pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samarbeidsmøte mellom Sametinget, Regionalt forskingsfond og Norges forskningsråd Det ble på møte mellom Sametinget, Regionalt forskingsfond og Norges forskningsråd på Saemien Sijte drøftet hvordan en kan styrke de samiske forskningsmiljøene, samt forskning om samiske tema i utlysninger.
Ovttasbargočoahkkin Sámedikki, Regionála dutkanfoandda ja Norgga dutkanráđi gaskkas Čoahkkimis Saemien Sijtes Sámedikki, Regionála dutkanfoandda ja Norgga dutkanráđi gaskkas digaštallojuvvui movt sáhttá nannet sámi dutkanbirrasiid, ja dutkan sámi fáttáid birra almmuhemiin.
Dette vil følges opp i arbeidet med utlysninger.
Dát čuovvuluvvo almmuhanbarggu oktavuođas.
3.11 Utdanning- og forskningsbehov Mål for innsatsområdet: Det finnes tilbud innen høyere utdanning i sør-, lule- og nordsamisk språk fra begynneropplæring til doktorgradsnivå.
3.11 Oahppo- ja dutkandárbbut Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Alit oahpus gávdnojit fálaldagat mátta-, julev- ja davvisámegielas vuođđooahpahusa rájes doavttergráđa rádjái.
Sametingsrådet møtte 22.03.18 rektoratet ved UiT Norges arktiske universitet i Tromsø.
Sámi buohccidivššároahppu Sámediggeráđđi deaivvadii UiT Norgga árktalaš universitehta rektoriiguin Romssas 22.03.18.
Konklusjonen fra møtet var følgende: - Universitetet arbeider med planer for et nytt studie, samisk sykepleierutdanning, i samarbeid med Samisk høgskole.
Konklušuvdna čoahkkimis lei čuovvovaččat: - Universitehta lea pláneme ođđa oahpu, sámi buohccedivššároahpu ovttas Sámi allaskuvllain.
- Sametinget skal sammen med universitetet arbeide for en finansiering av en samisk sykepleierutdanning.
- Sámediggi ovttas universitehtain galgaba bargat sámi buohccedivššároahpu ruhtademiin.
3.12 Rekruttering til samisk høyere utdanning og forskning Mål for innsatsområdet: God tilgang til fagfolk med samisk språk- og kulturkompetanse.
3.12 Rekruteren sámi alit ohppui ja dutkamii Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Álki fidnet fágaolbmuid geain lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta.
Rekruttering til samisk lærerutdanning Sametinget har i samarbeid med Samisk høgskole arbeidet for å øke rekrutteringen til samiske lærerutdanninger ved høgskolen.
Sámi oahpaheaddjeohppui rekruteren Sámediggi lea ovttas Sámi allaskuvllain bargan lasihit rekruterema sámi oahpaheaddjeohppui allaskuvllas.
Sametinget har deltatt i planleggingsmøter med Samisk høgskole, deltatt ved skolebesøk og laget en video som et rekrutteringstiltak.
Sámediggi lea oassálastán plánenčoahkkimiin ovttas Sámi allaskuvllain, finadan skuvllas ja ráhkadan rekruterenvideo.
Videoen har fokus på stipendordningen for barnehagelærerutdanning og master i grunnskolelærerutdanning med samisk i fagkretsen.
Videos leat deattuhan stipeandaortnegiid mánáidgárdeoahpaheaddjeohppui ja vuođđoskuvllaoahpaheaddji masterohppui mas sámegiella lea fágasuorgin.
Videoen har fått god respons på sosiale medier.
Video lea ožžon buori responsa sosiála mediain.
Sametinget har sammen med Fylkesmannen i Nordland og Nord universitet arbeidet for å rekruttere studenter til lule- og sørsamisk lærerutdanning med oppstart høsten 2018.
Sámediggi lea ovttas Nordlándda fylkkamánniin ja Davvi universitehtain bargan oažžut stuđeanttaid julev- ja lullisámegiel oahpaheaddjeohppui mii álgá čakčat 2018:s.
Sametinget samarbeider med Fylkesmannen i Nordland, fylkeskommunene i Nordland og Trøndelag, og aktuelle forvaltningskommuner om en større stipendordning til potensielle studenter.
Sámediggi ovttasbargá Nordlándda fylkkamánniin, Nordlándda ja Trøndelága fylkkasuohkaniiguin, ja guoskevaš hálddašansuohkaniiguin stuoridit stipeandaortnega potensiála studeanttaide.
Etter søknadsfristens utløp var det 7 studenter til lulesamisk lærerutdanning og 4 studenter til sørsamisk lærerutdanning, som var direkte kvalifisert til opptak.
Maŋŋel ohcanáigemeari ledje 7 studeantta julevsámegiel oahpaheaddjeohppui ja 4 studeantta lullisámegiel oahpaheaddjeohppui, mat ledje njuolga kvalifiserejuvvon sisaváldimii.
Samfunnsmål: Arealer og naturressurser i det tradisjonelle samiske området brukes som det materielle grunnlaget for videreføring og utvikling av samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Servodatmihttomearri: · Árbevirolaš sámi guovllu areálat ja luondduresurssat geavahuvvojit ávnnaslaš vuođđun sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima joatkimii ja ovddideapmái.
4.2 Forvaltning av arealer Mål for innsatsområdet: Naturgrunnlaget for samiske næringer, kultur og samfunnsliv er sikret i all planlegging, og Sametinget er en viktig premissleverandør og konsultasjonspart i forvaltning av arealer.
4.2 Areálahálddašeapmi Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi ealáhusaid, kultuvrra ja servodateallima luondduvuođus lea sihkkarastojuvvon buot plánemiin, ja Sámediggi lea deaŧalaš eaktudeaddji ja konsultašuvdnabealli areálahálddašeamis.
Innsigelsen til Lyngen kommunes arealplan Sametinget fremmet høsten 2017 innsigelse mot fem områder i Lyngen kommunes arealplan.
Vuostecealkámuš Ivggu areálaplánii Sámediggi ovddidii 2017 čavčča vuostecealkámuša viđa guvlui Ivggu suohkana areálaplánaide.
Samtlige områder var avsatt til fritids- og turistformål (BFT).
Buot dát guovllut ledje biddjojuvvon astoáige- ja turistaáigumušaide (BFT).
Innsigelsene var begrunnet i den samlede belastningen økt hyttebygging sammen med økt menneskelig aktivitet ville få for reindrifta i området.
Čilgehus vuostecealkámuššii lei ollislaš noađđi maid eanet bartahuksemat ja eanet olmmošlaš aktivitehta dagahivčče guovllu boazodollui.
Etter dialogmøter i høst mellom kommunen og Fylkesmannen har Lyngen kommune tatt ut to områder fra planen.
Maŋŋá gulahallančoahkkima čakčat gieldda ja Fylkkamánni gaskka lea Ivggu suohkan váldán guokte guovllu plánas eret.
For de gjenstående tre innsigelsene har Sametinget, i tett dialog med kommunen, kommet frem til betingelser til planen som blant annet betinger at tiltakshavere skal bli enige med reindriftsnæringen om brukstider eller andre avbøtende tiltak før tiltakene blir gjennomført.
Golmma eará plána ektui lea Sámediggi, lagas gulahallamis suohkaniin, gávdnan eavttuid plánii mat earret eará eaktudit ahte huksejeaddji galgá soahpat boazoealáhusain geavahanáiggiid dahje eará heivehandoaibmabijuid birra ovdal go doaibmabijuid čađaha.
Lyngen kommune har også sagt seg villig til å utføre en samlet vurdering av planens virkning for reindrifta i berørt område.
