pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget vil fastsette forskrifter for bruk av det samiske flagget i løpet av første halvår 2004 , etter en vanlig høring .
Sámediggi áigu mearridit láhkaásahusaid sámi leavgga geavaheami birra 2004 vuosttaš jahkebealis , dábálaš gulaskuddama maŋŋil .
DAGENS BRUK AV DET SAMISKE FLAGGET OG MARKERING AV SAMEFOLKETS DAG Etter endringen i lov om flagging på kommunenes offentlige bygninger kan kommunene bruke det samiske flagget .
SÁMI LEAVGGA DÁLÁ GEAVAHEAPMI JA SÁMI ÁLBMOTBEAIVVI ČALMMUSTAHTTIN Maŋŋá go láhka gielddaid almmolaš visttiid levgema birra lea rievdaduvvon , sáhttet gielddat geavahit sámi leavgga .
Kommuner og fylkeskommuner avgjør selv om de ønsker å bruke det samiske flagget , og i hvilket omfang .
Gielddat ja fylkkagielddat mearridit ieža háliidit go geavahit sámi leavgga , ja man mearis .
I forbindelse med rapporten ” Bruk av det samiske flagget ” ble det innhentet opplysninger om bruken av flagget fra utvalgte kommuner .
Raportta ” Sámi leavgga geavaheapmi ” ráhkadeami olis dáhtto dihto gielddain dieđuid sámi leavgga geavaheami birra .
Opplysningene er innhentet i januar 2000 .
Dieđuid dáhtto ođđajagemánus 2000 .
De fleste kommunene i virkeområdet for Samisk utviklingsfond 1 ble kontaktet samt noen kommuner i sørsameområdet og noen bykommuner – til sammen 23 kommuner .
Dieđuid bivde Sámi ovddidanfoandda 1 doaibmaguovllu eanaš gielddain , ja vel muhtun lullisámi gielddain ja muhtun gávpotgielddain – oktiibuot 23 gielddas .
De fleste kommunene som ble spurt , også utenfor forvaltningsområdet , har etablert en praksis med flagging med det samiske flagget 6. februar .
Eanaš gielddain mat jerrojedje , maiddái hálddašanguovllu olggobealde , leat jo vierut levget sámi leavggain guovvamánu 6. beaivvi .
Tysfjord kommune i Nordland flagger på alle samiske flaggdager .
Divttasvuona suohkan Nordlánddas levge buot leavgabeivviid .
Kåfjord kommune i Troms har vedtatt å flagge med det samiske flagget ved fire samiske flaggdager samt ved sametingsvalg og konstitueringen av Sametinget hvert 1
Gáivuona suohkan Romssas lea mearridan levget sámi leavggain njealji sámi leavgabeaivvi , ja vel dan beaivvi go lea sámediggeválga ja go Sámediggi ásahuvvo juohke njealját jagi .
Det geografiske virkeområdet for Samisk utviklingsfond er : Finnmark : a ) Nesseby kommune b ) Tana kommune , Hopsfjorden og Langfjorden i Gamvik kommune .
Deanu gielda , Nuorttat Nuorevuotna ja Uhcavuotna Gáŋgaviikka gielddas . c ) Kárášjoga gielda d ) Guovdageainnu suohkan e ) Porsáŋggu gielda .
Kvænangen kommune , Kåfjord kommune og Storfjord kommune h ) Skolekretsene Lakselvbukt , Olderbakken , Sjursnes og Breivikeidet i Sørfjorden i Tromsø kommune .
Romssas : g ) Návuona suohkan , Gáivuona suohkan ja Omasvuona suohkan h ) Moskaluovtta , Leaibedievvá , Várpenjárgga ja Guohcavuomi skuvlabiirret Moskavuonas Romssa suohkanis .
Den samiske befolkning på Senja og resten av Lenvik kommune i ) Spansdalen grunnkrets i Lavangen kommune og kretsene Boltås , Trøssemark , Kjønna , Sandemark , Laberg og Saltvann i Skånland kommune .
Sámi álbmot Sáččás ja loahppaoassi Leaŋgaviikka suohkanis i ) Ruŋggu vuođđobiire Loabága suohkanis ja Vadnjajávrri , Vuopmegeaži , Vuomi , Sáttiidvuomi , Láberjja ja Sáltejávrri biirret Skániid suohkanis .
Bygdene Øse , Kvernmo , Dalsletta , Skifte og Labergdalen i Gratangen kommune .
Gilit Ølči , Skáidi , Dalsletta , Skikta ja Gálavuopmi Rivttáid suohkanis . :
Evenesmark krets og Lenvikmark i Evenes kommune , og stemmekretsene Veggen og Vassdalen ( med Kvandalen ) i Narvik kommune k ) Grunnfjorden og rodene Hellemofjorden og Drag i Tysfjord kommune .
Nordlánddas j ) Evenáššmárkku biire ja Duorga Evenášši suohkanis , ja válgabiirret Veahčču ja Áravuopmi ( oktan Luotnegobiin ) Narviikka suohkanis k ) Rutnavuotna ja guovllut Oarjevuonas ja Ájluovttas Divttasvuona gielddas .
l ) Den samiske befolkningen i sørsameområdet .
l ) Sámi álbmot lullisámeguovllus
I høringsrunden etter rapporten ” Bruk av det samiske flagget ” høsten 2001 sier flere kommuner at de har gjort eller vil gjøre vedtak om regler for bruken av det samiske flagget .
