pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget har tidligere tatt til orde for et nivå på pressestøtten som muliggjør etablering av samiske dagsaviser .
Sámediggi lea ovdal digaštallan alit preassadoarjagii mii dahká vejolažžan ráhkadit sámi beaiveáviissaid .
I tillegg ønsker Sametinget å understreke at de samiske avisenes økonomiske situasjon i dag er slik at de ikke makter å holde på fagfolk eller etablere nettbaserte eller andre digitale medietjenester .
Dasá lassin háliida Sámediggi deattuhit ahte sámi áviissaid otná ruhtadilli dagaha ahte sii eai nagot doalahit fágaolbmuid eaige ráhkadit neahtta dahje eará digitála mediabálvalusaid .
Stramme økonomiske rammer umuliggjør også avisene i kvalitetsforbedringer av selve hovedproduktet .
Gáržžes ekonomalaš rámmat dagahit maiddái ahte áviissat eai nagot buoridit váldobuktaga kvalitehta .
Situasjonen for de samiske avisene er uholdbart , og Sametinget krever derfor at den samiske pressestøtten reguleres opp i tråd med den generelle økningen i pressestøtte .
Sámi áviissaid dilli lea áibbas dohkketmeahttun , ja Sámediggi gáibida danin ahte sámi preassadoarjja lassána seamma dásis go obbalaš preassadoarjja .
En økning fra åtte til ni millioner står ikke i forhold den den prosentvise økningen i pressestøtten generelt .
Lassáneapmi gávcci miljovnnas ovcci miljovdnii ii vástit proseanttalaš obbalaš preassalassáneapmái .
Sametinget ønsker å understreke at den samiske pressestøtten utgjør en økonomisk parantes i forhold til den totale pressestøtteordningen i Norge .
Sámediggi háliida deattuhit ahte sámi preassadoarjja lea dušše unna oasáš dan obbalaš preassadoarjjaortnega ektui Norggas .
Den direkte produksjonsstøtten utgjør i dag 164 millioner kroner .
Otná buvttadandoarjja dagaha 164 miljovnna ruvnno .
I tillegg kommer 250-300 millioner kroner i statlig annonsering .
Dasa lassin boahtá 250- 300 miljovnna ruvnno stáda annonseremii .
Og til sist , momsfritaket utgjør alene omkring 1 milliard kroner .
Ja loahpas , momsaluoitin dagaha akto sullii 1 miljárda ruvnno .
Det samiske samfunnet har i dag tre nyhetsaviser som utkommer inntil tre dager i uken , mens norsk presse teller flere hundretalls aviser .
Sámi servodagas leat odne golbma ođasáviissa mat bohtet olggos gitta golbma beaivvi vahkus , dan seammás go norgga preassas leat máŋgačuođi áviissat .
Sametinget forutsetter en betydelig økning i den framtidig støtte til samisk presse .
Sámediggi vuordá stuora lassáneami boahttevaš doarjagis sámi pressii .
Sametinget har ingen innvendinger mot generelle endringer i statens annonsepraksis , men krever at all statlig annonsering også må skje i de samiske avisene .
Lassáneapmi galggašii čuovvut sámi preassadoarjaga njuolggadusaid rievdademiid , nu ahte áviissat mat buvttaduvvojit sámegillii ožžot váldooasi lassáneamis .
Tiltaket vil i stor grad bidra til å dempe de informasjonskløfter som oppstår som følge av språkbarrierer , samt utgjøre et viktig økonomisk tilskudd til de samiske avisene .
Sámedikkis ii leat oktage ágga obbalaš rievdadeapmái stáda annonsageavahussii , muhto gáibida ahte buot stáda annonsat galget biddjot maiddái sámi áviissaide .
Spesielt viktig er det at kunngjøringer og rettighetsinformasjon gjøres tilgjenglig på det språk som publikum kan kan nyttegjøre seg .
Dat doaibma veahkeha hehttet váttisvuođaid dieđuid háhkamis giela geažil , ja maiddái buktá dehálaš ruhtadoarjaga sámi áviissaide .
Sametinget forutsetter at en del av den foreslåtte bevilgningen på ti millioner kroner til tiltak for å styrke avislesning blant barn og unge , øremerkes for samiske barn og unge til styrking av samisk språk .
Sámediggi vuordá ahte oassi dan evttohuvvon juolludeamis 10 miljovnna ruvnnos doaimmaide mat galget nannet áviisalohkama mánáid ja nuoraid gaskkas , várrejuvvojit sámi mánáide ja nuoraide sámegiela nannemii .
Sametinget forutsetter en del av den foreslåtte bevilgningen til forskning og etterutdanning avsettes til samiske forskere og skrivende journalister .
Sámediggi vuordá ahte oassi dan evttohuvvon juolludeamis dutkamii ja lassioahpahussii várrejuvvo sámi dutkiide ja journalisttaide .
Det foreslås gjort i samarbeid med den nyopprettede studieretningen for journalistikk ved Samisk høgskole i Kautokeino .
Dat sáhttá dahkkot ovttasbargguin dainna ođđa journalisttaoahpahusain Sámi allaskuvllas Guovdageainnus .
Sametinget reagerer sterkt på forslaget for avvikling av distribusjonstilskuddet for aviser i Finnmark , og foreslår derfor at ordningen indeksreguleres og videreføres .
Sámediggi reagere garrasit Finnmárkku áviissaid doaimmahandoarjagiid eretváldinevttohussii , ja evttoha danin ahte ortnet gielderegulerejuvvo ja dolvojuvvo viidáseappot .
Sametinget vil forøvrig våren 2001 , behandle prinsipper for samisk pressepolitikk .
Sámediggi áigu muđui 2001 giđa meannudit sámi preassapolitihkkii prinsihpaid .
Forslag 1 , representant Hallgeir Skøien Varsi , AP . ’ s og SP ’ s sametingsgrupper :
Eavttuhus 1 , áirasiin Hallgeir S. Varsi BBa sámediggejoavku ja Olaf Eliassen GBa sámediggejoavku :
Tillegg til rådets innstilling
Lasáhus ráđi árvalussii :
Sametinget mener at det bør være et overordnet mål for norsk pressepolitikk å etablere et økonomisk grunnlag for daglig utgivelse av samiske aviser ( jf pkt. 2.1.2 i kapittel 6.3.8 , side 129 ) .
Sámediggi oaivvilda ahte norgga pressapolitihka váldoulbmilin berre maiddái leat ahte ásahit ekonomalaš vuođu sámi aviissaid beaivválaš almmuheapmái ( vrd. č. 2.1.2 6.3.8. kapihttalis , 129. siiddus ) .
Pressestøtten til samiske aviser på Kulturdepartementets budsjett kap. 335 post 75 må trappes opp i årene framover for å realisere dette målet .
Sámi aviissaid pressedoarjja Kulturdepartementta bušeahtas kap. 335 poasta 75 , ferte lassánit boahttevaš jagiid vai dán ulbmila joksá .
Bevilgningsbehovet fram mot 2006 tilsvarer minst en fordobling i forhold til dagens nivå .
Ruhtadárbu 2006 rádjái vástida unnimusat nuppe dan mađe go dálá dássi lea .
Det er sterke prinsipielle innvendinger mot at kvenske publikasjoner skal gis pressestøtte fra budsjettposten for samiske aviser .
Lea garra prinsihpalaš vuosteháhku dasa ahte kveana almmuhusaide galgá addot pressadoarjja sámi aviissaid bušeahttapoastta bokte .