Ivggu suohkan lea maid miehtan ollásit árvvoštallat plána váikkuhusaid boazodollui guoskkahuvvon guovllus.
Med bakgrunn i dette har Sametinget trukket sin innsigelse til arealplanen for Lyngen kommune.
Dán vuođul lea Sámediggi geassán ruovttoluotta iežas vuostecealkámuša Ivggu suohkana areálaplánii.
Tysfjord-innsigelsen Sametingets innsigelse til Tysfjord kommunes arealplan, som vi fremmet første gang i 2013, er nå til behandling i Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD).
Divttasvuotna-vuostecealkámuš Sámedikki vuostecealkámuša Divttasvuona suohkana areálaplánii, maid mii vuosttaš gearddi 2013:s ovddideimmet, lea dál Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta (GOD) gieđahallamin.
Sametinget avholdt i den sammenheng den 23.03.18 møte med KMD, Tysfjord kommune og Fylkesmannen i Nordland.
Sámediggi doalai dan oktavuođas 23.03.18 čoahkkima GOD:in, Divttasvuona suohkaniin ja Nordlándda Fylkkamánniin.
Sametinget og Tysfjord kommune stilte med politisk representasjon.
Sámedikki ja Divttasvuona suohkana ovddasteaddjin ledje politihkkárat.
Sametinget valgte å opprettholde innsigelsen da det gjenstår forhold som ikke er imøtekommet, knyttet til bestemmelser som berører samiske interesser.
Sámediggi válljii doalahit vuostecealkámuša danne go leat ain bealit masa eai leat mieđihan, mat gusket mearrádusaide mat gusket sámi beroštumiide.
I tillegg har dialogen vært mangelfull fra kommunens side underveis i planprosessen.
Lassin dasa lea gulahallan suohkana bealis leamaš váilevaš plánaproseassa áiggis.
Det er vedtatt at Tysfjord kommune skal deles fra 2020.
Lea mearriduvvon ahte Divttasvuotna galgá 2020 rájes juhkkojuvvot.
Derfor har Sametinget gitt uttrykk for at vi har forståelse for at planen ikke justeres innen den tid.
Danne lea Sámediggi dovddahan ahte mii áddet jus plána ii divvojuvvo dassážii.
Sametinget forventer at innsigelse og oppfordring til en konstruktiv dialog følges opp i henholdsvis Hamarøy og Narvik kommuners framtidige arealplaner.
Sámediggi vuordá ahte vuostecealkámuš ja ávžžuhus buori gulahallama birra čuovvuluvvo namalassii Hápmira ja Narviikka suohkaniid areálaplánain.
Sametinget avventer enda resultatet av KMDs behandling av vår innsigelse.
Sámediggi vuordá ain bohtosa go GOD gieđahallá min vuostecealkámuša.
Grensedragning til nye Hamarøy og Narvik kommuner Sametinget har 16.04.18 konsultert med Kommunal- og moderniseringsdepartementet om grensedragningen for nye Hamarøy og nye Narvik kommuner, der vi kom til enighet med departementet om grensealternativ.
Rádjageassin ođđa Hápmirii ja Narviika suohkaniidda Sámediggi lea 16.04.18 konsulteren Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttain rádjageassima birra ođđa Hápmira ja Narviikka suohkaniidda, gos mii soabaimet departemeanttain rádjamolssaeavttuid ektui.
Sametingsrådet fremmet eget forslag til grense.
Sámediggi ovddidii rádjaevttohusa.
Denne framgår som grensealternativ D i Fylkesmannens utredning. Begrunnelsen var at alternativet gjør at nye Hamarøy vil omfattes av tradisjonelle samiske områder, som vil sikre en sterk lulesamisk forvaltningskommune, samt at begge de nye kommunene oppnår et godt utgangspunkt med tanke på ressurser.
Dat lea Fylkkamánni čielggadusas rádjamolssaeaktu D. Ággan lea ahte molssaeaktu dagahivččii ahte ođđa Hápmirii gulašedje árbevirolaš sámi guovllut, mii sihkkarasttášii nana julevsámi hálddašansuohkana, ja ahte goappašat suohkanat olahivčče buori vuolggasaji resurssaid ektui.
Sametingsrådet skal, sammen med departementet og begge de to nye kommunene, arbeide for at forholdene for samisk språk, kultur og næringsutøvelse styrkes som følge av kommunedelingen.
Sámediggi áigu, ovttas departemeanttain ja goappašiid ođđa suohkaniiguin, bargat dan ala ahte sámi giela, kultuvrra ja ealáhusdoaimma dilli nannejuvvošii suohkanjuohkima oktavuođas.
4.3 Naturressurser Mål for innsatsområdet: Uttak av naturressurser i samiske områder skjer på en måte som ivaretar samiske rettighetshavere og lokalsamfunn sine interesser og rettigheter, og er i samsvar med internasjonal folkerett.
4.3 Luondduresurssat Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Ávkkástallan sámi guovlluid luondduresurssaiguin dáhpáhuvvá dakkár vugiin mii fuolaha sámi vuoigatvuođalaččaid ja báikegottiid beroštusaid ja vuoigatvuođaid, ja dávista riikkaidgaskasaš álbmotriektái.
Planer om kvartsbrudd på Násávárre/Nasafjellet i Rana kommune Sametingsrådet følger opp vedtaket fra Samisk Parlamentarisk Råd 17.08.16 i den videre saksbehandling om Elkem AS sine planer om kvartsbrudd på Násávárre/Nasafjellet i Rana kommune.
Plána kvártsaroggama birra Násáváris Ránu suohkanis Sámediggi čuovvula boahttevaš áššemeannudeamis Sámi Parlamentáralaš Ráđi 17.08.16 mearrádusa Elkem AS plánaid birra kvártsaroggama birra Násáváris Ránu suohkanis.
Sametingsrådet hadde møte med Elkem AS den 28.11.17.
Sámediggeráđis lei 28.11.17 čoahkkin Elkem AS fitnodagain.
President Aili Keskitalo drøftet Elkem AS sin søknad om ekspropriasjon av rettigheter for utvinning av kvarts i området med Næringsministeren på et møte 12.12.17.
Presideanta Aili Keskitalo ságaškušai ealáhusministariin Elkem AS ohcamuša vuoigatvuođaid eksproprierema birra kvártsaroggamii guovllus.
Den 30.01.18 sendte Nærings- og fiskeridepartementet Elkem AS sin søknad om ekspropriasjon på høring.
30.01.18 sáddii Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta Elkem AS eksproprierenohcamuša gulaskuddamii.
Sametinget avga høringssvar 26.03.18.
Sámediggi buvttii 26.03.18 gulaskuddanvástádusa.
I brev av 17.04.17 skriver departementet at Elkem AS og berørte parter har besluttet å innhente en ny vurdering av tiltakets konsekvenser for reindriften.
Departemeanta čállá 17.04.18 reivves ahte Elkem AS ja guoskkahuvvon bealit leat mearridan viežžat ođđa árvvoštallama doaibmabiju váikkuhusaid birra boazodollui.
Denne vil foreligge i oktober 2018.
Dat galgá leat gárvvis 2018 golggotmánus.
Nærings- og fiskeridepartementet vil da invitere til konsultasjoner med Sametinget om søknaden om ekspropriasjon av rettigheter for mineralutvinning.
Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta áigu dalle Sámedikki bovdet konsultašuvnnaide ohcamuša birra vuoigatvuođaid eksproprieremis minerálaroggamii.
Sametingsrådet vil delta på en befaring i området 19.- 20.06.18.
Sámediggi áigu searvat báikki diđoštallamii 19. – 20.06.18.
