pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samiske språk som fag blir undervist på høyere utdanningsnivå både i Sverige og Finland.
Sámegiella oahpahuvvo fágan alit oahppodásis sihke Ruoŧas ja Suomas.
I tillegg er det interesse for samiske språk i akademia i de nordiske land, Russland og Tyskland, spesielt innenfor de finsk-ugriske språkforskningsmiljøene.
Dasa lassin lea beroštupmi sámegielaide akademiijain davviriikkain, Ruoššas ja Duiskaeatnamis, erenoamážit suoma-ugralaš gielladutkanbirrasiis siskkabealde.
Sverige er det Vaartoe, Centrum för samisk forskning (CeSam) ved Universitetet i Umeå, som er den største institusjonen der det drives samisk forskning på nasjonalt og tverrfaglig nivå.
Ruoŧas lea Vaartoe, Sámi dutkama guovddáš (Centrum för samisk forskning (CeSam)) Upmi universitehtas mii lea stuorámus ásahus gos lea sámi dutkan nationála ja fágaidgaskasaš dásis.
Senteret ble opprettet i 2000 og har også et koordinerings- og informasjonsansvar.
Dát guovddáš ásahuvvui 2000:s ja das lea maiddái oktiiordnen- ja diehtojuohkinovddasvástádus.
I Finland er det ved flere av universitetene samiske forskningsmiljøer som har en lang tradisjon innen samisk forskning.
Suomas leat moatti universitehtas sámi dutkanbirrasat main lea guhkes árbevierru sámi dutkama siskkabealde.
Giellagas instituttet ved Universitetet i Oulu har hatt nasjonalt ansvar for høyere utdanning og forskning på samisk språk og kultur siden 2005.
Oulu universitehta Giellagas instituhtas lea leamaš nationála ovddasvástádus alit oahpus ja dutkamis sámegielas ja kultuvrras jagi 2005 rájes.
Ved Lappi Universitehta i Rovaniemi blir det undervist i samisk kultur og samerett, og ved universitetets arktiske senter er det en avdeling for urfolksforskning der det forskes på tradisjonell og økologisk kunnskap.
Lappi universitehtas Roavvenjárggas lea oahpahus sámi kultuvrras ja sámerievttis, ja universitehta árktalaš guovddážis lea okta ossodat álgoálbmotdutkama várás, gos lea árbevirolaš ja ekologalaš máhtu dutkan.
I Russland foregår det forskning på samiske forhold (historie, sosiologi, antropologi) ved flere institusjoner under Russlands Vitenskapsakademi (Russian Academy of Sciences), bl.a. ved Barents Centre of the Humanities under Kola Science Center i Apatity og ved Institute of Ethnology and Anthropology i Moskva.
Ruoššas lea dutkan sámi diliin (historjjás, sosiologiijas ja antropologiijas) máŋgga ásahusas Ruošša Dieđaakademiija vuolde (Russian Academy of Sciences), earret eará Barents guovddážis Centre of the Humanities Kola Science Center i Apatity vuolde ja Institute of Ethnology and Anthropology Moskvas vuolde.
Sámi Allaskuvla er medlem i det internasjonale urfolksnettverket for høyere utdanning og forskning WINHEC (World Indigenous Nations Higher Education Consortium), som ble etablert i 2002.
Sámi Allaskuvla lea riikkaidgaskasaš alit oahpu ja dutkama álgoálbmotfierpmádaga lahttun WINHEC (World Indigenous Nations Higher Education Consortium) mii ásahuvvui 2002:s.
Sámi allaskuvla har vært medlem av WINHEC siden allaskuvla oppnådde akkreditering som urfolksinstitusjon i 2008, og bidrar aktivt til oppbyggingen av urfolks akademia.
Sámi allaskuvla lea leamaš WINHEC lahttun dan rájes go allaskuvla akkrediterejuvvui álgoálbmotásahussan 2008:s ja lea mielde árjjalaččat álgoálbmotakademiija huksemis.
WINHEC har årlige møter, senest i august 2015.
WINHEC:s leat jahkásaš čoahkkimat, maŋimuš borgemánus 2015.
WINHEC jobber med å etablere et verdensomspennende urfolksuniversitetsnettverk WINU, World Indigenous Nations University, hvor formålet blant annet er utveksling og felles utdanninger.
WINHEC lea bargamin máilmmiviidosaš álgoálbmotuniversitehtafierpmádaga ásahemiin WINU, World Indigenous Nations University, man ulbmilin lea earret eará oahpuid lohuhallan ja oktasaš oahput.
University of the Arctic, UArctic, ble opprettet etter initiativ fra Arktisk råd.
University of the Arctic, UArctic, ásahuvvui Árktalaš ráđi álgaga mielde.
UArctic er et nettverksuniversitet bestående av 121 deltakende forsknings- og utdanningsinstitusjoner fra Canada, Danmark/Grønland, Finland, Island, Sverige, Norge, Russland og USA.
UArctic lea fierpmádatuniversitehta mas leat mielde 121 dutkan- ja oahppoásahusa Kanadas, Dánmárkkus/Ruonáeatnamis, Islánddas, Ruoŧas, Norggas, Ruoššas ja USA:s.
I tillegg kan institusjoner utenfor Arktis søke om medlemskap.
Dasa lassin sáhttet ásahusat olggobealde Árktisa ohcat lahttun.
UArctic er opprettet i samarbeid med urfolksorganisasjoner som er faste medlemmer, Permanent Participant, i Arktisk råd.
UArctic lea ásahuvvon ovttasbargguin álgaálbmotorganisašuvnnaiguin mat leat fásta lahtut, Permanent Participant, Árktalaš ráđis.
Blant medlemmene fra Norge er Sámi allaskuvla, UiT Norges arktiske universitet, Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag.
Lahtuid gaskkas Norggas leat Sámi allaskuvla, Norgga árktalaš universitehta, Norlándda universitehta ja Davvi-Trøndelága allaskuvla.
Innen blant annet jus, urfolksrett og samfunnsfag foregår det komparative studier mellom samene og andre folkegrupper i verden.
Earret eará jussa, álgoálbmotrievtti ja servodatfága siskkabealde leat komparatiiva oahput sámiid ja eará álbmotjoavkkuid gaskka máilmmis.
Den antropologiske interessen for samene har en lang forskningstradisjon også internasjonalt, helt fra den såkalte lappologiens tid, via fysisk antropologi og til dagens historie- og kulturforskere.
Antropologalaš beroštumis sámiide lea guhkes dutkanárbevierru maiddái riikkaidgaskasaččat, gitta nu gohčoduvvon lapponiaáiggi rájes, fysalaš antropologiija bokte gitta dáláš historjá- ja kulturdutkiid rádjai.
Urfolksforskning forgår mange steder i verden.
Álgoálbmotdutkan geavvá ollu sajiin máilmmis.
De ulike forskningsmiljøene er viktige møteplasser for et samarbeid urfolk til urfolk, også fordi det dessverre fortsatt er slik at urfolksforskning er marginalisert innenfor nasjonalstatenes forskningssatsing.
Sierralágan dutkanbirrasat leat deaŧalaš deaivvadanbáikkit ovttasbargui álgoálbmogiid gaskka, maiddái danne go dađi bahábut lea ain nu ahte álgoálbmotdutkan lea unnitlogus nationála stáhtaid dutkanáŋgiruššamis.
