pere/sami_parallel huggingface dataset:
I tillegg bør det arbeides med å skape flere uavhengige forskermiljøer med tilhørighet til tanavassdraget.
Das lassin berre oččodit eanet sorjjasmeahttun dutkanbirrasiid main lea gullevašvuohta Deanučázádahkii.
Forskningen må suppleres med lokale tradisjonsviteres kunnskaper på en slik måte at tradisjonell forskning og tradisjonell kunnskap tillegges like stor vekt.
Dutkamii fertejit lasihuvvo báikkálaš olbmuid árbedieđut dainna lágiin ahte árbevirolaš dutkamii ja árbedihtui biddjojuvvo seamma stuorra deaddu.
På denne måten vil også forskningen få den nødvendige legitimitet i lokalbefolkningen.
Dainna lágiin juksá maiddá duktan dan lobálašvuođa báikkálaš olbmuid gaskkas, mii dárbbašuvvo.
Sametinget ønsker å sette hovedfokus på veien videre og muligheten til å finne gode omforente løsninger.
Sámediggi háliida čalmmustahttit viidáset proseassa ja vejolašvuođa gávdnat buriid čovdosiid mat ožžot doarjaga.
Det er likevel nødvendig å påpeke at forhandlingsprosessen og særlig avslutningen på denne har foregått på en måte som både strider mot intern rett og folkerettens regler om urfolk og minoriteter.
Dattetge ferte čujuhit ahte šiehtadallanproseassa ja erenoamážit dan loahppa, lea čađahuvvon dakkár vugiin mii rihkku siskkáldas rievtti ja álbmotrievtti njuolggadusaid álgoálbmogiid ja minoritehtaid birra.
Det vises i denne sammenheng særlig til tanalovens §6, tredje ledd.
Dan oktavuođas čujuhuvvo earenoamážit Deanulága 6. § goalmmát lađđasii.
Forhandlingene som ledet frem til det foreliggende forslag til avtale mellom Norge og Finland om fisket i Tanavassdraget og tilhørende reguleringer ble sluttført uten at medlemmene i delegasjonen var informert eller hadde fått anledning til å fremføre sine merknader og å ta en helhetlig stilling til avtalen og reguleringene.
Šiehtadallamat maid boađusin lea dálá soahpamuševttohus Norgga ja Suoma gaskka Deanučázádaga guollebivddu ja dasa gulli muddemiid birra, loahpahuvvui almmá dan haga ahte sáttagotti láhtut ožžo dieđu dahje besse ovddidit iežaset mearkkašumiid ja ollislaččat dahkat oaivila soahpamuššii ja muddemiidda.
Sametinget legger til grunn at en slik krenkelse av samenes prosessuelle rettigheter ikke forekommer i fremtiden.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte sámiid prosessuála vuoigatvuođaid rihkkun dán láhkai ii galgga dáhpáhuvvat boahtteáiggis.
Nærings- og kulturkomiteen - 007/16
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 007/16
Innledning
I Álggahus
Sametingets nærings og kulturkomite har behandlet sak 29/16 om Forslag til avtale mellom Norge og Finland om fiske i Tanavassdragget.
Sámedikki ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 29/16 Soahpamuševttohus Norgga ja Suoma gaskkas Deanučázádaga guollebivddu birra.
Klima- og miljødepartementet har frammet en ny avtale om fiske i Tanavassdragets.
Dálkkádat- ja birasdepartemeanta lea evttohan ođđa šiehtadusa bivddu birra Deanučázádagas.
Forhandlingsdelegasjonen har forhandlet sid 2012.
Šiehtadallansáttagoddi lea šiehtadallan 2012 rájes.
Forhandlingsforslaget har to vedlegg.
Šiehtadusevttohusas leat guokte mildosa.
I vedlegg 1 finner vi virkeområde og i vedlegg 2 finner vi de nye forskrifter for fiske.
1. mildosis lea doaibmaguovlu ja 2. mildosis leat ođđa bivdonjuolggadusat.
Komiten foreslår følgende:
Lávdegoddi evttoha čuovvovačča:
Medlemmet fra Fremskrittspartiet Arthur Tørfoss fremmet følgende merknad:
Ovddádusbellodaga lahttu Arthur Tørfoss ovddidii čuovvovaš mearkkašumi:
Finske og norske forhandlere har nylig lagt frem utkast til ny overenskomst og fiskeregler for Tanavassdraget, som på en lang strekning danner riksgrense mellom de to landene.
Suoma ja Norgga šiehtadallit leat gieskat ovddidan evttohusa ođđa šiehtadussan ja bivdonjuolggadussan Deanučážádaga várás, mii dahká guhkes riikkarájá dien guovtti riikka gaskkas.
Disse utkastene ble sendt på høring 30.6. d.å. og høringsfristen var 12.8, Høringssvarene er publisert på Klima- og miljødepartementets hjemmeside.
Dát evttohusat sáddejuvvojedje gulaskuddamii 30.06 dán jagi ja gulaskuddanáigemearri lei 12.8. Gulaskuddanvástádusat leat almmuhuvvon Dálkkádat- ja birasdepartemeantta ruovttusiidduide.
Flere av disse påpeker forhold som tilsier at avtalen enten må reforhandles, eller sies opp.
Dain leat máŋga mat čujuhit dakkár beliide man vuođul šiehtadus ferte ođđasit šiehtadallojuvvot, dahje celkojuvvot eret.
Dette medlemmet vil fraråde at avtalen legges fram for Stortinget til godkjenning slik den ligger nå.
Mii váruhit šiehtadusa bidjat ovdan Stuorradiggái dohkkeheapmái dan hámis mii das lea dál.
Dette vil vi begrunne som følger:
Dan mii ákkastallat čuovvovaččat:
Involvering av lokalbefolkningen – kort høringsfrist
Báikkálaš olbmuid searvvaheapmi – oanehis gulaskuddanáigemearri
Et forhold som ikke gjelder det materielle innholdet i overenskomsten og fiskereglene, er den knappe tidsfristen for høringen.
Okta bealli mii ii guoskka šiehtadusa ja bivdonjuolggadusaid ávnnaslaš sisdollui, lea dat oanehis gulaskuddanáigemearri.
Laksefisket er en sak som er meget viktig for befolkningen i Tanadalen, på begge sider av grensen.
Luossabivdu lea hui deaŧalaš Deanu leagi álbmogii, goappašiid bealde rájá.
Spørsmålet er derfor om hvor demokratisk forsvarlig det var å sende forslagene til høring midt i laksefisket og fellesferien, noe som også påpekes fra flere av høringsinstansene.
Danne lea gažaldat das ahte man demokráhtalaččat dohkálaš dat lei ahte sáddet evttohusaid gulaskuddamii aiddo gasku luossabivddu ja oktasašluomuid, maid maiddá máŋga gulaskuddaninstánssa cuiggodit.
Lovligheten ved manglende involvering av forvaltningsorganet på norsk side av Tanavassdragets fiskeforvaltning (TF) har også flere merknader om mangler ved prosessuelle forhold i forbindelse med forhandlingsprosessen.
Lobálašvuođas das go Norgga bealde hálddašanorgána, Deanučázádaga bivdohálddahus (TF), ii leat searvvahuvvon, leat maid máŋga mearkkašumi váilevašvuođas prosessuála beliin šiehtadallanproseassa oktavuođas.
TF er som kjent etter forskriften om lokal forvaltning av fisk og fisket i Tanavassdraget (04.02.2011) det fiskeforvaltningsorganet, som skal ha ansvar for å forvalte fisken og fisket i vassdraget, herunder organisering av fisket og salg av fiskekort, overvåking av fiskebestandene, oppsyn med fisket, fangstrapportering og informasjon (§ 6, første ledd).