Samtidig vil departementet invitere til konsultasjoner med Saltfjellet reinbeitedistrikt, Grans sameby, Svaipa sameby og Semisjaur-Njarg sameby.
Seammás áigu departemeanta bovdet konsultašuvnnaide Sáltoduoddara orohagain, Gran čearuin, Svaipa čearuin ja Semisjaur-Njarg čearuin.
Gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni Finnmarkseiendommen (FeFo) behandlet 18.04.18 Sametingets uttalelse til vedtak om endret bruk av utmark for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni.
Ruvkedoaibma Nussiris ja Gumppenjunis Finnmárkkuopmodat (FeFo) gieđahalai 18.04.18 Sámedikki cealkámuša mearrádussii meahci eará láhkai geavaheami birra Nussira ja Gumppenjuni ruvkedoaimmain.
Det foreligger ikke endelig protokoll fra FeFo med vedtak og votering i saken, men i utkast til protokoll ligger det to forslag til vedtak.
Ii gávdno loahpalaš protokolla FeFo:s mearrádusain ja jienastemiin áššis, muhto protokollaevttohusas leat guokte mearrádusevttohusa.
Det ene forslaget er fremmet av fylkestingets oppnevnte medlemmer der de sier seg uenige i Sametingets vurdering, og med bakgrunn i loven oversender saken til Kongen, samtidig som det legges til en del kommentarer til Sametingets vedtak.
Nuppi evttohusa leat fylkkadikki nammaduvvon miellahtut ovddidan, mas dadjet ahte ahte leat vuostá Sámedikki árvvoštallama, ja mas lága olis sáddejit ášši Gonagassii, seammás go lasihuvvojit muhtun oasi mearkkašumit Sámedikki mearrádussii.
Det andre forslaget er fremmet av Sametingets oppnevnte medlemmer der det vises til Sametingets vedtatte uttalelse, slik at det ikke gis tilslutning om endret bruk av utmark for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni.
Nuppi evttohusa leat Sámedikki nammadan miellahtut ovddidan, mas čujuhit Sámedikki mearridan cealkámuššii, nu ahte ii mieđihuvvo meahci eará láhkái geavaheapmái ruvkedoaimmain Nussiris ja Gumppenjunis.
FeFo oversendte 27.04.18 saken til Kommunal- og moderniseringsdepartementet og i oversendelsesbrevet står det at: «Styret vedtok her med 4 mot 2 stemmer at saken skulle forelegges Kongen».
FeFo sáddii 27.04.18 ášši Gielda- ja ođasmahttindepartementii, ja reivves čuožžu ahte: «Stivra mearridii dás 4 jienain 2 jiena vuostá ahte ášši galgá ovddiduvvot Gonagassii».
Sametingsrådet skylder å gjøre plenum oppmerksom på at det av Finnmarksloven § 10 følger at dersom Sametinget ikke godtar flertallets vedtak kan et samlet flertall i styret kreve at FeFo forelegger saken for Kongen.
Finnmárkolága § 10 vuođul čuovvu ahte jus Sámediggi ii dohkket eanetlogu mearrádusa, de sáhttá stivrra ollislaš eanetlohku gáibidit ahte FeFo ovddida ášši Gonagassii.
Det å stemme for at saken skal forelegges Kongen innebærer derfor at flertallet mener deres vedtak må opprettholdes. Det innebærer altså ikke at FeFo ikke tar stilling til saken og ber departementet avgjøre den.
Go jienasta dan beali mii dáhttu ášši ovddidit Gonagassii mearkkaša ahte eanetlohku oaivvilda ahte sin mearrádus ferte bisuhuvvot dan sadjái go ahte FeFo ii oaivvil maidege áššis ja dáhttu departemeantta mearridit.
Når ett av Sametingets oppnevnte styremedlemmer derfor har stemt for at saken skal oversendes Kongen betyr det at dette styremedlemmet mener at vedtaket om å gi tilslutning til endret bruk av utmark skal opprettholdes.
Go okta Sámedikki nammadan stivralahtuin lea jienastan dan beali mii dáhttu ášši sáddet Gonagassii, de mearkkaša dat ahte dát stivralahttu oaivvilda ahte mearrádus mas mieđihuvvo meahci eará láhkái geavaheapmái bisuhuvvo.
Nå kan protokollen (som ikke er endelig og som ikke gir en voteringsoversikt) til FeFo tyde på at alle Sametingets oppnevnte styremedlemmer har stemt for at det ikke gis tilslutning til endret bruk av utmark ved å vise til Sametinget uttalelse.
Dál orru FeFo protokolla (mii ii leat loahpalaš ja mii ii čájet jienasteami) čájeheamen ahte buot Sámedikki nammadan stivralahtut, čujuhettiin Sámedikki cealkámuššii, leat jienastan dan beali mii biehttala addimis lobi meahci eará láhkái geavaheapmái.
Om dette er tilfellet har ett av Sametingets oppnevnte styremedlemmer både stemt for endret bruk av utmark og mot endret bruk av utmark.
Jus nu lea, de lea okta Sámedikki nammadan stivralahtuin jienastan sihke vuostá ja beali meahci eará láhkái geavaheami.
Dette finner i tilfelle Sametingsrådet å være svært vanskelig å forholde seg til fordi det skaper stor usikkerhet om hva dette styremedlemmet mener og hvordan det følger opp Sametingets vedtak, som det i tillegg er bred enighet om.
Sámediggeráđi mielas lea hui váttis dán birra maidege oaivvildit danne go dat dagaha ollu eahpesihkarvuođa das maid dát stivralahttu oaivvilda ja mo dat čuovvula Sámedikki mearrádusa, man birra lassin dasa lea Sámedikkis stuorra ovttaoaivilvuohta.
I protokollen Sametingsrådet fikk oversendt på epost fra FeFo 19.04.18 (som altså viste seg å ikke være godkjent) er det også vedtatt kommentarer til Sametingets uttalelse, som skal sendes Kongen.
Protokollas maid Sámediggeráđđi 19.04.18 oaččui epoastta bokte FeFo:s (mii ii leat dohkkehuvvon ovdal FeFo boahtte stivračoahkkima) leat maid mearkkašumit mearriduvvon Sámedikki cealkámuššii, mii galgá Gonagassii sáddejuvvot.
Sametingsrådet mener disse kommentarene kan forstås å være tilleggsvurderinger for selve vedtaket i saken fra FeFo, og derfor grenser til å innebære en ny behandling av saken og et nytt vedtak for tilslutning til endret bruk av utmark, noe som i tilfellet må innebære at saksgangen etter § 10 følges med ny foreleggelse for Sametinget, noe som ikke er gjort.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte mearkkašumit sáhttet áddejuvvot FeFo lassiárvvoštallamin ieš mearrádussii áššis, ja danne orru measta dego ođđa gieđahallan áššis ja ođđa mearrádus mas mieđiha meahci eará láhkái geavaheapmái, mii dán oktavuođas mávssášii ahte áššejohtu § 10 mielde dagahivččii ođđa ovddideami Sámediggái, mii ii leat dahkkojuvvon.
Sametingsrådet finner under enhver omstendighet FeFos behandling med kommentarer til Sametingets uttalelse som uryddig, fordi FeFo etter Finnmarksloven § 10 andre og tredje ledd siste punktum bare skal ta stilling til om de opprettholder sitt vedtak og oversender saken til Kongen for avgjørelse, eller om de fatter vedtak i samsvar med Sametingets uttalelse.