Urfolk verden over berøres av tunge prosesser knyttet til arealinngrep og ressursutvinning, klimaendringer og miljøforurensninger.
Álgoálbmogiidda máilmmis čuhcet lossa proseassat mat čatnasit areáladuohtademiide ja resursaávkkástallamii, dálkkádatrievdamiidda ja birasnuoskkidemiide.
Urfolks forskningsinteresser må derfor ivaretas og integreres i utdanning og forskningsprioriteringer blant annet i nordområdesatsingen.
Danne ferte dutkanberoštumiid gozihit ja heivehit oahpuid ja dutkamiid vuoruhettiin earret eará davviguovloáŋgiruššamis.
Sametinget har påtatt seg å arrangere en stor internasjonal utdanningskonferanse for urfolk i Arktis i 2016, aiec2016.
Sámediggi lea váldán badjelasas stuorra riikkaidgaskasaš oahppokonferánssa lágideami álgoálbmogiid várás Árktisas 2016:s, aiec2016.
Konferansen skal samle fagfolk innen utdanningssektoren under hovedtemaet «Revitalisering», og være et møtested for erfaringsutveksling og inspirasjon.
Konferánsa galgá čohkket fágaolbmuid oahpposuorggi siskkabealde váldofáttá “Ealáskahttin” vuollái ja doaibmat deaivvadanbáikin vásihusaid lonuhallamii ja inspirašuvnna dihte.
Utdanningskonferansene for arktiske urfolksområder har vært avholdt siden 70-tallet uten noen formelle rammer.
Árktalaš álgoálbmotguovlluid oahppokonferánssat leat dollojuvvon 70-logu rájes formála rámmaid haga.
Sametinget ønsker å sikre kontinuitet gjennom en intensjonsavtale for samarbeidet.
Sámediggi háliida sihkkarastit ovttasbarggu oktilašvuođa intenšuvdnašiehtadusa bokte.
Intensjonsavtalen mellom selvstyreområder/provinser/parlamenter vil kunne innebære at konferansene blir holdt hvert 3. år, samt at flere parter bidrar finansielt til hver konferanse.
Intenšuvdnašiehtadus iešstivrenguovlluid/provinssaid/parlameanttaid gaskka sáhttá mearkkašit ahte konferánsa dollojuvvo juohke goalmmát jagi, ja ahte ollu bealit váikkuhit juohke konferánssa ruhtadeami.
2.3 Sentrale aktører innen samisk høyere utdanning og forskning
2.3 Guovddáš aktevrrat sámi alit oahpu ja dutkama siskkabealde
Sametinget har etter Lov om universiteter og høyskoler § 9-4 Valg og oppnevning av styret, oppnevningsmyndighet for 2 styremedlemmer og personlige varamedlemmer til styret for Sámi allaskuvla.
Sámedikkis lea Universitehtaid ja allaskuvllaid lága § 9-4 mielde Stivrra válljen ja nammadeapmi, nammadanváldi ja nammada guokte stivralahtu ja persovnnalaš várrelahtuid Sámi allaskuvlla stivrii.
Utover dette har Sametinget ingen myndighet innen sektoren gjennom lover og forskrifter.
Dása lassin ii leat Sámedikkis makkárge váldi suorggi siskkabealde lágaid ja láhkaásahusaid bokte.
Sametinget er likevel en politisk aktør i kraft av sin egen autonomi og gjennom konsultasjonsavtalen.
Dattetge lea Sámediggi politihkalaš aktevra iežas autonomiija ja konsultašuvdnašiehtadusa bokte.
Sametinget som et selvstendig folkevalgt organ, har som overordnet målsetting å sikre Sametinget størst mulig grad av selvstendighet.
Sámediggi lea iešheanalis álbmotválljen orgána, man bajimuš mihttomearrin lea sihkkarastin Sámediggái stuorámus vejolaš iešheanalisvuođa.
Dette innebærer at hensynet til representasjon og medinnflytelse for Sametinget og samiske interesser veier tungt.
Dát mearkkaša dan ahte beroštupmi Sámedikki ja sámi beroštumiid ovddastussii ja mielde váikkuheapmái deattuhuvvo garrasit.
Det er grunnleggende at Sametinget har en betydelig grad av institusjonell handlefrihet.
Vuođđun lea ahte Sámedikkis lea viehka stuorra institušuvnnalaš doaibmanfriijavuohta.
Sametinget innehar i dag flere ulike roller, og forholder seg til alle forvaltningsnivåene innen høyere utdanning og forskning.
Sámedikkis leat dál ollu sierralágan rollat, ja das lea oktavuohta buot hálddašandásiide alit oahpu ja dutkama siskkabealde.
Sametinget opptrer både som politikkutviklingsorgan, høringsinstans og konsultasjonspartner, i tillegg til å forvalte et eget stipend for høyere utdanning.
Sámediggi doaibmá sihke politihka ovddidanorgánan, gulaskuddaninstánsan ja konsultašuvdnabeallin, ja lassin dasa hálddaša sierra stipeandda alit oahpu várás.
Etter at avtale om prosedyrer for konsultasjoner mellom Sametinget og statlige myndigheter ble fastsatt i Kgl. Res i 2005, skal Sametinget konsulteres i alle saker som berører samiske interesser – også innenfor høyere utdanning og forskning.
Maŋŋá go šiehtadus konsultašuvdnaprosedyrain Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskka nannejuvvui Gonagaslaš resolušuvnna bokte 2005:s, galgá Sámedikkiin konsulterejuvvot buot áššiin mat gusket sámi beroštumiide – maiddái alit oahpu ja dutkama siskkabealde.
I denne sammenheng er det viktig å presisere at Sametingets arbeidsområde etter sameloven er alle saker som etter Sametingets egen oppfatning særlig berører det samiske folket.
Dán oktavuođas lea deaŧalaš aiddostahttit ahte Sámedikki bargosuorgái sámelága mielde gullet buot áššit mat Sámedikki iežas áddejumi mielde erenoamážit gusket sámi álbmogii.
Konsultasjonsavtalen gjelder ikke for statsbudsjettet, slik at Sametinget i dag ikke har rett til konsultasjoner om det innholdet i statsbudsjettet som berører det samiske folket.
Konsultašuvdnašiehtadus ii guoskka stáhtabušehttii, nu ahte Sámedikkis dál ii leat konsultašuvdnavuoigatvuohta stáhta bušeahta sisdoalu birra sámi álbmoga ektui.
Dette gjelder også for høyere utdanning og forskning.
Ná lea dilli maiddái alit oahpou ja dutkama oktavuođas.
Stortinget vedtar som bevilgende og lovgivende myndighet regjeringens forslag til mål og rammer for høyere utdanning og forskning.
Stuorradiggi mearrida go lea juolludeaddji ja láhkaaddi eiseváldi, ráđđehusa evttohusa go guoská alit oahpu ja dutkama mihttomeriide ja rámmaide.
Kunnskapsdepartementet er landets øverste forvaltningsorgan for høyere utdanning og forskning, og har ansvaret for å gjennomføre den nasjonale politikken på området.
Máhttodepartemeanta lea riikka bajimuš alit oahpu ja dutkama hálddašanorgána, ja das lea ovddasvástádus nationála politihka čađaheamis dán suorggis.
Departementet vedtar forskrifter til aktuelle lover.
Departemeanta mearrida láhkaásahusaid ja lágaid.
