pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det ble enighet om å drøfte syklusen for faste konsultasjoner rundt reguleringsbeslutningene, og få på plass rutiner mellom Sametinget og departementet som sikrer en bedret mulighet for politiske konsultasjoner, frigjort fra de rutine- og reguleringsmessige beslutningene.
Sohppojuvvui digaštallat bistevaš konsultašuvnnaid muddenmearrádusaid birra, ja oažžut sadjái dakkár rutiinnaid gaskal Sámedikki ja departemeantta mat sihkkarastet buoret vejolašvuođaid politihkalaš konsultašuvnnaide, earret rutiinnaide ja muddemiidda gullevaš mearrádusaid.
Det var enighet om å ha dialogmøte på administrativt nivå i løpet av første halvår 2018.
Sohppojuvvui doallat gulahallančoahkkima hálddahuslaš dásis vuosttaš jahkebealis 2018.
Sametinget tok opp saken om Stortingets generelle forbud mot fiske med fartøy over 15 meter innenfor fjordlinjene, og forvaltningens måte å gi dispensasjon fra forbudet slik det ble gjort i sildefiske i Kvænangen.
Sámediggi válddii ovdan ášši Stuorradikki oppalaš gildosa birra bivdit badjel 15 mehtera guhkkosaš fatnasiiguin vuotnalinnjáid siskkobealde, ja hálddašeami vuogi mo addit sierralobi gildosis nu mo dahkkojuvvui sallitbivddus Návuonas.
Sametingsrådet ønsker å bli kontaktet når forvaltningen vurderer å gi dispensasjon fra forbudet mot fiske med fartøy over 15 meter innenfor fjordlinjene.
Sámediggeráđđi háliida váldit oktavuođa go hálddašeapmi árvvoštallá addit sierralobi gildosis bivdit badjel 15 mehtera guhkkosaš fatnasiiguin vuotnalinnjáid siskkobealde.
Det ble enighet med departementet om å sette opp en oversikt over hvilke dispensasjoner som er gitt, og i hvilke områder.
Sohppojuvvui departemeanttain čájehit guđe sierralobit leat addojuvvon, ja guđe guovlluin.
Her kan man på administrativt nivå sammen se på om en slik oversikt viser at det kan være behov for å tenke noe annerledes omkring fjordlinjene, men ut fra Stortingets vedtak som her ligger til grunn.
Dás sáhttá hálddahuslaš dásis ovttas geahčadit dan ahte čájeha go dakkár lista ahte sáhttá leat dárbu jurddašit earaláhkai vuotnalinnjáid oktavuođas, muhto Stuorradikki mearádusa vuođul.
Sametingsrådet og Statsråd i Fiskeridepartementet ble videre enige om at båtkvoten i fiske på kystfiskekvoten blir satt på samme nivå i 2018 som i 2017 (dvs. 16 tonn).
Sámediggeráđđi ja Guolástusdepartemeantta stáhtaráđđi sohpe viidáseappot ahte fanasearri riddoguolástuseari bivdimis mearriduvvo seamma dássái 2018 várás go 2017:s (dm. 16 tonna).
Sametinget tok opp saken med at en senere kvoteutvidelse også måtte gis som et garantert kvotetillegg.
Sámediggi válddii ovdan dan ášši ahte maŋit áiggi earreviiddideapmi maiddái galgá addojuvvot dáhkiduvvon lasseearrin.
Statsråden understreket at dette var vanskelig å si noe om nå, men en eventuell økning av kvotetillegget i løpet av 2018, vil være en sak mellom Fiskeridirektoratet og Sametinget som det skal konsulteres om.
Stáhtaráđđi deattuhii ahte dan lea váttis dál dadjat, muhto ahte vejolaš lasseeari lassáneapmi 2018:s lea Guolástusdirektoráhta ja Sámedikki gaskasaš ášši man birra galgá konsulterejuvvot.
Gruppekvoten til åpen gruppe sild (NVG) settes slik Fiskeridirektoratet foreslo på Reguleringsmøtet, men at departementet og Sametinget i samråd kan se på kvotestigen i åpen gruppe for å se om det er mulig å gjøre noen justeringer for 2018 etter at endelig kvotestørrelse er klar i januar 2018, slik at fartøykvotene i åpen gruppe ikke kommer svært annerledes ut enn tidligere år.
Joavkoearri salliha rabas jovkui (NVG) mearriduvvo nu mo Guolástusdirektoráhta evttohii Muddenčoahkkimis, muhto ahte departemeanta ja Sámediggi ovttasráđiid sáhtte geahčadit earreráidalaš rabas joavkkus árvvoštallan dihtii lea go vejolaš čađahit muddemiid 2018 várás maŋŋágo earresturrodagat leat čielgasat ođđajagimánus 2018, nu ahte rabas joavkku fanasearit eai šatta nu áibbas earaláganat go ovddeš jagiin.
Videre ble det enighet om å se på Sametingets forslag til overgang fra gruppekvote tilbake til en avsetning samt en egen kystfiskekvote på sild i 2018 når beslutningsgrunnlaget er bedre.
Viidáseappot sohppojuvvui árvvoštallat Sámedikki rasttidanevttohusa joavkoearis ruovttoluotta várrejupmái ja sierra sallitriddoguolástuseari 2018:s go mearrádusvuođđu lea buoret.
Det ble også enighet om at det skal gis dispensasjon for bruk av leieskipper i åpen gruppe ved politisk eller organisasjonsmessig verv, men denne ordningen må praktiseres strengt og kun gjelde der tildelt verv faktisk er til hinder for å stå ombord.
Sohppojuvvui maid ahte galgá addojuvvuot sierralohpi geavahit láigohevsmánni rabas joavkkus politihkalaš doaimmaid dahje organisašuvdnadoaimmaid oktavuođas, muhto dát ortnet ferte čavga geavahuvvot ja dušše dalle go doaibma hehtte guolásteami.
Sametinget er prinsipielt uenig i at det skal være et aktivitetskrav og en nedre lengdegrense på 6 meter i fisket etter kongekrabbe.
Sámediggi lea prinsihpalaččat vuostá dan ahte galgá leat doaibmagáibádus ja 6 mehtera vuolimus guhkkodatrádjá gonagasreabbábivddus.
I regulering for 2018 foreslo Sametinget subsidiært at et eventuelt inntektskrav må være i tråd med det samiske kulturgrunnlag, hvor en tar hensyn til inntekter både fra sjølaksefisket og primærnæringene.
2018 muddemis evttohii Sámediggi ahte livččii maid vejolaš ahte dienasgáibádus ferte čuovvut sámi kulturvuođu, mas váldojuvvo vuhtii dienas sihke mearraluossabivddus ja vuođđoealáhusain.
Statsråden varslet at det blir vanskelig å vurdere dette for reguleringene i 2018, men departementet vil ta med seg innspillene videre.
Stáhtaráđđi dieđihii ahte lea váttis dan árvvoštallat 2018 muddemiid oktavuođas, muhto departemeanta váldá árvalusaid mielde viidáseappot.
I regulering av seifiske med not nord for 62°N, foreslo Sametingsrådet at det ikke skulle gis tillatelse til å fiske mer enn én maksimalkvote per båt med not, i den fartøygruppen en deltar i.
Sáidebivddu muddema oktavuođas 62° davábealde evttohii Sámediggeráđđi ahte ii galgga addojuvvot lohpi bivdit eanet go ovtta bajimuseari juohke fatnasa nammii nuhtiin, dan fanasjoavkkus masa gullá.
Departementet viste til at det vil kunne være vanskelig å reversere en slik ordning nå, men uttrykte også forståelse for Sametingets syn.
Departemeanta čujuhii dasa ahte sáhtášii leat váttis máhcahit dakkár ortnega, muhto dovddahii maid ahte sii ipmirdit Sámedikki oainnu.