Movt dál de leažžá, de lea FeFo gieđahallan, mearkkašumiiguin Sámedikki cealkámuššii, Sámediggeráđi mielas unnán čorgat, danne go FeFo galgá Finnmárkolága § 10 nuppi ja goalmmát lađđasa maŋimuš čuoggá mielde dušše mearridit áigot go doalahit mearrádusaset ja sáddet ášši mearrideapmái Gonagassii, vai áigot go mearridit áššis Sámedikki cealkámuša mielde.
Sametingsrådet valgte derfor ved brev av 20.04.18 til Kontrollkomiteen for FeFo å be dem om å foreta en kontroll av om FeFo har fattet en beslutning som samsvarer med Finnmarksloven.
Danne válljii Sámediggeráđđi 20.04.18 reivves FeFo Bearráigeahččanlávdegoddái dáhttut sin iskat dávista go FeFo mearrádus Finnmárkoláhkii.
Kontrollkomiteen for FeFo har så langt ikke truffet noen avgjørelse i saken.
FeFo Bearráigeahččanlávdegoddi ii leat dán rádjái maidege mearridan áššis.
Sametinget gikk i sin høringsuttalelse 01.09.17 til søknad om driftskonsesjon til Nussir ASA imot at en slik konsesjon ble gitt.
Sámediggi vuosttildii gulaskuddancealkámušastis 01.09.17 Nussir ASA ohcamuššii addimis dasa doaibmakonsešuvnna.
Når Sametinget går imot blir behandlingen av saken flyttet fra Direktoratet for mineralforvaltning til Nærings- og fiskeridepartementet.
Go Sámediggi vuosttilda, de sirdojuvvo ášši gieđahallan minerálahálddašeami direktoráhtas Ealáhus- ja guolástusdepartementii.
På oppdrag fra departementet har Direktoratet foretatt en vurdering av søknaden og innkomne høringsuttalelser.
Direktoráhta lea departemeantta gohččuma mielde árvvoštallan ohcamuša ja cealkámušaid mat leat boahtán.
Departementet avholdt 08.05.18 en befaring av det planlagte gruveområdet sammen med Sametinget, Reinbeitedistrikt 20 Fiettar og 22 Fála, Fylkesmannen i Finnmark, Kvalsund kommune og Nussir ASA.
Departemeanta doalai 08.05.18 ovttas Sámedikkiin, Boazoguohtonguovlluiguin 20 ja 22 Fiettar ja Fálá, Finnmárkku fylkkamánniin, Fálesnuori gielddain ja Nussir ASA:in báikediđoštallama.
Departementet og reinbeitedistriktene holdt et innledende konsultasjonsmøte etter befaringen med Sametinget som observatør.
Maŋŋá báikediđoštallama Departemeanta ja boazoguohtonguovllut dolle álgo konsulterenčoahkkima Sámedikkiin observatevran.
Departementet skal i sin behandling legge til grunn hensynene i Mineralloven §§ 2 og 17 (vesentlig vekt på hensynet til samisk kultur mv.), herunder de folkerettslige forpliktelsene overfor samene som urfolk og Sametinget retningslinjer etter Finnmarksloven § 4.
Departemeanta galgá gieđahallamis atnit minerálalága §§ 2 ja 17 vuođđun (stuorra deattu sámi kultuvrra beroštupmái jna.), maiddái álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid sápmelaččaide eamiálbmogin ja Sámedikki njuolggadusaid Finnmárkolága § 4 olis.
Sametinget vil bli konsultert i saken.
Sámediggi galgá konsulterejuvvot áššis.
Den ideelle stiftelsen Earthworks har igangsatt en kampanje rettet mot finansiører av gruvevirksomhet som innebærer bruk av fjorddeponi.
Ideálalaš vuođđudus Earthworks lea álggahan kampánja ruhtadeddjiid vuostá mat ruhtadit ruvkedoaimmaid main mearradeponiija geavahuvvo.
Den har så langt arbeidet mot den multinasjonale banken Citigroup, som holder aksjer for Nussir ASA.
Dat lea dán rádjái bargan multinationála báŋkku Citigroup vuostá, mii doallá Nussir ASA:i ossosiid.
Sametingsrådet hadde møte med representant for Earthworks i Oslo 17.04.18.
Sámedikkis lei 17.04.18 čoahkkin Earthworks ovddasteddjiin Oslos.
Aksjonen har resultert i at det nå framkommer på Nussir ASA sine hjemmesider at det ikke er banker som har aksjer i selskapet, men at de holder aksjekonto (nominee).
Akšuvnna boađus lea ahte Nussir ASA ruovttusiidduin oidno dál ahte eai leat báŋkkut main leat ossosat oasussearvvis, muhto ahte dollet oasuskontoid (nominee).
Sametingsrådet finner det svært problematisk at det ikke er offentlighet om hvem som er faktiske eiere av selskap som planlegger gruvedrift i samiske områder.
Sámediggeráđi mielas lea hui váttis go ii leat almmolašvuohta das geat oasussearvvi duohta eaiggádat leat geat plánejit ruvkedoaimma sámi guovlluide.
Citigroup har også oppdatert sine miljø- og etiske retningslinjer/strategi hvor det nå heter at Citigroup ikke vil gi direkte finansiering til mineralprosjekt som benytter undersjøisk deponi.
Citigroup maid lea ođasmahttán biras- ja etihkalaš njuolggadusaid/strategiija gos dál daddjojuvvo ahte Citigroup ii áiggo addit njuolgga ruhtadeami minerálaprošeavttaide mat geavahit mearravuoli deponiija.
4.5 Klima Mål for innsatsområdet: Samiske næringer og samisk kultur er robuste ovenfor klimaendringer og urfolksrettigheter vektlegges når avbøtende tiltak og tilpasninger til klimaendringer planlegges.
4.5 Dálkkádat Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi ealáhusat ja sámi kultuvra leat nannosat dálkkádatrievdamiid ektui ja álgoálbmotvuoigatvuođat deattuhuvvojit go váidudeaddji doaibmabijut ja heiveheamit dálkkádatrievdamiid geažil plánejuvvojit.
Klimaforhandlinger og urfolksplattformen Sametinget deltok på klimaforhandlingene i Bonn i perioden 30.04 - 11.05.18.
Dálkkádatšiehtadallamat ja eamiálbmotvuođđovuogádat Sámediggi searvvai dálkkádatšiehtadallamiidda Bonnas 30.04. - 11.05.18.
Møtet var en forberedelse til klimatoppmøtet i Katowice i Polen i desember 2018.
Čoahkkin lei ráhkkaneapmin njunuš dálkkádatčoahkkimii Katowices juovlamánus 2018:s Polenis.
Det jobbes videre for å få på plass en struktur som sikrer at urfolksperspektivet og tradisjonell kunnskap integreres i klimaforhandlingene ved opprettelsen og gjennomføring av urfolksplattformen, som skal rapportere og gi anbefalinger til FNs klimakonvensjon.
Dál barget viidáseappot struktuvrrain mii sihkkarasttášii ahte eamiálbmotperspektiiva ja árbevirolaš máhttu integrerejuvvoše dálkkádatšiehtadallamiidda eamiálbmotvuođđovuogádaga ásaheami ja čađaheami oktavuođas, mii galgá raporteret ja buktit rávvagiid ON dálkkádatkonvenšuvdnii.
Det gjenstår ennå en del avklaringer før en arbeidsplan kan lages i en arbeidsgruppe der urfolk er likeverdig representert, som statene.
Ovdal go bargoplána sáhttá ráhkaduvvot bargojoavkkus gos eamiálbmogat lea ovddastuvvon dássálagaid stáhtaiguin, de leat ain muhtun bealit mat fertejit čielggaduvvot.
Det tas sikte på at alle FNs 7 urfolksregioner blir representert der, samene og inuittene er urfolkene i den arktiske regionen.
