pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er små avvik mellom tall fra disse to kildene for noen år , men framstillingen gir likevel en oversikt over utviklingstrekk og tendenser innen reindrift i tidsrommet 1990–2008. 5 Med ” aktive siidaandeler ” menes enheter med rein .
Leat smávit erohusat dán guovtti gálduid loguin soames jagiin , muhto govvádus dattege čájeha ovddidandovdomearkkaid ja tendeanssaid boazodoalus gaskal 1990 ja 2008 ) . 8 ” aktiiva siidaoasit ” mearkkaša ovttadagat oktan bohccuiguin .
6 Tamreinslagene i Sør-Norge er utelatt i denne sammenheng .
9 Boazosearvvit Lulli-Norggas eai leat váldon mielde dán oktavuođas .
Det samme gjelder reindriften som drives på særskilt grunnlag i Trollheimen og Rendal renselskap .
Iige dat boazodoalli mii sierralobi vuođul doaimmahuvvo Trollheimen ja Rendal boazoservviin .
Figur 3.1 Antall aktive sidaandeler i Finnmark 1990–2008
Figuvra 3.1 Aktiiva siidaosiid lohku Finnmárkkus gaskal 1990 ja 2008 350
200 Øst-Finnm .
200 Øst-Finnm .
Vest-Finnm .
Vest-Finnm .
Nedgangen i antall aktive siidaandeler i Vest-Finnmark utgjør 27 prosent , og i Øst-Finnmark 15 prosent .
Aktiiva siidaosiid logu njiedjan Oarje-Finnmárkkus dagaha 27 proseanta , ja NuortaFinnmárkkus 15 proseanta .
( Gjennomsnittlig nedgang i Finnmark : 22 prosent . )
( Gaskamearálaš njiedjan Finnmárkkus : 22 proseanta ) .
I reinbeitedistriktene sør for Finnmark samlet var nedgangen i gjennomsnitt samlet sett atskillig lavere – kun 5 prosent .
Orohagain lulábealde Finnmárkku siidaosiid lohku lei gaskamearálaččat mealgat vuollegeabbo – dušše 5 proseanta .
Dette framgår av neste figur .
Dat boahtá ovdan boahtte figuvrras .
Figur 3.2 Antall aktive sidaandeler sør for Finnmark 1990–2008 ( Troms , Nordland , Nord-Trøndelag , Sør-Trøndelag ) / Hedmark
Figuvra 3.2 Aktiiva siidaosiid lohku lulábealde Finnmárkku 1990-2008 áigodagas ( Romssa , Nordlándda , Davvi-Trøndelaga ja Lulli-Trøndelaga / Hedemárkku ) boazodoalloguovlluin .
40 Troms Nordland 30 Nord-Trøndel .
40 Troms Nordland 30 Nord-Trøndel .
Sør-Tr./Hedm .
Sør-Tr./Hedm .
Som figuren viser , var antallet siidaandeler i Nord-Trøndelag uendret i dette tidsrommet .
Nu movt figuvra čájeha lea ahte siidaosiid lohku Davvi-Trøndelagas ii leat rievdan dán áigodagas .
Troms hadde en liten reduksjon – 4 prosent , nedgangen i Nordland og Sør-Trøndelag var på henholdsvis 8 og 9 prosent .
Romssas lei smávit njiedjan – 4 proseanta , Nordlánddas lohku njiejai 8 proseanttain ja Lulli-Trøndelagas 9 proseanttain .
3.3.2 Færre årsverk Antall årsverk i reindriften i 1990 er beregnet til 1174 , og for 2008 til 993 .
3.3.2 Hárvelohkosaš jahkebarggu Boazodoalu 1990 meroštallojuvvon jahkebargguid lohku lei 1174 , ja 2008 lohku lei 993 .
Dette utgjør en nedgang på 16 prosent .
Dát mearkkaša ahte lohku lea njiedjan 16 proseanttain .
Størst nedgang var det i Finnmark ( –12 i øst og –24 i vest ) .
Stuorimus njiedjan lei Finnmárkkus ( -12 nuortan ja -24 oarjin ) .
I de øvrige reinbeiteområdene samlet var det kun små endringer ( –2 prosent ) .
Eará boazodoalloguovlluin oktiibuot ledje dušše smávit rievdadeamit ( 2 proseanta ) .
Disse endringene illustreres i neste figur .
Dát rievdadusat govviduvvojit boahtte figuvrras .
Figur 3.3 Beregnet antall årsverk i reindriften 1990–2008 ; Øst-Finnmark , Vest-Finnmark og øvrige områder , dvs. Troms , SørTrøndelag / Hedmark
Figuvra 3.3 Meroštallojuvvon jahkebargguid lohku boazodoalus 1990 rájes gitta 2008 rádjai ; Nuorta-Finnmárku , Oarje-Finnmárku ja eará guovllut , mm .
600 500 400 Øst-Finnm .
600 500 400 Øst-Finnm .
Øvrige områder
Øvrige områder
Det er altså relativt stor forskjell på utviklingen i Finnmark og i de øvrige reinbeiteområdene når det gjelder antall beregnede årsverk .
Go guoská meroštallojuvvon jahkebargguid logus de leat stuora erohusat Finnmárkku ovdáneamis eará boazodoalloguovlluid ektui .
I Finnmark har det vært nokså store svingninger , og især i Vest-Finnmark .
Finnmárkkus leat leamašan stuora rievdadusat , ja earenoamážiid Oarje-Finnmárkkus .
I områdene sør for Finnmark samlet har antall årsverk vært nokså stabilt , men med noe forskjellig utvikling i de ulike områdene , som neste figur viser .
Daid guovlluin mat lea lulábealde Finnmárkkus de leat jahkebargguid lohku leamašan oalle stáđis , muhto iešguđetlágan ovdáneapmi iešguđet guovlluin , nu movt boahtte figuvra čájeha .
Figur 3.4
Figuvra 3.4
Beregnet antall årsverk i reindrifta 1990–2008 ; Troms , Nordland , Nord-Trøndelag , Sør-Trøndelag / Hedmark
Meroštallojuvvon jahkebargguid lohku boazodoalus 1990-2008 áigodagas ; Romssas , Nordlánddas , Davvi-Trøndelagas , LulliTrøndelagas / Hedemárkkus
80 70 60 Troms
80 70 60 Troms
Nord-Tr.lag
Nord-Tr.lag
Sør-T./Hedm .
Sør-T./Hedm .
Sør-Trøndelag / Hedmark og Troms har hatt nedgang i antall beregnede årsverk på henholdsvis 7 og 5 prosent , mens Nordland og NordTrøndelag har hatt en liten vekst ; henholdsvis 3 og 2 prosent .
Lulli-Trøndelagas / Hedemárkkus ja Romssas meroštallojuvvon jahkebargguid lohku lea njiedjan 7 ja 5 proseanttain , ja Nordlánddas ja Davvi-Trøndelagas lei smávit lassáneapmi ; 3 ja 2 proseanttain .
3.3.3 Flere personer i siidaandelene Antall beregnede årsverk i reindriften er altså redusert i tidsrommet 1990–2008 ; i gjennomsnitt med 16 prosent .
3.3.3 Eanet olbmot siidaosiin Jahkebargguid meroštallojuvvon lohku boazodoalus lea njiedjan 1990 rájes gitta 2008 rádjai ; gaskamearálaččat 16 proseanttain .
Men antall personer i de aktive siidaandelene har økt – fra 2685 til 3036 totalt – det vil si en økning på 13 prosent .
Muhto olbmuid lohku aktiiva siidaosiin lea lassánan - 2685 - 3036 rádjai – mii mearkkaša 13 proseanta lassáneami .
Med personer menes alle som står oppført som medlem i siidaandelen , fra pensjonister til små barn .
Olbmot dás leat sii geat leat siidaoassi miellahttun , smávit mánáid rájes gitta sii geat leat mannan ealáhahkii .
Dette er regulert gjennom reindriftsloven .
Dát muddejuvvo boazodoallolágain .
Figur 3.5 illustrerer økningen i henholdsvis Østog Vest-Finnmark samt de øvrige områdene samlet .
