dieđihuvvon .
Respekt for urfolks rettigheter og tradisjonell kunnskap
Álgoálbmogiid vuoigatvuođat ja árbediehtu árvvusadnojuvvo
Etter flere år med forhandlinger ble det vedtatt et regelverk for tiltak mot avskoging i utviklingsland .
Máŋga jagi šiehtadallamiid maŋŋá dohkkehuvvojedje njuolggadusat eastadit vuovddehuhttima ovddidanriikkain .
Norge startet skoginitiativet , REDD + , i 2008 og ledet forhandlingene på dette feltet i Cancun .
Norga álggahii barggu vuovddehuhttima vuostá , REDD + , 2008:s ja jođihii šiehtadallamiid dán suorggis Cancunis .
Avtalen tar inn over seg at REDD + må sikre det biologiske mangfoldet i skogen .
Šiehtadus váldá vuhtii ahte REDD + galgá sihkkarastit vuvddiid biologalaš šláddjivuođa .
Videre er det i vedtaket paragrafer om sikringsmekanismer for å respektere urfolks rettigheter og tradisjonell kunnskap , herunder også referanser til FNs erklæring om urfolks rettigheter , samt til effektiv urfolkdeltakelse .
Mearrádusas leat maid paragráfat mat sihkkarastet ahte álgoálbmogiid vuoigatvuođat ja árbediehtu árvvusadnojuvvojit , dás maiddái čujuhusat ON julggaštussii álgoálbmotvuoigatvuođaid birra , ja beaktilis álgoálbmotoassálastimii .
- Jeg er fornøyd med at statsminister Jens Stoltenberg understreket viktigheten om at urfolks rettigheter må sikres i sitt innlegg på høgnivådelen .
- Lean duhtavaš go stáhtaministtar Jens Stoltenberg su sáhkavuorus alladásseoasis deattuhii man deaŧalaš dat lea ahte álgoálbmotvuoigatvuođat sihkkarastojuvvojit .
Dette bidro utviltsomt til å få på plass en minimumsløsning for urfolksdimensjonen i Cancun-avtalen .
Dat lei eahpitkeahttá mielde gávdnat uhcimus čovdosa álgoálbmotdimenšuvdnii Cancun-šiehtadusas .
Men FNs klimakonvensjon har fremdeles store utfordringer før vi kommer i mål både med tanke på utslippsreduksjoner og i forhold til langsiktige klimatiltak .
Muhto ON dálkkádatkonvenšuvnnas leat ain stuorra hástalusat ovdalgo mii lihkostuvvat oažžut vuoliduvvot luoitimiid ja guhkesáiggi dálkkádatdoaibmabijuid ektui .
Vi mangler fremdeles en juridisk bindende avtale .
Mis váilu ain juridihkalaš čadni šiehtadus .