Áigumuš lea ahte buot ON 7 eamiálbmotregiovnna ovddastuvvojit doppe. Sápmelaččat ja inuihtat leat árktalaš regiovnna eamiálbmogat.
Samfunnsmål: Et sterkt og allsidig næringsliv som danner grunnlaget for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å etablere seg.
Servodatmihttomearri: · Nana ja juohkelágan ealáhuseallin vuođđun gievrras báikegottiide gosa olbmot háliidit ásahit.
Regionalt nordområdeforum President Aili Keskitalo og Sametingsrådet var i mars vertskap for regionalt nordområdeforum.
Regionála davviguovloforum Presideanta Aili Keskitalo ja Sámediggeráđđi lei regionála davviguovloforuma lágideaddji.
Forumet består i tillegg til Sametinget av Kommunal- og moderniseringsdepartementet og de tre nordnorske fylkeskommunene.
Forumis leat Sámedikki lassin Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta ja golbma Davvi-Norgga fylkkagieldda.
Forumet drøftet ulike tema som er aktuelle for utvikling av Nord-Norge, blant annet var informasjon og erfaringsutveksling om planprosesser på agendaen.
Forumis guorahallojuvvot iešguđege fáttát mat leat áigeguovdilat Davvi Norgga ovddideapmái, earret eará lei diehtojuohkin ja vásihusaid lonuhallan plánaproseassaid birra agendas.
Forumet drøftet også innretningen av felles programsatsing for leverandørutvikling «høyere opp i verdikjeden».
Forumis guorahallojuvvo maiddái oktasaš prográmmaáŋgiruššama siskkoš vuovdiovddideapmái “badjelii árvoráiddus”.
Toppmøte om næring President Aili Keskitalo deltok i mars på toppmøte om næring i Alta, som Statsminister Erna Solberg og Kunnskapsminister Jan Tore Sanner hadde invitert til.
Njunuščoahkkin ealáhusaid birra Presideanta Aili Keskitalo searvvai njukčamánus njunuščoahkkimii ealáhusaid birra Álttás, masa Stáhtaministtar Erna Solberg ja Máhttoministtar Jan Tore Sanner leigga bovden.
Toppmøtet om næring handlet spesielt om kompetanse, og flere sentrale aktører i Nord-Norge deltok i møtet.
Njunuščoahkkimis ealáhusaid birra lei sáhka erenoamážit gelbbolašvuođa birra, ja ollu guovddáš aktevrrat DavviNorggas serve čoahkkimii.
Oppnevning av Fjordfiskenemnd for perioden 2018-2020 Sametingsrådet har gjennom mange innspill fra ulike politiske grupperinger i Sametinget, og et godt samråd med fylkesordfører i Finnmark Ragnhild Vassvik, fylkesråd i Troms Sigrid Ina Simonsen, fylkesråd i Nordland Ingelin Noresjø, oppnevnt følgende personer til Fjordfiskenemnda for perioden 2018- 2020: Medlem: Varamedlem: Tom Sottinen, Vadsø Heidi Holmgren, Honningsvåg Geir Tommy Pedersen, Kåfjord Ragnhild Sandøy, Tromsø Bente Aasjord, Steigen Johan Arne Hansen, Lødingen Sametinget har tatt opp med Nærings- og fiskeridepartementet at Fjordfiskenemnda må få tilført tilstrekkelige ressurser, for å kunne oppfylle sitt mandat.
Vuotnabivdolávdegotti nammadeapmi áigodahkii 2018-2020 Sámediggeráđđi lea ollu cealkámušaid bokte Sámedikki iešguđege politihkalaš joavkkuin, ja buori ráđđádallama bokte fylkkasátnejođiheddjiin Ragnhild Vassvik, Romssa fylkkaráđiin Sigrid Ina Simonsen, Nordlándda fylkkaráđiin Ingelin Noresjø, nammadan čuovvovaš olbmuid Vuotnabivdolávdegoddái áigodahkii 2018-2020: Lahtut: Várrelahtut: Tom Sottinen, Čáhcesuolu Heidi Holmgren, Áváhki Geir Tommy Pedersen, Gáivuotna Ragnhild Sandøy, Romsa Bente Aasjord, Stáigu Johan Arne Hansen, Lodegat Sámediggi lea váldán ovdan Ealáhus- ja guolástusdepartemeanttain ahte Vuotnabivdolávdegoddi ferte oažžut doarvái resurssaid, vai sáhttá ollašuhttit mandáhtas.
Sametinget har også bedt departementet medvirke til at Sametinget og Finnmark, Troms og Nordland fylkeskommuner kan møte Fjordfiskenemnda, og at dette kan skje i tilknytning til nemndas konstituering.
Sámediggi lea bivdán maiddái departemeantta váikkuhit dasa ahte Sámediggi ja Finnmárkku, Romssa ja Nordlándda fylkkagielddat sáhttet deaivvadit Vuotnabivdolávdegottiin, ja ahte dat sáhttá dáhpáhuvvat lávdegotti vuođđudeami oktavuođas.
Sjarkflåtens rammebetingelser i et fremtidig kvotesystem Sametingsrådet har gitt høringsinnspill til Nærings- og fiskeridepartementets høringsforslag vs. Sjarkflåtens rammebetingelser i et fremtidig kvotesystem, som også nevnes under navnet struktur under 11 meter i lukket gruppe.
Smávva fatnasiid rámmaeavttut boahtteáiggi bivdoearrevuogádagas Sámediggeráđđi lea addán gulaskuddancealkámuša Ealáhus- ja guolástusdepartemeantta gulaskuddanevttohussii smávvafatnasiid rámmaeavttuid ektui boahtteáiggi bivdoearrevuogádagas, mii namuhuvvo maiddái namain struktuvra vuolábealde 11 mehtera gitta joavkkus.
Sametinget støtter ikke noen form for strukturering i flåten under 11 meter i lukket gruppe, og ønsker å gjennomføre konsultasjon med Nærings- og fiskeridepartementet i denne saken.
Sámediggi ii doarjjo guđege lágan strukturerema 11 mehtera guhkkosaš fatnasiid gaskkas gitta joavkkus, ja sávvá beassat čađahit konsultašuvnnaid Ealáhus- ja guolástusdepartemeanttain dán áššis.
Mål for innsatsområdet: Etableringsfrekvens nærmere gjennomsnittet for Norge som helhet og 2 % vekst i antall foretak. Bruken av utmarka til lokal verdiskaping Sametinget hadde den 08.05.18 et administrativt møte med Finnmarkseiendommen (FeFo) i Lakselv.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Ásahandávjodat lagabus Norgga gaskameari ollislaččat ja 2 % ahtanuššan fitnodaga nammii Meahci geavaheapmi báikkálaš árvoháhkamii Sámedikkis lei 08.05.18 hálddahuslaš čoahkkin Finnmárkkuopmodagain (FeFo) Leavnnjas.
Hensikten med møtet var å få i stand et fellesprosjekt som kan legge til rette for lokal verdiskaping basert på utmarksressursene.
Čoahkkima ulbmilin lei oažžut áigái oktasaš prošeavtta man bokte sáhttá láhčit báikkálaš árvoháhkama meahcceresurssaid vuođul.
Prosessen er satt i gang og partene ser gjensidig nytte av dette arbeidet.
Proseassa lea álggahuvvon ja bealit oidnet ahte dán barggus lea ávki goappašiidda.
26.- 27.04.18 inviterte Sametingsrådet til felles møte om duodji.
26.- 27.04.18 bovdii Sámediggeráđđi oktasaš čoahkkimii duoji birra.