Sametinget tok dette til etterretning, men vil komme tilbake til saken hvis forholdene endrer seg.
Sámediggi válddii dan diehttevassii, muhto áigu máhccat áššái go dilit rivdet.
I forbindelse med Fiskeridirektørens forslag om å åpne for et forsøksfiske med reketrål i Porsanger- og Tanafjorden i 2018, ble det enighet mellom Sametingsrådet og Statsråden i Fiskeridepartementet om å ha et samarbeid mellom Sametinget, Nærings- og fiskeridepartementet, Fiskeridirektoratet og Havforskningen for å finne ut om hvordan og hvor et eventuelt prøvefiske etter reker kan gjennomføres i 2018.
Guolástusdirektevrra evttohusa oktavuođas ahte suovvat geahččalanbivddu reahkanuhtiin Porsáŋggus ja Deanuvuonas 2018:s, sohpe Sámediggeráđđi ja Guolástusdepartemeantta stáhtaráđđi ásahit ovttasbarggu gaskal Sámedikki, Ealáhus- ja guolástusdepartemeantta, Guolástusdirektoráhta ja Mearradutkama gávnnahan dihtii mo ja gos sáhtášii geahččalit bivdit reahkaid 2018:s.
Denne prosessen vil starte tidlig i 2018, og prøvefiske vil ikke starte før denne prosessen.
Dát proseassa álggahuvvo árrat 2018:s, ja geahččalanbivdu ii álggahuvvo ovdal dán proseassa.
I forbindelse med forslag om å åpne for et prøvefiske med reketrål i Porsanger- og Tanafjorden, har Sametinget deltatt på to folkemøter, et i Indre Billefjord og et i Varangerbotn.
Dan evttohusa oktavuođas ahte suovvat geahččalanbivddu reahkanuhtiin Porsáŋggus ja Deanuvuonas, lea Sámediggi oassálastán guovtti álbmotčoahkkimii. Nubbi lei Siskkit Billávuonas ja nubbi fas Vuonnabađas.
Det ble her registrert stor motstand mot forslaget om å åpne for reketrålfiske i fjordene, samtidig som mange mente at det nå var på høy tid å danne/etablere en organisasjon som har som mål å ivareta samenes og fjord- og kystfolkets nærings- og bolystinteresser.
Doppe vuhttui stuorra vuosteháhku dasa ahte suovvat reahkanuohttebivddu vuonain, seammás go ollugat oaivvildedje ahte dál livččii áigi ásahit organisašuvnna man mihttomearrin leaa fuolahit sápmelaččaid ja vuotna- ja riddoálbmoga ealáhus- ja ássanmiellaberoštusaid.
Sametingsrådet har også hatt møte med Rekelaget Nord v/Willy Pedersen om reketrålfiske i Porsanger og Tanafjorden.
Sámediggeráđis lea maid leamaš čoahkkin Rekelaget Nord nammasaš servviin Willy Pedersen bokte reahkanuohttebivddu birra Porsáŋggus ja Deanuvuonas.
Sametingsrådet informerte om at Sametinget ikke hadde tatt stilling til om åpning for reketrålfiske i Porsanger og Tanafjorden, men at tinget i Reguleringsmøtet hadde påpekt store mangler ved Fiskeridirektørens forslag om åpning.
Sámediggeráđđi muitalii ahte Sámediggi ii lean dahkan oaivila dan birra ahte suovvat reahkanuohttebivdima Porsáŋggus ja Deanuvuonas, muhto ahte diggi Muddenčoahkkimis lei čujuhan stuorra váilevašvuođaid Guolástusdirektevrra suovvanevttohusas.
Dette skal nå komme på plass gjennom en prosess med åpne høringsrunder hvor en involverer lokalbefolkningen og andre interesserte.
Dát galgá mearriduvvot proseassa bokte rabas gulaskuddamiiguin mas báikkálaš olbmot ja eará berošteaddjit leat mielde.
Sametingsrådet har holdt møter med Troms bondelag 08.01.2018 og Finnmark bondelag 12.01.2018 om jordbruksforhandlinger og andre aktuelle temaer.
Sámediggeráđis leat leamaš čoahkkimat Romssa boanddaidservviin 08.01.2018 ja Finnmárkku boanddaidservviin 12.01.2018 eanadoallošiehtadallamiid ja eará guoskevaš fáttáid birra.
Partene er enige om å prioritere grovforbaserte produksjoner som melk og sau.
Áššebealit sohpe vuoruhit dakkár roavvafoađarvuđot buvttademiid go mielkki ja sávzza.
Partene er imidlertid bekymret for økonomien i saueholdet der overproduksjon av lammekjøtt vil forverre driftsresultatet for mange bruk.
Áššebealit leat dattetge balus sávzadoalu ekonomiija geažil go badjelmeari lábbábiergobuvttadeapmi dagaha ollu doaluid doaibmabohtosa vearrábun.
Sametinget har hatt møte med Landbruks- og matdepartementet 09.01.2018 om å bedre dialogen i jordbruksspørsmål.
Sámedikkis lei čoahkkin Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain 09.01.2018 dan birra ahte buoridit gulahallama eanadoalloáššiin.
Partene ble enige om å ha ett politisk møte og to administrative møter i året.
Áššebealit sohpe doallat ovtta politihkalaš čoahkkima ja guokte hálddahuslaš čoahkkima jahkái.
Andre tema som ble tatt opp var prosedyrer i forbindelse med meldingsarbeid og konsultasjoner.
Eará fáttát ledje prosedyrat dieđihanbargguid ja konsultašuvnnaid oktavuođas.
Sametinget har deltatt på et partnerskapsmøte i landbruk, som fylkesmennene i Finnmark og Troms holdt 23.01.2018. På møtet ble det enighet om å utarbeide et felles regionalt
Sámediggi lea oassálastán searválasvuođačoahkkimii eanadoalus maid Finnmárkku ja Romssa fylkkamánnit dolle 23.01.2018. Čoahkkimis sohppojuvvui ráhkadit oktasaš regionála ealáhusprográmma dien guovtti fylkka várás masa maiddái Sámediggi bovdejuvvo mielde.
Reindriftsforhandlingene ble innledet med et oppstartsmøte 18.12.2017, og 10.01.2018 ved at Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) overleverte sitt krav til reindriftsavtalen for 2018/2019.
Boazodoallošiehtadallamat álggahuvvojedje álggahančoahkkimiin 18.12.2017, ja 10.01.2018 dainna lágiin ahte Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi (NBR) geigii gáibádusas boazodoallošiehtadussii 2018/2019 várás.
NRL krever en økonomisk ramme på 157,57 mill. kroner, noe som er en økning på 38,97 mill. kroner fra i fjor.
NBR gáibida 157,57 milj. ruvdnosaš ekonomalaš rámma, mii lea 38,97 milj. ruvnnu lassáneapmi mannan jagis.
Blant annet så krever NRL at det innføres avløserordning ved sykdom og ferie, driftstilskudd til sideordnet rekrutteringsandel, økning av satsene på direkte tilskudd og økning av distriktstilskudd.
Earret eará gáibida NBR ahte ásahuvvo sadjásašortnet buozalmasvuođa ja luomu oktavuođas, doaibmadoarjja buohtalas rekrutterenoassái, njuolggadoarjagiid máksomeriid lassáneami ja doaibmadoarjaga lassáneami.
NRL krever videre at det settes av midler til arealforvaltning og til revidering av reindriftsloven.
NBR gáibida viidáseappot ahte várrejuvvojit ruđat areálahálddašeapmái ja boazodoallolága ođasmahttimii.
NRL har også lagt inn krav om å bygge opp et kriseberedskapsfond.
NBR gáibida maiddái ahte ásahuvvo heahtedustenfoanda.