Departementet har koordineringsansvaret for forskningspolitikken, og står bak om lag halvparten av de offentlige forskningsbevilgningene i Norge.
Departemeanttas lea oktiiordnenovddasvástádus dutkanpolitihkas, ja dat juolluda birrasii beali almmolaš dutkanjuolludusain Norggas.
Andre departementer finansierer forskning i ulik grad.
Eará departemeanttat ruhtadit dutkama iešguđege dásis.
Andre aktører
Eará aktevrrat
De samiske museene Sametinget har forvaltningsansvar for, i alt 12 museer, er organisert i 6 museumssiidaer.
Sámi museat main Sámedidikkis lea hálddašanovddasvástádus, oktiibuot 12 musea, leat organiserejuvvon 6 museasiidan.
De er lokalisert fra Kirkenes i nordøst til Snåsa i sør.
Dat leat lokaliserejuvvon Girkonjárgga rájes oarjedavvin Snoasa rádjai máddin.
Sametingets museumspolitiske redegjørelse fra 2013 fastslår at de samiske museene kan drive forskning.
Sámedikki museapolitihkalaš 2013 čilgehusas nannejuvvo ahte sámi museat sáhttet bargat dutkamiin.
Forskningen kan skje i samarbeid med andre museer og med høgskole- og universitetsmiljøer.
Dutkan galgá dahkkojuvvot ovttasbargguin eará museaiguin ja allaskuvla- ja universitehtabirrasiiguin.
De samiske museene har til sammen under 40 årsverk og har dermed begrenset kapasitet til å oppfylle sitt oppdrag innen forskning og utviklingsarbeid.
Sámi museain leat oktiibuot vuollel 40 jahkedoaimma ja dain danne lea gáržžes kapasitehta ollašuhttit bargguset dutkama ja ovddidanbarggu siskkabealde.
De største museene har forskningskompetanse og deltar i samarbeidsprosjekt, men de har liten mulighet til å initiere egen forskning.
Stuorámus museain lea dutkangelbbolašvuohta ja dat servet, muhto dain lea unnán vejolašvuohta ieža álggahit dutkama.
De samiske museenes budsjetter er små sett i forhold til andre sammenlignbare museer.
Sámi museain lea unna bušeahtta eará museaid ektui maiguin sáhttá buohtastahttit.
Det økonomiske løftet i den nasjonale museumsreformen er ikke fulgt opp med nødvendige midler til Sametinget.
Ekonomalaš lokten nationála museaođastusas ii leat čuovvoluvvon dárbbašlaš ruđaiguin Sámediggái.
Sametingets budsjett er ikke styrket til å kunne følge opp reformen ovenfor de samiske museene.
Sámedikki bušeahtta ii leat nannejuvvon nu ahte sáhtášii čuovvolit ođastusa sámi museaid ektui.
Samiske språksentre spiller en viktig rolle i arbeidet med å styrke og utvikle samisk språk.
Sámi giellaguovddážiin lea deaŧalaš rolla sámegielaid nannen- ja ovddidanbarggus.
Språksentrene arrangerer ulike kurs i samisk språk, og gjennomfører ulike språkprosjekter.
Giellaguovddážat lágidit sierralágan kurssaid sámegielas, ja čađahit sierralágan giellaprošeavttaid.
I Sametingets prosjekt «Kvalifiserings- og rekrutteringsprogram i samisk språk for høyere utdanning», har språksentrene vært sentrale samarbeidspartnere og aktører sammen med Sámi allaskuvla.
Sámedikki prošeavttas ”Kvalifiseren- ja rekrutterenprográmma sámegielas alit oahpu várás”, leat giellaguovddážat leamaš guovddáš ovttasbargobealit ja aktevrrat ovttas Sámi allaskuvllain.
Utenfor dette programmet har språksentre også samarbeidet om høyere utdanningstilbud i samisk språk med UiT Norges arktiske universitet og Universitetet i Nordland.
Olggobealde dán prográmma leat giellaguovddážat maiddái ovttasbargan alit oahppofálaldagaid ektui sámegielas Norgga árktalaš uviversitehtain ja Norlándda universitehtain.
Sametinget har på sitt budsjett for 2015 13 språksentre fra Nesseby i nordøst til Røros i sør.
Sámedikki bušeahtas 2015 ledje 13 giellaguovddáža Unjárgga rájes oarjedavvin Rørosa rádjai máddin.
Samisk arkiv er en del av det statlige Arkivverket, som er en etat under Kulturdepartementet.
Sámi arkiiva lea oassi stáhta Arkiivavuogádagas Máhttodepartemeantta vuolde.
Arkivverket består av Riksarkivet, åtte statsarkiver, Samisk arkiv og Norsk helsearkiv.
Arkiivavuogádagas leat Riikaarkivára, gávcci stáhta arkiivva, Sámi arkiiva ja Norgga dearvvašvuođa arkiiva.
Samisk arkiv har arkiver etter privatpersoner, organisasjoner, institusjoner og bedrifter, og har et nasjonalt ansvar for å ta imot, bevare og tilgjengeliggjøre arkivmateriale for det samiske samfunn.
Sámi arkiiva lea priváhta olbmuid, organisašuvnnaid, ásahusaid ja fitnodagaid mielde, ja das lea nationála ovddasvástádus váldit vuostá, suodjalit ja olámuddui buktit sámi servodaga arkiivaávdnasiid.
Målet er å sikre historisk kildemateriale som kan belyse samisk historie.
Ulbmilin lea sihkkarastit gáldoávdnasiid mat sáhttet čuvgehit sámi historjjá.
Samisk arkiv har overfor Sametinget gitt uttrykk for at de har som mål å øke egen kapasitet for forskning og utvikling av et nordisk samisk arkiv.
Sámi arkiiva lea dovddahan Sámediggái ahte sin ulbmilin lea buoridit iežaset dutkan- ja ovddidankapasitehta davviriikkalaš sámi arkiivas.
(www.arkivverket.no)
(www.arkivverket.no)
Universiteter og høyskoler har etter lov om universiteter og høyskoler (universitets- og høyskoleloven) stor grad av faglig frihet og ansvar.
Universitehtain ja allaskuvllain lea universitehta- ja allaskuvlalága mielde, hui ollu fágalaš friijavuohta ja ovddasvástádus.
De skal fremme og verne sin akademiske frihet, og har ansvar for å holde et høyt faglig nivå på sine utdanninger og forskning.
Dat galget ovdánahttit ja suodjalit sin akademalaš friijavuođa, ja dain lea ovddasvástádus doallat alla fágalaš dási oahpuinneaset ja dutkmamiinniset.
Universiteter og høyskoler har rett til å utforme sitt eget faglige og verdimessige grunnlag, og bestemmer selv innholdet i undervisning og forskning.
Universitehtain ja allaskuvllaiin lea vuoigatvuohta hábmet sin iežaset fágalaš ja árvvolaš vuođu, ja mearridit ieža oahpahusa ja dutkama sisdoalu.
Norge har i 2015 8 universiteter, 20 høyskoler og 5 vitenskapelige høyskoler med et statlig eierskap.
Norggas leat 2015:s 8 universitehta, 20 allaskuvlla ja 5 dieđalaš allaskuvlla maid stáhta eaiggáda.
Strukturen innen universitets- og høyskolesektoren er under endring, jfr. Meld. St. 18 (2014-2015) Konsentrasjon for kvalitet – Strukturreform i universitets- og høyskolesektoren.