TF lea nu go mii diehtit lágaásahusa vuođul Deanučázádaga báikkálaš guolle- ja guolástanhálddašeami birra, dat bivdohálddašanorgána, mas galgá leat ovddasvástádus hálddašit čázádaga guliid ja guollebivddu, dás maiddái guollebivddu ja oaggunkoarttaid vuovdima organiseremis, guollemáddodagaid goziheamis, guollebivddu bearráigeahčus, sálašraporteremis ja diehtojuohkimis (§ 6, vuosttaš lađas).
I høringsuttalelsen fra TF heter det at dette organet (og Sametinget) ikke var orientert om de avsluttende forhandlingene med Finland på forsommeren i år, men at disse ble gjennomført i hemmelighet av embetsmenn fra Norge og Finland.
TF gulaskuddancealkámušas daddjojuvvo ahte dát orgána (ja Sámediggi) eai lean dieđihuvvon loahppašiehtadallamiid birra Suomain árrageasi dán jagi, muhto ahte daid čađahedje Norgga ja Suoma ámmátolbmot čihkosis.
I ettertid ble man meddelt resultatet – dvs. det som har vært ute på høring.
Maŋŋá dieđihedje bohtosa birra – dm. dat mii lea leamaš gulaskuddamis.
Dette har skjedd til tross for at Tanaloven (LOV-2014-06-20-51) har klare bestemmelser om TFs medvirkning i forhandlingene:
Dat dáhpáhuvai beroškeahttá das ahte Deanulágas (LOV-2014-06-20-51) leat čielga mearrádusat TF mielváikkuheami birra šiehtadallamiidda:
Utarbeidelse av forskrifter og forhandlingene med Finland om fisket i lakseførende deler av Tanavassdraget skal skje i samråd med Tanavassdragets fiskeforvaltning og Sametinget (§ 6, siste ledd).
Láhkaásahusaid ráhkadeapmi ja šiehtadallamat Suomain bivddu birra dain osiin Deanučázádagas main lea luossa, galgá dahkkojuvvot ovttasráđiid Deanučázádaga bivdohálddahusain ja Sámedikkiin (§ 6, maŋimus lađas).
I den juridiske vurderingen av dette som er gjort for TF, heter det at Overnevnte anses (…) å ha skjedd i strid med tanaloven § 6 tredje ledd, og slik denne må forstås i lys av Norges folkerettslige forpliktelser.
Juridihkalaš árvvoštallamis das mii lea dahkkojuvvon TF ovddas, daddjojuvvo ahte dat mii lea namuhuvvon bajábealde adnojuvvo leat dáhpáhuvvan Deanulága § 6 goalmmát lađđasa vuostá, ja dan vuostá mo dan ferte áddet Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid ektui.
Enkelte av høringssvarene anfører at elvedalsbefolkningens tradisjonelle kunnskap om naturlige forhold som kan påvirke laksebestanden(e) ikke har vært en del av kunnskapsgrunnlaget for forhandlingene.
Muhtun gulaskuddanvástádusat čujuhit dasa ahte johkaleagi álbmoga árbediehtu dakkár luonddubeliid birra mat sáhttet váikkuhit luossamáddodagaide, ii leat leamaš oassi šiehtadallamiid máhttovuođus.
TF skriver i sin høringsuttalelse at det helt sentrale dokumentet – selve overenskomsten – heller ikke ble behandlet på det siste forhandlingsmøtet hvor man deltok, 19. og 20. mai d.å.
TF čállá gulaskuddancealkámušastis ahte áibbas guovddáš dokumeanta – ieš dat šiehtadus – ii ge meannuduvvon maŋimus šiehtadallančoahkkimis mas sii ledje mielde, miessemánu 19. ja 20. b. dán jagi.
Finsk innflytelse over norsk sjølaksefiske
Suoma váikkuhus Norgga mearraluossabivdui
Flere høringsinstanser har også sterkt kritiske merknader til at Finland skal gis innflytelse over reguleringen av sjølaksefisket på norsk territorium.
Máŋga gulaskuddaninstánssa leat maid garrasit moaitán dan ahte Suomas galgá leat váikkuhus mearraluossabivddu muddemiidda Norgga territorias.
Jf. artikkel 3, pkt. 2:
Gč. artihkal 3, 2. čuoggá:
Forslag til endringer i reguleringene av sjølaksefisket i Finnmark skal sendes ansvarlig myndighet i Finland til uttalelse før vedtak treffes.
Finnmárkku mearraluossabivddu muddemiid rievdadusevttohus galgá sáddejuvvot ovddasvásttolaš Suoma eiseváldái cealkámuššii ovdalgo mearrádus dahkkojuvvo.
Det vises til høringsuttalelsen fra Nærings- og fiskeridepartementet som sier:
Dás čujuhuvvo Ealáhus- ja guolástusdepartemeantta gulaskuddancealkámuššii mas daddjojuvvo:
«I artikkel 3 er det foreslått et pkt. 2 om at "Forslag til endringer i reguleringene av sjølaksefisket i Finnmark skal sendes ansvarlig myndighet i Finland til uttalelse før vedtak treffes".
«I artikkel 3 er det foreslått et pkt. 2 om at "Forslag til endringer i reguleringene av sjølaksefisket i Finnmark skal sendes ansvarlig myndighet i Finland til uttalelse før vedtak treffes".
Dette medlemmet vil påpeke at det geografiske virkeområdet for avtalen ellers er avgrenset til vassdraget.
Vi vil påpeke at det geografiske virkeområdet for avtalen ellers er avgrenset til vassdraget.
Nærings- og fiskeridepartementet ser det som lite naturlig å involvere Finland i reguleringene av sjølaksefisket, selv om det i sjøen høstes laks som er på vandring til Tanavassdraget for å gyte.
Nærings- og fiskeridepartementet ser det som lite naturlig å involvere Finland i reguleringene av sjølaksefisket, selv om det i sjøen høstes laks som er på vandring til Tanavassdraget for å gyte.
Det er rimelig forutsigbart hva Finland vil mene om sjølaksefisket i Finnmark som ikke vanligvis er i deres interesse.
Det er rimelig forutsigbart hva Finland vil mene om sjølaksefisket i Finnmark som ikke vanligvis er i deres interesse.
Å invitere Finland til uttalelse før vedtak treffes, synes lite hensiktsmessig om ikke Finlands synspunkter skal tillegges vekt.
Å invitere Finland til uttalelse før vedtak treffes, synes lite hensiktsmessig om ikke Finlands synspunkter skal tillegges vekt.
Det finske elvefisket etter laks i Tanavassdraget har som kjent vært sterkt økende over lang tid, og avtalen synes ikke å ville bidra til å redusere dette.
Det finske elvefisket etter laks i Tanavassdraget har som kjent vært sterkt økende over lang tid, og avtalen synes ikke å ville bidra til å redusere dette.
I samme periode har det tradisjonsrike sjølaksefisket blitt betydelig redusert gjennom reguleringer.
I samme periode har det tradisjonsrike sjølaksefisket blitt betydelig redusert gjennom reguleringer.
Vi legger til grunn at norske myndigheter i størst mulig grad også ivaretar interessene i sjølaksefisket, og at det unngås ytterligere omfordeling mht. hvem som skal høste overskuddet av denne ressursen.
Vi legger til grunn at norske myndigheter i størst mulig grad også ivaretar interessene i sjølaksefisket, og at det unngås ytterligere omfordeling mht. hvem som skal høste overskuddet av denne ressursen.