Figuvra 3.5 govvida lassáneami Nuorta- ja Oarje-Finnmárkkus ja daid eará guovlluin oktiibuot .
Fig. 3.5
Figuvra 3.5
Antall personer i aktive siidaandeler 1990–2008 ; Øst- og VestFinnmark samt øvrige områder samlet
Olbmuid lohku gullevačča aktiiva siidaosiide 1990-2008 áigodagas ; Nuorta- ja Oarje-Finnmárkkus ja eará guovlluin oktiibuot
1600 1400 1200 1000 Øst-Finnm .
1600 1400 1200 1000 Øst-Finnm .
Troms-Tr.lag
Troms-Tr.lag
I Finnmark har det vært større svingninger enn i de øvrige områdene 81
Finnmárkkus lea leamašan stuorit rievdadeamit go daid eará guovlluin oktiibuot .
Øst-Finnmark har hatt størst økning i de seinere år , men for hele tidsrommet ( 1990–2008 ) er økningen størst i områdene sør for Finnmark .
Nuorta-Finnmárkkus lea maŋimus jagiid leamašan stuorimus lassáneapmi , muhto olles áigodagas ( 1990-2008 ) lea stuorimus lassáneapmi guovlluin lulábealde Finnmárkku .
Der skjedde den største økningen i første halvdel av 1990-tallet .
Doppe dahpahuvai dat stuorimus lassáneapmi 1990-logu vuosttaš jahkebealis .
Utviklingen er ellers nokså forskjellig i noen av disse områdene , slik figur 3.6 viser .
Muđui lea oalle iešguđetlágan ovdáneapmi soames dáid guovlluin , nu movt ovdanboahtá figuvrra 3.6´s .
Antall personer i aktive siidaandeler 1990–2008 ; Troms , Nordland , Nord-Trøndelag , Sør-Trøndelag / Hedmark 250
Figuvra 3.6 Olmmošlohku aktiiva siidaosiin 1990-2008 ; Romssas , Nordlánddas , DavviTrøndelagas , Lulli-Trøndelagas / Hedemárkkus 250
Troms Nordland Nord-Tr.lag
Troms Nordland Nord-Tr.lag Sør-T / Hedm. .
I Nordland økte antall personer i siidaandelene med 52 prosent og i NordTrøndelag med 42 prosent .
Nordlánddas olbmuid lohku siidaosiin lassánii 52 proseanttain ja Davvi-Trøndelagas 42 proseanttain .
Økningen i Troms var på 20 prosent og i SørTrøndelag / Hedmark på 17 prosent .
Lassáneapmi Romssas lei 20 proseanta ja Lulli-Trøndelaga / Hedemárkkus ges 17 proseanta .
I Øst-Finnmark utgjorde økningen i denne kategorien 16 prosent , mens den i Vest-Finnmark var på kun 3 prosent .
Nuorta-Finnmárkkus dán šlája lassáneapmi lei 16 proseanta , ja Oarje-Finnmárkkus dušše 3 proseanta .
Økning i antall personer tilknyttet siidaandelene har trolig flere årsaker .
Sáhttet lea máŋga siva dasa go olbmuid lohku geat gullet siidaosiide lea lassanan .
Som reindriftsforvaltningen har pekt på , har det i de senere år vært en svært restriktiv linje når det gjelder nyetablering av driftsenheter .
Nu movt boazodoallohálddahus lea čujuhan , de lea maŋimus jagiid leamašan hui garra gáržžideapmi ođđa doaluid ásaheami hárrái .
Dermed har unge utøvere i liten grad fått etablere egne enheter , og mange har i stedet valgt å drive reindrift innenfor den driftsenhet / siidaandel de tilhører ( bl.a. Totalregnskapet 2000 og 2008 ) .
Danin eai nuorra boazodoallit báljo obage leat beassan ásahit iežaset doalu , ja oallugat leat válljen jođihit boazodoaluset dan doalu / siidaoasi siskkobealde masa sii gullet ( ee. Oppalašrehketdoallu 2000 ja 2008 ) .
Et slikt valg har sannsynligvis sammenheng med sterk kulturell og identitetsmessig tilknytning til reindriften .
Dákkár válljejumi duogážiin dáidá leat nana kultuvrralaš ja identitehtalaš gullevašvuohta boazodollui .
En annen faktor som kan spille inn , er færre valgmuligheter når det gjelder andre inntektskilder ( for eksempel på grunn av ensidig lokalt arbeidsmarked og / eller arbeidsledighet ) .
Eará dagaldagat mat dán sáhttet váikkuhit lea hárvelohkosaš válljenvejolašvuođat dienasgálduid ektui ( omd. ovttageardánis báikkálaš bargomárkan ja/dahje bargguhisvuohta ja várra nai oppalaš stuorit beroštupmi boazodoalu hárrái .
Det er dessuten innlysende at færre siidaandeler gir et høyere gjennomsnittstall pr. siidaandel .
Lea maid čielggas ahte hárvelohkosaš siidaoasit mielddisbuktá stuorit gaskamearálaš boazologu juohke siidaoasis .
Dessuten medfører nok økning i reintall ( som vi kommer tilbake til ) større behov for arbeidskraft i siidaandelene .
Dasa lassin dagaha boazologu lassáneapmi ( masa máhccat maŋŋelis ) ahte dárbbašit eanet bargiid siidaosiin .
Det vil i så fall være en viktig grunn til å vurdere denne utviklingen nøye . Samtidig må man rette søkelys mot de store forskjellene mellom noen områder .
Dát dagaha dárbbašlažžan dán dili dárkilit áicat ovddasguvlui ; ja maiddái deattuhit daid stuora erohusaid mat leat soames guovlluid gaskkas .
3.3.4 Kjønn og alder Andelen kvinner blant siidaandelsinnehaverne ser ut til å ha gått noe ned i de seinere år .
3.3.4 Sohkabealli- ja ahkejuohku Nissonolbmuid lohku siidaosiid eaiggádiid gaskkas orruleamen njiedjan maŋimus jagiid .
I 2000 var det 100 kvinner blant 578 siidaandelsinnehavere totalt , det vil 17 prosent .
Jagi 2000:s ledje 100 nissona 578 siidaosiid eaiggádiid gaskkas , mii mearkkaša 17 proseanta .
I 2008 var kvinneandelen 13 prosent ( 70 av i alt 553).7 Samme år var 24 % av reintallet oppført med kvinner som eiere .
2008. s lei nissonoassi 13 proseanta ( 70 oktiibuot 553).10 Seamma jagi lei 24% oppalaš boazologus eaiggádat ledje nissonolbmot .
Det var relativt liten forskjell mellom de ulike reinbeiteområdene : VestFinnmark hadde størst andel av reintallet med kvinner som eiere – 27 prosent , og Nordland lavest med 19 prosent .
Iešguđet boazodoalloguovlluid gaskkas ledje smávva erohusat : Oarje-Finnmárkkus lei stuorimus oassi boazologus mas ledje nisson eaiggádat – 27 proseanta , ja buollimušas Nordlánddas 19 proseanttain .
Kjønnsfordelingen blant det totale antallet personer i siidaandelene er jevnere enn blant siidaandelsinnehaverne .
Sohkabealjuohku daid gaskkas geat gulle siidaosiide lei eanet dássedit juhkkojuvvon go siidaosiid eaiggádiid gaskkas .
Andelen over 50 år er uendret – ca. 32 prosent både i 2000 og 2008.9 Det har blitt flere unge også i kategorien antall personer i siidaandelene i samme tidsrom .
Badjel 50 jahkásaččaid lohku lea bisson rievdatkeahttá – sullii 32 proseantta sihke 2000 ja 2008.12 Leat eanet nuorat maiddái kategoriijas olbmuid lohkku siidaoasis seamma áigodagas .
Aldersgruppen 15 til 35 år har økt fra 28 til 32 prosent fra 2000 til 2006 .
Gaskal 15 ja 35 jahkásaččaid lohku lea lassanan 28 gitta 32 proseanta rádjai 2000 gitta 2006 rádjai .
Dette innebærer en økning på 4 prosent .