Universitehta- ja allaskuvlasuorggi struktuvra lea rievdaduvvomin, gč. Stuorggadiggedieđáhusa 18 (2014-2015) Konsentrasjon for kvalitet – Universitehta- ja allaskuvlasuorggi strukturođastus.
Oppdaterte opplysninger om strukturreformen finnes på https://www.regjeringen.no/no/tema/utdanning/hoyere-utdanning/innsikt/struktur-i-hoyere-utdanning/veien-mot-ny-struktur/id2415316/
Áigeguovdilis dieđuid strukturođastusa birra gávnnat dákko https://www.regjeringen.no/no/tema/utdanning/hoyere-utdanning/innsikt/struktur-i-hoyere-utdanning/veien-mot-ny-struktur/id2415316/
Under Universitets- og høgskolerådet, som er et samarbeidsorgan for norske universitet og høgskoler, er det opprettet en Nasjonal fagstrategisk enhet for samisk høyere utdanning og forskning, NFE-samisk.
Universitehta- ja allaskuvlaráđi vuolde mii lea Norgga universitehtaid ja allaskuvllaid ovttasbargoorgána, lea ásahuvvon Nationála fágastrategalaš ovttadat sámi alit oahpu ja dutkama várás, NFE-sámi.
NFE-samisk ble opprettet som en oppfølging av forslag i Butenschønutvalgets rapport.
Dat ásahuvvui Butenschøn-lávdegotti raportta evttohusa čuovvoleapmin.
Kunnskapsdepartementet bevilger årlig midler til UHRs sekretariat for å ivareta også NFE-samisk.
Máhttodepartemeanta juolluda jahkásaččat ruđaid UHR čállingoddái gozidan dihte maiddái dán NFE-sámi.
Medlemmer i NFE-samisk er UiT Norges arktiske universitet, Sámi allaskuvla, Universitet i Oslo, Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag.
NFE-sámi lahttun leat Norgga árktalaš universitehta, Sámi allaskuvla, Oslo universitehta, Norlándda universitehta ja Davvi-Trøndelága allaskuvla.
I tillegg er det to studentrepresentanter fra henholdsvis Sámi allaskuvla og UiT Norges arktiske universitet.
Dasa lassin leat studeantaovddasteaddjit Sámi allaskuvllas ja Norgga árktalaš universitehtas.
Sametinget er observatør i NFE-samisk.
Sámediggi lea áicin NFE-sámis.
(www.uhr.no)
(www.uhr.no)
Norges forskningsråd, NFR, er et forvaltningsorgan med særskilte fullmakter under Kunnskapsdepartementet.
Norgga dutkanráđđi, NFR, lea hálddašanorgána mas leat sierra fápmudusat Máhttodepartemeantta vuolde.
Forskningsrådet er et nasjonalt forskningsstrategisk organ og forvalter forskningsmidler fra alle departementene.
Dutkanráđđi lea dutkanstrategalaš orgána ja hálddaša buot departemeanttaid dutkanruđaid.
Rådet tildeler midler til forskning på alle fagområder innen grunnforskning, anvendt forskning og innovasjon.
Ráđđi juohká ruđaid dutkamii buot fágasurggiin vuođđodutkama, geavahuvvon dutkama ja innovašuvnna siskkabealde.
Omtrent 30 % av offentlige FoU-midler går gjennom forskningsrådet.
Birrasii 30 % almmolaš FoU-ruđain mannet dutkanráđi bokte.
Rådet er forskningspolitisk rådgiver for statlige myndigheter, samtidig som rådet er regjeringens viktigste organ for realisering av forskningspolitikken.
Ráđđi lea stáhta eiseválddiid dutkanpolitihkalaš ráđđeaddi, ja lea dasto ráđđehusa deaŧaleamos orgána dutkanpolitihka ollašuhttimis.
Norges forskningsråd driver et samisk forskningsprogram med overordnet mål om å styrke samisk forskning både når det gjelder kvantitet og vitenskapelig kvalitet.
Norgga dutkanráđđi čađaha sámi dutkanprográmma man bajimuš mihttomearrin lea nannet sámi dutkama, sihke go guoská kvantitehtii ja dieđalaš kvalitehtii.
Programmet har et eget programstyre.
Prográmmas lea sierra prográmmastivra.
Sametinget er observatør i dette styret.
Sámediggi lea áicin dán stivrras.
(www.regjeringen.no og www.nfr.no)
(www.regjeringen.no og www.nfr.no)
Regionale forskningsfond, RFF, skal støtte opp under regionens prioriterte innsatsområder.
Regionála dutkanfoanda, RFF, galgá doarjut regiovnna vuoruhuvvon áŋgiruššansurggiid.
Innenfor disse områdene skal de også bidra til langsiktig, grunnleggende kompetansebygging i relevante forskningsmiljøer.
Dáid surggiid siskkabealde galget dat maiddái váikkuhit guhkes áiggi, vuođđogelbbolašvuođa huksema relevánta dutkanbirrasiin.
Målet er å utvikle gode og konkurransedyktige forskningsmiljøer i alle fylker.
Mihttomearrin lea ovddidit buriid ja gilvalanvejolaš dutkanbirrasiid buot fylkkain.
Fondsstyrene for fondsregion Nord-Norge, fondsregion Midt-Norge og fondsregion Innlandet skal også ivareta samiske forskningsinteresser og –behov.
Foandaregiovnnaid Davvi-Norga, Gaska-Norga ja Innlandet foandastivrrat galget gozihit maiddái sámi dutkanberoštumiid ja -dárbbuid.
Sametinget oppnevner styremedlemmer til Regionale forskningsfond region Nord-Norge og region Midt-Norge.
Sámediggi nammada stivralahtuid regiovnnaid Davvi-Norga ja Gaska-Norga Regionála dutkanfoanddaide.
De nasjonale forskningsetiske komiteene er et forvaltningsorgan under Kunnskapsdepartementet.
Nationála dutkanetihkalaš lávdegottit leat Máhttodepartemeantta vuollásaš hálddašanorgánat.
Komiteene er faglig uavhengige organ for forskningsetiske spørsmål og granskning av redelighet i forskning.
Lávdegottit leat fágalaččat sorjjasmeahttun dutkanetihkalaš áššiid orgánat ja bearráigehččet rievttalašvuođa dutkamis.
(www.regjeringen.no og www.etikkom.no)
(www.regjeringen.no og www.etikkom.no)
Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen – NOKUT - er et faglig uavhengig organ under Kunnskapsdepartementet.
Oahppokvalitehta nationála orgána – NOKUT – lea Máhttodepartemeantta vuollásaš fágalaččat sorjjasmeahttun orgána.
NOKUT skal kontrollere kvaliteten på høyere utdanning i Norge, og kontrollere og informere om kvaliteten på utdanning fra utlandet.
NOKUT galgá bearráigeahččat alit oahpu kvalitehta Norggas, ja bearráigeahččat ja juohkit dieđuid oahppokvalitehta birra olgoriikkas.
(www.regjeringen.no og www.nokut.no)
(www.regjeringen.no og www.nokut.no)
2.4 Relevante lover, konvensjoner, erklæringer og avtaler
2.4 Relevánta lágat, konvenšuvnnat, julggaštusat ja šiehtadusat
Norges grunnlov Stortinget vedtok i 1988 en grunnlovsparagraf – den såkalte sameparagrafen - som fastsetter en rettslig, politisk og moralsk forpliktelse for den norske staten overfor samene.