Sametinget er positiv til at en del av forskningsmidlene gjennom Institutt for Journalistikk ( IJ ) knyttes opp mot etterutdanning , men vil samtidig understreke viktigheten av å bevare og utvikle den forskningen som gjøres av universiteter og høyskoler , også inn i fremtiden .
Sámediggi atná dan buorren go muhtun ráji Journalistihka Instituhta ( Institutt for Journalistikk ) dutkanruđain čadno lassioahpahussii , muhto deattuha dattege ahte lea deaŧalaš bisuhit ja ovddidit maiddái boahtteáiggis , dan dutkama mii dahkko universitehtain ja allaskuvllain .
Avsnitt 6 side 2 , fjernes :
6. oassi 2. siiddus , váldo eret :
” Erfaringsmessig har norske medier vist at de er mer opptatt av å fokusere konflikter mellom befolkningsgrupper , enn å fungere som en arena for debatt , opplysning og meningsbrytning innad i minoritetene ” .
” Vásáhusaid čađa leat norgga mediat čájehan ahte sii bidjet eambbo deattu čuovvut riidduid álbmotjoavkkuid gaskkas , go doaibmat sadjin digaštallamiidda , diehtojuohkimii ja oaivilheaibumii minoritehtaid siste ” .
Avsnitt 5 side 3 , tillegg :
5. oassi 3. siiddus
Økningen i den samiske pressestøtte skal også sikre en utvikling av samiske som utgis på norsk .
” Sámediggi vuordá stuora lassáneami boahttevaš doarjagis sámi pressii .
Dette for å øke bredden i den offentlige samiske debatt , og for å styrke identitetsfølelsen blant norsktalende samer .
Lassáneapmi galggašii čuovvut sámi preassadoarjaga njuolggadusaid rievdademiid , nu ahte aviissat mat buvttaduvvojit sámegillii ožžot váldooasi lassáneamis . ”
Av 39 representanter var 36 tilstede .
39 áirasis ledje 36 čoahkis .
Forslag 1 , 2. del , ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 1 , oassi 2 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 1 , 3. del , ble vedtatt med 32 stemmer .
Eavttuhus 1 , oassi 3 mearriduvvui 32 jienain .
Forslag 1 , 1. del , ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 1 , oassi 1 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Hallgeir Skøien Varsi Sven-Roald Nystø
Hallgeir Skøein Varsi Sven-Roald Nystø
Olaf Eliassen
Olaf Elisassen
Hallgeir Skøien Varsi ( til forslaget )
Hallgeir Skøein Varsi ( eavttuhussii )
Isak Mathis O. Hætta ( til forslaget )
Isak M. O. Hætta ( eavttuhussii )
John Henrik Eira ( til forslaget )
John Henrik Eira ( eavttuhussii )
Asbjørg Skåden ( til forslaget )
Asbjørg Skåden ( eavttuhussii )
Sametinget deler Dagspresseutvalgets bekymring for avisenes posisjon og situasjon i det nye og kommersialiserte mediebildet , og er derfor tilfreds med at utvalget ikke bare foreslår å videreføre pressestøtten som prinsipp , men også øke de økonomiske rammene for presse-støtten betraktelig .
Sámediggi čuovvola Dagspresseutvalga ballui áviissaid saji ja dili birra ođđa ja kommersialiserejuvvon mediegovas , ja lea danin duhtavaš go lávdegoddi ii dušše evttot joatkit prinsihpalaš preassadoarjagiin , muhto maiddái lasihit ekonomalaš rámmaid preassadoarjagii .
Samisk presse er imidlertid i denne prosessen satt fullstendig tilside .
Sámi preassa lea dán proseassas dađi bahábut duvdiluvvon eret .
Sametinget forutsetter en betydelig økning i den framtidig støtte til samisk presse .
Sámediggi vuordá ahte boahtteáiggis lassána doarjja sámi pressii viehka ollu .
Sametinget har ingen innvendinger mot generelle endringer i statens annonsepraksis , men krever at all statlig annonsering også må skje i de samiske avisene .
Sámi preassadoarjaga lassáneapmi galgá maiddái sihkkarastit sámi áviissaid almmuheami dárogillii , danne vai almmolaš sámi debáhtta viidána ja maiddái dárogielat sápmelaččaid identitehta nannema várás .
Spesielt viktig er det at kunngjøringer og rettighetsinformasjon gjøres tilgjenglig på det språk som publikum kan nyttegjøre seg .
Dat doaibma veahkeha hehttet váttisvuođaid dieđuid háhkamis giela geažil , ja maiddái buktá dehálaš ruhtadoarjaga sámi áviissaide .
Pressestøtten til samiske aviser på Kulturdepartementets budsjett kap. 335 post 75 må trappes opp i årene framover for å realisere dette målet .
Sámi aviissaid pressedoarjja Kulturdepartementta bušeahtas kap. 35 poasta 75 , ferte lassánit boahttevaš jagiid vai dán ulbmila joksá .
Saken avsluttet 9. november 2000 kl. 18.00 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 18.00 .
Sak 47/00 NOU 2000:14 Frihet med ansvar - om høgere utdanning og forskning
Ášši 47/00 NOU 2000:14 Friddjavuohta ovddasvástádusain - Norgga alit oahpahusa ja dutkama birra
Saken påbegynt 9. november 2000 kl. 18.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 18.00 .
NOU 2000 : 14 Frihet med ansvar - om høgere utdanning og forskning i Norge
2000 : 14 Friddjavuohta ovddasvástádusain - Norgga alit oahpahusa ja dutkama birra
NOU 2000 : 3 Samisk lærerutdanning – mellom ulike kunnskapstradisjoner
2000 : 3 Sámi oahpaheaddjiidoahpahus – sierranas diehtoárbevieruid gaskkas
Sak 19/97 Samisk forskning – Utredning
Ášši 19/97 Sámi dutkan - Čielggadus
Sametinget er tilfreds med at departementet har utarbeidet en utredning om høgere utdanning og forskning i Norge .
Sámediggi lea duhtavaš go departemeanta lea ráhkadan čielggadusa Norgga alit oahpahusa ja dutkama birra .
Sametinget beklager at Sametinget ikke er høringsinstans til utredningen , men forutsetter at dette skyldes en forglemmelse .
Sámediggi šálloša go Sámediggi ii leat leamaš gulaskuddaninstánsa dán čielggadeamis , muhto doaivu departemeanta lea dáhpedorpmis dan vajálduhttán .
Sametinget velger likevel å komme med høringsuttalelse , dog ikke innenfor fristen som er satt .
Sámediggi buktá aŋkke cealkámuša , vaikko ii leat doallan dan áigemeari mii lea biddjon .
Dette er ikke mulig da Sametinget ikke fikk forespørsel om å avgi høringsuttalelse .
Dan ii leat Sámediggi sáhttán doallat go ii leat leamaš ožžon jearaldaga buktit gulaskuddancealkámuša .
Sametinget vil avgrense sin høringsuttalelse til å omfatte de deler som direkte berører den samiske befolkningen .
Sámediggi ráddje gulaskuddancealkámušastis nu ahte váldá ovdan duššefal daid osiid mat gullet njuolga sámi álbmogii .
Dette gjelder spesielt kap 19 Høgere utdanning og forskning i det samiske samfunn .