Dát mearkkaša 4 proseanta lassáneami .
Samtlige reinbeiteområder har hatt økning i denne aldersgruppen , men det er nokså store forskjeller mellom noen områder .
Buot boazodoalloguovlluin lea dás leamašan lassáneapmi , muhto leat maid stuora erohusat muhtun guovlluid gaskkas .
Den største økningen har vært i Troms ( 15 prosent ; fra 25 til 40 prosent ) og Nord-Trøndelag ( 12 prosent : fra 24 til 36 prosent ) .
Stuorimus lassáneapmi lea leamašan Romssas ( 15 proseanta ; 25 proseanttas gitta 40 proseanta rádjai ) ja Davvi-Trøndelagas ( 12 proseanta : 24 - 36 proseanta rádjai ) .
Vest-Finnmark , Nordland og Sør-Trøndelag har alle hatt en økning på 6 prosent .
Oarje-Finnmárkkus , Nordlánddas ja Lulli-Trøndelagas lea buohkain leamašan 6% lassáneapmi .
Minst endring i aldersgruppen 15 til 35 år har det vært i Vest-Finnmark ( +3 prosent ) .
Unnimus rievdadeapmi lea Oarje-Finnmárkku 15 - 35 ahkejoavkus leamašan ( +3 proseanta ) .
3.3.5 Varierende reintall De to neste figurene nedenfor viser utviklingen i reintall innen samisk reindrift siden 1980.11 Som vi ser , har det vært store svingninger i reintallet i dette tidsrommet – med lavest totalt antall omkring 1980 og 2000 , og høyest totalt antall på slutten av 1980-tallet og i dag .
Jagi 2000 oppalaš rehketdoalus ii leat nu movt 2008 rehketdoalus mas lea sierra šládja oktasaš doaluid váste ; 2000 rehketdoalus lea juhkkojuvvon dievdduid ja nissoniid gaskkas dan mielde goappá namma lea bajimusas dieđáhusas ( geahča s. 95 ja tabealla 7.2.4 jagi 2000 oppalaš rehketdoalu ja s. 101 jagi 2008 Oppalašrehketdoalus ) .
Det totale reintallet i samisk reindrift samt tall for de to største reinbeiteområdene ( Øst- og Vest-Finnmark ) hver for seg og de øvrige områdene samlet er illustrert i figuren nedenfor .
Doaimmaid ektui main ulbmiliin lea boazodoalus olahit buoret nissonoassálastima ja rekruhttemis nuoraid , geahča Resursarehketdoalu 2007/08 , s. 52 ) . 11 Tabealla 47 statistihkkabáŋkus , fáddá sámit .
Tabell 7.2.4 i Totalregnskapet 2000 og tabellene 7.2.7 og 7.2.8 i Totalregnskapet 2008. 10 Basert på tabell 7.2.7 i Totalregnskapet 2000 og tabell 7.2.12 i Totalregnskapet 2008 , samt tall for antall personer i siidaandelene for disse to årene .
12 Tabealla 7.2.4 jagi 2000 Oppalaš rehketdoalus ja tabeallat 7.2.7 ja 7.2.8 2008 Oppalaš rehketdoalus . 13 Vuođđun lea 2000 Oppalaš rehketdoalu tabealla 7.2.7 ja 2008 Oppalaš rehketdoalu tabealla 7.2.12 , ja olbmuid lohku siidaosiin dán guovtti jagiin .
11 Reintall er hentet fra tabell 4 i Finnmarksstatistikken ( tema reindrift ) , med unntak av tall for 2008 , som er hentet fra Ressursregnskapet 2007/08 .
Nu movt das oaidnit de boazolohku lea sakka rievddadan dán áigodagas – nu ahte 1980 ja 2000 lei buot vuolimus boazolohku , ja stuorimus oppalaš lohku 1980-logu loahpas ja dál odne .
Figur 3.7
Figuvra 3.7
Utviklingen i reintall 1980–2008 .
Boazologu rievdan 1980 gitta 2008 rádjai .
Totalt , Øst-Finnmark , VestFinnmark og øvrige reinbeiteområder ( Troms , SørTrøndelag ) / Hedmark
Oppalaččat , NuortaFinnmárku , Oarje-Finnmárku ja eará boazodoalloguovllut ( RomssasLulli-Trøndelaga / Hedemárkku rádjai )
Totalt Øst-Finnm .
Totalt Øst-Finnm .
Øvrige omr .
Øvrige omr .
Ved utgangen av driftsåret 2007/08 var det registrert ca. 252 400 rein i Norge ( hvorav ca. 240 000 innen samisk reindrift ) .
2007/08 boazodoallojagi loahpas ledje registrerejuvvon sullii 252 000 bohcco Norggas ( main sullii 240 000 sámi boazodoalus ) .
Dette er en oppgang på ca. 9 000 rein i forhold til foregående driftsår .
Dát mearkkaša ahte boazolohku lea lassanan 9.000 bohccuin ovddit boazodoallojagi ektui .
Man må tilbake til driftsåret 1988/89 for å finne et tilsvarende høyt reintall på landsbasis .
Riikkadásis gávdnamis seamma alla logu de ferte máhccat 1988/89 boazodoallojahkái .
Da var reintallet ca. 258 000 dyr totalt .
Dalle ledje oktiibuot sullii 258 000 bohcco .
Prosentvis økning i reintall avhenger av hvilket år man bruker som utgangspunkt .
Proseanta mielde lassáneapmi lea lea čadnojuvvon dasa guđe jagi ektui mihtida .
Regner man fra 1980 , da reintallet i samisk reindrift var lavt sammenlignet med i dag , får man en økning på hele 41 prosent fram til 2008 .
Jus rehkenastá 1980 rájes , dalle go lei vuollegis boazolohku sámi boazodoalus otná ektui , de gal boazolohku lea lassanan 41 proseanttain 2008 rádjai .
Med 1990 som startpunkt – det vil si et år med høyt reintall – blir økningen på 3 prosent .
Muhto jus mat buohtastahttá 1990 boazodoallojagiin – mii mearkkaša dat jahki go lei alla boazolohku – de boazolohku lea lassanan 3 proseanttain .
12 Finnmark har som nevnt en høy andel av totalantallet rein i samisk reindrift ( 78 prosent i 2008 ) .
Finnmárkkus lea stuora oassi sámi boazodoalu oppalaš boazologus ( 78 proseanta 2008 ) .
Blant andre faktorer som nevnes , er sterk motivasjon til å bygge opp igjen flokkene etter flere dårlige år på slutten av 1990-tallet , lettelse i slaktekravene det første året med vekst og vanskelige markedsforhold høsten 2003 .
Maiddái eará bealit namuhuvvojit : Garra mokta cegget ealuid maŋŋil heajos jagiid 1990-logu loahpas , geahpideapmi njuovvangáibádusain vuosttaš jagi ealáhusbadjánemiin , váttis márkandilálašvuođat 2003 čavčča ja rievdan buvttadanvuođustuvvon doarjjaortnega .
Den neste figuren illustrerer utviklingen fra 1980 i reinbeiteområdene sør for Finnmark .
Čuovvovaš figuvra govvida ovdáneami 1980 rájes boazodoalloguovlluin lulábealde Finnmárkku .
Den viser til dels store variasjoner .
Dat čájeha stuora erohusaid .
Figur 3.8
Figuvra 3.8
Utviklingen i reintall 1980–2008 i Troms , Nordland , NordTrøndelag , Sør-Trøndelag / Hedmark
Boazologu ovdáneapmi 1980-2008 rádjai Romssa , Nordlándda , DavviTrøndelaga , Lulli-Trøndelaga / Hedemárkku boazodoalloguovlluin
Utviklingen i de øvrige reinbeiteområdene : 10000 … 8000
i de øvrige reinbeiteområdene : 8000 6000
Troms Nordland Nord-Trøndel .
Nordland Nord-Trøndel .
Sør-Tr-Hedm
Sør-Tr-Hedm
6000 figur 3.8 viser , har reintallsutviklingen sør for Finnmark vært noe Som mer sammensatt enn i Finnmark ( som i 2008 hadde 74 prosent av det 4000 samlede reintallet ) .