På bakgrunn av ovennevnte ber dette medlemmet om at forslaget til pkt. 2 i artikkel 3 utgår.»
På bakgrunn av ovennevnte ber vi om at forslaget til pkt. 2 i artikkel 3 utgår.»
Dette medlemmet er uenig i forslaget om å overføre norsk beslutningsmyndighet i kystsonen til et annet land.
Mii leat vuostá dan evttohusa čuoggái ahte sirdit Norgga mearridanválddi riddoavádagas nuppi riikii.
Nye rettighetshavere i Tanavassdraget
Ođđa vuoigatvuođalaččat Deanučázádagas
I høringsrunden er det flere som har reagert på at det i fiskereglene innføres en ny fiskerettshavergruppe Tanavassdraget, etter finsk fiskerilovgivning.
Gulaskuddanvuorus leat máŋggas reageren dasa ahte bivdonjuolggadusaide ásahuvvo ođđa bivdovuoiggalašjoavku Deanačázádahkii, Suoma guolástanlágaid vuođul.
Jf. forslagets paragraf 2, pkt. 2. Dette gjelder personer som ikke er fast bosatt i Tanavassdragets elvedaler.
Gč. evttohusa paragráfa 2, čuokkis 2. Dát guoská olbmuide geat eai ása bistevaččat Deanučázádaga johkalegiin.
I praksis er det finske hytteeiere med selveiertomt, som heretter skal ha rett til å drive blant annet dorgefiske på samme vilkår som lokalbefolkningen langs vassdraget (unntatt en viss avkorting i slutten av sesongen), og det avsettes 3600 døgnkort til denne gruppen.
Geavadis galgá Suoma bartaeaiggádiin geat eaiggáduššet bartasaji, earret eará leat suhkanvuoigatvuohta seamma láhkai go čázádaga báikkálaš álbmogis (earret veaháš oanehat bivdoáigi loahpageahčen bivddu), ja dán jovkui galget várrejuvvot 3600 jándorkoartta.
Det kan ikke være riktig at finsk eiendomslovgivning skal bidra til å øke fiskepresset i vassdraget, gjennom at gruppen finske hytteeiere også gis rett til å drive fiske på norsk side av grenselinjen.
Ii sáhte leat riekta ahte Suoma opmodatlágat galget leat mielde váikkuheamen eanet bivdima čázádagas, dakko bokte ahte Suoma bartaeaiggádiid joavku maiddái oažžu vuoigatvuođa bivdit Norgga bealde rádjalinnjá.
Dette medlemmet vil også be statsråden vurdere realismen i å få med lokalbefolkningen på nye reguleringer når det er nødvendig, samtidig som man slipper nye fiskere med nye rettigheter til i elva.
Mii bivdit maiddái stáhtaráđi árvvoštallat man realisttalaš dat lea ahte oččodit fárrui báikkálaš álbmoga dohkkehit dárbbašlaš muddemiid, seammás go luitet ođđa bivdiid ođđa vuoigatvuođaiguin johkii.
Krav om nye forhandlinger
Gáibádus ođđa šiehtadallamiidda
Mange lokale instanser langs Tanavassdraget har bedt om at de mange uklarhetene og formelle manglene ved de fremforhandlede dokumentene, må føre til nye forhandlinger hvor rettighetshaverne på begge sider av vassdraget får en sentral rolle.
Máŋga báikkálaš instánssa Deanučázádagas leat bivdán ahte dat ollu čielggasmeahttunvuođat ja formálalaš váilevašvuođat šiehtaduvvon dokumeanttain, fertejit dagahit ahte čađahuvvojit ođđa šiehtadallamat mas vuoigatvuođalaččat goappašiid bealde čázádaga ožžot guovddáš rolla.
Dette medlemmet er uenig i at finsk eiendomslovgivning skal gi rett til fiske på norsk side av vassdraget.
Mii eat leat ovttaoaivilis das ahte Suoma opmodatlágat galget addit bivdinvuoigatvuođa Norgga bealde čázádaga.
Vi er også spørrende til byrdefordelingen – hva reduksjoner i fisket angår – er rimelig og rettferdig mellom de ulike redskapsgruppene.
Mii maid eahpidit lea go noađuhanjuogadeami – mii bivdogáržžideapmái guoská – govttolaš ja rehálaš iešguđet bivddusjoavkkuid gaskkas.
Dét er også sterkt anfektet fra lokalt hold.
Dat lea maid garrasit eahpiduvvon báikkálaš bealis.
Dette medlemmet håper at regjeringen vil vektlegge synspunktene fra lokalbefolkningen og stortingsrepresentantene fra fylket.
Mii doaivut ahte ráđđehus deattuha báikkálaš álbmoga ja fylkka stuorradiggeáirasiid oainnuid.
Forslag fra medlemmene i Arbeiderpartiet (AP) Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Norske Samers Riksforbund (NSR) Mathis N. Eira, Nora Bransfjell og Tor Gunnar Nystad, Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP)Christina Henriksen, Flyttsamelista Per A. Bæhr, Árja Inger Eline Eriksen og Samer sørpå Marie T h erese Nordsletta Aslaksen.
Evttohus Bargiidbellodaga lahtuin (BB) Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Norgga Sámiid riikasearvvi lahtuin (NSR) Mathis N. Eira, Nora Bransfjell ja Tor Gunnar Nystad, Norgga Sámiid riikasearvvi/Sámeálbmotbellodaga (NSR/SÁB) lahtus Christina Henriksen, Johttisápmelaččaid listtu lahtus Per A. Bæhr, Árja Inger Eline Eriksen ja Sámit lulde lahtus Marie Therese Nordsletta Aslaksen.
Tradisjonskunnskap
Árbediehtu
Tillegg i nest siste avsnitt etter 3 setning: (Forskningen må suppleres med lokale…)
Lasáhus nubbimaŋimus teakstaoassái maŋŋá 3. cealkaga: (Dutkamii fertejit lasihuvvot báikkálaš...)
Tradisjonskunnskapen bidrar til å forklare sammenhengene mellom menneskelig aktivitet og økologi tydeligere enn den mye yngre forskningsbaserte kunnskapen.
Árbediehtu lea mielde čilgemin olmmošlaš doaimmaid ja ekologiija gaskavuođaid čielgaseappot go dat ollu nuorat dutkanvuđot máhttu.
Av den grunn har man i Naturmangfoldloven stadfestet myndighetenes forpliktelse til å vektlegge den erfaringsbaserte kunnskapen, og da spesielt trukket frem den samiske bruken av naturen og naturressursene.
Dan sivas lea Luonddušláddjivuođalágas nannejuvvon eiseválddiid geatnegasvuohta deattuhit vásáhusvuđot máhtu, ja erenoamážit váldán ovdan dan mo sápmelaččat leat geavahan luonddu ja luondduresurssaid.
Avsnitt 2 endres til:
Teakstaoassi 2 rievdaduvvo dánin:
Sametinget avviser forslaget og de tilhørende reguleringer i sin helhet.
Sámediggi hilgu evttohusa ja dasa gullevaš muddemiid ollásit.
Etter Sametingets syn er avtaleutkastet for det første i strid med lokalbefolkningens langvarige og tradisjonsbaserte fiskerettigheter.
Sámedikki oainnu mielde rihkku šiehtadusevttohus vuos báikkálaš álbmoga guhkilmas ja árbevirolaš guolástanvuoigatvuođaid.
For det annet er reguleringene gjort uten at lokalbefolkningens erfaringsbaserte tradisjonskunnskap er vektlagt.