I møtet deltok representanter for duodjiorganisasjonene Duojáriid Ealáhussearvi, Sámiid Duodji, Opplæringskontoret for reindrift og duodji, Duodjeinstituhtta, Fagutvalget i duodji og økonomisk utvalg.
Čoahkkimii serve Duojáriid Ealáhussearvvi, Sámiid Duoji duodjeorganisašuvnnaid, Boazodoalu ja duoji oahpahuskantuvrra, Duodjeinstituhta, Duoji fágalávdegotti ja ekonomalaš lávdegotti ovddasteaddjit.
På møtet ble blant annet resultatene fra rapporten om merverdiavgift fremlagt, det ble orientert om ulike prosjekt og status innenfor duodji.
Čoahkkimis ovddiduvvojedje earret eará momsadivatraportta bohtosat, čilgejuvvui sierra prošeavttaid birra ja duoji stáhtusa birra.
Sametingsrådet har ambisjoner om å invitere til årlige felles møter om duodji med aktuelle temaer.
Sámediggeráđis leat ambišuvnnat bovdet jahkásaš oktasaš čoahkkimiidda duoji birra áigeguovdilis fáttáiguin.
Duodjimeldingen fremmes som plenumssak i juni 2018.
Duodjedieđáhus ovddiduvvo dievasčoahkkináššin geassemánus 2018.
Samfunnsmål: Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet.
Servodatmihttomearri: · Ealli ja girjás sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta.
Sametinget har i perioden støttet flere gode prosjekter over ordningene til kultur.
Sámediggi lea áigodagas addán doarjaga ollu buriide prošeavttaide kulturortnegiid bokte.
Blant annet ble prosjektet «Sámi lávdi pop up» støttet med 150 000 kroner. Prosjektet skal gjennomføres under Stamsund Internasjonale teaterfestival, som går av stabelen 28.05 - 02.06.18.
Earret eará leat dorjon prošeavtta «Sámi lávdi – Pop-up Sápmi» ja juolludan dasa 150 000 ru. Prošeakta galgá čađahuvvot Stamsund Riikkaidgaskasaš teáhterfestiválas, mii lea 28.05 - 02.06.18.
Prosjektet innebærer en synliggjøring og en mangfoldiggjøring av den samiske kunsten og kulturen, og det er fokus på sjøsamisk kultur.
Prošeavtta bokte oainnusmahttojuvvo ja buktojuvvo ovdan sámi dáidda ja kultuvra, ja fokus lea mearrasámi kultuvrii.
Aktørene er tilsluttet Sámi lávdi.
Aktevrrat gullet Sámi lávdái.
Sametinget hadde administrativt kontaktmøte med Kulturdepartementet medio februar i Oslo, hvor tema blant annet var budsjett og budsjettbehov, den kommende stortingsmeldingen om kultur, kartlegging av samisk kunst og kultur på nasjonale arenaer, kulturelle og kreative næringer, strategi for kultur og reiseliv, nytt bygg for Beaivváš Samiske Nasjonalteater og andre byggesaker, Bååstede, m.m. På programmet var også et felles besøk ved Norsk Folkemuseum, for å få en orientering om Bååstede-prosjektet.
Sámedikkis lei hálddahusdási gulahallančoahkkin Kulturdepartemeanttain guovvamánu gasku Oslos, mas fáddán ledje earret eará bušeahtta ja bušeahttadárbu, boahttevaš stuorradiggedieđáhus kultuvrra birra, sámi dáidaga ja kultuvrra kárten nationála arenain, kultuvrralaš ja hutkás ealáhusat, strategiija kultuvrii ja mátkeealáhusaide, ođđa visti Beaivváš Sámi Nationálateáhterii ja eará huksenáššit, Bååstede, jna. Prográmmas lei maiddái oktasaš galledeapmi Norgga Álbmotmuseas, oažžun dihtii čilgehusa Bååstede-prošeavtta birra.
Kulturdepartementet har satt i gang en gjennomgang av samisk kunst og kultur for å avdekke og belyse, synliggjøre og avklare muligheter og utfordringer for at samisk kunst og kultur kan få et bredere nedslagsfelt i norsk offentlighet.
Kulturdepartemeanta lea álggahan geahčadit sámi dáidaga ja kultuvrra dainna áigumušain ahte gávnnahit movt čuvget, oainnusmahttit ja čilget vejolašvuođaid ja hástalusaid dan ektui movt sámi dáidda ja kultuvra sáhttet oažžut viidát vejolašvuođaid norgalaš almmolašvuođas.
Gjennomgangen skal kartlegge status for samisk kunst og kultur på utvalgte arenaer i Norge i perioden 2014-2017, først og fremst på arenaer som mottar midler over statsbudsjettet eller gjennom spillemidler.
Geahčadeami oktavuođas kártejuvvo sámi dáidaga ja kultuvrra stáhtus válljejuvvon arenain Norggas áigodagas 2014-2017, vuosttažettiin arenain mat ožžot ruđaid stáhtabušeahtas dahje speallanruđain.
Stortingets familie- og kulturkomité Stortingets familie- og kulturkomité besøkte Finnmark 19.- 21.02.18.
Stuorradikki bearaš- ja kulturkomitea Stuorradikki bearaš- ja kulturkomitea galledii Finnmárkku 19.- 21.02.18.
Sametingsrådet fulgte komitéen i Kautokeino og Karasjok 20.- 21.02.18, hvor stortingskomitéen besøkte flere samiske institusjoner, i tillegg til Sametinget.
Sámediggeráđđi čuovui komitea Guovdageainnus ja Kárášjogas 20.- 21.02.18, gos Stuorradikki komitea galledii muhtun sámi ásahusaid, Sámedikki lassin.
Sametingsrådet hadde eget møte med stortingskomitéen, der tema blant annet var ny budsjettordning for Sametinget, barnevern, oppfølging av NOU 2016:18 Hjertespråket, kultur generelt, den kommende stortingsmeldingen for kultur, Bååstede, de pågående byggeprosjektene til Saemien Sijte og Beaivváš Samiske Nasjonalteater, og behovet for et Samisk kunstmuseum.
Sámediggeráđis lei sierra čoahkkin stuorradiggekomiteain, gos fáddán ledje earret eará ođđa Sámedikki bušeahttaortnet, mánáidsuodjalus, NAČ 2016:18 Váibmogiella čuovvuleapmi, kultuvra oppalaččat, boahttevaš stuorradiggedieđáhus kultuvrra birra, Bååstede, huksenprošeavttat Saemien Sijte ja Beaivváš Sámi Nationálateáhter, ja Sámi dáiddamusea dárbu.
Kulturministerens besøk på Sametinget Kulturminister Trine Skei Grande besøkte Kautokeino og Karasjok 6.- 7.03.18.
Kulturministtar Sámedikki guossis Kulturministtar Trine Skei Grande lei guossis Guovdageainnus ja Kárášjogas 6.- 7.03.18.
Med seg hadde hun rådgivere fra Kulturdepartementet, samt direktør og rådsleder for Kulturrådet.
Sus ledje mielde Kulturdepartemeantta ráđđeaddit, ja Kulturráđi direktevra ja ráđđejođiheaddji.
Sametinget var vertskap for hele besøket.
Sámediggi fuolahii olles galledeami.
President Aili Keskitalo og Sametingsrådet tok imot statsråden med følge og fulgte dem på besøk til flere samiske institusjoner i Kautokeino.
Presideanta Aili Keskitalo ja Sámediggeráđđi válde vuostá stáhtaráđi su fáruinis ja čuvvo mielde máŋgga sámi ásahussii Guovdageainnus.
Statsråden besøkte også flere samiske institusjoner i Karasjok, i tillegg til sametingsbygningen.