Som figur 3.8 viser har reintallsutviklingen sør for Finnmark vært noe mer sammensatt enn i Finnmark ( son i 2008 hadde 74 prosent av de samlede reintallet ) .
Vi ser også her mer langsiktige svingninger , men samtidig finner vi i større grad hyppigere kortsiktige svingninger enn i 2000 Finnmark .
Vi ser også her mer langsiktige svingninger , men samtidig finner vi i større grad hyppigere kortsiktige svingninger enn i Finnmark .
De langsiktige svingningene har dels vært forskjøvet i tid i til Finnmark ( Troms og Nordland ) og dels hatt et helt annet forløp forhold ( Trøndelags-områdene og tamreinlagene ) .
De langsiktige svingningene har dels vært forskjøvet i tid i forhold til Finnmark ( Troms og Nordland ) og dels hatt et helt annet forløp ( Trøndelagsområdene og tamreinlagene ) .
Figur 3.8 viser at både Nordland og Troms hadde en oppgang i reintall på 1980-tallet .
Figuvra 3.8 čájeha ahte Nordlánddas ja Romssas boazolohku lassánii 1980-logus .
For Troms varte oppgangen til siste halvdel av 1980-tallet , og for Nordland til begynnelsen av 1990-tallet .
Romssas lassáneapmi bisttii 1980-logu loahpa rádjai , ja Nordlánddas 1990-logu álggu rádjai .
Oppgang ble avløst av reduksjon i reintallet ( med unntak av en liten økning i Troms på midten av 1990-tallet ) .
Boazologu lassáneami olis čuovui geahpideapmi ( earret unnit lassánemiin Romssas gasku 1990-logu ) .
Omkring 2000 økte reintallet igjen både i Troms og Nordland .
Birrasiid 2000:s boazolohku fas lassánii sihke Romssas ja Nordlánddas .
Dette forklares med en viss økning i prosentvis kalvetilgang ( lavere tidligtap ) , samt generelt lavt prosentvis slakteuttak .
Čilgehussan sáhttá leat soames lassáneapmi olles miesselogu ektui ( unnit árravahágat ) , seammásgo njuvve unnit .
I begge områdene har reintallet gått noe opp det siste året som følge av reduserte tap .
Goappaš guovlluin lea boazolohku maŋimus jagi lassanan veaháš go vahágat leat unnon .
Reintallet i Nord-Trøndelag , i motsetning til de øvrige områdene , har gått nedover fra omkring 2000 .
Davvi-Trøndelaga boazolohku , eará guovlluid ektui , lea njiedjan sullii 2000 boazodoallojagi rájes .
Fra slutten av 1990-tallet begynte reintallet å synke , og nedgangen fortsatte fram til 2005/06 .
1990-loahpa rájes boazolohku niedjagođii , ja jotkkii njiedjamis gitta 2005/06 rádjai .
Dette forklares med planlagte justeringer i forhold til beitegrunnlaget i noen distrikter ,
Čilgehussan dása sáhttá leat heiveheapmi guohtumiid ektui soames orohagain , lassáneaddji vahágiid maŋimus jagiid .
Fra 2006 har det vært en liten økning i reintallet i dette området , noe som forklares med mindre tap .
2006 rájes lea boazolohku veaháš lassánan dán guovllus , masa unni vahágat sáhttet leat čilgehussan .
I de siste fem årene har reintallet holdt seg noenlunde stabilt .
Maŋimus viđa jagis ii leat boazolohku bearehaga rievdan .
3.3.6 Antall rein pr. siidaandel Som nevnt har det totale reintallet økt , mens antallet siidaandeler har gått ned i tidsrommet 1990–2008 .
3.3.6 Boazolohku juohke siidaoasis Nu go juo namuhuvvon de lea oppalaš boazolohku lassanan ja siidaosiid lohku ge njiedjan 1990 rájes gitta 2008 rádjai .
Forskjellene mellom ulike områder når det gjelder antall rein og siidaandeler , kommer selvsagt også til utrykk i kategorien rein pr. siidaandel .
Erohusat iešguđet guovlluid gaskkas sihke boazologu ja siidaosiid dáfus lea nu movt juo lea ovdalis namuhan boahtá oidnosii das mas oaidná bohccuid logu juohke siidaoasis .
Dermed får vi relativt stor økning i Finnmark og mer stabilt antall i de øvrige reinbeiteområdene samlet , slik neste figur viser .
Danin šaddáge stuora lassáneapmi Finnmárkkus ja eanet bissovaš lohku eará boazodoalloguovlluin nu movt čuovvovaš figuvra čájeha .
Figur 3.9
Figuvra 3.9
Antall rein pr. siidaandel i Øst-Finnmark , Vest-Finnmark samt Troms , Tr . lag / Hedmark samlet
Boazolohku juohke siidaoasis Nuorta-Finnmárkkus , Oarje-Finnmárkkus ja Romssas gitta Trøndelaga / Hedemárkui oktiibuot
400 Øst-Finnm .
400 Øst-Finnm .
Troms-Tr.lag Totalt
Troms-Tr.lag Totalt
Vi ser av figur 3.8 at gjennomsnittlig antall rein pr. siidaandel har vært nokså likt i henholdsvis Øst- og Vest-Finnmark og øvrige områder samlet særlig på to tidspunkt : på begynnelsen av 1990-tallet da gjennomsnittlig reintall var drøyt 300 dyr , og på begynnelsen av 2000-tallet da reintallet var noe lavere ( omkring 300 dyr ) .
Mii oaidnit figuvra 3.8 ahte gaskamearálaš boazolohku juohke siidaoasis lea leamašan oalle seamma dásis Nuorta- ja Oarje-Finnmárkkus ja daid eará guovlluin oktiibuot guovtti áigodagain : 1990-logu álggus dalle go gaskamearálaš boazolohku lei allat 300 ealli , ja 2000 logu álggus dalle go boazolohku lei vuollegeabbo ( sullii 300 ealli ) .
Forskjellene mellom de to områdene i Finnmark og de øvrige områdene samlet har økt i løpet av 2000-tallet .
Erohusat dáid guovtti guovlluid gaskkas Finnmárkkus ja oktiibuot daid eará guovlluid ektui leat lassanan 2000-logu mielde .
I 2008 var gjennomsnittstallene for Finnmark 491 ( Øst-Finnmark ) og 454 ( Vest-Finnmark ) , mens det i de øvrige områdene samlet var 334 rein pr. siidaandel .
2008 Nuorta-Finnmárkku gaskamearálaš lohku lei 491 ja 454 Oarje-Finnmárkkus , ja oktiibuot daid eará guovlluin gaskamearálaš lohku lei 334 bohcco juohke siidaoasis .
Figur 3.8 viser at antall rein pr. siidaandel fra og med Troms og sørover har samlet sett vært atskillig mer stabilt enn i Finnmark .
Figuvra 3.8 čájeha ahte boazolohku juohke siidaoasis Romssa rájes luksa lea leamaš eanet bissovaš go Finnmárkkus .
Imidlertid har det vært relativt store variasjoner i utviklingen mellom enkelte områder , slik neste figur viser .
Muhto lea gal leamašan stuora erohusat ovdáneamis soames guovlluid gaskkas , Nu movt boahtte figuvra čájeha .
Figur 3.10 Antall rein pr. siidaandel 1988–2008 i Troms , Nordland , NordTrøndelag og Sør-Trøndelag / Hedmark
Figuvra 3.10 Bohccuid lohku juohke siidaoasis gaskal 1988-2008 Romssas , Nordlánddas , Davvi-Trøndelagas ja Lulli-Trøndelagas - Hedemárkkus
400 Troms 300
Troms Nordland
Nordland Nord-Tr.lag Sør-Tr./Hedm
300 200 Nord-Tr.lag Sør-Tr./Hedm
Figur 3.9 viser at Sør-Trøndelag / Hedmark har det mest stabile og det høyeste gjennomsnittstallet rein pr. siidaandel i hele det aktuelle tidsrommet ( 1990–2008 ) .