Nuppádassii de leat muddemat dahkkojuvvon almmá dan haga ahte báikkálaš álbmoga vásáhusvuđot árbediehtu lea deattuhuvvon.
For det tredje strider avtaleforslaget med nasjonalstatenes konsultasjonsplikt med rettighetshavere og samer som urfolk.
Goalmmádassii de rihkku šiehtadusevttohus nationálastáhta geatnegasvuođa konsulteret vuoigatvuođalaččaid ja sámiid álgoálbmogin.
Sametinget viser til at man verken på norsk eller finsk side har klart å komme til enighet med Sametingene og lokale rettighetshavere.
Sámediggi čujuha dasa ahte eai Norgga eai ge Suoma bealde leat nagodan juksat ovttamielalašvuođa Sámedikkiiguin ja báikkálaš vuoigatvuođalaččaiguin.
Endring i avsnitt 5
Rievdadus 5. teakstaoasis
"TF" endres til "Tanavassdragets Fiskeforvaltning (TF)"
"TF" rievdaduvvo dánin " Deanučázádaga guolástushálddahus (TF)"
Endring i avsnitt 8 siste setning: Med rettferdig byrdefordeling mener Sametinget her for det første at rettighetshavernes ulike rettigheter må respekteres slik det følger av tanaloven §§ 4 og 5. For det annet må reguleringer først og fremst skje slik at lokale rettighetshavere ikke rammes av reduksjonene i fisket.
Rievdadus 8. teakstaoasi 8. cealkagis: Rehálaš noađuhanjuogademiin oaivvilda Sámediggi dás vuos dan ahte vuoigatvuođalaččaid iešguđet vuoigatvuođat galge árvvusadnojuvvot nu mo boahtá ovdan Deanulága paragráfain 4 ja 5. Dasto galget muddemat vuosttažettiin čađahuvvot nu ahte báikkálaš vuoigatvuođalaččaide eai čuoza gáržžideamit bivddus.
Det er de tilreisendes fiske som må reduseres først og dette omfatter også hytteeiere som ikke er bosatt ved Tanavassdraget.
Lea vuosttažettiin johtti bivdit mat fertejit geahpedit vuos ja dat guoská maiddái daidda bartaeaiggádiidda geat eai ása Deanučázádaga gáttis.
Avsnitt 10 endres til: Sametinget vil også trekke frem at sjølaksefiskerne på norsk side rammes både direkte og indirekte av forslaget.
Teakstaoassi 10 rievdaduvvo dánin: Sámediggi áigu maiddái váldit ovdan dan ahte Norgga bealde mearraluossabivdiide maid čuohcá evttohus sihke njuolgga ja eahpenjuolgga.
Sametinget er sterkt kritisk til at Finland gjennom avtaleutkastet gis muligheten til å påvirke reguleringen av sjølaksefiske på norsk territorium.
Sámedikki moaitá garrasit dan ahte Suopma šiehtadusevttohusa bokte oažžu vejolašvuođa váikkuhit mearraluossabivddu muddemiidda Norgga territorias.
Videre signaliserer myndighetene at man ønsker den samme reduksjonen i sjølaksefisket.
Viidáseappot geažidit eiseválddit ahte sii háliidit seamma geahpedeami mearraluossabivddus.
Sametinget støtter sjølakefiskernes krav om at også sjølaksefisket må synliggjøres i arbeidet med avtalen og inngå i en rettferdig byrdefordeling.
Sámediggi doarju mearraluossabivdiid gáibádusa ahte maiddái mearraluossabivdu galgá boahtit oidnosii šiehtadusbarggus ja leat oassin noađuhanjuogadeamis.
Sjølaksefiskernes synspunkter må innhentes og statlige myndigheter må konsulteres med sjølaksefiskerne før det igangsettes arbeid med eventuelle reduksjoner i sjølaksefisket.
Mearraluossabivdiid oainnut galget vižžojuvvot ja stáhta eiseválddit galget konsulteret mearraluossabivdiid ovdalgo álggahuvvo bargu mearraluossabivddu geahpedemiin.
Det påpekes sjølaksefiskere anses som rettighetshavere som både har et materielt vern og et prosessuelt vern etter folkeretten.
Dás čujuhuvvo dasa ahte mearraluossabivdit adnojuvvojit dakkár vuoigatvuođalažžan geain lea sihke ávnnaslaš suodjalus ja prosessuála suodjalus álbmotrievtti vuođul.
Avsnitt 12 ny første setning: Overføring av rettigheter må i ethvert tilfelle vurderes i forhold til nasjonalstatenes forpliktelser etter folkeretten overfor samene som urfolk, jf. tanaloven § 3.
Teakstaoassi 12 ođđa vuosttaš cealkka: Vuoigatvuođaid sirdin galgá álo árvvoštallojuvvot nationálastáhtaid geatnegasvuođaid ektui álbmotrievtti vuođul sápmelaččaid ektui álgoálbmogin, gč. Deanulága § 3.
Komiteens tilrådning
Lávdegotti ávžžuhus
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi mearrádusevttohusa.
Sametingets plenum - 029/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 029/16
Forslag 3 - Fremskrittspartiet, Høyre og Nordkalottfolket - Representant Arthur Tørfoss
Evttohus 3: Áirras Arthur Tørrfoss, Ovddádusbellodat, Olgeš ja Nordkalottfolket bokte
Forslag til ny avtale mellom Norge og Finland om fisket i Tanavassdraget
Soahpamuševttohus Norgga ja Suoma gaskkas Deanučázádaga guollebivddu birra
Sametinget fraråder at avtalen godkjennes slik den foreligger nå.
Sámediggi váruha šiehtadusa bidjat ovdan Stuorradiggái dohkkeheapmái dan hámis mii das lea dál.
Sametinget vil begrunne dette som følger:
Dan ákkastalla Sámediggi čuovvovaččat:
Lovligheten ved manglende involvering av forvaltningsorganet på norsk side Tanavassdragets fiskeforvaltning (TF) har også flere merknader om mangler ved prosessuelle forhold i forbindelse med forhandlingsprosessen.
Lobálašvuođas das go Norgga bealde hálddašanorgána, Deanučázádaga bivdohálddahus (TF), ii leat searvvahuvvon, leat maid máŋga mearkkašumi váilevašvuođas prosessuála beliin šiehtadallanproseassa oktavuođas.
TF er som kjent etter forskriften om lokal forvaltning av fisk og fisket i Tanavassdraget (04.02.2011) det fiskeforvaltningsorgan, som skal ha ansvar for å forvalte fisken og fisket i vassdraget, herunder organisering av fisket og salg av fiskekort, overvåking av fiskebestandene, oppsyn med fisket, fangstrapportering og informasjon (§ 6, første ledd).
TF lea nu go mii diehtit lágaásahusa vuođul Deanučázádaga báikkálaš guolle- ja guolástanhálddašeami birra, dat bivdohálddašanorgána, mas galgá leat ovddasvástádus hálddašit čázádaga guliid ja guollebivddu, dás maiddái guollebivddu ja oaggunkoarttaid vuovdima organiseremis, guollemáddodagaid goziheamis, guollebivddu bearráigeahčus, sálašraporteremis ja diehtojuohkimis (§ 6, vuosttaš lađas).
Vi vil påpeke at det geografiske virkeområdet for avtalen ellers er avgrenset til vassdraget.
Vi vil påpeke at det geografiske virkeområdet for avtalen ellers er avgrenset til vassdraget.
På bakgrunn av ovennevnte ber vi om at forslaget til pkt. 2 i artikkel 3 utgår.»