Norgga vuođđoláhka Stuorradiggi mearridii 1988:s vuođđolágaparagráfa – nu gohčoduvvon sámeparagráfa – mas nannejuvvo ahte Norgga stáhtas lea rievttalaš, politihkalaš ja morálalaš geatnegasvuohta sámiid guovdu.
Paragrafen gir en rettslig bindende retningslinje for myndighetenes utforming og gjennomføring av samepolitikken.
Paragráfa lea rievttálaččat čadni njuolggadus dasa movt eiseválddit hábmejit ja čađahit sámepolitihka.
Grunnlovens paragraf 108 lyder som følger: «Det påligger statens myndigheter å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppe kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.»
Vuođđolága paragráfa 108 čuodjá ná: Stáhta eiseválddit galget láhčit diliid nu ahte sámi álbmotjoavku sáhttá sihkkarastit ja ovddidit iežas giela, kultuvrra ja servodateallima”.
Sameloven, som ble vedtatt i 1987, har som formål å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppe i Norge kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Sámeláhka Sámelága, mii mearriduvvui 1987:s, ulbmilin lea láhčit diliid nu ahte sámi álbmotjoavku Norggas sáhttá sihkkarastit ja ovddidit iežas giela, kultuvrra ja servodateallima.
I denne sammenheng er § 2-1, som omhandler Sametingets arbeidsområde og myndighet, av særlig betydning.
Dán oktavuođas lea § 2-1 mas válddahuvvo Sámedikki bargosuorgi ja váldi, erenoamáš deaŧalaš.
Sametingets arbeidsområde er alle saker som Sametinget selv oppfatter særlig berører samene.
Sámedikki bargosuorgái gullet buot áššit mat Sámedikki iežas áddejumi mielde erenoamážit gusket sámiide.
Sametinget kan reise og avgi uttalelse om alle saker innenfor sitt arbeidsområde, og også legge fram saker for blant annet offentlige myndigheter.
Sámediggi sáhttá ovddidit ja addit cealkámuša buot áššiin mat gullet dan bargosuorgái, ja maiddái ovddidit áššiid earret eará almmolaš eiseválddiide.
Etter § 2-2 Innhenting av uttalelse fra Sametinget, bør andre offentlige organer gi Sametinget anledning til å uttale seg før de treffer avgjørelse i saker på Sametingets arbeidsområde.
§ 2-2 cealkámuša viežžan Sámedikkis, mielde berrejit eará almmolaš orgánat addit Sámediggái vejolašvuođa addit cealkámuša ovdal go dahket mearrádusaid áššiin Sámedikki bargosuorggi siskkabealde.
Universitets- og høyskoleloven Loven skal legge til rette for universiteter og høyskoler tilbyr høyere utdanning, forskning og kunstnerisk utviklingsarbeid på høyt internasjonalt nivå.
Universitehta- ja allaskuvlaláhka Lága mielde galget universitehtat ja allaskuvllat fállat alit oahpu, dutkama ja dáiddálaš ovddidanbarggu alla riikkaidgaskasaš dásis.
I tillegg skal de informere om egen virksomhet og bidra til forståelse for prinsippet om faglig frihet og anvendelse av vitenskapelige og kunstneriske metoder og resultater, både internt og eksternt.
Dasa lassin galget dat juohkit dieđuid iežaset doaimma birra ja váikkuhit fágalaš friijavuođa ja geavahuvvon dieđalaš ja dáiddalaš vugiid ja bohtosiid birra prinsihpa áddejumi, sihke siskkáldasat ja olggos guvlui.
Lov om behandling av etikk og redelighet i forskning Forskningsetikkloven ble vedtatt i 2007, og omhandler De nasjonale forskningsetiske komiteene for medisin og helsefag, samfunnsfag og humaniora og naturvitenskap og teknologi, i tillegg til Det nasjonale utvalget for granskning av uredelighet i forskning.
Láhka etihka ja rievttalašvuođa meannudeami birra dutkamis Dutkanetihkalaš láhka mearriduvvui 2007:s, ja das válddahuvvojit Nationála dutkanetihkalaš lávdegottit medisiinna ja dearvvašvuođafága birra, servodatfága ja humaniora ja luonddudiehtaga ja teknologiija birra, lassin nationála lávdegoddái mii bearráigeahččá rievttalašvuođa dutkamis.
Loven omhandler også mandat og oppgaver for De regionale komiteene for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk.
Lágas lea maiddái mandáhta ja doaimmat mat gullet Regionála lávdegottiide medisiinnalaš ja dearvvašvuođafágalaš dutkanetihka birra.
Lov om medisinsk og helsefaglig forskning Helseforskningsloven, vedtatt i 2008, gjelder for medisinsk og helsefaglig forskning på mennesker, humant biologisk materiale eller helseopplysninger
Láhka medisiinnalaš ja dearvvašvuođafágalaš dutkama birra Dearvvašvuođadutkanláhka mearriduvvui 2008:s, ja dat guoská olbmuid medisiinnalaš ja dearvvašvuođafágalaš dutkamii, humána biologalaš ávdnasiidda dahje dearvvašvuođadieđuide.
ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater Konvensjonen ble ratifisert av Norge i 1990.
ILO-konvenšuvdna nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešmearrideaddji riikkain Norggas konvenšuvdna ratifiserejuvvui 1990:s.
Konvensjonens del VI omhandler utdanning og kommunikasjon.
Konvenšuvnna oasis VI válddahuvvo oahppu ja gulahallan.
Artiklene 26, 27 og 28 er særlig aktuelle når det gjelder høyere utdanning, og sier blant annet at utdanningsprogrammer og utdanningstilbud for vedkommende folk skal utvikles og gjennomføres i samarbeid med dem for å møte særlige behov.
Artihkkalat 26, 27 ja 28 leat erenoamáš áigeguovdilat go guoská alit ohppui ja dain daddjojuvvo earret eará ahte oahppoprográmmat ja oahppofálaldagat guoskevaš olbmuide galget ovddiduvvot ja čađahuvvot ovttasbargguin singuin erenoamáš dárbbuid deaivideami dihte.
Programmene og tilbudene skal omfatte deres historier, kunnskaper, teknologier og verdisystemer, samt deres sosiale, økonomiske og kulturelle ønskemål.
Prográmmat ja fálaldagat galget siskkildit sin historjjáid, máhtuid, teknologiijaid ja árvovuogádagaid, ja dasto sin sosiála, ekonomalaš ja kultuvrralaš sávaldagaid.
Artiklene gir videre rett til deltakelse i utforming og gjennomføring av utdanningsprogrammer, opprettelse av egne utdanningsinstitusjoner og at regjeringene skal sette av hensiktsmessige ressurser til dette formål.
Artihkkalat addet dasto rievtti searvat oahppoprográmmaid hábmemii ja čađaheapmái, iežaset oahppoásahusaid ásaheapmái ja ahte ráđđehusat galget bidjat ulbmillaš resurssaid dán ulbmilii.
FNs erklæring om urfolks rettigheter Erklæringen ble vedtatt av FNs generalforsamling i 2007.
ON julggaštus álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra Dát julggaštus mearriduvvui ON váldočoahkkimis 2007:s.