Dát guoská erenoamážit 19 . kapihttalii Høgere utdanning og forskning i de samiske samfunn .
Også kap 12 Ledelse og styring i institusjonene berører samiske organers mulighet til påvirkning .
Maiddái 12. kapihttal Ledelse og styring i institusjonene guoskkaha sámi orgánaid váikkuhanvejolašvuođaid .
NOU 2000:14 Frihet med ansvar gir en oversikt og problematiserer de utfordringer Norge står ovenfor i tiden fremover .
NOU 2000:14 Frihet med ansvar čilge ja problematisere Norgga boahttevaš hástalusaid . Sámediggi berošta oahpahusas ja erenoamážit sámi álbmoga oahpahusas .
All forskning og utdanning for samer må skje ut fra behov i det samiske samfunnet .
Sámiid dutkan ja oahpahus ferte čađahuvvot sámi servvodaga dárbbuid vuođul .
Dette innebærer at både forskning og høgere utdanning må ta utgangspunkt i og hensyn til behov i de ulike samiske samfunn og være relevant også for samisk næringsutvikling .
Dát mearkkaša ahte sihke dutkan ja alit oahpahus ferte váldit vuođu ja váldit vuhtii iešguđet sámi servvodagaid dárbbuid , ja leahkit relevánta maiddái sámi ealáhusovddideapmái .
For Sametinget er det av sentral betydning at det utformes en helhetlig samisk kunnskaps-politikk , der det utvikles et system som sikrer den samisk befolkningen et tilfredsstillende utdanningstilbud fra barnehage til høgskolenivået .
Oppalaš sámi máhttopolitihkalaš hábmemis lea guovddáš mearkkašupmi Sámediggái , ja nu lea maiddái vuogádat mii sihkkarastá sámi álbmogii dohkálaš oahpahusfálaldaga mánáidgárdedási rájes allaskuvla- ja universitehtadássái .
Organisering og overordnet styring
Organiseren ja váldostivren
I NOU 2000:14 , kap. 19 har Mjøsutvalget vurdert og foreslått organisering og overordnet styring av samisk høyere utdanning og forskning som er i tråd med Sametingets syn .
NOU 2000:14:s 19. kapihttalis lea Mjøslávdegoddi árvvoštallan ja evttohan sámi alitoahpu ja dutkama organiserema ja váldostivrema mii orro leame Sámedikki miela mielde .
Både NOU 2000:14 og NOU 2000:3 går inn for at det opprettes et eget samisk fagorgan som gjennom økonomiske rammer legger premisser for høyere utdanning og forskning .
Sihke NOU 2000:14 ja NOU 2000:3 dorjot ahte ásahuvvo sierra sámi fágaorgána mii ekonomalaš rámmaid mielde bidjá eavttuid alit ohppui ja dutkamii .
Etter Sametingets vurdering ivaretar NOU 2000:14 Sametingets syn på hvordan samisk høyere utdanning og forskning bør organiseres og forvaltes .
Sámedikki árvvoštallama mielde doahttala NOU 2000:14 dikki oaivila sámi alit oahpu ja dutkama organiserema ja hálddašeami hárrái .
Dette har Sametinget også vektlagt i forbindelse med behandling av Sametingets egen forskningsplan ( sak 19/97 ) .
Dán lea Sámediggi deattuhan Sámedikki iežas dutkanplána ( ášši 19/97 ) meannudeami oktavuođas .
Et eget samisk fagorgan , Samisk forskningsråd , må ha et allsamisk perspektiv .
Sierra sámi fágaorgánas , Sámi dutkanráđis , ferte leat oppalaš sámi perspektiiva .
Dette betyr at det skal virke for hele det samiske folket i alle de fire land hvor samene er bosatt .
Dát mearkkaša ahte dat galgá doaibmat oppa sámi álbmogii buorrin buot njealji riikkas gos sámit orrot .
Sametinget mener at dette organet må utvikles i tilknyting til Samisk Parlamentarisk Råd og være et utøvende og rådgivende organ for sametingene i fellesskap .
Sámediggi oaivvilda ahte dán orgána ovddideapmi ferte čadnot Sámi Parlamentáralaš Ráđđái , ja dat ferte leat doaibmi ja ráđđeaddi orgánan sámedikkiide .
Slik vil sametingene i Finland , Sverige og Norge , samt samene i Russland i fellesskap ha et overordnet ansvar for utformingene av samisk utdannings- og forskningspolitikk .
Dán láhkái boahtá Suoma , Ruoŧa ja Norgga sámedikkiin ja Ruošša sámiin leahkit oktasaš váldoovddasvástádus oktiiheivehit sámi oahpahus- ja dutkanpolitihkalaš hábmema .
Institusjonsutvikling i Norge
Ásahusovdáneapmi Norggas
Sametinget vil i tråd med Mjøsutvalgets vurdering , understreke hvor viktig det er at oppgavene mellom institusjonene defineres klart og at institusjonene tildeles ressurser som gjør dem i stand til å løse oppgavene på en forsvarlig måte .
Sámediggi deattuha , nu movt Mjøslávdegoddi nai lea árvvoštallan , man deaŧalaš lea ahte ásahusaid doaimmat čielgasit definerejuvvojit ja ahte ásahusat ožžot resurssaid maiguin sáhttet čoavdit bargguid dohkálaš málle mielde .
Dette fordrer at sentrale myndigheter ( Sameting og regjering ) sammen klargjør styring , ansvarsfordeling , organisering og ressurstildeling til institusjonene .
Dalle gáibiduvvo ahte guovddáš eiseválddit ( Sámediggi ja ráđđehus ) ovttas čilgejit stivrema , ovddasvástádusa , organiserema ja ásahusaid resursajuolludeami .
Sametinget er enig i Mjøsutvalgets vurdering om at samisk høyere utdanning og forsknings-basert virksomhet krever at det etableres større og stabile fagmiljøer der forskning og høyere utdanning er samlet , og der et samisk helhetsperspektiv ivaretas .
Sámediggi lea ovttaoaivilis Mjøslávdegottiin das ahte sámi alitoahpus ja dutkandoaimmain lea dárbu ásahit stuorát ja nannoset fágabirrasa mas sihke dutkan ja alitoahppu lea čohkkejuvvon , ja mas sámi oppalašperspektiiva vuhtiiváldo .
Dette er spesielt viktig i den fasen der samisk utdanning og forskning er i en oppbyggingsfase .
Dát lea erenoamáš mávssolaš go sámi oahpahus ja dutkan ain lea bajáshuksendásis .
Sametinget understreker viktigheten av samiskspråklige utdannings- og forskningsmiljøer der samisk språk har en sentral plass innenfor forskningen .
Sámediggi deattuha maiddái man mávssolaččat sámegiel oahpahus- ja dutkanbirrasat leat , main sámegielas lea guovddáš sadji dutkamis .
Derfor bør undervisningsspråket ved Samisk høgskole til vanlig være samisk .
Danne seahtá Sámi allaskuvlla beaivválaš giella leat sámegiella .
Universitetet i Tromsø vil i mange år fremover ha et overordnet ansvar for arbeidet med økt samisk forskning og undervising på flere fagområder , samt utdanning av samiske studenter og forskere .
Tromssa universitehtas boahtá máŋggaid jagiid ain leat váldoovddasvástádus bargat lasi sámi dutkamiin ja oahpahusain máŋgga fágasuorggis , ja maiddái addit oahpahusa sámi studeanttaid ja dutkiide .