Sametingsrådet har oversendt Sametingets innspill til avtalepartene.
Sámediggeráđđi lea sádden Sámedikki árvalusaid šiehtadalliide.
Det har ikke lyktes å få et møte med NRL, mens innspillet ble lagt fram for Landbruks- og matdepartementet 02.02.2018. Sametingsrådet etterlyste status for avgiftslette, og presiserte at denne ordningen må gjelde alle næringsdrivende i reindriften og ikke knyttes opp mot siidaandel.
Eat leat lihkostuvvan oažžut čoahkkima NBR:in, muhto árvalusat ovddiduvvojedje Eanadoallo- ja biebmodepartementii 02.02.2018. Sámediggeráđđi jearahii divatgeahpedeami stáhtusa, ja aiddostahtii ahte dát ortnet ferte gustot buot ealáhusdoaimmaheddjiide boazodoalus, ii ge čadnojuvvot siidaoassái.
Staten legger fram sitt tilbud 13.02.2018.
Stáhta bijai ovdan iežas fálaldaga 13.02.2018.
Sametinget har deltatt i en arbeidsgruppe for økt selvstyre i reindriften, der man i en rapport avgitt i 2016, blant annet har gjort flere hovedfunn og identifisert behov for tiltak både for forvaltningen og reindriftsnæringen.
Sámediggi oassálasttii bargojovkui eanet iešstivrema várás boazodoalus, mas 2016 almmuhuvvon raporttas earret eará leat máŋga váldogávdnosa ja lea identifiseren dárbbu doaibmabijuide sihke hálddahusa ja boazodoalu várás.
Knyttet til videreutvikling og styrking av reindriftsnæringens selvstyre fant arbeidsgruppen at det var behov for kompetanseheving.
Bargojoavku gávnnahii dárbbu gealboloktemii boazodoalu ieštivrema viidásat ovddideami ja nannema oktavuođas.
Som en oppfølging av denne rapporten opprettet reindriftsavtalepartene i reindriftsavtalen for 2017/18 en ny gruppe som skal utarbeide en plan med budsjett for hvilke kompetansetiltak som bør gjennomføres, samt foreslå hvordan tiltakene skal følges opp overfor næringen.
Dán raportta čuovvoleapmin ásahedje boazodoallošiehtadusa boazodoallošiehtadallit 2017/18 várás ođđa joavkku mii galgá ráhkadit plána oktan bušeahtain dasa guđe gealbodoaibmabijuid berre čađahit, ja evttohit mo doaibmabijut galget čuovvoluvvot ealáhusa ektui.
Sametinget har deltatt også i denne arbeidsgruppa, som avga en rapport i desember 2017, der man blant annet har utarbeidet en oppgavebeskrivelse på hvilke kompetansehevende tiltak det er behov for å utvikle, og hvordan det er ønskelig å gjennomføre tiltak.
Sámediggi lea oassálastán dán bargojovkui, mii geigii raportta juovlamánus 2017, mas earret eará lea ráhkaduvvon bargamuščilgehus dasa guđe gealbudandoaibmabijuid ferte ovddidit, ja mo doaibmabijuid berre čađahit.
Sametinget har deltatt på regionalt dialogfora for Trøndelag 23.11.2017. På møtet ble det orientert om sammenslåing av fylkesmannsembetene i Trøndelag, med fokus på det samiske perspektivet.
Sámediggi lea oassálastán regionála gullahallanforumii Trøndelága várás 23.11.2017. Čoahkkimis muitaluvvui Trøndelága fylkkamánneámmáhiid ovttastahttima birra, deattuhettiin sámi perspektiivva.
Sametinget orienterte om sametingsmelding om reindrift.
Sámediggi oahpásmahtii sámediggedieđáhusa boazodoalu birra.
Sametinget deltok på seminar om næringsrelevant reindriftsforskning i Tromsø 13.- 14.12.2017, som Landbruks- og matdepartementet arrangerte i samarbeid med Nordisk komite for jordbruks- og matforskning (NKJ).
Sámediggi oassálasttii seminárii ealáhusguoskevaš boazodoallodutkama birra Romssas 13. - 14.12.2017, maid Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta lágidii ovttas davviriikkalaš lávdegottiin eanadoallo- ja biebmodutkama várás.
I sitt innlegg vektla Sametinget blant annet tradisjonell kunnskap i reindriftsforskningen, og trakk fram en rekke tema hvor det er behov for mer forskning.
Sáhkavuorustis deattuhii Sámediggi earret eará árbedieđu boazodoallodutkamis, ja válddii ovdan máŋga fáttá mas dárbbašuvvo eanet dutkan.
Det har i perioden vært store tap på Nordlandsbanen på grunn av togpåkjørsler av rein.
Dán áigodagas leat leamaš stuorra boazovahágat go togat leat vuodján jámas bohccuid Nordlandsbanen alde.
Sametinget har over tid arbeidet for å få redusert togpåkjørslene.
Sámediggi lea guhkit áiggi bargan dan ala ahte boazovuddjomat galget geahpeduvvot.
Sametingsrådet ba derfor om et hastemøte med Samferdselsministeren, som ble avholdt 01.12.2017. Sametingsrådet gjorde rede for hvordan dagens situasjon oppleves med dyrevelferdshensyn og de menneskelige påkjenningene dette gir, samt at det er et økonomisk tap for de berørte reineierne.
Sámediggeráđđi bivddii danne hoahppočoahkkima Johtolatministariin, ja dat dollojuvvui 01.12.2017. Sámediggeráđđi čilgii mo dálá dilli vásihuvvo elliidčálggu ektui ja daid olmmošlaš noađuhemiid ektui maid dat mielddisbuktá, ja ahte dat lea ekonomalaš vahágin guoskevaš boazodolliide.
Sametingsrådet ba videre om at det bygges gjerder på de ulykkesutsatte strekningene så fort som mulig.
Sámediggi bivddii viidáseappot hukset áiddiid daid gaskkaide gos leat lihkohisvuođat, nu johtilit go vejolaš.
Samferdselsministeren orienterte om at det vil bli igangsatt gjerdebygging på enkelte strekninger våren 2018, og at det innføres saktekjøring når det er rein i området.
Johtolatministtar muitalii ahte áiddit galget huksejuvvot muhtun gaskkaide 2018 giđa, ja ahte leaktu galgá vuoliduvvot go leat bohccot guovllus.
President Aili Keskitalo deltok 24.01.2018 på togreise på Nordlandsbanen med Samferdselsministeren, der man blant annet drøftet togpåkjørslene med representanter fra reindriftsnæringen.
Presideanta Aili Keskitalo lei mielde togamátkkis Nordlandsbanenis ovttas johtolatministariin 24.01.2018, gos earret eará ságastalai togavuddjomiid boazodoalu ovddasteddjiiguin.
Sametinget forventer at gjerdebygging vil prioriteres i 2018.
Sámediggi vuordá ahte áidehuksen vuoruhuvvo 2018:s.
Sametinget har deltatt på et informasjonsmøte om skrantesyke (CWD), som Mattilsynet holdt den 22.01.2018. Sykdommen som går på hjortedyr, er påvist i 19 tilfeller i Norge, blant annet i Nordfjella.
Sámediggi lea oassálastán diehtojuohkinčoahkkimii CWD nammasaš dávdda birra, maid Biebmobearráigeahčču lágidii 22.01.2018. Dávda mii njoammu sarvvaelliide, lea fuomášuvvon 19 eallis Norggas, earret eará Nordfjellas.
Bakgrunnen for møtet var at EU-kommisjonen vil forby eksport av kjøtt fra rein og andre hjortedyr til EU-landene fra fylker der det er påvist skrantesyke.