På bakgrunn av ovennevnte ber vi om at forslaget til pkt. 2 i artikkel 3 utgår.»
Vi er uenige i forslaget om å overføre norsk beslutningsmyndighet i kystsonen til et annet land.
Mii leat vuostá dan evttohusa čuoggái ahte sirdit Norgga mearridanválddi riddoavádagas nuppi riikii.
Vi vil også be statsråden vurdere realismen i å få med lokalbefolkningen på nye reguleringer når det er nødvendig, samtidig som man slipper nye fiskere med nye rettigheter til i elva.
Mii bivdit maiddái stáhtaráđi árvvoštallat man realisttalaš dat lea ahte oččodit fárrui báikkálaš álbmoga dohkkehit dárbbašlaš muddemiid, seammás go luitet ođđa bivdiid ođđa vuoigatvuođaiguin johkii.
Mange lokale instanser langs Tanavassdraget har bedt om at de mange uklarhetene og de formelle manglene ved de fremforhandlede dokumentene, må føre til nye forhandlinger hvor rettighetshaverne på begge sider av vassdraget får en sentral rolle.
Máŋga báikkálaš instánssa Deanučázádagas leat bivdán ahte dat ollu čielggasmeahttunvuođat ja formálalaš váilevašvuođat šiehtaduvvon dokumeanttain, fertejit dagahit ahte čađahuvvojit ođđa šiehtadallamat mas vuoigatvuođalaččat goappašiid bealde čázádaga ožžot guovddáš rolla.
Vi er uenige i at finsk eiendomslovgivning skal gi rett til fiske på norsk side av vassdraget.
Mii eat leat ovttaoaivilis das ahte Suoma opmodatlágat galget addit bivdinvuoigatvuođa Norgga bealde čázádaga.
Vi håper at regjeringen vil vektlegge synspunktene fra lokalbefolkningen, Fylkesutvalget i Finnmark og stortingsrepresentantene fra fylket.
Mii doaivut ahte ráđđehus deattuha báikkálaš álbmoga, Finnmárkku fylkal ávdegoddi ja fylkka stuorradiggeáirasiid oainnuid.
Saken påbegynt 29.09.16 kl. 15.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 29.
Votering Av 39 representanter var 38 til stede.
1 6 dii. 15.00 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 8 čoahkis.
Forslag 1 ble vedtatt med 33 mot 5 stemmer
Evttohus 1 mearriduvvui 33 jienain 5 jiena vuostá.
Forslag 2 ble vedtatt med 33 mot 5 stemmer
Evttohus 2 mearriduvvui 33 jienain 5 jiena vuostá.
Forslag 3 ble enstemmig vedtatt
Evttohus 3 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Aili Keskitalo, til forr. orden
Aili Keskitalo, čoahkkinortnegii
Geir Arne Winther
Geir Are Winther
Inger Eline Eriksen
Hartvik Hansen, čoahkkinortnegii
Sametinget viser til det foreliggende forslag til avtale mellom Norge og Finland om fisket i Tanavassdraget og tilhørende reguleringer.
Sámediggi čájeha dálá soahpamuševttohussii gaskal Norgga ja Suoma Deanučázádaga guollebivddu ja dasa guoski muddemiid birra.
I følge tallmateriale fra lokale organisasjoner og Tanavassdragets Fiskeforvaltning (TF) rammer reguleringsforslaget faktisk de med de sterkest vernede rettighetene, hardest, både når det gjelder reduksjon i fisketid og reduksjon i antatt fangst.
Báikkálaš organisašuvnnaid ja Deanučázádaga guolástushálddahus (TF) loguid mielde han muddennjuolggadus čuohcá garrasepmosit sidjiide geain leat nannosepmosit suodjaluvvon vuoigatvuođat, sihke go guoská oaggunáiggi gáržžideapmái ja meroštallojuvvon sállaša geahpedeapmái.
Med rettferdig byrdefordeling mener Sametinget her for det første at rettighetshavernes ulike rettigheter må respekteres slik det følger av tanaloven §§ 4 og 5. For det annet må reguleringer først og fremst skje slik at lokale rettighetshavere ikke rammes av reduksjonene i fisket.
Rehálaš noađuhanjuogademiin oaivvilda Sámediggi dás vuos dan ahte vuoigatvuođalaččaid iešguđet vuoigatvuođat galge árvvusadnojuvvot nu mo boahtá ovdan Deanulága paragráfain 4 ja 5. Dasto galget muddemat vuosttažettiin čađahuvvot nu ahte báikkálaš vuoigatvuođalaččaide eai čuoza gáržžideamit bivddus.
Sametinget vil også trekke frem at sjølaksefiskerne på norsk side rammes både direkte og indirekte av forslaget.
Sámediggi áigu maiddái váldit ovdan dan ahte Norgga bealde mearraluossabivdiide maid čuohcá evttohus sihke njuolgga ja eahpenjuolgga.
Overføring av rettigheter må i ethvert tilfelle vurderes i forhold til nasjonalstatenes forpliktelser etter folkeretten overfor samene som urfolk, jf. tanaloven § 3.
Vuoigatvuođaid sirdin galgá álo árvvoštallojuvvot nationálastáhtaid geatnegasvuođaid ektui álbmotrievtti vuođul sápmelaččaid ektui álgoálbmogin, gč. Deanulága § 3.
Forslag til ny avtale mellom Norge og Finland om fisket i Tanavassdraget Finske og norske forhandlere har nylig lagt frem utkast til ny overenskomst og fiskeregler for Tanavassdraget, som på en lang strekning danner riksgrense mellom de to landene.
Soahpamuševttohus Norgga ja Suoma gaskkas Deanučázádaga guollebivddu birra Suoma ja Norgga šiehtadallit leat gieskat ovddidan evttohusa ođđa šiehtadussan ja bivdonjuolggadussan Deanučážádaga várás, mii dahká guhkes riikkarájá dien guovtti riikka gaskkas.
Sametinget vil begrunne dette som følger: Involvering av lokalbefolkningen – kort høringsfrist Et forhold som ikke gjelder det materielle innholdet i overenskomsten og fiskereglene, er den knappe tidsfristen for høringen.
Dan ákkastalla Sámediggi čuovvovaččat: Báikkálaš olbmuid searvvaheapmi – oanehis gulaskuddanáigemearri Okta bealli mii ii guoskka šiehtadusa ja bivdonjuolggadusaid ávnnaslaš sisdollui, lea dat oanehis gulaskuddanáigemearri.
Dette har skjedd til tross for at Tanaloven (LOV-2014-06-20-51) har klare bestemmelser om TFs medvirkning i forhandlingene: Utarbeidelse av forskrifter og forhandlingene med Finland om fisket i lakseførende deler av Tanavassdraget skal skje i samråd med Tanavassdragets fiskeforvaltning og Sametinget (§ 6, siste ledd).
Dat dáhpáhuvai beroškeahttá das ahte Deanulágas (LOV-2014-06-20-51) leat čielga mearrádusat TF mielváikkuheami birra šiehtadallamiidda: Láhkaásahusaid ráhkadeapmi ja šiehtadallamat Suomain bivddu birra dain osiin Deanučázádagas main lea luossa, galgá dahkkojuvvot ovttasráđiid Deanučázádaga bivdohálddahusain ja Sámedikkiin (§ 6, maŋimus lađas).
Finsk innflytelse over norsk sjølaksefiske Flere høringsinstanser har også sterkt kritiske merknader til at Finland skal gis innflytelse over reguleringen av sjølaksefisket på norsk territorium.