Alle disse nevnte institusjoner må sammen og hver for seg , bidra til å framskaffe kunnskap og utvikle utdanningstilbud som tar utgangspunkt i det samiske samfunns ståsted og virkelighetsoppfatning og behov .
Dát ásahusat fertejit ieža ja ovttas leat mielde oččodeames máhtu ja ovddideames oahpahusfálaldagaid main sámi servodaga sadji ja duohtavuođaipmárdus ja dárbu lea vuođđun .
Sametinget påpeker viktigheten av at institusjonene inngår i et samisk utdannings- og forskningsnettverk som vil medføre et bedre og bredere tilbud for samiske studenter .
Sámediggi deattuha ahte ásahusat ferteše leat oassin sámi oahpahus- ja dutkanfierpmádagas mii attášii buoret ja viidát fálaldaga sámi studenttaide .
Sametinget støtter oppbygging av et eget IKT-nettverk som et viktig tiltak .
Sámediggi atná maiddái sierra IKT-fierpmi huksema deaŧalaš doaibman .
Sametinget støtter videre Mjøsutvalgets vurdering om at planene for bygging av et samisk vitenskapsbygg snarlig må realiseres .
Sámediggi doarju maiddái Mjøslávdegotti das ahte sámi dieđaguovddáža huksen ferte duohtandahkkot farggamusat .
Sametinget vil også presisere at alle utdanningsinstitusjoner i Norge skal ivareta et samisk innhold i utdanningen som er i samsvar med intensjonen om at den norske befolkningen skal lære om samer og samiske samfunnsforhold .
Sámediggi deattuha maiddái ahte buot Norgga alit oahpahusásahusat galget fuolahit oahpahusa sámi sisdoalu vai norgga álbmot oahppá sámiid ja sámi servodatdili birra , nu movt áigumuš juo leage .
10 års program for oppbygging og utvikling av samisk forskning
10-jagi prográmma sámi dutkama bajáshuksemii ja ovddideapmái
Sametinget er tilfreds med at Mjøsutvalget støtter Sametinget i dette og foreslår at et slikt 10-års program snarest etableres .
Sámediggi lea duhtavaš go Mjøslávdegoddi doarju Sámedikki dán oktavuođas , ja evttoha ahte dákkár 10-jagi prográmma farggamusat ásahuvvo .
Dette er et svært viktig tiltak for å rekruttere samiske studenter til forskning og høyere utdanning .
Dát lea hui deaŧalaš doaibma oččodan dihte eanet sámi studeanttaid dutkat ja alit oahpu váldit .
Bruk av samisk språk i forskningen og utdanningen
Sámegielgeavaheapmi dutkamis ja oahpahusas
Sametinget understreker viktigheten av samisk-språklige forskningsmiljøer hvor samisk språk har en sentral dimensjon innenfor forskningen .
Sámediggi deattuha ahte sámegiel dutkanbirrasat gos sámegielas lea guovddáš sadji dutkamis , leat deaŧalaččat .
Derfor bør undervisningsspråket på Samisk høgskole til vanlig være samisk .
Danne seahtá Sámi allaskuvlla beaivválaš giella leat sámegiella .
Sametinget vil samtidig også understreke i tråd med Norges forskningsråds utredning om samisk forskning , at den faktiske språkbeherskelsen i samisk språk er høyst ulik blant samene .
Sámediggi deattuha maiddái , nu movt Norgga dutkanráđi čielggadeapmi sámi dutkama birra čájeha , ahte sápmelaččaid duohta giellamáhttu iešguđet guovlluin lea hui iešguđetlágán .
Det er viktig å bygge opp samisk-språklig forskningskompetanse , men dette må balansere slik at de samiske samfunn ikke ” mister ” forskerrekrutter pga språkkrav som kan virke urimelig høye .
Lea deaŧalaš hukset sámegiel dutkangelbbolašvuođa , muhto dás berre diehttelasat leat balánsa vai sámi servodagat eai " ribat " dutkanrekrutterema menddo alla giellagáibádusaid geažil .
Sametinget understreker viktigheten av åpne og inkluderende forskningsbaserte virksomheter .
Sámediggi deattuha rabas ja čohkkejeaddji dutkandoaimmaid mearkkašumi . Etihkalaš gažaldagat sámi dutkamis
Sametinget synes det er positivt at Mjøsutvalget foreslår opprettet et organ som kan ta for seg etiske problemstillinger i samisk forskning .
Sámediggi atná Mjøslávdegoddi evttohusa ásahit orgána mii sáhttá gieđahallat sámi dutkama etihkalaš váttisvuođaid , positiivan .
Dette organet bør få i oppdrag å utarbeide etiske retningslinjer for samisk forskning for å ivareta samiske interesser , deriblant klargjøre eierforhold til forskningsmateriale som gjennom tidene er samlet .
Dát orgána berre ráhkadit sámi dutkama etihkalaš njuolggadusaid vai fuolaha sámi beroštumiid , ja maiddái čilget gii oamasta dutkanmateriála mii lea áiggiid čađa čohkkejuvvon .
Medlemmer i organet bør ha gode kunnskaper om samisk kultur og samfunn .
Orgána berre bures dovdat sámi kultuvrra ja servodaga .
Utviklingsprogrammer
Lonohallanprográmmat
Sametinget støtter forslaget om opprettelse av utviklingsprogram for høgere utdanning og forskning mellom samer og andre urfolk .
Sámediggi doarju evttohusa ásahit alit oahpahusa ja dutkama lonohallanprográmma sámiid ja eará eamiálbmogiid gaskka .
Det må settes av økonomiske ressurser til et slikt utviklingsprogram . Programmet må også omfatte studenter .
Dákkár ovddidanprográmmii fertejit várrejuvvot ekonomalaš resurssat , ja prográmmadoaimmas ferte maiddái leat sadji studeanttaide .
Databaser om samiske samfunnsforhold
Dihtorbásat sámi servodatdilálašvuođaid birra
En slik base mangler i dag og gjør arbeidssituasjonen vanskelig for de som har behov for slikt materiale .
Sámediggi deattuha ahte lea deaŧalaš hukset dihtorbása mas gávdnojit statistihkalaš dieđut sámi servodat-dilálašvuođaid birra .
Basen er viktig for samisk samfunnsforskning og planlegging , men også sentrale , regionale og lokale myndigheter har behov for statistisk materiale om samiske forhold i planlegging av ulike tiltak rettet mot den samiske befolkningen .
Bása lea mávssolaš sámi servodatdutkamii ja plánemii , muhto maiddái guovddáš , regionála ja báikkálaš eiseválddit dárbbašit statistihkalaš materiála sámi diliid birra iešguđet doaimmaid plánemis mat leat jurddašuvvon sámi álbmoga várás .
Nordisk Samisk Institutt ( NSI ) har innledet et arbeid på konkretisering av tanker om en samfunnsvitenskapelig database .
Sámi Instituhtta ( SI ) lea álggahan barggu konkretiseret servodatdieđalaš dihtorbása . Dutkanásahusaide ii leat dattege lunddolaš ásahit ja jođihit dihtorbása eará go iežas dárbbuid várás .
Det er imidlertid ikke en naturlig oppgave for en forskningsinstitusjon å opprette og drive en database utover sine egne interne behov .
Sámediggi oaivvilda ahte fertejit juolluduvvot ruđat , vai SI beassá joatkit barggus hukset sámi servodatdieđalaš dihtorbása mainna álbmot maiddái sáhttá ávkkástallat .