Čoahkkima duogáš lei ahte EU-kommišuvdna áigu gieldit bohccobierggu ja eará sarvvabierggu fievrrideami EU-riikkaide dain fylkkain gos CWD-dávda lea registrerejuvvon.
EU-kommisjonen foreslår også å forby flytting av levende rein fra Norge til EU.
EU-kommišuvdna evttoha gieldit ealli bohccuid sirdima Norggas EU:ii.
Slike forbud vil også ramme Finland og Sverige.
Dakkár gildosat čuhcet maiddái Supmii ja Ruŧŧii.
Både norske, svenske og finske myndigheter betrakter forslaget som en overreaksjon fra EUs side.
Sihke Norgga, Ruoŧa ja Suoma eiseválddiid mielas lea evttohus EU bealis badjelmeari dávisteapmin.
Eksport av norsk rein utgjorde 13 tonn i 2016 av en total produksjon på 2085 tonn det vil si 0,6%.
Norgga bohccobierggu fievrrideapmi olgoriikii lei 13 tonna 2016:s oktiibuot 2085 tonnasaš buvttadeamis mi mearkkaša 0,6 %.
I 2014 var eksporten 100 tonn (av 1759 tonn, det vil si 5%).
2014:s fievrriduvvui 100 tonna olgoriikii (1750 tonnas, mii lei 5 %).
Om det kommer skrantesyke i et fylke vil det ikke være mulig å eksportere kjøtt til EU eller flytte over med rein til EU fra dette fylket.
Jus boahtá CWD-dávda ovtta fylkii, de ii leat vejolaš fievrridit bierggu EU:ii dahje johtit EU:ii bohccuiguin dan fylkkas.
Sametingsrådet vil følge opp saken overfor Mattilsynet med det første.
Sámediggeráđđi áigu čuovvolit dán ášši Biebmobearráigeahču ektui hui fargga.
President Aili Keskitalo hadde møte med Landbruks- og matministeren 02.02.2018, der man blant annet drøftet oppfølging av stortingsmelding om reindrift, oppfølging av jordskifterapporten, CWD og norsk-svensk reinbeitekonvensjon.
Presideanta Aili Keskitalo doalai čoahkkima Eanadoallo- ja biebmoministariin 02.02.2018, mas earret eará ságaškušai mo čuovvulit stuorradiggedieđáhusa boazodoalu birra, eanajuohkinraportta, CWD ja Norgga-Ruoŧa boazoguohtunkonvenšuvnna.
President Aili Keskitalo orienterte om vedtak i Sametingets plenum om å igangsette en utredning av reindriftsloven, og inviterte Landbruks- og matdepartementet til å delta i et slikt arbeid.
Presideanta Aili Keskitalo muitalii Sámedikki dievasčoahkkima mearrádusa birra ahte álggahit boazodoallolága čielggadeami, ja bovdii Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta searvat dakkár bargui.
Sametingets rovviltseminar ble gjennomført den 09.- 10.01.2018 på Gardermoen.
Sámedikki boraspireseminára čađahuvvui 09.- 10.01.2018 Gardermoenis.
Målgruppen for seminaret var Sametingets oppnevnte medlemmer og varamedlemmer i de regionale rovviltnemndene, men seminaret hadde også andre deltakere fra rovviltforvaltningen.
Seminára ulbmiljoavkun ledje Sámedikki nammadan lahtut ja várrelahtut regionála boraspirelávdegottiide, muhto semináras ledje maiddái eará oassálastit boraspirehálddašeami bealis.
Hensikten med seminaret var å øke kunnskapen om rovviltforvaltning og rovviltpolitikk i samiske områder.
Áigumuš seminárain lea loktet máhtu boraspirehálddašeami ja boraspirepolitihka birra sámi guovlluin.
Sametingsrådet orienterte om Sametingets strategier for rovviltpolitikken.
Sámediggeráđđi muitalii Sámedikki boraspirepolitihka strategiijaid birra.
De aller fleste uttrykte sterk misnøye med den nasjonale rovviltpolitikken.
Eatnašat dovddahedje duhtameahttunvuođa nationála boraspirepolitihka ektui.
Det kom også fram på seminaret at rovviltmyndighetene ikke har gode nok registreringer av rovviltbestandene.
Semináras bođii maid ovdan ahte boraspireeiseválddiin eai leat doarvái buori boraspiremáddodatregistreremat.
Det fører til at rovviltmyndighetenes vurderinger blir gjort på et sviktende grunnlag.
Dat dagaha ahte boraspireeiseválddiid árvvoštallamat dahkkojuvvojit boasttu vuođuin.
Konsekvensen er at myndighetene da ikke kan foreta uttak av skadedyr så lenge bestandsmålene ikke er nådd for vedkommende rovvilt.
Boađusin lea ahte eiseválddit eai sáhte oažžut báhččojuvvot daid boraspiriid mat vahágahttet nu guhká go dan boraspire máddodatmihttu ii leat juksojuvvon.
5.3 Variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskapning og nyetableringer Mål for innsatsområdet:
5.3 Juohkelágan ealáhusat, lotnolas- ja meahcástanealáhusat, árvoháhkan ja ođđaásaheamit Áŋgiruššansuorggi mihttomearri:
• Etableringsfrekvens nærmere gjennomsnittet for Norge som helhet og 2 % vekst i antall
· Ásahandávjodat lagabus Norgga gaskameari ollislaččat ja 2 % ahtanuššan fitnodaga nammii.
Nord-Troms regionråd besøkte Sametinget 05.- 06.12.2017. Representanter fra Lyngen, Kåfjord, Skjervøy, Storfjord og Nordreisa kommuner deltok.
Davvi-Romssa regiovdnaráđđi galledii Sámedikki 05.- 06.12.2017. Ivgu, Gáivuona, Skiervvá, Omasvuona ja Ráissa suohkaniid áirasat oassálaste.
Sametingsrådet orienterte om Sametingets arbeid med næringsutvikling og arealplanarbeid i kommunene.
Sámediggeráđđi muitalii Sámedikki ealáhusovddidanbarggu ja areálaplánabarggu birra suohkaniin.
Kommunene informerte om sine satsninger på reiseliv og suksessen med Visit Lyngenfjord.
Suohkanat muitaledje iežaset áŋgiruššamiid birra mátkeealáhusain ja menestuvvama birra Visit Lyngenfjord áŋgiruššamiin.
Sametinget hadde et gjensidig orienteringsmøte med daglig leder av Øst-Finnmark regionråd 05.01.2018. Regionrådet ønsker tettere kontakt med Sametinget, og Sametinget vil legge til rette for dette, hvis hele eller deler av regionrådet ønsker å komme på besøk til Sametinget under en plenumssamling i 2018.
Sámedikkis lei vuostevurolaš diehtojuohkinčoahkkin Nuorta-Finnmárkku regiovdnaráđi beaivválaš jođiheddjiin 05.01.2018. Regiovdaráđđi háliida lagat oktavuođa Sámedikkiin, ja Sámediggi áigu láhčit dasa, jus olles regiovdnaráđđi dahje muhtun oassi das háliidit galledit Sámedikki dievasčoahkkima oktavuođas 2018:s.
Sametinget har deltatt på et møte om omstilling i Kautokeino 07.02.2018. Kommunen har blant annet store utfordringer med barnefattigdom, og mange familier sliter med høy gjeld.
Sámediggi lea oassálastán čoahkkimii nuppástuvvama birra Guovdageainnus 07.02.2018. Suohkanis leat earret eará stuorra hástalusat mánáidgeafivuođa oktavuođas, ja ollu bearrašat rahčet stuorra velggiin.
Sametinget vil støtte opp om arbeidet med å få kommunen inn som en omstillingskommune.
Sámediggi áigu doarjut dan barggu ahte oažžut suohkana šaddat nuppástuhttinsuohkanin.