Urfolkserklæringens artikkel 14 fastslår at urfolk har rett til å opprette og ha kontroll over sitt eget utdanningssystem og institusjoner som gir opplæring på deres eget språk, på en måte som svarer til undervisnings- og læringsmetodene i deres kultur.
Álgoálbmogiid julggaštusa artihkkalis 14 daddjojuvvo ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta ásahit ja stivret sin iežaset oahppovuogádaga ja ásahusaid mat addet oahpahusa sin iežaset gillii, dakkár vuogi mielde mii vástida sin kultuvrra oahpahus- ja oahppovugiide.
Artikkel 14 slår videre fast at individer tilhørende urfolk har rett til alle nivåer av og former for statlig utdanning, uten diskriminering, samt at staten skal, sammen med urfolk, treffe effektive tiltak slik at individer tilhørende urfolk, særlig barn, herunder de som lever utenfor deres egne lokalsamfunn, har tilgang til opplæring i sin kultur og på sitt eget språk.
Dasto daddjojuvvo artihkkalis 14 ahte indiviidain mat gullet álgoálbmogiidda, erenoamážit mánát, maiddái sis geat ellet olggobealde sin iežaset servodaga, lea vuoigatvuohta oažžut oahpu sin kultuvrra birra ja iežaset gillii.
Urfolkserklæringen bygger på og er fullt ut i samsvar med rettslig bindende konvensjonsbestemmelser og internasjonal rettspraksis.
Álgoálbmotjulggaštus dávista ollásit rievttálaččat čadni konvenšuvdnanjuolggaduaide ja riikkaidgaskasaš riektegeavahussii, ja vuođđuduvvo daidda.
Dette gjelder også urfolkserklæringens artikkel 14, som fullt ut samsvarer med artikkel 13 i FN-konvensjonen om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter.
Dát guoská maiddái álgoálbmotjulggaštusa artihkkalii 14. mii ollásit dávista ON ekonomalaš, sosiála ja kultuvrrallaš vuoigatvuođaid konvevnšuvnna 13. arithkkalii.
Erklæringen reflekterer i noen tilfeller også internasjonal sedvanerett og alminnelige anerkjente rettslige prinsipper.
Julggaštus dávista muhtun oktavuođain maiddái riikkaidgaskasaš boaresvirot riektái ja dábálaččat dohkkehuvvon rievttálaš prihsihpaide.
Gjennom vedtakelsen av sluttdokumentet fra verdenskonferansen om urfolk (2014) har statene forpliktet seg til å iverksette nasjonale tiltak for gjennomføring av urfolkserklæringen.
Álgoálbmogiid máilmmikonferánssa loahppadokumeantta mearrádusa bokte (2014) leat stáhtat geatnegahttojuvvon vuolggahit riikkaidgaskasaš doaibmabijuid álgoálbmotjulggaštusa čađaheami várás.
Avtale om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget Urfolk har rett til å bli konsultert i henhold til ILO-konvensjon nr. 169.
Šiehtadus konsultašuvdnaprosedyraid birra stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskka Álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta konsulterejuvvot ILO-konvenšuvnna nr 169 mielde.
I mai 2005 ble det mellom regjeringen og Sametinget inngått en avtale om konsultasjoner som i kongelig resolusjon av 1. juli 2005, ble gjort gjeldende for hele statsforvaltningen.
Miessemánus 2005 dahkkojuvvui ráđđehusa ja Sámedikki gaskka konsultašuvdnašiehtadus gonagaslaš resolušuvnna bokte suoidnemánu 1. b. 2005, ja dat guoská olles stáhtahálddahussii.
2.5 Forskningsetiske retningslinjer
2.5 Dutkanetihkalaš njuolggadusat
I Norge reguleres etikk i forskningen av Lov om behandling av etikk og redelighet i forskning.
Norggas regulere láhka, etihka ja rievttalašvuođa meannudeami birra dutkamis, dutkama etihka.
Loven skal bidra til at forskning i offentlig og privat regi skjer i henhold til anerkjente etiske normer.
Láhka galgá váikkuhit dan ahte buot almmolaš ja priváhta dutkan čađahuvvo dohkkehuvvon etihkalaš norpmaid mielde.
Med hjemmel i loven er det opprettet nasjonale forskningsetiske komiteer, regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk og nasjonalt utvalg for granskning av redelighet i forskning.
Lága vuođul leat ásahuvvon nationála dutkanetihkalaš lávdegottit, regionála lávdegottit medisiinnalaš ja dearvvašvuođafágalaš dutkanetihka várás ja nationála lávdegoddi mii bearráigeahččá dutkama rievttalašvuođa.
De nasjonale forskningsetiske komiteene har utarbeidet generelle forskningsetiske retningslinjer, i tillegg til fagspesifikke retningslinjer.
Nationála dutkanetihkalaš lávdegottit leat ráhkadan oppalaš dutkanetihkalaš njuolggadusaid, ja dasa lassin dihto fágaid várás njuolggadusaid.
Især samiske forskningsmiljøer har etterspurt etiske retningslinjer for samisk forskning.
Erenoamážit leat sámi dutkanbirrasat ohcalan etihkalaš njuolggadusaid sámi dutkama várás.
Sametinget har på bakgrunn av dette igangsatt en prosess med tanke på å utarbeide etiske retningslinjer for samisk helseforskning, inkludert behandling og lagring av humant biologisk materiale.
Sámediggi lea dán vuođul álggahan proseassa dainna áigumušain ahte ráhkadit etihkalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkamii, masa gullá maiddái humána biologalaš ávdnasiid meannudeapmi ja vurken.
Internasjonalt er det også fokus på forskningsetikk innen urfolksforskning, men så langt har en ikke funnet fram til felles kriterier og verdigrunnlag som kan gjelde for alle urfolk.
Riikkaidgaskasaččat fokuserejuvvo dutkanetihkka maiddái álgoálbmotdutkamis, muhto dán rádjai eai leat gávdnon oktasaš eavttut ja árvovuođđu mat sáhtášedje guoskat buot álgoálbmogiidda.
I Canada har Social Sciences and Humanities Research Council utviklet retningslinjer for urfolksforskning - http://www.pre.ethics.gc.ca/eng/policy-politique/initiatives/tcps2-eptc2/chapter9-chapitre9/.
Kanadas lea Social Sciences and Humanities Research Council ráhkadan njuolggadusaid álgoálbmotdutkama várás - http://www.pre.ethics.gc.ca/eng/policy-politique/initiatives/tcps2-eptc2/chapter9-chapitre9/.
Dette kan være et bidrag i Sametingets videre arbeid med etiske retningslinjer.
Dás sáhttá leat veahkki Sámedikki viidáset bargui etihkalaš njuolggadusaiguin.
3. Politikkområder - utfordringer, mål og strategier
3. Politihkkasuorggit - hástalusat, mihttomearit ja strategiijat
I dette kapittelet omtales utvalgte politikkområder, og de utfordringer Sametinget ser innenfor de ulike områdene.
Dán kapihttalis válddahuvvojit válljejuvvon politihkkasuorggit, ja dat hástalusat maid Sámediggi oaidná iešguđege surggiid siskkabealde.
Videre fremgår mål og prioriterte strategier Sametinget har satt for å møte disse utfordringene.
Dasto bohtet ovdan mihttomearit ja vuoruhuvvon strategiijat maid Sámediggi lea bidjan daiguin hástalusaiguin deaivvadeapmái.