Figuvra 3.10 čájeha ahte Lulli-Trøndelagas / Hedemárkkus lea leamašan eanemus bissovaš ja alimus gaskamearálaš lohku bohccot juohke siidaoasis dán áigodagas ( 1990-2008 ) .
I 2008 hadde dette området 452 rein pr. siidaandel i gjennomsnitt , det vil si omtrent som i Øst-Finnmark , og
2008 ledje dán guovllus gaskamearálaččat 452 bohcco juohke siidaoasis , mii mearkkaša sullii seamma go Nuorta-Finnmárkkus , ja mealgat eanet go daid eará guovlluin lulábeale Finnmárkku .
( Troms 261 , Nordland 334 , Nord-Trøndelag 331 ) .
( Romssas 261 , Nordlánddas 334 , Davvi-Trøndelagas 331 ) .
Troms og Nordland lå omtrent likt i reintall pr. siidaandel omkring 1990 .
Sullii 1990 Romssas ja Nordlánddas siidaosiid boazolohku lei sullii seamma dásis .
Deretter får Troms en nokså jevn nedgang i ca. ti år , fram til begynnelsen av 2000-tallet .
Das rájes ja logi jagi ovddasguvlui sullii 2000-logu álggu rádjai Romsa vásiha ahte boazolohku njiejai .
Da snur den nedadgående trenden , og reintallet pr. siidaandel vokser til det i 2008 var på tilnærmet samme nivå som i 1990 .
Das rájes dát dilli rievddai ja siidaosiid boazolohku fas lassánii 2008 rádjai ja lei dalle sullii seamma dásis go 1990 .
I Nord-Trøndelag vokser reintallet pr. siidaandel fram til slutten av 1990 tallet .
Davvi-Trøndelagas boazolohku lassánii juohke siidaoasis 1990-logu loahparádjái .
Det reduseres så i løpet av noen år , og har siden 2002 vært nokså stabilt .
Muhtun jagiid maŋŋil lohku fas niejai , ja lea 2002 rájes leamašan oalle seamma dásis .
3.4 Jordbruk Det har skjedd store endringer innen jordbruket , og endringene har foregått over et langt tidsrom .
3.4 Eanandoallu Eanandoalu siskkobealde leat dáhpáhuvvan stuora rievdadusat , ja rievdadusat leat dáhpáhuvvat guhkit áigodagas .
Fra 1949 til 2007 ble antall jordbruksbedrifter ( gårdsbruk ) redusert med drøyt 75 prosent ( fra ca. 214 000 til ca. 50 000 ) , noe som tilsvarer nedlegging av åtte gårdsbruk pr. dag .
1949 rájes gitta 2007 rádjai de eanandoallofitnodagaid ( dállodoaluid ) lohku njiejai sullii 75% ( sullii 214 000 sullii 50 000:ii ) , mii mearkkaša ahte beaivválaččat heaittihuvvojedje 8 dállodoalu .
14 Tall for de siste årene viser tegn til økt nedleggingstakt .
16 Maŋimus jagiid logut čájehit jođáneappot heaittiheami .
I tiårsperioden 1989–1999 var den gjennomsnittlige årlige avgangen 2,9 prosent , mens den i perioden 1999–2006 var på 3,7 prosent .
Logijagiáigodagas 1989-1999 gaskamearálaš jahkásaš heaittiheapmi lei 2,9 proseanta , ja áigodagas 1999-2006 ges 3,7 proseanta .
Sysselsettingen i jordbruket sank på landsbasis med 68 prosent fra 1970 til 2007 – fra 150 000 til 48 000 normalårsverk .
Barggahus eanandoalus njiejai riikkadásis 68% 1970 rájes gitta 2007 rádjai - 150 000 dábálaš doalus til 48 000 dollui .
Til sammenligning sank sysselsettingen i industrien med 30 prosent .
Industriija ektui de doppe barggahus seamma áigodagas njiejai 30 proseanttain .
Jordbruksproduksjonen har økt med 37 prosent siden 1970 .
Eanandoallobuvttadeapmi lea lassánan 37 proseanttain 1970 rájes .
Det har ikke vært volumøkning i produksjonen siden 1990 .
1990 rájes ii leat leamašan hivvodatlassáneapmi .
Man kan skille ut tre trender når det gjelder endringer innen jordbruk : Jordbruksarealet er fordelt på færre og større bedrifter .
Sáhttá earuhit golbma dáhpáhusa rievdadusaid ektui mat eanandoalu lea dáhpáhuvvan : Eanandoalloguovlu lea juhkkojuvvon hárvelohkosaš ja stuorit fitnodagaide .
Hver bedrift produserer færre produkter ( spesialisering på bedriftsnivå ) .
Juohke fitnodat buvtta hárvelohkosaš buktagiid ( spesialiseren fitnodatdásis ) .
Produksjon av viktige produkter er i større grad konsentrert i enkelte regioner ( spesialisering på regionnivå ) .
Buvttadeames dehálaš buktagiid lea ráddjejuvvon soames guovlluide ( spesialiseren guovllu dásis ) .
SSB bruker begrepet jordbruksbedrift i betydningen ” Gardsbruk med eiga jordbruksdrift .
SSB geavahan doahpaga eanandoallofitnodat man mearkkašupmi lea “ dállodoalu iežas eanandoallodoaimmain .
Jordbruksdrift omfattar dyrking av jordbruksvekstar , dyrking av hagebruksvekstar eller husdyrhald . ”
Eanandoallodoaibma fátmmasta gilvit eanandoallošattuid , gilvit gilvvagárddážašattuid dahje oame-doallu . ”
( SSB , temaside jordbruk ) .
( SSB , fáddásiidu eanandoalu birra ) .
Vi velger å bruke gårdsbruk , som er en mer innarbeidet benevnelse .
Mii válljet geavahit dállodoallu mii lea eanet geavahuvvon namahus .
15 Naturressurser og miljø 2008 .
17 Luondduresursat ja biras 2008 .
Statistiske analyser , SSB .
Statisttalaš lađastallamat , SSB .
Tallene for utviklingen i jordbruket på landsbasis er også hentet derfra .
19 Leage áicil ahte figuvrra guokte vuosttaš áigodaga eai leat seamma guhkkodagas go dain earáin .
17 Figur 3.11 Jordbruksbedrifter etter størrelsen på jordbruksareal i drift i SUF-området 1989–2005
Figuvra 3.11 Doaibmi eanandoallofitnodagat eanandoalloareálaid sturrodaga mielde SUF-guovllus1989- 2005
900 800 700 600 0-49 dekar
900 800 700 600 0-49 dekára
50-99 dekar 100-199 d .
50-99 dekára 100-199 d.
200 d . og mer 300 200 100 1989
200 d. og mer 300 200 100 1989
I 1989 var det flest bruk under 50 dekar i SUF-området , mens det i 2005 var færrest bruk i denne kategorien .
1989 ledje eanemus vuolil 50 dehkar sturrosaš doalut SUF-guovllus , ja 2005 ledje hárvvimus dán šládjii gullevaš doalut .
Det var en nedgang fra 819 til 64 , det 16 Tabell 03312 ( jordbruksbedrifter pr. 1. juni ) .
Doaluid lohku njiejaid 819 doalus 64 dollui , mii mearkkaša ahte olles 92 proseanta dállodoaluin jávke .
Landsgjennomsnittet var noe mindre – 83 prosent .
Riikagaskamearri lei veaháš vuollegabbo– 83 proseanta .
Det er også blitt langt færre bruk i kategorien 50–99 dekar .
Leat maiddái mealgat hárvelohkosaš 50-99 dehkar sturrosaš dállodoalut .
Her er nedgangen 71 prosent ( –59 i landsgjennomsnitt ) .
Dát mearkkaša 71 proseanta njiedjama ( -59 riikka gaskamearri ) .
I kategorien 100–199 dekar var nedgangen på 26 prosent , det vil si en mindre nedgang enn på landsbasis ( –34 prosent ) .
100-199 dehkar sturrosaš dállodoaluid lohku njiejaid 26% dát mearkkaša unnit njiedjama go riikka gaskamearri ( -34 proseanta ) .