Særlige tiltak rettet mot samiske studenter
Erenoamáš doaimmat sámi studenttaid várás
Sametinget vil fremheve at det er påkrevd med visse særskilte tiltak rettet mot samiske studenter .
Sámediggi deattuha ahte sámi studenttaide gáibiduvvojit dihto erenoamáš doaimmat .
Sametinget savner en vurdering av disse forhold i Mjøsutvalgets innstilling .
Sámediggi váillaha dáid diliid árvvoštallama Mjøslávdegotti árvalusas .
Dette innebærer at samiske studenter i mange tilfeller får forlenget sin studietid , og må bære de økonomiske utgiftene som et ekstra studieår medfører .
Sámediggi čujuha dasa ahte sámi studenttat geat dáhttot háhkat sámegielgelbbolašvuođa oassin oahpus , dávjá šaddet dan háhkat earret dábálaš oahpu .
Sametinget mener at det må etableres stipendordninger for samiske studenter som ønsker å skaffe seg formell kvalifikasjon i samisk språk som et ledd i utdanningen .
Dát mearkkaša ahte olu sámi studenttat šaddet guhkidit lohkanáiggi , ja fertejit guoddit dan ekonomalaš noađi maid liige lohkanjahki mielddisbuktá .
Det vises til at det er stor mangel på samiskspråklig personale som skal betjene ulike funksjoner i det samisk samfunnet .
Sámediggi oaivvilda ahte fertejit ásahuvvot stipendaortnegat sámi studenttaide geat dáhttot háhkat formála sámegielgelbbolašvuođa .
Mange samiske studenter mangler formell utdanning i samisk språk når de påbegynner et høyere utdanningsløp .
Dán oktavuođas čujuhit dasa go váilot sámegielat bargit geat doaimmahit iešguđetlágán doaimmaid sámi servodagas .
Det må legges til rette for at de kan tilegne seg dette i løpet av utdanningen , uten at det skal medføre ett ekstra studieår eller en ekstra økonomisk byrde for dem .
Olu sámi studenttain váilu formálalaš sámegieloahppu go álget guhkes oahpahussii , ja de ferte láhčit dili sidjiide nu ahte sii sáhttet dán oahpu háhkat dan botta go váldet oahpu vai eai dárbbaš liige lohkanjagi atnit dahje liigegolut oažžut dan dihte .
Dette fører ofte til at elever som har hatt samisk som førstespråk i grunnskole velger samisk som 2. språk i videregående opplæring .
Dát dagaha ahte muhtun oahppit geain lea leamaš sámegiella vuosttašgiellan vuođđoskuvllas , válljejit sámegiela nubbingiellan joatkkaskuvllas .
Dette gjør de for å få bedre karakterer i samisk , samtidig som de frigir tid til å arbeide mer med andre fag .
Dán dahket oažžun dihte buoret sámegielárvosániid , seammás go báhcá áigi bargat eambbo eará fágaiguin .
Hensikten er å oppnå et godt karaktergjennomsnitt .
Ulbmil lea joksat buori árvosátnegaskameari .
Sametinget foreslår at elever som har samisk som førstespråk i videregående opplæring gis tilleggspoeng ved opptak til høgere utdanning .
Sámediggi evttoha ahte oahppit geain lea sámegiella vuosttašgiellan joatkkaoahpahusas ožžot lassičuoggáid go ohcet alit oahpahussii .
Samiske elever som har hatt samisk i både grunnskole og videregående opplæring står bedre rustet til å møte utfordringer i det samiske samfunn .
Sámi ohppiide geain lea leamaš sámegiella sihke vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas , lea álkit čoavdit sámi servodaga hástalusaid .
Ved å ha solide kunnskaper i samisk språk , vil de lettere fungere i yrkeslivet i samiske områder .
Go lea nanu sámegielmáhttu , de lea álkit doaibmat sámi guovlluid fidnoeallimis .
De besitter kunnskaper i to nasjonale språk , samisk og norsk , når de søker høgere utdanning .
Sii máhttet dasa lassin guokte našovnnalaš giela , sámegiela ja dárogiela go ohcet alit oahpahussii .
Dette bør de få uttelling for ved opptak til slik utdanning .
Dán ovddas berreše oažžut ovdamuni go ohcet alit ohppui .
Ledelse og styring i institusjonene ( kap 12 )
Ásahusaid jođiheapmi ja stivren
Sametinget vil generelt slutte seg til at universitetene og høgskolene er særegne institusjoner hvor den enkelte fagansattes og fagmiljøenes kompetanse og engasjement spiller en avgjørende rolle .
Sámediggi doarju ahte universitehtat ja allaskuvllat lea erenoamáš ásahusat main eaktuduvvo ahte ovttaskas fágabargis ja fágabirrasis lea vuđolaš gelbbolašvuohta ja beroštupmi .
Styring og ledelse av slike institusjoner må bygge på denne realiteten , noe som betyr at styringsformer basert på tradisjonelle kommandolinjer og formell autoritet ikke vil kunne fungere .
Dát realitehta ferte leat vuođđun dákkár ásahusaid jođiheapmái ja stivremii , mii mearkkaša ahte stivrenmállet mat leat heivehuvvon árbevirolaš komandosurggiid ja formálalaš autoritehta mielde eai boađe doaibmat .
Uten faglig legitimitet vil neppe den daglige styring og ledelse av virksomhetene fungere .
Jus ii leat fágalaš legitimitehta , de ii dáidde doaimmaid beaivválaš stivren ja jođiheapmi doaibmat .
Samtidig er dette sentrale samfunnsinstitusjoner som forvalter store verdier .
Seammás diehtit ahte dát leat guovddáš servodatásahusat mat hálddašit stuora árvvuid .
Dette betyr at i tillegg til å utforme styrings- og ledelsesordninger basert på fagmiljøenes indre dynamikk og utvikling , må en finne fram til former for samfunnsmessig innflytelse og styring av universitetene og høgskolene .
Dát mielddisbuktá ahte ferte hábmet stivren- ja jođihanortnegiid main fágabirrasiid siskkáldas dynamihkka ja ovdáneapmi lea vuođđun , ja ferte maiddái gávdnat málliid movt servodatlaččat váikkuhit ja movt universitehtaid ja allaskuvllaid stivret .
Sametinget ser at det her kan være dilemmaer og interessemotsetninger , men mener at det er mulig å finne avveininger som på en konstruktiv måte balanserer de ulike hensyn og interesser .
Sámediggi diehtá ahte dán oktavuođas sáhttet leat sihke váttisvuođat ja vuostálas beroštumit , muhto oaivvilda aŋkke ahte lea vejolaš gávdnat čovdosiid mat konstruktiivvalaččat dássádallet iešguđet beroštumiid ja vuhtiiváldimiid .
I alt vesentlig synes også utvalgets forslag å være basert på en slik prinsipiell avveining .
Lávdegotti árvalusas orru dákkár prinsihpalaš árvvoštallan leamaš vuođđun buot guovddáš áššiin .
Om styret
Stivrra birra
Et enstemmig utvalg foreslår at styret skal ha 11 medlemmer , hvorav seks ikke kan være ansatt ved eller tilknyttet institusjonen .
Ovttajienalaš lávdegoddi evttoha ahte stivrras galget leat 11 lahtu , ja guđas sis eai galgga leat ásahusbargi dahje čadnon ásahussii .