Samisk reiseliv - prosjekt
Sámi mátkeealáhus - prošeakta
12.- 13.12.2017 ble det i Tromsø avholdt et styremøte i prosjektet Johtit - samisk reiseliv.
12.- 13.12.2017 dollojuvvui Romssas stivračoahkkin prošeavttas Johtit – sámi mátkeealáhus.
Dette er det tredje styremøtet.
Dát lea goalmmát stivračoahkkin.
25 bedrifter er påmeldt og oppstartsmøte er i Alta 27.- 28.02.2018. Sametinget har tatt initiativ til et møte med ulike forskere fra UiT og Nord Universitetet 27.02.2018.
25 fitnodaga ledje dieđihuvvon ja álggahančoahkkin leai Álttás 27. - 28.02.2018. Sámediggi lea bovden čoahkkimii iešguđet UiT ja Davvi Universitehta dutkiiguin 27.02.2018. Sámediggi háliida deattuhit dakkár sámi mátkeealáhusa dutkama, mii lea ávkin Sámediggái.
Samisk reiseliv – søkerbasert tilskudd
Sámi mátkeealáhus – ohcanvuđot doarjja
Det har vært en jevn og god tilstrømming av søknader på samisk reiseliv gjennom hele året.
Dađistaga bohtet ollu ohcamat sámi mátkeealáhusa oktavuođas birra jagi.
På slutten av året fikk Fjordutsikten Camping AS i Porsanger et tilskudd til å gjøre et mulighetsstudie basert på sjøsamisk kultur.
Loahpa geahčen jagi oaččui Fjordutsikten Camping AS Porsáŋggus doarjaga dasa ahte guorahallá vejolašvuođaid mearrasámi kultuvrra vuođul.
5.4 Kreative næringer Mål for innsatsområdet: · Flere samiske kulturnæringsutøvere som skaper robuste og lønnsomme kulturnæringsbedrifter med en større overlevelsesgrad.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Eanet sámi kulturealáhusbargit mat buvttihit gievrras ja gánnáhahtti kulturealáhusfitnodagaid main lea stuorát birgenmunni.
Forskning og utviklingsarbeid 10.01.2018 hadde Sametinget møte med Forskningsrådet og Innovasjon Norge om hva det innenfor kreative næringer vil være interessant å forske på, og hva er det av kunnskap man trenger for å styrke bransjen ytterligere.
Dutkan ja ovddidanbargu 10.01.2018 doalai Sámediggi čoahkkima Dutkanráđiin ja Innovašuvdna Norggain dan birra mii livččii hutkás ealáhusa oktavuođas miellagiddevaš dutkat, ja makkár máhtu dárbbaša dasa ahte nannet suorggi vel eanet.
Det ble bestemt at det skal gjennomføres en workshop med deltakere fra Samisk høgskole, Sápmi Næringshage, Forskningsrådet, Regionalt forskingsfond og Sametinget.
Mearriduvvui ahte galgá čađahuvvot workshop Sámi allaskuvlla, Sápmi Ealáhusgárddi, Dutkanráđi, Regionála dutkanfoandda ja Sámedikki oassálastiiguin.
Hutkás Gielda (Kreativ kommune) En prosjektbeskrivelse er utarbeidet i samarbeid med Hermetikken kulturnæringshage.
Hutkás Gielda Prošeaktačilgehus lea ráhkaduvvon ovttas Hermetikken kulturnæringshage:in.
Her er fokuset å skape et trepartssamarbeid mellom Sametinget, kommunene og den kreative næringen.
Dás lea deaddu biddjojuvvon dasa ahte oažžut ovttasbarggu gaskal Sámedikki, suohkaniid ja hutkás ealáhusa.
Målet er å styrke den kreative næringen i kommunen.
Áigumuššan lea nannet suohkana hutkás ealáhusa.
Oppfølging av prosjektet vil være basert på å utvikle metoder for å oppnå en sterkere kreativ næring.
Prošeavtta čuovvoleami vuođđun galgá leat dakkár vugiid ovddideapmi mat nannejit hutkás ealáhusa.
Kompetanseheving I samarbeid med Hermetikken kulturnæringshage og Sápmi næringshage skal det arrangeres mini-Dáhttu kurs i 2018.
Gealbudeapmi Ovttas Hermetikken kulturnæringshage:in ja Sápmi ealáhusgárddiin galgá lágiduvvot mini-Dáhttu kursa 2018:s.
Initiativet er et resultat av Norut sin rapport 2017 «Muligheter og barrierer for entreprenørskap i samiske områder», som de har gjennomført på vegne av Sametinget.
Álgga lea Norut jagi 2017 «Muligheter og barrierer for entreprenørskap i samiske områder» nammasaš raportta boađus, mii ráhkaduvvui Sámedikki ovddas.
Et av forslagene var ivaretakelse av tidligere Dáhttu-deltakere.
Okta evttohusain lei ovddeš Dáhttu-oassálastiid fuolaheapmi.
Hvilke type kurs som er nødvendige å igangsette, avdekket Sametinget gjennom en spørreundersøkelse som ble ferdigstilt 05.02.2018.
Jearahallaniskkadeami bokte mii válmmastuvvui 05.02.2018, bođii Sámediggi diehtit makkár kurssaid ferte álggahit.
Oppstart av Dáhttu 2.0 var i Tromsø 22.- 23.11.2017. Det er i totalt 11 deltakende bedrifter, for bedrifter med vekstambisjoner.
Dáhttu 2.0 álggahuvvui Romssas 22.- 23.11.2017. Okttibuot oassálastet 11 fitnodaga, fitnodagat main lea ovdánandáhttu.
Det er i tillegg blitt arrangert et webinar, hvor tema var google som et markedsføringsverktøy.
Dasa lassin lágiduvvui webinára, man fáddán lei google vuovdalanreaidun.
Kreativ næringskonferanse Konferansen arrangeres annethvert år.
Hutkás ealáhuskonferánsa Konferánsa lágiduvvo juohke nuppi jagi.
Neste konferanse blir i 2019.
Boahtte konferánsa lágiduvvo 2019:s.
Et programråd vil starte arbeidet med planleggingen høsten 2018.
Prográmmaráđđi álgá plánema 2018 čavčča.
Sami Music Week Sami Music Week er en årlig vintermusikkfestival og internasjonal musikkbransjetreff i Alta.
Sami Music Week lea jahkásaš dálvemusihkkafestivála ja riikkaidgaskasaš musihkkasuorgedeaivvadeapmi Álttás.
Uken har fått direkte tilskudd over Sametingets budsjett i 2018.
Vahkku lea ožžon njuolggadoarjaga Sámedikki 2018 bušeahtas.
Sametinget deltok på bransjetreffet i anledning arrangementet.
Sámediggi oassálasttii suorgedeaivvadeapmái lágideami oktavuođas.
Sametingsrådet deltok ved utdelingen av Sápmi Music Awards.
Sámediggeráđđi lei mielde Sápmi Music Awards geigemis.
Tilskudd til kreative næringer – søkerbasert tilskudd
Doarjja hutkás ealáhusaide – ohcanvuđot doarjja
På slutten av året 2017 mottok Sametinget mange søknader på etablerertilskudd, noe som kan indikere at det skjer noe i bransjen.
Loahpageahčen 2017 bohte ollu álggahandoarjjaohcamat Sámediggái, mii čájeha ahte suorgi ovdána.
Det ble innvilget etablerertilskudd til Dáiddadállu, Sámi Stories AS, Sápmi Distribution AS og Elle Sofe AS.
Dáiddadállu, Sámi Stories AS, Sápmi Distribution AS ja Elle Sofe AS leat ožžon álggahandoarjaga.
5.5 Duodji Mål for innsatsområdet: · Flere duodjiutøvere som driver med duodji som næring.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Eanet duojárat geain duodji lea ealáhussan.