Suoma váikkuhus Norgga mearraluossabivdui Máŋga gulaskuddaninstánssa leat maid garrasit moaitán dan ahte Suomas galgá leat váikkuhus mearraluossabivddu muddemiidda Norgga territorias.
Jf. artikkel 3, pkt. 2: Forslag til endringer i reguleringene av sjølaksefisket i Finnmark skal sendes ansvarlig myndighet i Finland til uttalelse før vedtak treffes.
Gč. artihkal 3, 2. čuoggá: Finnmárkku mearraluossabivddu muddemiid rievdadusevttohus galgá sáddejuvvot ovddasvásttolaš Suoma eiseváldái cealkámuššii ovdalgo mearrádus dahkkojuvvo.
På bakgrunn av ovennevnte ber vi om at forslaget til pkt. 2 i artikkel 3 utgår.»
På bakgrunn av ovennevnte ber vi om at forslaget til pkt. 2 i artikkel 3 utgår.
Vi er uenige i forslaget om å overføre norsk beslutningsmyndighet i kystsonen til et annet land.
»"Forslag til endringer i reguleringene av sjølaksefisket i Finnmark skal sendes ansvarlig myndighet i Finland til uttalelse før vedtak treffes".
Nye rettighetshavere i Tanavassdraget
Vi vil påpeke at det geografiske virkeområdet for avtalen ellers er avgrenset til vassdraget.
I høringsrunden er det flere som har reagert på at det i fiskereglene innføres en ny fiskerettshavergruppe Tanavassdraget, etter finsk fiskerilovgivning.
Det finske elvefisket etter laks i Tanavassdraget har som kjent vært sterkt økende over lang tid, og avtalen synes ikke å ville bidra til å redusere dette. I samme periode har det tradisjonsrike sjølaksefisket blitt betydelig redusert gjennom reguleringer.
Krav om nye forhandlinger Mange lokale instanser langs Tanavassdraget har bedt om at de mange uklarhetene og de formelle manglene ved de fremforhandlede dokumentene, må føre til nye forhandlinger hvor rettighetshaverne på begge sider av vassdraget får en sentral rolle.
Gáibádus ođđa šiehtadallamiidda Máŋga báikkálaš instánssa Deanučázádagas leat bivdán ahte dat ollu čielggasmeahttunvuođat ja formálalaš váilevašvuođat šiehtaduvvon dokumeanttain, fertejit dagahit ahte čađahuvvojit ođđa šiehtadallamat mas vuoigatvuođalaččat goappašiid bealde čázádaga ožžot guovddáš rolla.
Saken avsluttet 29.09.16 kl. 17.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 29.
Ášši/Sak 030/16
Ášši 030/16
14/6131
14/6131
22.08.16
22.08.16
SR 133/16
SR 133/16
26. – 27.
26. – 27.
09.16
09.16
28. – 30.
28. – 30.
SP 30/16
DC 30/16
Samisk Arkiv har en viktig rolle for å forvalte og ta vare på den felles samiske hukommelse.
Sámi arkiivvas lea deaŧalaš rolla oktasaš sámi muittu hálddašeamis ja ávviris atnimis.
Samisk arkiv har hele tiden arbeidet med tillitsskapende arbeid blant den samiske befolkningen.
Sámi arkiiva lea oppa áiggi bargan oažžut luohttámuša sámi álbmoga gaskkas.
Dette arbeidet har blitt intensivert etter at Samisk arkiv ble en del av det statlige Arkivverket i 2005.
Dát bargu lea hoahpuhuvvon maŋŋá go Sámi arkiiva šattai stáhta Arkiivadoaimmahaga oassin 2005:s.
For at arkivet skal kunne ta på seg en sentral rolle i den samiske kultur- og samfunnsutformingen, er aktiv formidling av de samiske kildene en forutsetning.
Jos arkiiva galgá sáhttit váldit badjelasas guovddáš rolla sámi kultur- ja servodathábmemis, lea sámi gálduid árjjalaš gaskkusteapmi eaktun.
Det betyr at arkivet i samråd med relevante samiske fagmiljøer, aktivt må gå inn for å formidle arkivets materiale til ulike brukergrupper ved hjelp av verktøy som er best mulig tilpasset brukerne.
Dát mearkkaša dan ahte arkiiva ovttasráđiid relevánta sámi fágabirrasiiguin, árjjalaččat ferte gaskkustit arkiiva ávdnasiid iešguđege geavaheaddjijoavkkuide reaidduid vehkiin mat buoremusat leat heivehuvvon geavaheddjiide.
I tillegg er det viktig for det framtidige samiske arkivet å bygge opp en spesialkompetanse som skal kunne dekke behovet til det samiske forskningsmiljøet.
Dasa lassin lea deaŧalaš boahtteáiggi sámi arkiivii ahte hukset erenoamáš gelbbolašvuođa mii galgá sáhttit gokčat sámi dutkanbirrasa dárbbu.
Samisk arkiv må være en synlig aktør i det samiske samfunnet.
Sámi arkiiva ferte leat oinnolaš aktevra sámi servodagas.
Av den grunn bør Samisk arkiv organiseres som en selvstendig enhet direkte under Riksarkivaren.
Dan geažil berre Sámi arkiiva organiserejuvvot iešheanalis ovttadahkan njuolga Riikkaarkivára vuollásažžan.
Sametinget slutter seg til den enighet som er fremforhandlet mellom Arkivverket og Sametinget, jf. konsultasjonsprotokoll av 17. august 2016.
Sámediggi guorrasa dasa movt lea šiehtaduvvon Arkiivadoaimmahaga ja Sámedikki gaskka, gč. konsultašuvdnaprotokolla beaiváduvvon borgemánu 17. b. 2016.
Plan og finanskomiteen - 007/16
Plána ja finansalávdegoddi - 007/16
Sametingets plan- og finanskomité har behandlet sak 007/16 om Samisk arkiv.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 007/16 Sámi arkiiva.
Forslag: Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Marit Kirsten A. Gaup, Knut Store og Ronny Wilhelmsen, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) Jan David Anti, Anita P. Ravna, Laila Nystad, Piera Heika Muotka og Johan Arne Hansen, medlem fra Árjá Laila Susanne Vars, medlem fra Fremskrittspartiet Geir Are Winther, medlem fra Åarjel-saemiej Gïelh Jovna Zakharias Dunfjell, medlem fra Nordkalottfolket Toril Bakken Kåven og medlem fra Hø yre Sandra K. Asmyhr fremmet følgende forslag:
Evttohusat: Lávdegotti eanetlohku, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku lahtut Marit Kirsten A. Gaup, Knut Store ja Ronny Wilhelmsen, Norgga Sámiid Riikasearvvi (NSR) lahtut Jan David Anti, Anita P. Ravna, Laila Nystad, Piera Heika Muotka ja Johan Arne Hansen, Árjja lahttu Laila Susanne Vars, Ovddádusbellodaga lahttu Geir Are Winter, Åarjel-seamiej Gïehl lahttu Jovna Zakharias Dunfjell, Nordkalottfolk et laht tu Toril Bakken Kåven ja Olgešbellodaga lahttu Sandra K. Asmyhr ovddideddje čuovvovaččat: Evttohus 1
Forslag 1 Nytt 4. avsnitt:
Ođđa 4. teakstaoassi:
Det gjennomføres årlige dialogmøter mellom samisk arkiv og Sametinget.
Jahkásaččat čađahuvvojit gulahallančoahkkimat gaskal sámi arkiivva ja Sámedikki.