Det foreslås videre at departementet skal oppnevne flertallet , dvs de eksterne representantene .
Evttohuvvo maiddái ahte departemeanta galgá nammadit eanetlogu , namalassii olggobeallahtuid .
Sametinget vil understreke følgende uttalelse fra utvalget vedrørende styresammensetningen :
Dán oktavuođas berre stáhta nammadit olbmuid geaidda ásahusa fágabiras čájeha luohttámuša .
Slik kan man forsterke institusjonenes samfunnsmessige posisjon , og samtidig sikre institusjonenes tilknytning til det omkringliggende samfunn som institusjonene er en del av .
Sis berre leat gelbbolašvuohta ja vásahusat mat leat ávkkálaččat ásahusa stivremii , ja sii sáhttet leat čadnon birrasiidda ja ásahusaide main lea mearkkašupmi ásahussii .
Sametinget ser det i denne forbindelse som helt vesentlig at departementet må sikre at universitet og høgskoler som har forsknings- og undervisningsoppgaver innen fagområder av betydning for det samiske folk og samfunn , har en styresammensetning som avspeiler dette .
Dán láhkái sáhttá nannet ásahusa servodatlaš mearkkašumi , ja seammás nannet ásahusa gullevašvuođa dan servodahkii mas ásahus lea oassin . Departemeanta ferte sihkkarastit ahte universitehtain ja allaskuvllain main leat dutkan- ja oahpahusdoaimmat dakkár fágasurggiin mat leat mávssolaččat sámi álbmogii ja servodahkii , lea stivračohkkehus mii dán čájeha .
Sametinget ser det som naturlig at styret ved Universitetet i Tromsø , Høgskolene i Nord-Trøndelag , Bodø , Tromsø og Finnmark har samisk representasjon oppnevnt av Sametinget .
Sámediggi atná dán áibbas deaŧalažžan , ja oaivvilda maiddái ahte Tromssa Universitehta , Davvi-Trøndelága Allaskuvlla , Budejju Allaskuvlla , Tromssa Allaskuvlla ja Finnmárkku Allaskuvlla stivrrain galget leat sámi ovddasteaddjit geaid Sámediggi nammada .
Når det gjelder oppnevning av eksterne styremedlemmer til styret ved Samisk høgskole , ser Sametinget det som naturlig at Samisk Parlamentarisk Råd , eventuelt Sametinget oppnevner de eksterne styremedlemmene .
Sámi allaskuvlla stivrra olggobeallahtuid nammadeami dáfus , oaivvilda Sámediggi ahte lea lunddolaš jus Sámi Parlamentáralaš Ráđđi , dahje Sámediggi daid nammada .
Det er store forskjeller mellom de store universitetene og de minste høgskolene .
Stuora universitehtaid ja unnimus allaskuvllaid gaskka lea stuora erohus .
Elleve medlemmer som gjennomgående prinsipp kan synes noe vel stivt og kanskje ikke nødvendig ved de minste institusjonene .
Ii soaitte leahkit dárbbašlaš ahte unnimus ásahusaid stivrrain leat oktanuppelohkkái lahtu , ja dakkár prinsihppa soaitá orrut ilá garas muhtun oktavuođain .
Det bør kunne overveies å tillate ni , eventuelt syv medlemmer i styret .
Berre leat vejolaš nammadit stivrraid main leat ovcci dahje čieža lahtu .
Om rektor
Rektora birra
Utvalget foreslår at rektor skal være institusjonens daglige leder og ansvarlig overfor styret .
Lávdegoddi evttoha ahte rektor galgá leat ásahusa beaivválaš jođiheaddji ja ahte sus galgá leat ovddasvástádus stivrra ektui .
Det foreslås at rektor ikke skal være medlem av styret , men ha forslags- , møte og talerett i styret .
Evttohuvvo ahte rektor ii galgga leat stivralahttun , muhto ahte sus galgá leat vuoigatvuohta evttohit áššiid , searvat čoahkkimii ja váldit sáni stivrras .
Videre foreslås det at rektor skal lede det faglige kollegium .
Dasto evttohuvvo maiddái ahte rektor galgá jođihit fágalaš kolegiija .
Sametinget har ingen innvendinger mot denne modellen som innebærer en endring i forhold til dagens situasjon hvor rektor er styrets leder .
Sámediggi ii vuosttal dán málle mii mearkkaša ahte dálá málle mas rektor lea stivrra jođiheaddji , rievdá .
Utvalgets forslag representerer en bedre ordning hvor skillet mellom overordnet styring og daglig ledelse blir klarere .
Lávdegotti evttohus lea buoret dannego váldostivrema ja beaivválaš jođiheami rádji šaddá čielgaset .
Sametinget synes imidlertid at et forslag fremmet av flere av utvalgets medlemmer om at rektor skal være institusjonens øverste leder og utøve den daglige ledelse sammen med prorektor og direktør , har mye for seg .
Sámediggi oaivvilda dattege nu movt muhtun lávdegoddelahtut leat evttohan , ahte jus rektor lea ásahusa bajimus hoavda , ja doaimmaha beaivválaš jođiheami ovttas prorektoriin ja direktørain , de livččii dat ávkkálaš .
Den formen for teamledelse som her foreslås kan være svært tjenlig som ledelsesform for denne type institusjoner .
Dákkár joavkojođiheapmi sáhtášii leat ávkkálaš jođihanmállen dákkár ásahusaide . Fágalaš kolegiija
Et flertall av utvalget foreslår at institusjonene skal ha et faglig kollegium med særlig ansvar i faglige spørsmål .
Lávdegotti eanetlohku evttoha ahte ásahusain galgá leat fágalaš kolegiija mas lea erenoamáš ovddasvástádus fágalaš gažaldagain .
Kollegiet bør bestå av dekaner / avdelingsledere og ha representanter for studentene og for de teknisk / administrativt tilsatte .
Kolegiijas berrejit leat dekánat / ossodatjođiheaddjit ja das berrejit leat studenttaid ovddasteaddjit ja teknihkalaš / hálddahusbargiid ovddasteaddjit .
Det faglige kollegiet skal ledes av rektor .
Fágalaš kolegiija berre rektor jođihit .
Sametinget slutter seg til dette forslaget og ser det som viktig å formalisere dette som en del av styringsordningen .
Sámediggi guorrasa dán evttohussii ja atná deaŧalažžan formaliseret dán vai šaddá oassin stivrenortnegis .
Dette innebærer imidlertid at forholdet mellom styrets , rektors og det faglige kollegiums oppgaver og ansvar må tydeliggjøres bedre .
Dát mearkkaša dattege ahte stivrra , rektora ja fágalaš kolegiija doaimmaid ja ovddasvástádusa oktavuohta berre dárkileappot čilgejuvvot .
Om grunn- og avdelingsnivå
Vuođđo- ja ossodatdási birra
Sametinget har ingen merknader til at institusjonene selv fastsetter regler for sammensetning av styrende organ på grunn- og avdelingsnivå .
Sámedikkis eai leat mearkkašumit dasa ahte ásahusat ieža ráhkadit njuolggadusaid vuođđo- ja ossodatdási stivrenorgánaid nammadeapmái .
Forslag 1 , representant Johan Mikkel Sara , AP .