I det aktuelle tidsrommet ( 1989–2005 ) var det økning kun i antall bruk på 200 dekar og mer – fra 136 til 291 bruk – dvs. mer enn en fordobling .
Áigodaga ( 1989-2005 ) dállodoaluid lohku main sturrodat lea 200 dehkar dahje stuorit– lassánii 136 doalus 291 dollui – mm . Eanet go duppalastojuvvon .
På landsbasis var økningen i denne størrelseskatagorien på 63 prosent , altså atskillig mindre enn i SUF-områdene .
Riikadásis dán sturrosaš dállodoaluid lohku lassánii 63 proseanttain , mealgat unnit go SUF-guovlluid siskkobealde .
18 En sammenligning mellom SUF-området og øvrige områder nord for Saltfjellet når det gjelder endringer i antall gårdsbruk – men for et noe kortere tidsrom ( 1995–2005 ) – viser en nokså lik utvikling .
20 Go buohtastahttá SUF-guovllu eará guovlluiguin davábealde Sáltoduoddara dállodoaluid logu ektui – muhto oanehat áiggis ( 1995-2005 ) – čájehit ahte stuorimus rievdadusat ledje SUFguovllus 21. Doppe njiejai 40% eará guovlluid 37% ektui .
Ovennevnte gjennomsnittstall er altså ganske like , men en sammenligning innenfor de enkelte størrelseskategoriene viser noe større forskjeller .
Gaskamearálaš logut leat oalle sullaláganat , muhto go buohtastahttá juohke sturrodatšlájaid de leat veaháš stuorit erohusat .
Antall bruk over 200 dekar økte med 48 prosent i SUFområdet og 38 prosent i øvrige områder .
Dállodoaluid lohku badjel 200 dehkar sturrodagas lassáneaddji 48% SUF-guovllus ja 38% eará guovlluin .
Tabell 55 ( Jordbruksbedrifter etter størrelsen på jordbruksareal i drift og gjennomsnittlig bruksstørrelse i SUF-området ) i samisk statistikk 2008 og tabell 1.2 i jordbruksstatistikk 2005 , SSB .
Tabealla 55 ( Eanandoallofitnodagat eanansturrodagaid mielde ja gaskamearálaš eanandoallodoarjja SUF-guovllus ) sámi statistihkka 2008 ja tabealla 1.2 2005 eanadoallostatistihkas , SSB .
19 Tabell 57 ( Jordbruksbedrifter etter størrelsen på jordbruksareal i drift og etter valgkrets ) .
21 Tabealla 57 ( Eanandoallofitnodagat eanansturrodaga ja válgabiire mielde ) .
Samisk statistikk 2008 , SSB .
Sámi statistihkka 2008 , SSB .
Samisk statistikk 2008 , SSB.
100-199 dehkar : SUF-guovllus 33% eará guovlluin -35% .
22 Figur 3.12 Gårdsbruk ( jordbruksbedrifter ) etter størrelsen på jordbruksareal i drift i SUF-områder i Nord-Troms valgkrets , 1989 og 200523
Figuvra 3.12 Dállodoalut ( eanandoallofitnodagat ) eanandoalloeatnamiid sturrodaga mielde SUF-guovllus Davvi-Romssa válgabiires , 1989 ja 2005
De to første blå søylene i figuren ovenfor ( fig. 3.11 ) illustrerer antall gårdsbruk under 50 dekar i Nord-Troms valgkrets samlet i henholdsvis 1989 og 2005 .
Guokte vuosttaš alit stoalppu figuvrras bajábealde ( fig. 3.11 ) govvida vuolil 50 dehkara sturrosaš dállodoaluid logu Davvi-Romssa válgabiires 1989 ja 2005 .
Nedgangen fra 1989 til 2005 utgjør 74 prosent ( gjennomsnitt for SUF-området : 71 prosent ) .
Tabealla 55 Eanandoallofitnodagat eanansturrodagaid mielde ja gaskamearálaš doallosturrodat SUF-guovllus .
Tabell 06839 ( Jordbruksbedrifter etter størrelsen på jordbruksareal i drift og etter valgkrets ) i Statistikkbanken , SSB ( emnet samer , men finnes også under emnet jordbruk ) .
23 Tabealla 06839 ( Eanandoallofitnodagat eanansturrodaga ja válgabiire mielde ) Statistihkkabáŋku , SSB ( fáddá sámit , muhto gávdno maiddái eanandoallofáttá vuolde ) .
Som det tredje søyleparet ( mørkest grå ) viser , har det i Nord-Troms valgkrets vært minst endringer når det gjelder gårdsbruk i størrelsen 100– 199 dekar ; en økning fra 72 i 1989 til 75 bruk i 2005 ( 4 prosent ; gjennomsnittstall for SUF-områder : 26 prosent ) . Den største økningen har vært for de største brukene , 200 dekar og mer ( det siste grå søyleparet ) .
1989 rájes 2005 rádjai dállodoaluid lohku njiejai 74% ( gaskamearri SUF-guovllus : 71% Goalmmát stoalpobárra ( sevdnjes ránes ) čájeha , ahte Davvi-Romssa válgabiires leat dušše smávit rievdadusat gaskal 100-199 dehkar sturrosaš dállodoaluin ; doaluid lohku lassánii 72 doalus 1989 75 dollui 2005 ( 4% gaskamearálaš lohku SUF-guovllus : 26% Stuorimus lassáneapmi lea leamašan stuorimus dállodoaluin , 200 dehkar ja stuorit ( maŋimus ránes stoalpput ) .
I denne kategorien har det vært en økning fra 15 til 79 bruk , det vil si mer enn en firedobling ( gjennomsnitt for SUF-områdene var en fordobling ) .
Dát šlájas lea doaluid lohku lassánan 15 doalus 79 dollui , mii mearkkaša badjel njealjegeardánit lassanan ( gaskamearri SUF-guovllus lei ahte lohku duppalastojuvvui ) .
Den neste figuren illustrerer utviklingen i SUF-området i Porsanger valgkrets , som har hatt størst nedgang i antall gårdsbruk i tidsrommet 1989–2005 .
Čuovvovaš figuvra govvida ovdáneami SUF-guovllus i Porsáŋggu válgabiires , gos dállodoaluid lohku eanemusat njiejai 1989-2005 áigodagas .
Figur 3.13 Gårdsbruk ( jordbruksbedrifter ) etter størrelsen på jordbruksareal i drift i SUF-områder i Porsanger valgkrets , 1989 og 2005
Figuvra 3.13 Dállodoalut ( eanandoallofitnodagat ) eanansturrodagaid mielde mat leat geavahusas SUF-guovllus Porsáŋggu válgabiires , 1989 ja 2005
Utviklingen i Porsanger skiller seg også ut fra SUF-området samlet på andre måter : Antall gårdsbruk under 50 dekar og 50–99 dekar er helt borte i 2005 .
Ovdáneapmi mii lei Porsáŋggus eará ládje maiddái earrána oktiibuot SUF-guovllu ovdáneami ektui : Buot vuolil 50 dehkar ja gaskal 50 ja 99 dehkar sturrosaš dállodoalut jávke 2005 .
Dette framkommer i figuren over som tomrom ved siden av de to blå søylene som representerer disse to størrelseskategoriene .
Dan oaidnit figuvrras go alit stoalppuid guoras leat guokte gokte šelges stoalppu dán guovtti sturrodagaid váste .
Gjennomsnittlig nedgang i SUF-området for disse to kategoriene : 92 og 71 prosent .
Gaskamearálaš njiedjan SUF-guovllus dán guovtti sturrodatšlájain : 92 ja 71% .
Også i kategorien 100–199 dekar var nedgangen større enn gjennomsnittet for SUF-området ; 48 prosent , mot 26 prosent i gjennomsnitt .
Maiddái dállodoaluid 100-199 dehkar sturrodagas lei eanet geahppáneapmi go SUF-guovllu gaskamearri ; 48 proseanta , 26 proseanta gaskameari ektui .
3.4.3 Færre årsverk Vi har pr. i dag ikke tall som viser utviklingen i antall sysselsatte innen jordbruket i SUF-området .