Komiteens flertall, medlemmene fra NSR/N SR-Sáb, Arbeiderpartiets sametingsgruppe, Árjá, Åarjel-saemiej Gïelh, Nordkalottfolket og Hø yre fremmet følgende forslag:
Lávdegotti eanetlogu lahtut NSR/NSR-Sáb, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku, Árjja lahttu, Åarjel-seamiej Gïehl lahttu, Nordkalottfolk et laht tu ja Olgešbellodaga lahttu ovddideddje čuovvovaččat:
Nytt andre avsnitt:
Ođđa nubbi teakstaoassi:
For at Samisk Arkiv skal oppnå målet om å forvalte kunnskapen om samisk kultur og historie på en faglig forsvarlig måte, er det nødvendig at ressursene til samisk arkivarbeid økes – slik intensjonen var i Sametingets plenumsvedtak i sak SD 010/04 Etablering og oppbygging av et samisk arkiv med nasjonalt ansvar for samiske arkivtjenester.
Vai Sámi Arkiiva galgá ollašuhttit dan mihttomeari ahte hálddašit máhtu sámi kultuvrra ja historjjá birra fágalaččat dohkálaš láhkai, de ferte lasihit resurssaid sámi arkiivabargui – nu mo áigumuš lei Sámedikki dievasčoahkkinmearrádusas áššis SD 010/04 Sámi arkiivva ásaheapmi ja huksen mas lea nationála ovddasvástádus sámi arkiivabálvalusain.
En slik satsing vil gi flere stillinger og økte ressurser til Samisk arkiv, slik at kapasiteten står i forhold til Samisk Arkivs ansvarsoppgaver og nasjonale nedslagsfelt, samt forventningene og behovet i det samiske samfunnet.
Dakkár áŋgiruššan dávista Sámi Arkiivva ovddasvástádusbargamušaide ja nationála čuozáhatguvlui, ja sámi servodaga vuordámušaide ja dárbui.
Sametingets plenum - 030/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 030/16
Saken påbegynt 29.09.16 kl. 11.45
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 29.
Votering Av 39 representanter var 34 til stede.
1 6 dii. 11.45 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 4 čoahkis.
Forslag 2 ble vedtatt med 32 mot 2 stemmer
Evttohus 2 mearriduvvui 32 jienain 2 jiena vuostá.
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Pl ána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Toril Bakken Kåven, saksordfører
Toril Bakken Kåven, áššejođiheaddji
Ášši/Sak 032/16
Ášši 032/16
NKK 05/16
EKL 005/16
05-08.12.05
7. – 9. 06.16
05.16
09.16
SP 32/16
DC 32/16
“Nu guhká go mis lea čáhci, gos guolli vuodjá
“Nu guhká go mis lea čáhci, gos guolli vuodjá
Nu guhká go mis leat eatnamat, gos bohccot guhtot ja bálget
Nu guhká go mis leat eatnamat, gos bohccot guhtot ja bálget
Nu guhká go mis leat meahcit, gos ealibat čiehkádallet
Nu guhká go mis leat meahcit, gos ealibat čiehkádallet
De mis lea doaivu dán eatnan alde
De mis lea doaivu dán eatnan alde
Go min ruovttut eai šat gávdno ja min eanan lea billánan
Go min ruovttut eai šat gávdno ja min eanan lea billánan
- gos mii galgat de orrut?”
- gos mii galgat de orrut?”
Paulus Utsi
Paulus Utsi
Det samiske samfunnet har vært bredt involvert i arbeidet med utforming av denne meldingen.
Ovddit dieđáhusa árvovuođđu lea fievrriduvvon viidáseappot dán barggus. Stuorra oasit sámi servodagas leat leamaš mielde váikkuheamen dán dieđáhusa ráhkadeami.
Artiklene er presentert i publikasjonen Perspektiver for fremtidig areal- og miljøpolitikk i Sápmi.
Artihkkalat lea almmuhuvvon prentosis Perspektiver for fremtidig areal- og miljøpolitikk i Sápmi (perspektiivvat boahttevaš areála- ja biraspolitihkkii Sámis).
Den sier: ”Hver kontraherende Part skal så langt det er mulig og hensiktsmessig …
Dat dadjá: ”Hver kontraherende Part skal så langt det er mulig og hensiktsmessig …
under hensyntagen til sin nasjonale lovgivning, respektere, bevare og opprettholde urbefolknings- og lokalsamfunnenes kunnskaper, innovasjoner og praksis, som representerer tradisjonelle livsstiler av betydning for bevaring og bærekraftig bruk av biologisk mangfold, og fremme en bredere anvendelse av disse, med samtykke og medvirkning fra innehaverne av slike kunnskaper, innovasjoner og praksis, samt oppfordre til en rimelig fordeling av fordelene som følger av utnyttelsen av slike kunnskaper, innovasjoner og praksis;”
under hensyntagen til sin nasjonale lovgivning, respektere, bevare og opprettholde urbefolknings- og lokalsamfunnenes kunnskaper, innovasjoner og praksis, som representerer tradisjonelle livsstiler av betydning for bevaring og bærekraftig bruk av biologisk mangfold, og fremme en bredere anvendelse av disse, med samtykke og medvirkning fra innehaverne av slike kunnskaper, innovasjoner og praksis, samt oppfordre til en rimelig fordeling av fordelene som følger av utnyttelsen av slike kunnskaper, innovasjoner og praksis;”
Der myndigheten til å fatte vedtak overføres fra staten til en underliggende etat, skal plikten til å konsultere også følge med. Dersom det er uenighet i saken må det synliggjøres i dokumentet som leder fram til vedtaket.
Jus ii leat ovttamielalašvuohta áššis, de dat galgá boahtit ovdan dan dokumeanttas mii lea vuođđun mearrádussii.
Fylkeskommunen overtok myndigheten til å konsesjonstildeling fra Fiskeridirektoratet i 2010.
Fylkkamánnit válde badjelasaset válddi konsešuvdnajuolludeamis Guolástusdirektoráhtas 2010.
Sametingets mistet da muligheten til å be om konsultasjoner på konsesjonsnivå.
s. Nu manahii Sámediggi vejolašvuođa bivdit konsultašuvnnaid konsešuvdnadásis.
Innledning Forslag
Álggahus Evttohus
Sak utsatt til plenumsmøtet september 2016
Ášši maŋiduvvon čakčamánu 2016 dieavsčoahkkimii.
Nærings- og kulturkomiteen - 008/16
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 008/16
Nærings-og kulturkomiteen har behandlet sak 32/16 Nu guhká go mis leat eatnamat- Sametingets melding om areal og miljø.
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 32/16 Nu guhká go mis leat eatnamat
Merknad
Mearkkašumit
Medlemmet fra Fremskrittspartiet Arthur Tørfoss fremmet følgende merknad:
Arthur Tørfoss ovddádusbellodaga áirras ovddidii čuovvovaš mearkkašumi:
Komitens medlem fra Fremskrittspartiet er ikke enig i rådets målsettinger, og foreslår følgende forbedring av overordnet målsetting:
Ovddádusbellodaga lávdegotti áirras ii leat ovttaoaivilis ráđi mihttomeriiguin, ja evttoha čuovvovaš buorideami bajimuš mihttomearrái:
«Sametinget har som mål at natur- og ressursgrunnlaget i samiske områder bidrar til en bærekraftig forvaltning som sikrer kommende generasjoners livsgrunnlag.
“Sámedikki mihttomearri lea ahte luonddu- ja resursavuođđu sámi guovlluin hálddašuvvo dainna áigumušain ahte sihkkarastá min boahtte buolvvaide birgenlági.