Stáhtaráđđi finai Kárášjogas maid máŋgga ásahusas, lassin sámediggevissui.
Sametingsrådet hadde egne politiske møter med Statsråden, der tema blant annet var den kommende stortingsmeldingen for kultur, Bååstede, de pågående byggeprosjektene til Saemien Sijte og Beaivváš Samiske Nasjonalteater, og behovet for et Samisk kunstmuseum.
Sámediggeráđis ledje sierra politihkalaš čoahkkimat Stáhtaráđiin, main fáddán ledje earret eará boahttevaš stuorradiggedieđáhus kultuvrra birra, Bååstede, huksenprošeavttat Saemien Sijte ja Beaivváš Sámi Nationálateáhter, ja Sámi dáiddamusea.
Statsråden ble også godt informert om samisk kunst og kultur og særlig om den økende internasjonale interessen for samiske kunstnere.
Stáhtaráđđi oaččui maiddái ollu dieđuid sámi dáidaga ja kultuvrra birra, ja erenoamážit dan birra go beroštupmi sámi dáiddáriidda lassána riikkaidgaskasaš dásis.
Sametingsrådet deltok og holdt innlegg om arbeidet med Sannhets- og forsoningskommisjonen på Hattfjelldalkonferansen medio mars.
Sámediggeráđđi searvvai Árbordekonferánsii ja doalai doppe sáhkavuoru Duohtavuođa- ja seanadankommišuvnna barggu birra njukčamánu gasku.
Sametinget hadde møte med administrasjonen i Kulturdepartementet 25.04.18 i Karasjok.
Sámedikkis lei čoahkkin Kulturdepartemeantta hálddahusain 25.04.18 Kárášjogas.
Tema for møtet var den kommende Stortingsmeldingen om kultur, og departementets arbeid med å kartlegge samisk kunst og kultur på nasjonale og andre scener.
Čoahkkima fáddán lei boahttevaš Stuorradiggedieđáhus kultuvrra birra, ja departemeantta barggu birra sámi dáidaga ja kultuvrra kártemiin nationála lávddiin ja eará lávddiin.
Stortingsmeldingen skal danne grunnlaget for en overordnet politisk debatt om kulturpolitiske utfordringer i årene som kommer.
Stuorradiggedieđáhus galgá bidjat vuođu bajimuš politihkalaš ságastallama várás kulturpolitihkalaš hástalusaid birra boahttevaš jagiid.
I den forbindelse besøkte departementet Sametinget, for å få innspill til den nye meldingen.
Dan oktavuođas galledii departemeanta Sámedikki, oažžun dihtii rávvagiid ođđa dieđáhussii.
Sametingsrådet deltok 02.05.18 på utdelingen av Fritt ord prisen i Oslo.
Sámediggeráđđi searvvai 02.05.18 Friija sátni-bálkkašumi juohkimii Oslos.
Prisen ble tildelt journalistene Harald Amdal, Eirik Linaker Berglund, Thor Harald Henriksen og Kenneth Hætta for deres tillitsbaserte og konsekvensrike gravejournalistikk i Tysfjord-saken.
Bálkkašupmi geigejuvvui journalisttaide Harald Amdal, Eirik Linaker Berglund, Thor Harald Henriksen ja Kenneth Hætta, sin luohttámušvuđot boltunjournalistihka ovddas Divttasvuona-áššis, mas šadde ollu váikkuhusat.
Sametingsrådet deltok 14.02.18 på åpent møte om etablering av Samisk hus i Tromsø.
Sámediggeráđđi searvvai 14.02.18 rabas čoahkkimii Sámi viesu ásaheamis Romssas.
Møtet var en oppfølgning av mulighetsstudiet om etablering av Arktisk urfolkssenter i Tromsø.
Čoahkkin lei Árktalaš álgoálbmotguovddáža vejolaš ásaheami čuovvuleami birra.
Det er nedsatt en arbeidsgruppe for å jobbe videre med realisering av et Samisk hus, der blant annet Tromsø kommune er involvert, sammen med samiske miljø i Tromsø.
Biddjojuvvon lea bargojoavku bargat viidáseappot Sámi viesu duohtan dahkamiin, mas earret eará Romssa suohkan lea mielde, ovttas Romssa sámi birrasiiguin.
Sametingets ungdomspolitiske utvalg Sametingets nyoppnevnte ungdomspolitiske utvalg (SUPU) har hatt to møter i perioden.
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi Sámedikki gieskat nammaduvvon nuoraidpolitihkalaš lávdegottis (SáNuL) leat leamaš guokte čoahkkima áigodagas.
SUPU hadde oppstartsmøte i Tromsø 22.02.18, hvor de også hadde møte med Sametingsrådet om Sannhets- og forsoningskommisjonens mandat, og møte med ansvarlig sametingsråd.
SáNuL:s lei álggahančoahkkin Romssas 22.02.18, gos sis lei čoahkkin maiddái Sámediggeráđiin Duohtavuođa- ja seanadankommišuvnna mandáhta birra, ja lei čoahkkin ovddasvástideaddji sámediggeráđiin.
SUPU hadde også møte i Oslo 28.04.18.
SáNuL:s lei čoahkkin maiddái Oslos 28.04.18.
SUPU har foretatt valg av nestleder, medlemmer og varamedlemmer til Samisk Parlamentarisk Råds ungdomsråd og til Rådgivende utvalg for samiske saker i Trøndelag.
SáNuL lea válljen nubbinjođiheaddji, lahtuid ja várrelahtuid Sámi Parlamentáralaš Ráđi nuoraidráđđái ja Sámi áššiid ráđđeaddi lávdegoddái Trøndelágas.
SUPUs leder deltok i Sametingets delegasjon på FNs permanente forum for urfolkssaker i New York i april.
SáNuL jođiheaddji searvvai Sámedikki delegašuvdnii ON álgoálbmotáššiid bissovaš forumii New Yorkas cuoŋománus.
SUPU har hatt samarbeidsmøter med Ungdommens fylkesråd Nordland, for planlegging av felles arrangement/prosjekt.
SáNuL:s leat leamaš ovttasbargočoahkkimat Nordlándda nuoraid fylkkaráđiin, plánet oktasaš doaluid/ prošeavtta.
SUPU er med i prosjektgruppen for prosjekt psykisk helse for unge samer, og har deltatt på et møte i den forbindelse.
SáNuL lea mielde prošeaktajoavkkus nuorra sámiid psyhkalaš dearvvašvuođa prošeavttas, ja lea searvan čoahkkimii dan oktavuođas.
SUPU har gitt skriftlig innspill til mandatet for Sannhets- og forsoningskommisjonen.
SáNuL lea addán čálalaš cealkámuša Duohtavuođa- ja seanadankommišuvnna mandáhtii.
Samisk Parlamentarisk Råds ungdomspolitiske råd, hvor SUPU er med, hadde møte i Karasjok 15.05.18.
Sámi Parlamentáralaš Ráđi nuoraidpolitihkalaš ráđis, mas SáNuL lea mielde, lei čoahkkin Kárášjogas 15.05.18.
Der informerte de Samisk Parlamentarisk Råds plenumsmøte om sin virksomhet, og hadde innledende planlegging av neste felles ungdomskonferanse.
Doppe dieđihedje sii Sámi Parlamentáralaš Ráđi dievasčoahkkimii doaimmaset birra, ja plánegohte boahtte oktasaš nuoraidkonferánssa.