I forbindelse med sametingsvalget 2017, ble det også endringer i Sametingsrådets politiske sammensetning og ansvarsområder.
2017 sámediggeválgga oktavuođas rivde maiddái Sámedikki politihkalaš čoahkkádus ja ovddasvástádussuorggit.
Sametingsrådet inviterte derfor til møter mellom Sametingsrådet, Sámiid Duodji og Duojáriid Ealáhussearvi for gjensidig informasjon og innsikt i organisasjonenes arbeid innenfor duodji.
Danne bovdii Sámediggeráđđi čoahkkimiidda gaskal Sámediggeráđi, Sámiid Duoji ja Duojáriid Ealáhussearvvi lotnolas diehtojuohkima várás ja háhkan dihtii dieđu organisašuvnnaid barggu birra dujiin.
Sametingsrådet hadde også eget møte med Sámiid Duodji der temaet for møtet var prosessen omkring Næringsavtale for duodji 2018 og avklaring av Sametingets ansvar for duodji.
Sámediggeráđis lei maid sierra čoahkkin Sámiid Dujiin mas fáddán lei proseassa Duoji ealáhusšiehtadusa 2018 oktavuođas ja Sámedikki ovddasvástádusa čielggadeapmi duoji ektui.
Sametingsrådet jobber med en egen melding om duodji.
Sámediggeráđđi bargá sierra duodjedieđáhusain.
Opprinnelig skulle meldingen behandles på plenum i desember 2017, men ble utsatt.
Álgojurdaga mielde galggai dieđáhus meannuduvvot juovlamánu 2017 dievasčoahkkimis, muhto dat maŋiduvvui.
Meldingen vil bli behandlet på plenum i løpet av 2018.
Dievasčoahkkin meannuda dieđáhusa 2018:s.
Samfunnsmål: · Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet.
Servodatmihttomearri: · Ealli ja girjás sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta.
1. Sametingsrådet deltok med åpningshilsen i forbindelse med utstillingen «Med blikk for det samiske» på Perspektivet Museum i desember 2017. Utstillingen var fra den store samlingen av ulike typer postkort som Alan Borvo samlet under sitt opphold i nord på 1950-tallet.
Sámediggi oassálasttii rahpandearvvuođaiguin «Med blikk for det samiske» nammasaš čájáhusas Perspektivet Museumas juovlamánus 2017. Čájáhus lei oassi dan stuorra iešguđetlágan poastakoarttaid čoakkáldagas, maid Alan Borvo čohkkii go lei davvin 1950-logus.
Samlingen viser blant annet samer fra ulike områder, samisk kultur, kulturlandskap og hverdagsliv.
Čoakkáldat čájeha earret eará iešguđet guovlluid sápmelaččaid, sámi kultuvrra, kultureanadagaid ja juohkebeaivválaš eallima.
Sametingsrådet deltok med hilsen under Sámi Mánaid Teáhters premiere på forestillingen «Hyenat» i Tana januar 2018.
Sámediggeráđis ledje dearvvuođat Sámi Mánáid Teáhterii «Hyenat» nammasaš álgočájáhusa oktavuođas Deanus ođđajagimánus 2018.
Sametingsrådet har deltatt i paneldebatten «Retten til ord og bok» under Ordkalotten i Tromsø 15.11.2017. Sametingsrådet holdt innlegg om Sametingets litteraturpolitikk.
Sámediggeráđđi oassálasttii «Retten til ord og bok» nammasaš lávdedigaštallamii Ordkalotten oktavuođas Romssas 15.11.2017. Sámediggeráđis lei sáhkavuorru Sámedikki girjjálašvuođapolitihka birra.
Sametingsrådet har deltatt i paneldebatten «Hvordan går det med samisk musikk, sånn egentlig?
Sámediggeráđđi oassálasttii «Hvordan går det med samisk musikk, sånn egentlig?
» under Trondheim calling 03.02.2018. Sametingsrådet presenterte Sametingets hovedoppgave innen musikkutvikling og produsering, samt Sametingets hovedprioriteringer innen musikkpolitikken.
» nammasaš lávdedigaštallamii Trondheim calling oktavuođas 03.02.2018. Sámediggeráđđi muitalii mii lea Sámedikki váldobargamuš musihkkaovddideami ja -buvttadeami oktavuođas, ja mat leat Sámedikki váldovuoruheamit musihkkapolitihkas.
Representant til Samisk kirkeråd Sametinget har tidligere utnevnt Mikkel Eskil Mikkelsen som representant i Samisk kirkeråd for perioden 2016-2020.
Áirras Sámi girkoráđđái Sámediggi lea ovdal nammadan Mikkel Eskil Mikkelsena áirrasin Sámi girkoráđđái áigodahkii 2016-2020.
Etter hans inntreden i Sametingsrådet har han bedt om fritak fra dette vervet, og Sametingsrådet har oppnevnt Kåre Tjihkkom som Sametingets representant i Samisk kirkeråd i resterende del av valgperioden.
Maŋŋágo son loaiddai Sámediggeráđđái, de son lea bivdán beassama dán doaimmas, ja Sámediggeráđđi lea nammadan Kåre Tjihkkom Sámedikki áirrasin Sámi girkoráđđái válgaáigodaga lohppii.
Forslag til ny lov om tros- og livssynssamfunn I forbindelse med de endringene som er gjort gjeldende i forholdet mellom staten og Den norske kirke, har Kulturdepartementet utarbeidet et forslag til revisjon og endringer i hele tros- og livssynslovgivningen og de tilknyttede tilskuddsordningene.
Evttohus ođđa osko- ja eallinoaidnoservodaga láhkan Gustojeaddji rievdadusaid geažil stáhta ja Norgga girku gaskavuođas lea Kulturdepartemeanta evttohan ođasmahttima ja rievdadusaid buot osko- ja eallinoaidnolágain ja dasa gulli doarjjaortnegiin.
De gjeldende tre lovene, kirkeloven, trossamfunnsloven og livssynssamfunnsloven, foreslås opphevet og erstattet av en ny lov om tros- og livssynssamfunn.
Evttohuvvo fámohuhttit gustojeaddji golbma lága, girkolága, oskoservodatlága ja eallinoaidnoservodatlága ja daid sadjái ásahit ođđa lága osko- ja eallinoaidnoservodagid birra.
Sametingsrådet har gitt høringsuttalelse til forlaget til en ny trossamfunnslov, og har i sin uttalelse hatt fokus på samisk kirkeliv, og behovet for tilrettelegging for samiskspråklige i Den norske kirke.
Sámediggeráđđi lea addán gulaskuddancealkámuša ođđa oskoservodatlága evttohussii, ja lea cealkámušastis deattuhan sámi girkoeallima, ja dárbbu láhčit sámegielagiidda Norgga girkus.
Sametinget har uttrykt en forventning om at hensynet til samisk kirkeliv blir innarbeidet i Den norske kirkes formålsparagraf, og at man formulerer en ny pliktbestemmelse i sameloven for å ivareta hensynet til kirkelige tjenester på samisk i Den norske kirke.
Sámediggi lea dovddahan dan vuordámuša ahte sámi girkoeallima vuhtiiváldin galgá leat mielde Norgga girku ulbmilparagráfas, ja ahte hábmejuvvo ođđa geaskomearrádus sámeláhkii fuolahan dihtii girkolaš sámegielat bálvalusaid vuhtiiváldima Norgga girkus.
Samisk råd i Trøndelag Fylkestinget i nye Trøndelag fylke vil opprette et Samisk råd i Trøndelag.
Sámi ráđđi Trøndelágas Ođđa Trøndelága fylkka fylkkadiggi áigu ásahit Sámi ráđi Trøndelágii.