Eavttuhus 1 , áirasis Johan Mikkel Sara BB sámediggejoavku :
Tillegg side 2 i avsnittet : 10 års program for oppbygging og utvikling av samisk forskning :
Lasáhus 2. siiddus ” 10-jagi prográmma sámi dutkama bajáshuksemii ja ovddideapmái ” - oassái :
Sametinget bør ved utredninger og rapporteringsoppdrag , benytte seg av den kompetansen som samiske forskningsinstitusjoner innehar .
Sámediggi berre čielggademiid ja raporterenbargguid oktavuođas , atnit dan gelbbolašvuođa mii sámi dutkanásahusain lea .
Sametinget vil på den måten være med på å styrke og bygge opp den samiske forskningskompetansen .
Dán láhkái lea Sámediggi mielde sámi dutkangelbbolašvuođa nannemis ja bajáshuksemis .
De samiske forskningsmiljøene i de nordiske land har kompetente forskere som er rede til å påta seg oppdrag fra andre samiske institusjoner .
Davviriikkalaš sámi dutkanbirrasiin leat dutkit geain lea gelbbolašvuohta , ja geat leat gergosat váldit badjelasaset eará sámi ásahusaid doaimmaid .
Ragnhild L. Nystad
Ragnhild L. Nystad , áššejođiheaddji
Dette gjelder spesielt kap 19 Høgere utdanning og forskning i det samiske samfunn .
Dát guoská erenoamážit 19. kapihttalii Høgere utdanning og forskning i de samiske samfunn .
I NOU 2000:14 , kap 19 har Mjøsutvalget vurdert og foreslått organisering og overordnet styring av samisk høyere utdanning og forskning som er i tråd med Sametingets syn .
NOU 2000:14:s 19. kapihttalis lea Mjøslávdegoddi árvvoštallan ja evttohan sámi alitoahpu ja dutkama organiserema ja váldostivrema mii orro leame Sámedikki miela mielde .
Sametinget vil i tråd med Mjøsutvalgets vurdering understreke hvor viktig det er at oppgavene mellom institusjonene defineres klart og at institusjonene tildeles ressurser som gjør dem i stand til å løse oppgavene på en forsvarlig måte .
Sámediggi deattuha , nu movt Mjøslávdegoddi nai lea árvvoštallan , man deaŧalaš lea ahte ásahusaid doaimmat čielgasit definerejuvvojit ja ahte ásahusat ožžot resurssaid maiguin sáhttet čoavdit bargguid dohkálaš málle mielde .
Alle disse nevnte institusjoner må sammen og hver for seg , bidra til å framskaffe kunnskap og utvikle utdanningstilbud som tar utgangspunkt i det samisk samfunns ståsted og virkelighetsoppfatning og behov .
Dát ásahusat fertejit ieža ja ovttas leat mielde oččodeames máhtu ja ovddideames oahpahusfálaldagaid main sámi servodaga sadji ja duohtavuođaipmárdus ja dárbu lea vuođđun .
En slik base mangler i dag og gjør arbeidssituasjonen vanskelig for de som har behov for slikt materiale .
Sámediggi deattuha ahte lea deaŧalaš hukset dihtorbása mas gávdnojit statistihkalaš dieđut sámi servodatdilálašvuođaid birra .
Saken avsluttet 9. november 2000 kl. 18.50 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 18.50 .
Saken påbegynt 10. november 2000 kl. 08.35 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 08.35 .
Sametingets vedtak i sak 09/00 Revisjon av sameloven og reglene for valg av Sameting
Sámedikki mearrádus áššis 09/00 Sámelága ja Sámedikki válganjuolggadusaid rievdadeapmi
Kommunal- og regionaldepartementets brev av 15.05.00
Gielda- ja guovludepartemeantta 15.05.00 beaiváduvvon reive
Kommunal- og regionaldepartementets brev av 23.08.00
Gielda- ja guovludepartemeantta 23.08.00 beaiváduvvon reive
Min 29.09.00 reive
Min 29.09.00 beaiváduvvon reive
Valgkomiteens innstilling :
Válgalávdegotti árvalus Sámediggái :
Følgende oppnevnes som medlemmer og personlige varamedlemmer i Sametingets valgnemnd ut denne valgperioden :
Čuovvovaččat nammaduvvojit Sámedikki válgalávdegotti láhttun ja persovnnalaš várrelahttun 3. válgaáigodaga lohppii :
Ole Henrik Magga , NSR , leder 1 .
Ole Henrik Magga , NSR , jođiheaddjin
Margreta Påve Kristiansen , DNA , nestleder 2 .
Magreta Påve Kristiansen , BB , nubbinjođiheaddjin
Asbjørg Skåden , NSR 3 .
Asbjørg Skåden , NSR
Laila G. Wilks , NSR
Laila Gunilla Wilks , NSR
Áile Javo , NSR
Áile Javo , NSR
Roger Pedersen , SVF
Roger Pedersen , SVL
Av 39 representanter var 28 tilstede .
39 áirasis ledje 28 čoahkis .
Valgkomiteens forslag ble enstemmig vedtatt .
Válgalávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Asbjørg Skåden , saksordfører
Åsbjørg Skåden , áššejođiheaddji
Saken avsluttet 10. november 2000 kl. 08.40 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 08.40 .
Sak 49/00 Oppnevning av Sametingets tilskuddsstyre
Ášši 49/00 Sámedikki doarjjastivrra nammadeapmmi
Saken påbegynt 10. november 2000 kl. 08.40 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 08.40 .
Utskrift av møtebok i sak 23/00
Čoahkkingirjji oassi áššis 23/00
Ansvar og administrasjon – utredning om framtidig organisering av virksomheten til Sametingets underliggende råd av 23.03.00
Ovddasvástádus ja hálddahus – Sámedikki vuollásaš ráđiid doaimma boahttevaš organiserema čielggadus , beaiváduvvon 23.03.00 .
Innleverte forslag og eventuelle merknader
Sámedikki válgalávdegotti árvalus Sámediggái :
Følgende oppnevnes som medlemmer og personlige varamedlemmer i Sametingets tilskuddsstyre fra 01.01.2001 og ut denne valgperioden :
Čuovvovaččat nammaduvvojit Sámedikki doarjjastivrra láhttun ja persovnnalaš várrelahttun 3. válgaáigodaga lohppii :
Jarle Jonassen , NSR , leder 1 .
Jarle Jonassen , NSR , jođiheaddji
Marie Therese N. Aslaksen , DNA , nestleder 2 .
Marie Therese N. Aslaksen , BB , nubbinjođiheaddji
Tone Amundsen , Frie gruppa 3 .
Tone Amundsen , Friddja joavku
Per A. Bæhr , Frie gruppa 4 .
Per A. Bæhr , Friddja joavku
Nils Henrik Måsø , SP 5 .
Nils Henrik Måsø , GB
Randi A. Skum , NSR 6 .
Randi A. Skum , NSR
Tore Bongo , NSR
Tore Bongo , NSR
Josef Vedhugnes , DNA
Josef Vedhugnes , BB
Valgkomiteens innstilling ble enstemmig vedtattt .
Válgalávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Asbjørg Skåden , saksordfører
Asbjørg Skåden , áššejođiheaddji
Josef Vedhugnes , DNA
Josef Vedhugnes .
Saken avsluttet 10. november 2000 kl. 08.45 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 08.45 .
Saken påbegynt 10. november 2000 kl. 08.45 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 08.45 .