Endringer i arealbruken, uttak av naturressurser og tiltak for energiproduksjon skal møtes med en positiv JA-holdning fra sametingets side, samtidig som en tar hensyn til og sikrer det materielle grunnlaget for samisk kultur og samiske næringer.
Areálageavaheami rievdan, luondduresurssaid háhkan ja energiijabuvttadan doaimmat galget vuostáiváldojuvvot positiiva JUA- vuoiŋŋain Sámedikki bealis, seammás go váldá vuhtii ja sihkkarastá sámi kultuvrii ja sámi ealáhussii ávnnaslaš vuođu.
I så måte er en endret rovviltforvaltning, spesielt i forhold til ørn, mer liberal holdning til scooterbruk og motorisert ferdsel i utmark viktige for å ivareta tradisjonell bruk av arealene.
Boraspirehálddašan rievdadeapmi leage dán hárrái, earenoamážit goaskima ektui, eanet liberála vuoigŋa skohtergeavaheames ja mohtorjohtolat lea dehálaš mehciin go galgá áimmahuššat árbevirolaš areála geavaheami.
Sametinget ønsker ikke å være en bremsekloss for utviklingen i nord, men forutsetter allikevel at samiske interesser lokalt skal ha mulighet til å bli hørt om beslutninger som berører naturgrunnlaget for deres virksomhet.»
Sámediggi ii hálit vuosttildit ovdáneami davvin, muhto eaktuda goitge ahte sámi báikkálaš beroštumiin lea vejolašvuohta gullot mii guoská mearrádusaide sin luondduvuođu doaimmaide.”
Dette medlemmet ønsker minst mulig vern, og mest mulig bruk til beste for alle parter.
Dát miellahttu háliida unnimus vejolaš gáhttema, ja eanemus geavaheami juohke oktii.
Nord-Norge og de tradisjonelle samiske områder har store naturrikdommer, og det er i alles interesse at disse kan utnyttes kommersielt.
Davvi-Norggas ja dáin árbevirolaš sámi guovlluin leat stuora luondduriggodagat, ja lea buohkaid beroštupmi ahte dáid sáhttá gávppálaččat geavahit.
Vekst og velstand kommer ikke av seg selv.
Ovdáneapmi ja riggodat ii boađe iešalddis.
Arbeidsplasser er kjernefaktoren for bosetting i alle deler av landet.
Ássamis buot guovlluin riikkas leat bargosajit guovddážis.
Da må det åpnes for mer aktiv bruk av naturen, enten det er til energiformål, mineralutvinning eller annen næringsvirksomhet.
Dan dihte ferte rahpat eanet aktiivvalaš luonddugeavaheami, leaš dál energiijaulbmilii, minerálaroggamii dahje eará ealáhusdoaimmaide.
Lønnsomme bedrifter skaper stabile arbeidsplasser, og skatteinntekter til det offentlige.
Gánnáhahtti fitnodagat buktet ceavzilis bargosajiid, ja almmolaš vearrosisabuktima.
På denne bakgrunn ønsker dette medlemmet at rådet kommer tilbake med en mer fremtidsrettet melding, med basis i en endret og mer fremoverlent målsetting.
Dán vuođul sávvá dát miellahttu ahte ráđđi buktá eanet boahtteáigái oaivvilduvvon dieđáhusa, mas lea vuođđu rievdaduvvon ja eanet ovddos guvlui oaivvilduvvon mihttomearri.
Forslag fra medlemmene i Arbeiderpartiet (AP) Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Norske Samers Riksforbund (NSR) Mathis N. Eira, Nora Bransfjell og Tor Gunnar Nystad, Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP)Christina Henriksen, Samer sørpå Marie T h erese Nordsletta Aslaksen.
Evttohus Bargiidbellodaga (BB) Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Norgga Sámiid riikasearvvi (NSR) lahtus Mathis N. Eira, Nora Bransfjell ja Tor Gunnar Nystad, Norgga Sámiid riikasearvvi/Sámeálbmotbellodaga (NSR/SÁB) lahtus Christina Henriksen, Sámit lulde lahtus Marie Therese Nordsletta Aslaksen.
Forslag 1
evttohus
Nye punkter 3.5 og 4.7
Ođđa 3.5 ja 4.7 čuoggát
3.5 Rovvilt
3.5 Boraspiret
Sametinget ser at rovvilttrykket har betydelig innvirkning på bruk av arealer.
Sámediggi oaidná ahte boraspire lassáneapmi lea stuora váikkuhussan areálageavaheapmái.
Det å ha levedyktige beitenæringer og rovdyrstammer i Norge, er en målsetning.
Norggas lea ulbmil ahte galgá ceavzilis guohtonealáhus ja boraspirevuođđu.
Sametinget vil bidra til at det utøves en aktiv og målrettet rovdyrforvaltning i tråd med vedtatt bestandsmål, slik at konfliktnivået i landbruket blir redusert, bl. a ved at lokal kunnskap vektlegges i forvaltningen.
Sámediggi áigu váikkuhit ahte lea aktiivvalaš ja ulbmillaš borasspirehálddašeapmi mearriduvvon nálleulbmila hárrái, nu ahte riidodássi eanandoalus geahpiduvvo, earret eará ahte báikkálaš máhttu deattuhuvvo hálddašeamis.
Utmarksressursene må kunne utnyttes til beite og dette må hensyntas i rovdyrforvaltningen.
Meahcceresurssaid ferte geavahit guohtumii ja dán ferte váldit vuhtii boraspirehálddašeamis.
Stortingets rovviltforlik i 2011 gir rammer for forvaltningen av rovvilt i Norge.
Stuoradikki 2011 boraspiresoabadeapmi addá rámmaid boraspirehálddašeapmái Norggas.
Forliket innebærer at norsk rovviltforvaltning skal skje innenfor rammen av bestemmelsene i Naturmangfoldloven, Bern-konvensjonen og Stortingets behandling av denne.
Soabadeami sisdoallu lea ahte norgga boraspirehálddašeapmi galgá dáhpáhuvvat Luonddušláddjivuođalága, Bern-konvenšuvnna rámmaid siskkobealde ja Stuoradikki mearrádusastis.
For å nå målet om økt matproduksjon er det viktig å utnytte beiteressursene i utmark.
Mihttomeari olahit lasi biebmobuvttadeami lea guohtonresursa meahccegeavaheamis dehálaš.
Tapstallene for beitenæringen må ned.
Guohtonealáhusa massin ferte vuoliduvvot.
Det bør ikke være rovdyr som representerer et skadepotensial i prioriterte beiteområder for beitedyr og i kalvingsområder.
Eai berre leat borasspiret mat ovddastit vahágahttinpotensiála elliide mat guhtot vuoruhuvvon guohtoneatnamiin ja guottetguovlluin.
Det er ulik oppfatning mellom fagmyndigheter og næringsutøvere om antall rovdyr.
Lea iešguđetgelágan ipmárdus gaskal fágaeiseválddiid ja ealáhusdolliid borasspire logu birra.
Det rapporteres at også havørn tar rein, selv om dette er definert til å være en åtseleter.
Rapporteren čájeha ahte mearragoaskin maid váldá bohcco, vaikko lea definerejuvvon rábbeborri.
Reindriftsutøverne har en unik kunnskap om rein og det økosystemet som reinen lever i. Det må sikres at tradisjonell kunnskap tas i bruk i oppfølgingen av rovviltforliket.
Boazodolliin lea earenoamáš máhttu bohcco birra ja bohcco ekovuogádagas. Dat ferte sihkkarastot ahte árbevirolaš máhttu váldo atnui boraspiresoahpamuša čuovvoleamis.