Rådet skal være et organ som er med på å styrke og synliggjøre samisk kultur, språk og samfunnsliv i fylket.
Ráđđi galgá leat dakkár orgána mii lea mielde nannemin ja oainnusin dahkamin fylkka sámi kultuvrra, giela ja servodaga.
Sametinget er invitert til å være med i dette rådet, og Sametingsrådet har oppnevnt Nora Marie Bransfjell som representant til rådet, med Bjørn Thomas Åhrén som vararepresentant.
Sámediggi lea bovdejuvvon searvat ráđđái, ja Sámediggeráđđi lea nammadan Nora Marie Bransfjell áirrasin ráđđái, várreáirasiin Bjørn Thomas Åhrén. Čoahkkimat
Møter Sametinget har avholdt et møte 10.11.2017 med Office of Contemporary Art i Oslo angående diverse initiativ rundt samisk kunst.
Sámediggi lea 10.11.2017 doallan čoahkkima Office of Contemporary Art:in Oslos iešguđet álgagiid birra sámi dáidaga oktavuođas.
24.11.2017 var det oppstartsmøte i Karasjok med arbeidsgruppen til konferanse om immateriell kulturarv i Anár, Finland.
24.11.2017 dollojuvvui álggahančoahkkin Kárášjogas konferánssa bargojoavkkuin eahpeávnnaslaš kulturárbbi birra Anáris, Suomas.
I gruppen sitter Sametinget i Norge, Sametinget i Finland, Samisk kunstnerråd og Samesløydstiftelsen, som representerer svensk side av Sápmi.
Mielde joavkkus leat Norgga bealde Sámediggi, Suoma bealde Sámediggi, Sámi dáiddárráđđi ja Sámi Duodji vuođđudus mii ovddasta Ruoŧa bealde Sámi.
Samerådet ble i januar også en del av gruppen.
Sámiráđđi searvvai jovkui ođđajagimánus.
Den pan-samiske konferansen planlegges avholdt 23.- 24.05.2018 og kommer til å ha fokus på beskyttelse av tradisjonell kunnskap, samt metoder og utfordringer knyttet til videreføring av immateriell kulturarv.
Oppasámi konferánsa lágiduvvo 23.- 24.05.2018 ja deaddu galgá biddjojuvvot árbedieđu suodjaleapmái, ja vugiide ja hástalusaide eahpeávnnaslaš kulturárbbi joatkima oktavuođas.
Arbeidsgruppen avholder jevnlige møter opp mot konferansen.
Bargojoavkkus leat jeavddalaš čohkkimat konferánssa oktavuođas.
Det har vært fem møter med arbeidsgruppen i perioden 08.01- 02.02.2018.
Vihtta čoahkima leat dollojuvvon bargojoavkkuin áigodagas 08.01- 02.02.2018.
Sametingsrådet møtte 24.11.2017 Dáiddadállu ved Tommy Sarila og Elle Sofe Heniksen i Kárášjohka, og ble presentert for kunstnerkollektivets utvidede arealbehov.
Sámediggeráđđi deaivvadii 24.11.2017 Dáiddadáluin Tommy Sarila ja Elle Sofe Heniksen bokte Kárášjogas, gos dáiddakollektiiva viiddiduvvon areáladárbu oahpásmahttojuvvui.
Dáiddadállu har nå flere medlemmer enn de har lokaler til, samt at deres kunstneriske virke ikke har tilstrekkelig areal for aktiviteter, blant annet atelierer.
Dáiddadálus leat dál eanet lahtut go dan masa leat lanjat, ja ahte sin dáiddalaš doaimmaide ii leat doarvái areála, earret eará atelieraide.
De skal derfor starte en mulighetsstudie for deres arealbehov og Sametinget støtter Dáiddadállu i dette arbeidet.
Danne sii áigot geahčadišgoahtit iežaset areáladárbbuid ja Sámediggi doarju Dáiddadálu dán barggus.
Sametingsrådet møtte 24.11.2017 Jan Skoglund Paltto som jobber med Sámi Magasiidna i Kárášjohka.
Sámediggeráđđi deaivvadii 24.11.2017 Jan Skoglund Palttoin gii bargá Sámi Magasiinnain Kárášjogas.
De har satset på stoff på sørsamisk og ønsker å opprettholde denne satsningen.
Sii áŋgiruššet čállosiiguin lullisámegillii ja háliidit joatkit dán áŋgiruššama.
Sametinget møtte 18.12.2017 Kulturtanken, som kom på studiereise til Kárášjohka og Guovdageaidnu i forbindelse med deres 3-årige satsning på samisk kunst og kultur i Den kulturelle skolesekken (DKS).
Sámediggi deaivvadii 18.12.2017 Kulturtanken nammasaš kulturásahusain mii bođii oahppomátkái Kárášjohkii ja Guovdageidnui sin 3-jagi áŋgiruššama oktavuođas Kultuvrralaš skuvlalávkka sámi dáidagiin ja kultuvrrain.
Kulturtanken skal i samarbeid med Sametinget, Samisk kunstnerråd, Scene Finnmark, Troms fylkeskommune m.fl. avholde den årlige DKSkonferansen på Sametinget i Karasjok 19.- 20.04.2018. Temaet blir samisk kunst og kultur inn i DKS, ved å se på utfordringer knyttet til dette, samt presentasjon av samiske DKSprosjekter.
Kulturtanken galgá ovttas Sámedikkiin, Sámi dáiddárráđiin, Scene Finnmarkiin, Romssa fylkkasuohkaniin ja earáiguin lágidit jahkásaš Kultuvrralaš skuvlalávka-konferánssa Sámedikkis Kárášjogas 19.- 20.04.2018. Fáddán lea oažžut sámi dáidaga ja kultuvrra sisa Kultuvrralaš skuvlalávkii, dakko bokte athe geahčadit hástalusaid dan oktavuođas, ja oahpásmahttit sámi Kultuvrralaš skulvalávkka prošeavttaid.
Sametingets ungdomspolitiske utvalg - SUPU SUPU har hatt ett fysisk møte i perioden.
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi - SáNuL SáNuL lea doallan ovtta fysalaš čoahkkima áigodagas.
Sametingsrådet har oppnevnt nye medlemmer og varamedlemmer til Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) for perioden 01.01.2018-31.12.2019. Ole Henrik Bjørkmo Lifjell er oppnevnt som leder.
Sámediggeráđđi lea nammadan ođđa lahtuid ja várrelahtuid Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddái (SáNuL) áigodahkii 01.01.2018-31.12.2019. Ole Henrik Bjørkmo Lifjell lea nammaduvvon jođiheaddjin.
SUPU skal ha oppstartsmøte 22.02.2018.
SáNuL galgá doallat álggahančoahkkima 22.02.2018.
For perioden 01.01.2018-31.12.2019 er følgende medlemmer valgt inn:
Áigodahkii 01.01.2018-31.12.2019 leat čuovvovaččat válljejuvvon lahttun:
Bååstede – tilbakeføring av samisk kulturarv Det har vært avholdt styringsgruppemøte 17.01.2018 i Bååstede-prosjektet.
Bååstede – sámi kulturárbbi máhcaheapmi Stivračoahkkin dollojuvvui 17.01.2018 Bååstede-prošeavttas.
På grunn av et lavere tilskudd fra Sametinget enn tidligere år har planene for aktiviteter blitt nedskalert noe, og prosjektleder vil derfor jobbe ut august.
Uhcit doarjaga geažil Sámedikkis go ovdal leat doaibmaplánat vuoliduvvon veaháš, ja prošeaktajođiheaddji bargá danne olggos borgemánu.
De tekniske konservatorene ved Norsk folkemuseum jobber derimot ut 2018.
Muhto Norgga álbmotmusea teknihkalaš konserváhtorat barget olggos 2018.