Oversikt over samiske og offisielle norske flaggdager
Sámi ja norgalaš almmolaš leavgabeaivvit
Lov om Norges Flag av 10. desember 1898
Láhka levgema birra Norggas , 10.12.1898
Flaggreglement av 27. oktober 1927
Levgennjuolggadus , 27.10.1927
Vårt notat av 22.09.00
Min 22.09.00 beaiváduvvon notáhta
Vårt brev av 2909.00 til Statsbygg Nord
Min 29.09.00 beaiváduvvon reive Statsbygg Nord:ii
Disse reglene trer i kraft . . november 2000 .
Sámedikki levgennjuolggadusat leat fámus skábmamánu 10. b. 2000 rájes .
Det flagges samtidig med det samiske og det norske flagget på samiske flaggdager , offisielle norske flaggdager og ved andre høytidelige anledninger .
Sámi leavgabeivviin , virggálaš Norgga leavgabeivviin ja eará allaáiggálaš oktavuođain levgejuvvoba sámi ja Norgga leavggat oktanaga .
De dagene det er plenumsmøter i Sametinget , flagges det kun med det samiske flagget .
Go lea dievasčoahkkin Sámedikkis , de levgejuvvo dušše sámeleavggain
Disse reglene kan endres av Sametinget .
Dáid njuolggadusaid sáhttá Sámediggi rievdadit .
FLAGGREGLER FOR SAMETINGET Disse reglene trer i kraft 10. november 2000 .
Dát levgennjuolggadusat leat fámus skábmamánu 10. b. 2000 rájes .
Saken avsluttet 10. november 2000 kl. 08.55 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 08.55 .
Sak 51/00 Samiske TV-sendinger
Ášši 51/00 NRK . Sámi Radio tv-sáddagat
Saken påbegynt 10. november 2000 kl. 08.55 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 08.55 .
Ingen dokumenter i saken .
Áššis eai lean áššebáhpirat
De nasjonale målsettingene er utformet ut fra den erkjennelse at bare en bevisst kulturpolitisk satsning kan forhindre en språklig og kulturell utarming som følge av den medieteknologiske utviklingen ( NOU .
Našunála ulbmilat leat hábmejuvvon dan fuomášumi vuođul ahte dušše dihtomielalaš kulturpolitihkalaš vuoruheamit sáhttet hehttet gielalaš ja kultuvrralaš goarideami maid mediateknologalaš ovdáneapmi čuovuha . ( NOU .
Norsk rikskringkasting ( NRK ) anses i denne sammenheng å være svært viktig .
NRK lea dán oktavuođas hui mávssolaš .
Staten har gjennom etableringen og videreutviklingen av en norsk kringkastingsinstitusjon , NRK , vist vilje til å sikre et norsk medietilbud .
Stáhta lea duođaštan ahte berošta nannet norgga mediafálaldaga go lea ásahan ja ovdánahttán norgga sáddehatásahusa , NRK .
NOU 1985:11 foreslo opprettelsen av et TV2-tilbud for å bidra til bevaring og utvikling av norsk kultur , språk og egenart .
NOU 1985:11 evttohii ásahit TV2-fálaldaga mii sáhttá leat veahkkin seailluhit ja ovddidit norgga kultuvrra , giela ja iešvuođaid .
I konsesjonsbetingelsene for TV 2 er nettopp kanalens allmennkringkastingsforpliktelser understreket .
TV 2 konsešuvdnaeavttuin leat ge kanála álbmotsáddehatgeatnegasvuođat deattuhuvvon .
Gjennom grunnlovsparagraf 110 a legger Sametinget til grunn at den samiske kultur er en egen kultur likestilt med den norske og har krav på den samme beskyttelse og utviklingsmuligheter som den norske kulturen .
Sámediggi deattuha Vuođđolága § 110a vuođul ahte sámi kultuvra lea sierra kultuvra mii lea dássálagaid norgga kultuvrrain , ja galgá seammáládje sáhttit sihkkarastojuvvot ja ovdánit go norgga kultuvra .
Dette innebærer at det samiske folk har rett til ytringsfrihet og informasjonsfrihet på lik linje med den norske befolkning .
Dát mielddisbuktá ahte sámi álbmogis lea seamma cealkin- ja diehtojuohkin-vuoigatvuohta go norgga álbmogis .
Denne retten gjelder også de økonomiske rammene for ytringsfrihet .
Dát vuoigatvuohta guoská maiddái cealkinfriddjavuođa ekonomalaš rámmaide .
Stortinget har gjennom å gjøre NRK til et statlig aksjeselskap redusert muligheten for politisk styring av institusjonens virksomhet .
Stuoradiggi lea gáržžidan ásahusa ja dan doaimma politihkalaš stivrenvejolašvuođa go lea dahkan NRK stáhtalaš oasussearvin .
Sámi Radio , som del av NRK , er under oppbygging og samisk TV-satsing er i sin begynnelse .
Sámi Radio , mii lea oassin NRK:s , lea ovdáneame ja sámi TV-doaibma lea easka álggahuvvome .
Det må herske en kulturpolitisk forståelse for dette , slik det var når NRK hadde sin oppbyggingsperiode .
Mii fertet kulturpolitihkalaččat jurddašit , seammaládje go dalle go NRK lei ásaheami vuolde .
Dette for å sikre utbygging av en fullverdig allmennkringkasting for det samiske folk .
Dán fertet dahkat vai sihkkarastit dohkálaš álbmotsáddehatfálaldaga sámi álbmogii .
NRK Sámi Radio har i flere år planlagt , investert og drevet målrettet rekruttering og opplæring med sikte på oppstart av daglige nordisk-samiske tv-nyheter med oppstart i mars 2001 .
NRK . Sámi Radio lea máŋggaid jagiid plánen , investeren ja bargan háhkat ja oahpahit bargiid geat sáhttet álggahit beaivválaš sámi riikka-TV-ođđasiid njukčamánus boahtte jagi .
Sveriges Television har derfor i høst gitt beskjed om sin deltakelse i dette unike nordiske prosjektet der nyhetssendingene skal sendes simultant i Sverige og Norge .
Danne lea Ruoŧa Television dán čavčča searvan dán erenoamáš davviriikkalaš prošektii mas ođassáddagat sáddejuvvojit buohtalaga sihke Ruoŧas ja Norggas .
YLE radio foretar en endelig vurdering av sin deltakelse den nærmeste uken .
Yle Radio árvvoštallá iežas searvama dán lagamus vahkkus .
Sametinget ser med stor bekymring på at denne samiske TV-satsningen i NRK nå er foreslått lagt på is av økonomiske årsaker .
Sámedikki mielas lea hui váivi go NRK sámi TV-fálaldat dál lea evttohuvvon heaittihuvvot ekonomalaš sivaid geažil .
NRK direksjonens foreslåtte innsparingstiltak er kulturpolitisk uakseptabel og rammer alt det arbeidet som Sametinget synes er grunnleggende for utviklingen av det samiske samfunnet og det samiske demokratiet .
NRK direkšuvnna seastinevttohus lea kulturpolitihkalaččat áibbas dohkketmeahttun , ja dat dagaha buot daid bargguid ovdii mat Sámedikki mielas leat dárbbašlaččat sámi servodaga ovdáneapmái ja sámi demokratiijii .
Ikke bare vil dette få konsekvenser for samer på norsk side , men vil også ramme samer på svensk og finsk side .
Dát ii čuoza dušše Norgga beale sápmelaččaide , muhto maiddái Ruoŧa ja Suoma beale sápmelaččaide .