3.4.2 Hárvelohkosaš jahkebarggu Mis eai leat logut mat čájehit otná barggahusa eanandoalus SUF-guovllu siskkobealde .
En tabell for endringer i arbeidsinnsats innen jord- og hagebruk i de tre nordligste fylkene gir imidlertid en indikasjon på hvordan denne utviklingen har vært .
Tabealla mii čájeha bargoárjja rievdadusaid eanandoalus ja gilvvagárdedoaimmas golmma davimus fylkkain dattege govvida movt ovdáneapmi lea leamašan .
24 Figuren nedenfor illustrerer utviklingen fra 1998–1999 til 2006–2007 i henholdsvis Nordland ( de to første blå søylene ) , Troms ( de to neste blå ) og Finnmark ( de to grå søylene ) .
24 Figuvra vuolábealde govvida ovdáneami mii lea leamašan 1998-1999 rájes gitta 2006-2007 rádjai Nordlánddas ( guokte vuosttaš alit stoalppu ) , Romssas ( guokte čuovvovaš alit stoalppu ) ja Finnmárkkus ( guokte ránes stoalppu ) .
Figur 3.14 Arbeidsinnsats ( 1000 timer ) i jord- og hagebruk , Nordland , Troms og Finnmark .
Figuvra 3.14 Bargoárja ( 1000 diimmu ) eanandoallo- ja gilvvagárdedoaluin , Nordlánddas , Romssas ja Finnmárkkus .
1998–1999 og 2006–2007
1998-1999 ja 2006-2007
Tabell 04782 ( Arbeidsinnsats i jord- og hagebruk , skogbruk og tilleggsnæringer ( 1 000 timer ) ) .
Tabealla 04782 ( Bargoárja eanandoalus ja gilvvagárdedoalus , meahccedoalus , liigeealáhusain ( 1 000 diimmut ) .
Statistikkbanken SSB , emne næringsvirksomhet .
Statistihkkabáŋku SSB , fáddá ealáhusdoaibma .
3.4.4 Kjønn og alder Antall gårdsbruk i SUF-området er som tidligere nevnt redusert med 59 prosent .
3.4.3 Ahki ja sohkabealli Dállodoaluid lohku SUF-guovllus lea nu movt ovdal namuhuvvon njiedjan 59 proseanttain .
De fleste i kategorien hovedbrukere er menn ( 80 prosent i 1989 og 77 prosent i 2005 ) .
Eatnasat váldoeanandoallin leat dievddut ( 80 proseanta jagi 1989:s ja 77 proseanta jagi 2005:s ) .
Andelen kvinnelige hovedbrukere økte med 1 prosent i dette tidsrommet , mens kategorien ” upersonlig bruker ” ( for eksempel kommune , fylkeskommune eller institusjon ) økte med 2 prosent .
Oassi váldo nissoneanandolliid lohku lassánii 1 proseanttain dán áigodagas , ja “ eahpepersovnnalaš geavaheaddji ” lohku ( omd. suohkan , fylkkasuohkan dahje ásahus ) lassánii 2 proseanttain .
Gjennomsnittsalderen gikk noe ned både for menn og kvinner i ovennevnte tidsrom – fra 51,6 til 49,4 for menn og fra 54,3 til 48,3 for kvinner .
Sihke nissoniid ja dievdduid gaskamearálaš ahki njiejai bajábealde namuhuvvon áigodagas – dievdduin 51,6 - 49,4 rádjai ja 54,3 - 48,3 rádjái nissonolbmuin .
3.5 Fiske 27 Strukturendringene innen fiskeriene har samme mønster som innen jordbruket – det vil si færre og større enheter , større produksjon pr. enhet samt færre sysselsatte .
3.5 Guolásteapmi 27 Struktuvrarievdadusat gullástanealáhusas lea seamma minsttar go eanandoalus – stuorit ja hárvit ovttadagat , eanet buvttadeapmi juohke ovttadaga namas ja hárvelohkosaš bargit .
Framstillingen er avgrenset til den tradisjonelle fiskerinæringen , det vil si at havbruk / oppdrett ikke er med .
Gullástanealáhussii dát mearkkaša eanet stuorit fatnasat ja hárvelohkosaš smávit fatnasat ja guolásteaddjit , muhto stuorit gaskamearálaš sállašat juohke guolásteaddji nammii .
pr. fisker . Fra 1930- til 1960-tallet ble fangstene totalt sett tredoblet .
1930 rájes gitta 1960-logu rádjai leat bivdosállašat oktiibuot leat golmmageardánit lassánan .
Fangstnivået var høyest i 1977 .
Bivdosállašat ledje stuorámusat 1977 .
Siden har det vært nedgang både i fangstmengde , fangstverdi og eksportverdi innen den tradisjonelle norske fiskerinæringen .
Das rájes lea sihke sálašhivvodat , sálašárvu ja eksportaárvu njiedjan árbevirolaš norgga gullástanealáhusas .
Både fiskeressursene og markeder utgjorde begrensninger for videre vekst .
Sihke guolleresursat ja márkan gáržžidii viidáset ahtanuššama .
28 Antall manntallsførte fiskere i Norge var høyest i 1940 ( drøyt 120 000 ) .
28 Guolásteaddji logahahkii čálihuvvon guolásteddjiid lohku lei stuorimus 1940:s ( váile 120 000 ) .
I 1990 var antallet registrerte fiskere redusert til ca. 20 500 , og i 2005 ca. 11 800 .
Jagi 1990:s lei logahahkii čálihuvvon guolásteddjiid lohku niedjan sullii 20 500 , ja 2005 ges sullii 11 800 .
Av disse bodde 735 i SUFområdet .
Dáin oktiibuot 735 ásse SUF-guovllu siskkobealde .
I 2008 var det totalt 12 904 registrerte fiskere i Norge .
Jagi 2008:s ledje oktiibuot 12 904 registrerejuvvon guolásteaddjit Norggas .
Antallet båter vokste fram mot 1960 , selv om antall fiskere sank .
Fatnasiid lohku lassánii 1960 rádjai , vaikko guolásteddjiid lohku njiejai .
Antall båter i merkeregisteret var høyest på 1960-tallet ( over 40 000 ) .
Fatnasiid lohku mat ledje mearkalogahagas lei stuorimus 1960-logus ( badjel 40 000 ) .
Siden er det blitt stadig færre båter .
Das rájes lea fatnasiid lohkku njiedjan .
Fra 1990 til 2005 ble antallet registrerte båter halvert – fra 17 391 til 7 722 .
1990 gitta 2005 rádjai registrerejuvvon fatnasiid lohku unnui beliin –17 391 fatnasis gitta 7 722 fatnasii .
I 2005 var det i alt 540 registrerte fiskebåter i SUF-området .
Jagi 2005:s ledje oktiibuot 540 registrerejuvvon bivdofatnasat SUF-guovllus .
I 2008 var det registrert i alt 6 790 aktive fartøy i merkeregisteret .
Jagi 2008:sledje registrerejuvvon oktiibuot 6 790 aktiiva fatnasat mearkalogahagas .
Fiskeriene i samiske bosetningsområder inngår i større grad enn i fiskeværene langs kysten i kombinasjonsnæringer , og er i større grad basert på hjemmefiske med små båter .
Guolásteapmi sámi ássanguovlluin lea dávjjibut oassi lotnolasealáhusdoaimmas go mii lea dábálaš guollebivdohápmaniin rittus , mas vuođđun lea ruovttubivdu smávit fatnasiiguin .
Det dreier seg først og fremst om fjordfiske , og i noen områder også kystfiske med mindre fartøy .
Vuosttažettiin lea dát vuotnabivdu , ja soames guovlluin riddoguolásteapmi smávit fatnasiiguin .
I 2008 ble Kystfiskeutvalgets innstilling Retten til å fiske i havet utenfor Finnmark ( NOU .
Tabealla 62 ( Eanandoallofitnodagat , váldoeanandoalli ja váldoeanandoalli agi mielde SUFguovllus ) .
2008 : 5 ) lagt fram .
Sámi statistihkka 2008 , SSB .
Se for eksempel Otterstad 1994 .