Målsetningen i prosjektet har vært å få til en 50/50 fordeling.
Prošeavtta mihttomearrin lea leamas oažžut 50/50 juogadeami.
Fordelingsarbeidet er i sluttfasen, og resterende fordelinger skjer 27.- 28.02.2018.
Juogadanbargu lea loahpa muttus, ja loahppajuogadeapmi dahkkojuvvo 27.- 28.02.2018.
Prosjektet vil prioritere ferdigstillelse av revisjon og rens av gjenstander som er forhandlet tilbakeført til mottakermuseene.
Prošeakta vuoruha daid dávviriid revišuvnna ja buhtisteami válmmasmahttima, mat leat šiehtaduvvon máhcahuvvvot vuostáiváldinmuseaide.
I 2018 og 2019 må mottakermuseenes mottakerforhold styrkes.
2018:s ja 2019:s ferte vuostáiváldinmuseaid vuostáiváldindiliid nannet.
Norsk folkemuseum vil bidra med veiledning så langt det er mulig.
Norgga álbmotmusea veahkeha bagademiin nu guhkás go lea vejolaš.
Bååstede-arbeidet videreføres fremover inntil alle mottakermuseene har fått tilbakeført gjenstandene.
Bååstede-bargu jotkojuvvo ovddasguvlui dassážiigo vuostáiváldinmuseat leat ožžon máhcahuvvot dávviriid.
Det er viktig å holde fokus i prosjektet og ikke lukke prosessen da prosjektet fremdeles har noen felles utfordringer som må diskuteres og løses.
Lea deaŧalaš oppaáiggi atnit muittus prošeavtta ii ge giddet proseassa go prošeavttas ain leat oktasaš hástalusat maid ferte digaštallat ja čoavdit.
Noen faser i prosjektet kan ferdigstilles, men oppgradering av de fysiske mottakerforhold vil ta lengre tid.
Muhtun muttuid prošeavttas sáhttá válmmastit, muhto fysalaš vuostáiváldindiliid buorideapmi váldá guhkit áiggi.
En behovsanalyse bør utarbeides gjennom en kartlegging av oppdaterte behov.
Dárboanalysa ferte ráhkadit ođasmahttojuvvon dárbbuid kártema vuođul.
Sametinget har fokus på Bååstede i sin dialog med bevilgende myndigheter, og det er også viktig at alle involverte parter bidrar til det inneværende år.
Sámediggi atná muittus Bååstede gulahallamis juolludeaddji eiseválddiiguin, ja lea maid deaŧalaš ahte buot guoskevaš áššebealit leat mielde veahkeheamen dán jagi.
Dette vil bidra til å synliggjøre for norske myndigheter det behovet Bååstede-prosjektet og de samiske museene har i saken.
Dat veahkehivččii oainnusmahttit eiseválddiide dan dárbbu mii Bååstede-prošeavttas ja sámi museain lea dán áššis.
Norsk folkemuseum må finne en løsning på hvordan prosjektet kan videreføres selv om prosjektleder går av i løpet av 2018.
Norgga álbmotmusea ferte gávdnat čovdosa dasa mo prošeavtta sáhttá joatkit vaikke vel prošeaktajođiheaddji heaitá ge 2018:s.
Prosjektet trenger en person som koordinerer prosjektet videre, samt et kontaktpunkt mellom mottakermuseer og NF/KHM inntil prosjektet kan sluttføres i sin helhet.
Prošeakta dárbbaša olbmo gii koordinere prošeavtta viidáseappot, ja oktavuohtalađđasa gaskal vuostáiváldinmuseaid ja Norgga álbmotmusea/KHM dassážiigo prošeavtta sáhttá válmmastit ollásit.
Det tas sikte på å arrangere en konferanse om tilbakeføring i løpet av 2018 eller 2019.
Áigumuš lea lágidit konferánssa máhcaheami birra 2018:s dahje 2019:s. RiddoDuottarMuseat
RiddoDuottarMuseat Det har vært avholdt et dialogmøte med RiddoDuottarMuseat (RDM) den 12.01.2018. RDM ønsker å jobbe videre med planene om et Samisk kunstmuseum.
Gulahallančoahkkin lea dollojuvvon RiddoDuottarMuseain (RDM) 12.01.2018. RDM háliida bargat viidáseappot Sámi dáiddamusea plánaiguin.
Det kan bli en mulighetsstudie løpet av 2018, der man ser på ulike muligheter for plassering og innhold.
Sáhttá šaddat vejolašvuođaguorahallan 2018:s, mas geahčaduvvojit iešguđet vejolašvuođat saji ja sisdoalu dáfus.
RiddoDuottarMuseat har flyttet personelle ressurser fra administrasjon til fagvirksomheten.
RiddoDuottarMuseat leat sirdán bargiidresurssaid hálddahusas fágadoibmii.
Det er behov for å se på retningslinjene og organiseringen av innkjøpskomiteen for samisk kunst.
Dárbu lea geahčadit sámi dáidaga sisaoastinlávdegotti njuolggadusaid ja organiserema.
Det må vurderes hvilken rolle og mandat RiddoDuottarMuseat og Sámi dáiddárráđđi skal ha.
Ferte árvvoštallat makkár rolla ja mandáhta RiddoDuottarMuseain ja Sámi dáiddárráđis galgá leat.
Tana og Varanger museumssiida Det har vært møte med Tana og Varanger museumssiida 20.11.2017 der Ä’vv skoltesamisk museum var tema.
Deanu ja Várjjat museasiida Čoahkkin lea dollojuvvon Deanu ja Várjjat museasiiddain 20.11.2017 mas Ä’vv nuortalaš musea lei fáddán.
Ä’vv skoltesamisk museum får kr 500 000,- som skal gå til skoltesamiske språktiltak.
Ä’vv nuortalaš musea oažžu 500 000 ru mii galgá geavahuvvot nuortalašgiela doaibmabijuide.
Ferdigstillelsen av muset og utstillingen ble dyrere enn forventet, og det foreligger et underskudd på om lag 1,6 mill. kr som må dekkes inn.
Musea ja čájáhusa válmmasteapmi šattai divrasat go vurdojuvvon, ja dál lea sullii 1,6 miljon ruvdnosaš vuollábáza mii ferte máksojuvvot.
Tana og Varanger museumssiida vurderer også å flytte Tana museum til det gamle bankbygget ved Tana bru, en løsning som vil føre til bedre oppbevaringsforhold for museumssamlingen.
Deanu ja Várjjat museasiida árvvoštallá maiddái fárrehit Deanu musea boares báŋkovistái Deanu šalddis, čoavddus mii buorida museačoakkáldaga vurkendiliid.
Lånegaranti for Várdobáiki Várdobáiki samisk senter er i en prosess med å kjøpe nytt bygg i det såkalte Halvorsenbygget i Evenskjer.
Loatnadáhkádus Várdobáikái Várdobáiki sámi guovddáš lea bargamin oastit ođđa vistti nu gohčoduvvon Halvorsen-visttis Skániin.
Bygget er på 2000kvm.
Visti lea 2000kvm stuoris.
I den forbindelse er det behov for en del ombygging av bygget.
Dan oktavuođa ferte čađahit rievdadusaid visttis.
De har vært i dialog med Sametinget.
Sii leat gulahallan Sámedikkiin.
Inne i kostnadsrammen på 20,160 mill. kr ligger det ikke inne kostnader for utstyr for magasin, basisutstilling eller klimastyrt monter.
20,16 mijon ruvdnosaš gollorámmas eai leat golut vurkenreaidduide, vuođđočájáhussii eai ge monteriidda mat leat heivehuvvon sisáibmo molsašumiide.
Dette må finansieres på et senere tidspunkt.
Dan ferte ruhtadit maŋŋá.