Mål for innsatsområdet: Samisk kunst som utvikler, utforsker og utfordrer samisk kultur Institusjonelt hjem for vuelie/luohti/vuolle Sametinget har, i forbindelse med etableringen av et institusjonelt hjem for vuelie/luohti/vuolle deltatt på en prosess-samling og en studiereise til Trondheim i samarbeid med konsulentselskapet Noodt &amp; Reiding sammen med joikemiljøet.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi dáidda mii ovddida, iskkada ja hástala sámi kultuvrra. Institušonealla ruoktu luohtái/vuelie/vuolle Sámediggi lea, institušonealla ruovttu ásaheami oktavuođas luohtái/vuelie/vuolle, searvan proseassačoagganeapmái ja oahppomátkái Troanddimii ovttasbargguin konsuleantafitnodagain Noodt &amp; Reiding ovttas luohtebirrasiin.
Studiereisen fokuserte på Norsk senter for folkemusikk og folkedans, mens prosess-samlingen fokuserte på alternativer rundt en eventuell etablering, i dialog med joikemiljøet.
Oahppomátki fokuserii Norgga álbmotmusihkkaguovddážii ja álbmotdánsii, ja proseassačoagganeapmi ges fokuserii molssaeavttuide vejolaš ásaheami oktavuođas, gulahallamiin luohtebirrasiin.
Noodt &amp; Reiding har sendt ut en foreløpig rapport til høring, og det ble også ble holdt et oppfølgingsmøte 12.03.18, i samarbeid med joikemiljøet.
Noodt &amp; Reiding lea sádden gaskaboddosaš raportta gulaskuddamii, ja dollojuvvui maiddái čuovvulančoahkkin 12.03.18, ovttasráđiid luohtebirrasiin.
Rapporten ble sendt på en høringsrunde, med svarfrist i april.
Raporta sáddejuvvui gulaskuddamii, ja vástidanáigemearri lei cuoŋománus.
Den endelige rapporten skal leveres i disse dager.
Loahpalaš raporta geigejuvvo dáid beivviid.
DKS-konferanse på Sametinget i Karasjok Etter initiativ fra Kulturtanken, i samarbeid med Sametinget og andre aktører, ble det avholdt en konferanse på Sametinget i Karasjok 19.- 20.04.18, i forbindelse med Kulturtankens 3-årige satsning på samisk kunst og kultur i Den kulturelle skolesekken.
DKS-konferanse på Sametinget i Karasjok Kulturjurdaga álgaga mielde, ovttasbargguin Sámedikkiin ja eará aktevrraiguin, dollojuvvui konferánsa Sámedikkis Kárášjogas 19.- 20.04.18, Kulturjurdaga 3-jagáš áŋgiruššama oktavuođas sámi dáidaga ja kultuvrra ektui Kultuvrralaš skuvlalávkkas.
Konferansen fokuserte på samisk kunst og kultur, med både eksempler og erfaringer fra forvaltningen og samisk kulturliv, samt utfordringer knyttet til dette.
Konferánsa fokuserii sámi dáidaga ja kultuvrra, sihke ovdamearkkaiguin ja vásihusaiguin sámi kultureallima hálddašeamis, ja hástalusaiguin mat dasa čatnasit.
Oppstartskonferansen har som formål å øke frekvensen av samiske prosjekter og produksjoner i DKS-systemet.
Álggahankonferánssa ulbmilin lea lasihit sámi prošeavttaid ja buvttademiid logu DKSvuogádagas.
Åpning av utstillingen «Let the River Flow» Sametingsrådet foresto 11.04.18 åpninga av utstillingen «Let the River Flow» i Office of Contemporary Art Norway (OCA) sine lokaler i Oslo.
Čájáhusa «Let the River Flow» rahpan Sámediggeráđđi fuolahii 11.04.18 «Let the River Flow» čájáhusa rahpama Office of Contemporary Art Norway (OCA) lokálain Oslos.
Utstillingen viser arbeider knyttet til Masigruppen og andre samisk kunstnere fram til i dag, som har gitt bidrag til oppmerksomhet omkring den samiske rettighetskampen.
Čájáhus čájeha barggu mii čatnasa Mázejovkui ja eará sámi dáiddáriidda otnáš rádjai, mat leat bidjan fuomášumi sámi vuoigatvuođadáistaleapmái.
6.3 Samiske kulturinstitusjoner som arena for formidling og opplevelse av samisk kultur Mål for innsatsområdet: Sterke samiske institusjoner som forvalter, formidler og utvikler samisk kunst, kultur og historie.
6.3 Sámi kulturásahusat sámi kultuvrra gaskkustan- ja vásihanarenan Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Nana sámi ásahusat mat hálddašit, gaskkustit ja ovddidit sámi dáidaga, kultuvrra ja historjjá.
Åarjelhsaemien Teatere AS Det ble avholdt generalforsamling for Åarjelhsaemien Teatere AS 16.03.18.
Åarjelhsaemien Teatere AS Åarjelhsaemien Teatere AS váldočoahkkin dollojuvvui 16.03.18.
Sametingsrådet gjenoppnevnte Svein Ole Granefjell som styremedlem, med Marja Lisa Thomasson som vara.
Sámediggeráđđi nammadii Svein Ole Granefjell stivralahttun, ja Marja Lisa Thomasson várrelahttun.
På generalforsamlingen ble Granefjell gjenvalgt som styreleder.
Váldočoahkkimis válljejuvvui Granefjell fas stivrajođiheaddjin.
Sametingsrådet har oppnevnt Lea Olavsdotter Nilsen Marakat og Jakop Janssønn til styret i Riddu Riđđu Festivála AS for perioden 2018-2020.
Sámediggeráđđi lea nammadan Lea Olavsdotter Nilsen Marakat ja Jakop Janssønn Riddu Riđđu Festivála AS stivrii áigodahkii 2018-2020.
Nytt teaterbygg for Beaivváš Samiske Nasjonalteater Det ble avholdt et felles administrativt møte i Oslo 12.02.18 med Statsbygg, Beaivváš Samiske Nasjonalteater, Samisk videregående skole og reindriftsskole og Sametinget, som del av Statsbyggs arbeid med oppfølgingsstudien, som bygger videre på den tidligere mulighetsstudien.
Ođđa teáhtervisti Beaivváš Sámi Nationálateáhterii Oktasaš hálddahuslaš čoahkkin dollojuvvui Oslos 12.02.18 Statsbyggain, Beaivváš Sámi Nationálateáhteriin, Sámi joatkkaskuvllain ja boazodoalloskuvllain ja Sámedikkiin, oassin Statsbygga čuovvulanbarggus, mas vuolggasadjin lea ovddeš čađahaniskamuš.
Statsbygg har på oppdrag fra Kulturdepartementet, i samråd med Kunnskapsdepartement, utarbeidet et konseptvalgsnotat (oppfølgingsstudien), hvor alternativene med samlokalisering og to separate bygg for teateret og Samisk videregående skole og reindriftsskole er utredet.
Statsbygg lea ožžon Kulturdepartemeanttas, ovttas Máhttodepartemeanttain, bargun ráhkadit konseaptaválljennotáhta (čuovvuleapmi), mas čielggaduvvojit molssaeavttut oktii lokaliseremis ja guovtti sierra visttis teáhterii ja Sámi joatkkaskuvlii ja boazodoalloskuvlii.
6.5 Samisk idrett Mål for innsatsområdet: Et mangfold av idrettsaktiviteter.
6.5 Sámi valáštallan Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Juohkelágan valáštallandoaimmat.
Åpning NM på ski Sametingsrådet deltok under åpningsseremonien av NM på ski, del 2, i Alta 04.04.18.
NM čuoigamiid rahpan Sámediggeráđđi searvvai NM čuoigamiid rahpandoaluide, 2. oassái, Álttás 04.04.18.