3.1 Myndighet, ansvar og roller
3.1 Váldi, ovddasvástádus ja rollat
3.1.1 Sametinget
3.1.1 Sámediggi
Sametingets myndighet innen høyere utdanning og forskning har betydning for hvordan denne sektoren ivaretar det samiske samfunnets behov for kunnskapsutvikling.
Sámedikki válddis, alit oahpu ja dutkama siskkabealde lea mearkkašupmi dasa movt dát suorgi goziha sámi servodaga máhttoovddidandárbbu.
Sametinget har ansvar for å ivareta interessene til den samiske befolkningen, også innen høyere utdanning og forskning.
Sámedikkis lea ovddasvástádus sámi álbmoga beroštumiid goziheamis, maiddái alit oahpu ja dutkama siskkabealde.
Med unntak av myndighet til å oppnevne to styrerepresentanter til styret for Sámi allaskuvla, har Sametinget ingen formell myndighet til å kunne utøve dette ansvaret på en tilfredsstillende måte.
Spiehkastan lea váldi nammadit guokte stivralahtu Sámi allaskuvlla stivrii. Sámedikkis ii leat makkárge formála váldi ollašuhttit dán ovddasvástádusa dohkálaš vugiin.
Sametinget må derfor gis utvidet myndighet gjennom universitets- og høyskoleloven til å oppnevne styremedlemmer til styrene for de utdanningsinstitusjoner som har samisk høyere utdanning og forskning i sin portefølje.
Danne ferte addojuvvot Sámediggái viiddiduvvon váldi universitehta- ja allaskuvlalága bokte nammadit stivralahtuid daid oahppoásahusaide main lea sámi alit oahppu ja dutkan.
Samisk selvbestemmelse gjennom Sametingets myndighetsutøvelse er i dag meget begrenset.
Sámi iešmearrideapmi Sámedikki váldedoaimmaheami bokte lea hui gárži dál.
I konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og statlige myndigheter finnes det likevel et grunnlag for innflytelse så lenge myndighetene oppfyller avtalens intensjoner om tidlig involvering, full informasjon og konsultasjoner i god tro med målsetting om å oppnå enighet om foreslåtte tiltak.
Konsultašuvdnašiehtadusa vuođul, Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskka lea dattetge váikkuhanfápmu nu guhká go eiseválddit ollašuhttet šiehtadusa áigumušaid das, ahte Sámediggi árrat searvvahuvvo, oažžu ollislaš dieđuid ja konsultašuvnnat čađahuvvot buriin jáhkuin dainna ulbmilin ahte soahpat evttohuvvon doaibmabijuid.
Det forhold at ansvaret innen sektoren ligger i ulike departementer, hos forskningsrådet og hos universiteter og høyskoler, utfordrer Sametingets kapasitet.
Dat dilli ahte ovddasvástádus suorggis lea iešguđege departemeanttain, dutkanráđis, ja universitehtain ja allaskuvllain, bidjá hástalusaid Sámedikki kapasitehtii.
Det er derfor et mål at tildelingsbrev, oppdrags- og andre styringsdokumenter skal være gjenstand for konsultasjoner.
Danne lea ulbmilin ahte juolludusreivviin, barggahan- ja eará stivrendokumeanttain galget čađahuvvot konsultašuvnnat.
Sametingets budsjett er et av de viktigste politiske verktøyene Sametinget har.
Sámedikki bušeahtta lea deaŧaleamos politihkalaš gaskaoapmi mii Sámedikkis lea.
Sametinget er i dag det eneste folkevalgte organ i landet uten et fastsatt inntektssystem.
Sámediggi lea dál áidna álbmotválljen orgána riikkas mas ii leat nannejuvvon dienasvuogádat.
Beslutningen om økonomiske rammer til samisk høyere utdanning og forskning omfattes etter Sametingets mening av statens konsultasjonsforpliktelser (jf. Committe on the Elimination of Racial Discrimination, CERDs anbefalinger til Norge av 28.08.2015).
Sámedikki oaivila mielde gullet mearrádusat ekonomalaš rámmain sámi alit ohppui ja dutkamii stáhta konsultašuvdnageatnegasvuođaide (gč. Committe on the Elimination of Racial Discrimination, CERD rávvagat Norgii 28.08.2015).
Det er derfor viktig at det utvikles prosedyrer som gir Sametinget en direkte og reell innflytelse på de økonomiske rammene for samisk høyere utdanning og forskning.
Danne lea deaŧalaš ráhkadit áššemeannudanvugiid mat addet Sámediggái njuolga ja duohta váikkuhanfámu sámi alit oahpu ja dutkama rámmaide.
Innen grunnopplæringen har Sametinget gjennom lov om grunnskolen og den videregående opplæringen paragraf 6.4, myndighet til å fastsette forskrifter om det samiske innholdet i nasjonale læreplaner, forskrifter om læreplaner for opplæring i samisk språk i grunnskolen og i den videregående opplæringen og læreplaner for særskilte samiske fag i den videregående opplæringen.
Vuođđooahpahusa siskkabealde lea Sámedikkis vuođđoskuvlalága ja joatkkaskuvlalága bokte, paragráfa 6.4 mielde, váldi mearridit láhkaásahusaid sámi sisdollui nationála oahppoplánain, ja láhkaásahusaid oahppoplánaid sámegiela oahpahussii vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvla oahpahusas, ja sierra sámi fágaid oahppoplánaid joatkkaskuvla oahpahusas.
Det er en utfordring at Sametinget ikke på samme vis som for grunnopplæring har noen formell myndighet innen høyere utdanning i lovs form.
Hástalussan lea dat go Sámedikkis ii leat nie mo vuođđooahpahusas formála váldi alit oahpus lága bokte.
Dette gjelder både ved fastsetting av innhold og prioriteringer i utdanningstilbud.
Dát guoská sihke sisdoalu ja vuoruhemiid mearrideapmái oahppofálaldagain.
Mål:
Mihttomearri:
Sametinget har reell myndighet innen samisk høyere utdanning og forskning gjennom lov og forskrifter, og gjennom konsultasjoner
Sámedikkis lea duohta váldi sámi alit oahpus ja dutkamis lágaid ja láhkaásahusaid bokte, ja konsultašuvnnaid bokte
Arbeide for at Sametinget får myndighet til å fastsette rammeplaner for samiske profesjonsutdanninger
Bargat dan ala ahte Sámediggi oažžu válddi sámi profešuvdnaoahpuid rámmaplánaid mearrideapmái
Arbeide for at det utvikles prosedyrer som gir Sametinget reell innflytelse på økonomiske rammer for samisk høyere utdanning og forskning
Bargat dan ala ahte ovddiduvvojit áššemeannudanvuogit mat addet Sámediggái duohta váikkuhanfámu sámi alit oahpu ja dutkama ekonomalaš rámmaide
Arbeide for at det gjennomføres konsultasjoner med regjeringen om oppdrags- og andre styringsdokumenter til utdannings- og forskningsinstitusjoner og andre aktuelle underliggende etater
Bargat dan ala ahte čađahuvvojit konsultašuvnnat ráđđehusain oahppo- ja dutkanásahusaid ja eará áigeguovdilis vuollásaš ossodagaid barggahan- ja eará stivrendokumeanttaid ektui
Arbeide for at Sametinget gis myndighet til oppnevning av styremedlemmer til styrer ved alle universitet og høyskoler som har samisk høyere utdanning og forskning i sin portefølje
Bargat dan ala ahte Sámediggi oažžu válddi nammadit stivralahtuid buot daid universitehtaid ja allaskuvllaid stivrraide maidda sámi alit oahppu ja dutkan gullá
Arbeide for at Sametinget gis myndighet til oppnevning av medlemmer i styrer på ulike nivå i Norges forskningsråd
Bargat dan ala ahte Sámediggái addojuvvo váldi nammadit lahtuid Norgga dutkanráđi stivrraide iešguđege dásis
3.1.2 Utdannings- og forskningsinstitusjoner
3.1.2 Oahppo- ja dutkanásahusat
Samisk høyere utdanning og forskning er i en nasjonal sammenheng fortsatt i en oppbyggingsfase.