28 Geahča omd. Otterstad 1994 .
Tilgjengelig statistikk gjør det ikke mulig å vise og sammenligne utviklingen over tid i SUF-området samlet og kommunevis . Derfor er presentasjonen avgrenset til kommuner som i sin helhet er med i SUF-området .
29 Vai sáhttá buohtastahttit váldojit mielde soames gaskamearálaš logut olles riikkas , ja Møre ja Romsdalas ; fylka mii NAČ 2008 : 5 ( Riddoguolástuslávdegotti evttohusa ) rihkku dan ovdáneami mii lea guolásteddjiid lohku dađistaga njiedjá .
3.5.1 Færre fiskere Som nevnt var det i 2008 ca. 12 900 manntallsførte fiskere i Norge .
3.5.1 Hárvelohkosaš guolásteaddjit Nu movt juo namuhuvvon de ledje 2008 sullii 12 900 logahahkii čálihuvvon guolásteaddjit Norggas .
Av disse hadde 2 600 fiske som biyrke og 10 300 som hovedyrke .
Dain ledje 2 600 guolásteaddji geain guollebivdu lei oalgge-fitnu ja 10 300 geain guolásteapmi lei váldofitnu .
Det totale antallet fiskere var redusert med hele 53 prosent siden 1990 .
Oppalaš guolásteddjiid lohku lei njiedjan olles 53 proseanttain 1990 rájes .
Det var størst reduksjon i biyrkesfiskere ( 63 prosent ) .
Eanemusat njiejai oalgefitno-guolásteddjiid lohku ( 63 proseanta ) .
Antall hovedyrkesfiskere var i samme tidsrom redusert med 50 prosent .
Váldofitno guolásteddjiid lohku njiejai 50% seamma áigodagas .
De tre neste figurene illustrerer utviklingen når det gjelder henholdsvis fiskere totalt , hovedyrkesfiskere og biyrkesfiskere i utvalgte SUFkommuner i Finnmark i tidsrommet 1990–2008 .
Golbma čuovvovaš figuvrra govvidit ovdáneami mii lea guolásteddjiid lohki oktiibuot , váldofitnoguolásteaddjit ja oalgefitnoguolásteaddjit dihto SUF-suohkaniin Finnmárkkus gaskal 1990 ja 2008 .
Antall fiskere i utvalgte SUF-kommuner i Finnmark 1990– 200831 250 200 Nesseby 150
Figuvra 3.15 Guolásteddjiid lohku válljejuvvon SUF-suohkaniin Finnmárkkus 1990-200830 250 200 Nesseby 150
Tana Porsanger
Tana Porsanger
Kvalsund Loppa
Kvalsund Loppa
Blant de utvalgte SUF-kommunene i Finnmark er antallet fiskere gått sterkest tilbake i Porsanger .
Válljejuvvon SUF-suohkaniid gaskkas lea guolásteddjiid lohku eanemusat njiedjan Porsáŋggus .
I 1990 var det 91 registrerte fiskere totalt i denne kommunen .
1990:s ledje dán suohkanis 91 registrerejuvvon guolásteaddji .
I 2008 var antallet redusert til 27 .
2008. s lei lohki njiedjan 27 rádjai .
Dette utgjør en nedgang på 70 prosent .
Dát mearkkaša ahte lohku lea njiedjan 70 proseanttain .
Også i Kvalsund og Loppa ble antall fiskere redusert til under halvparten i tidsrommet 1990–2008 .
Maiddái Fálesnuoris ja Láhppis lea guolásteddjiid lohku njiedjan badjel beliin gaskal 1990 ja 2008 .
I Kvalsund var nedgangen 66 prosent og i Loppa 62 prosent .
Fálesnuoris njiejai 66% ja Láhppis 62% .
Lavest nedgang var det i Nesseby og Tana , med henholdsvis 39 og 41 prosent .
Unnimusat njiejai guolásteddjiid lohku Unjárggas ja Deanus , 39 ja 41 proseanttain .
For å forklare årsaker til forskjeller når det gjelder utvikling i antall fiskere i ulike kommuner , må en rekke faktorer trekkes inn .
Ovdamearkka dihte lea Porsáŋgguvuotna govviduvvon guoleheapmin 2000-logu álggu rájes , ja leage Porsáŋggus gos guolásteddjiidlohku eanemusat lea njiedjan .
Figuren er basert på summen av antall hoved- og biyrkesfiskere fra Fiskeridirektoratets opplysninger om fiskere fra fiskermanntallet .
Figuvrra vuođđun lea guolásteaddjit lohku geain guolásteapmi lea juogo váldo- dahje oalgeealáhussan vižžojuvvon Guolástusdirektoráhta guolásteaddjilogahaga dieđuin .
De to neste figurene viser antall fiskere i hver av disse kategoriene .
Guokte čuovvovaš figuvrrat čájehit guolásteddjiid logu goappáge kategoriijas .
Hovedyrkesfiskere i utvalgte SUF-kommuner i Finnmark 1990–2008 180 180 160 160 140 140 120
Figuvra 3.16 Váldoealáhusguolásteaddjit válljejuvvon SUF-suohkaniin Finnmárkkus 1990-2008 180 160 140 Nesseby
80 Porsanger
Porsanger 80
Porsanger Kvalsund Kvalsund Loppa
Kvalsund
Det samme gjelder for antallet biyrkesfiskere , som neste figur viser . for antallet biyrkesfiskere , som neste figur viser .
Nu movt dás oaidnit de váldosodju lea ahte váldoealáhusguolásteddjiid lohku njiedjá , muhto oaidnit maid ahte dáid suohkaniin lea iešguđetlágan ovdáneapmi .
Figur 3.17 Biyrkesfiskere Biyrkesfiskere i noen kommuner i Finnmark 1990–2008 Figur 3.17 i noen kommuner i Finnmark 1990–2008 80 80 70 70 60 60 50 40 30 20
Seamma dili oaidnit oalgeealáhus guolásteddjiid ektui , nu movt čuovvovaš figuvra čájeha . Figuvra 3.17 Oalgealáhusguolásteaddjit soames suohkaniin Finnmárkkus gaskal 1990-2008 80 70 60
Nesseby Nesseby
Nesseby
Antall fiskere totalt er som nevnt gått sterkest tilbake i Porsanger ( 70 prosent ) .
3.5.2 Lassáneaddji gaskamearálaš ahki guolásteddjiin Guolásteddjiid gaskamearálaš ahki lassána .
I Loppa var det 63 prosent færre fiskere med fiske som hovedyrke i 2008 enn i 1990 , mens nedgangen i antall biyrkesfiskere var 61 prosent – altså noe lavere enn i Porsanger .
NAČ 2008 : 5 buohtastahttá ahkejuogu Finnmárkkus jagi 2006:s vástideaddji loguiguin riikkas oppalaččat ja Romssa , Nordlándda ja Møre og Romsdal ektui ( s. 210-211 ) .
Tana hadde 62 prosent færre biyrkesfiskere og 17 prosent færre hovedyrkesfiskere i 2008 enn i 1990 , mens nedgangen i Nesseby var henholdsvis 58 og 22 prosent .
Riikadásis jagi 1984:s 26 proseanta guolásteddjiin ledje 30 jagi dahje nuorabut , vástideaddji logut jagi 2006:s lei 17 proseanta . Guolásteddjiid lohku 31
Den samme utviklingen for antall fiskere gjør seg gjeldende i kyst / fjordkommuner i Troms og Nordland .
NAČ 2008 : 5 mielde sáhttet eavttut man mielde oažžut fatnasa čálihuvvot fanaslogahahkii váikkuhit sihke fanas ja guolásteddjiid lohkkui .
Utviklingen i utvalgte SUFkommuner i disse fylkene illustreres i figurene nedenfor .
Logahaga fatnasat main ii leat leamašan sálaš maŋimus golmma jagis , sihkkojuvvojit logahagas .
Antall fiskere totalt i utvalgte SUF-kommuner i Troms og Nordland 1990–2008 300 250 Kvænangen 200 150 100
Nuppi bealis sáhttá dat ahte šaddá sihkkut ” árjjahis fatnasiid ” mearkalogahagas lea unnit guolástusárjja dovdomearkan .