Sámi alit oahppu ja dutkan nationála dásis lea ain ovddidanmuttus.
Det har de siste tiårene skjedd en positiv utvikling med opprettelsen av Sámi allaskuvla, nye studieprogrammer ved andre institusjoner, og et samisk forskningsprogram.
Maŋimuš logijagiin lea dáhpáhuvvan positiivvalaš ovdáneapmi go Sámi allaskuvla, ođđa oahppoprográmmat eará ásahusain, ja sámi dutkanprográmma leat ásahuvvon.
Det er utdannet samiske forskere innenfor mange felt, og i tillegg er det en positiv utvikling av tilbud innenfor høyere utdanning og forskning i samisk språk.
Sámi dutkit leat váldán oahpu máŋga suorggis, ja dasa lassin leat šaddan buorit fálaldagat alit oahpu ja dutkama siskkabealde sámegielas.
På tross av dette står det samiske samfunnet overfor store kunnskapsutfordringer.
Das beroškeahttá, de leat sámi servodagas stuorra máhttohástalusat.
Samiske utdannings- og forskningsmiljøer er små og sårbare, og det er nødvendig med koordinering og samarbeid både nasjonalt og på nordisk nivå.
Sámi oahppo- ja dutkanbirrasat leat unni ja rašit, ja lea dárbu oktiiordnet ja ovttas bargat sihke nationála ja davviriikkalaš dásis.
Et redskap for dette formål er Nasjonal fagstrategisk enhet for samisk høyere utdanning og forskning, som er opprettet under Universitets- og høyskolerådet.
Okta gaskaoapmi dán ulbmilii lea Nationála fágastrategalaš ovttadat sámi alit oahpu ja dutkama várás, mii lea ásahuvvon Universitehta- ja allaskuvlaráđi vuollásažžan.
Sametinget er observatør i denne fagstrategiske enheten.
Sámediggi lea áicin dán fágastrategalaš ovttadagas.
Sámi allaskuvla er den eneste institusjonen for høyere utdanning og forskning der samisk språk er hovedspråket i utdanning og administrasjon, og delvis i forskning.
Sámi allaskuvla lea áidna alit oahpu ja dutkama ásahus gos sámegiella lea váldogiellan oahpus, hálddahusas, ja muhtun muddui dutkamis.
Det har vært en uttalt politisk målsetting fra Sametingets side at Sámi allaskuvla skal utvikles til et universitet.
Sámediggi lea cealkán politihkalaš mihttomearrinis ahte Sámi allaskuvla galgá ovddiduvvot universitehtan.
Høsten 2015 har Kunnskapsdepartementet på høring et forslag om skjerpede krav til akkreditering av vitenskapelige høgskoler og universitet.
Čakčat 2015 lea evttohus dieđalaš allaskuvllaid ja universitehtaid akkrediteren gáibadusaid čavgema birra Máhttodepartemeanttas gulaskuddamis.
Dersom forslaget går gjennom, vil det bli enda vanskeligere for Sámi allaskuvla å oppfylle kravene i overskuelig framtid.
Jos evttohus mearriduvvo, de šaddá ain váddáset Sámi allaskuvllas ollašuhttit akkrediteren gáibádusaid boahtteáiggis.
Sametinget ønsker at Sámi allaskuvla skal utvikle seg videre som et nasjonalt, nordisk og internasjonalt samisk fyrtårn for høyere utdanning og forskning.
Sámediggi háliida ahte Sámi allaskuvla galgá ovddiduvvot ain eanet nationála, davviriikkalaš ja riikkaidgaskasaš alit oahpu ja dutkama sámi čuovgatoardnan.
I tillegg til dagens portefølje på doktorgradsnivå i samisk språk og litteratur, ser Sametinget et behov for at det også skal forefinnes et akademia opp til doktorgradsnivå innen blant annet reindrift, duodji, samisk tradisjonell kunnskap, samisk historie og samisk musikk med joik.
Lassin dáláš doavttergrádadássái sámi gielas ja girjjálašvuođas, oaidná Sámediggi ahte dárbbašuvvo maiddái earret eará akademiija doavttergráda dássái earret eará boazodoalu, duoji, sámi árbedieđuid, sámi historjjá ja sámi musihka ja juoigama siskkabealde.
Sámi allaskuvla har og skal ha egne mål og ambisjoner for virksomheten, og Sametinget er kjent med at Sámi allaskuvla blant annet ønsker å styrke fokuset på innovasjon og entreprenørskap.
Sámi allaskuvllas leat ja galget leat iežas mihttomearit ja áigumušat doaimma várás, Sámediggi diehtá ahte Sámi allaskuvla earret eará háliidivččii nannet fokusa innovašuvnnas.
UiT Norges arktiske universitet har et nasjonalt ansvar for samisk og urfolksrelatert forskning, utdanning og formidling.
Norgga árktalaš universitehtas lea nationála ovddasvástádus sámi ja álgoálbmotguoski dutkamis, oahpus ja gaskkusteamis.
Universitetet har mange fag som har tatt et ansvar og inkludert samiske komponenter i sine undervisningstilbud.
Universitehtas leat ollut fágat mat leat váldán ovddasvástádusa ja searvvahan sámi osiid iežaset oahpahusfálaldahkii.
Rettsvitenskap er et eksempel på et profesjonsfag som har tatt dette ansvaret.
Riektedieđa lea okta ovdamearka profešuvdnafágas mii lea váldán dán ovddasvástádusa.
Sametinget har forventninger til at dette brukes som mal for å implementere det samiske perspektivet i andre fag.
Sámedikkis leat vuordámušat ahte dát geavahuvvo ovdamearkan sámi perspektiivva heiveheamis eará fágain.
Nord universitet har fra 1. januar 2016 et ansvar for både lule- og sørsamisk språk.
Davvin universitehtas lea ođđajagimánu 1. b. 2016 rájes ovddasvástádus sihke julev- ja máttasámegielain.
Universitet i Nordland etablerte i 2012 en bachelor i lulesamisk, og Nord universitet planlegger en master i faget høsten 2016.
Norlándda universitehta ásahii 2012:s bachelor julevsámegielas ja Davvi universitehta pláne masterfága čakčii 2016.
Sametinget har forventninger til at Nord universitet bygger opp et lignende tilbud i sørsamisk språk.
Sámediggi vuordá ahte Davvi universitehta álggahivččii sullasaš fálaldaga máttasámegielas.
Universitetet forventes også å implementere det samiske perspektivet i profesjonsutdanningene og i forskningen.
Vuordit maiddái ahte universitehta heiveha sámi perspektiivva profešuvdnaoahpuide ja dutkamii.