Gulaskuddanvuorus ” Sámi leavgga geavaheami ” - raportta maŋŋá 2001 čavčča dadjet muhtun gielddat ahte leat mearridan dahje áigot mearridit njuolggadusaid sámi leavgga geavaheami birra .
For eksempel har Bardu kommune i Troms gjort vedtak om at det flagges med både det samiske og det norske flagget både 17. mai og 6. februar .
Ovdamearkka dihtii lea Bearddu suohkan Romssas mearridan levget sihke Norgga ja sámi leavggain sihke miessemánu 17. beaivvi ja guovvamánu 6. beaivvi .
Flere kommuner uttrykte imidlertid et behov for klarere regler for bruken av det samiske flagget .
Máŋga gieldda dovddahit ahte háliidit čielgaset njuolggadusaid sámi leavgga geavaheami hárrái .
Noen hadde anskaffet flagget , men ikke brukt det i påvente av klarere regler , dette gjelder for eksempel Røros kommune i Sør-Trøndelag .
Muhtun gielddat , ovdamearkka dihtii Røros gielda Lulli-Trøndelágas , leat hákan leavgga , muhto eai leat dan geavahan ovdalgo čielgaset njuolggadusat bohtet .
I Troms fylke flagges det med det samiske flagget fra alle fylkeskommunale flaggstenger 6. februar fra og med år 2002 .
Romssa fylkkas levgejit sámi leavggain buot fylkkagieldda leavgastákkuin guovvamánu 6. beaivvi rájes 2002 .
Fylkesbyggesjefen har ansvaret for oppfølging av dette .
Fylkka huksenhoavddas lea ovddasvástádus dán čuovvolit .
Fylkesrådmannen har i brev til fylkeskommunale institusjoner , videregående skoler og tannklinikker oppfordret til å markere samefolkets dag ( brev av 16.1.2003 ) .
Fylkkaráđđealmmái lea reivvestis fylkkagieldda ásahusaide , joatkkaskuvllaide ja bátneklinihkaide ávžžuhan čalmmustahttit sámi álbmotbeaivvi ( reivves veaiváduvvon ođđajagemánu 16. beaivvi 2003 ) .
Fylkesrådmannen ser for seg at det årlig kan lages en “ fylkeskommunal hovedmarkering ” , ved siden av lokale markeringer på de ulike tjenestesteder .
Fylkkaráđđealmmái atná vejolažžan ahte juohke jagisáhtášii lágiduvvot ” fylkkagielddalaš váldočalmmustahttin ” , báikkálaš čalmmustahttimiid sierranas bargosajiid lassin .
Videre har fylkesrådmannen uttrykt at det er naturlig at det etter søknad gis permisjon med lønn til fylkeskommunalt ansatte for å følge andre markeringer , dersom det ikke er egne markeringer på arbeidsstedet .
Muđuid lea fylkkaráđđealmmái dovddahan ahte lea lunddolaš ahte fylkkagieldda bargit ožžot virgelobi bálkkáin ohcama vuođul vai besset eará čalmmustahttimiid čuovvut jus eai leat čalmmustahttimat bargosajis .
I Finnmark fylke flagges det med tre flagg utenfor fylkeshuset i Vadsø under fylkestingene .
Finnmárkku fylka levge golmmain leavggain fylkkaviesu olggobealde Čáhcesullos go lea fylkkadiggi .
Det norske heises øverst , mens det samiske og fylkeskommunens eget følger etter .
Norgga leavga gesso bajimusas ja sámi leavga ja fylkkagieldda iežas leavga gessojit vuollelis .
Fylkeskommunen mener at bruken av det samiske flagget er en viktig symbolsak for det samiske folk .
Fylkkagielda oaivvilda ahte sámi leavgga geavaheapmi lea sámi álbmogii dehálaš symbolaášši .
Finnmark fylkeskommune sier videre ( i saksforelegget ) at ” når det gjelder spørsmålet om samefolkets dag bør bli offisiell flaggdag i Norge , er det et vanskeligere spørsmål .
Finnmárkku fylkkagielda dadjá viidáseappot áššeovddideamis ahte ” mii guoská gažaldahkii galggašii go sámi álbmotbeaivi šaddat almmolaš leavgabeaivin Norggas , de lea dát váttis gažaldat .
Sannsynligvis vil et ” pålegg ” ikke gi de store resultater i første omgang .
Buohkat geat háliidit , sáhttet levget dán beaivvi . Geatnegahttin ii dáidde olus váikkuhit álggus .
På den andre siden vil det at samefolkets dag står på lista over offisielle flaggdager gi informasjon om og status til samene som urfolk .
Nuppe dáfus čuvgešii olbmuid sámiid birra ja attášii sámiide stáhtusa álgoálbmogin jus sámi álbmotbeaivi livččii almmolaš leavgabeivviid listtus .
På sikt kan dette føre til at bruken av sameflagget øker og sprer seg til nye områder .
Guhkit áigái váikkuhivččii dát dasa ahte sámi leavgga geavaheapmi lassánivččii ja viidánivččii ođđa geavahanvuohkin .
Informasjon om det samiske flagget og samiske flaggdager er viktig og bør være en oppgave både for Sametinget og sentrale myndigheter ” .
Diehtojuohkin sámi leavgga birra ja sámi leavgabeivviid birra lea dehálaš ja galggašii leat sihke Sámedikki ja guovddášeiseválddiid ovddasvástádus . ”
På samefolkets dag i 2003 arrangerte Oslo kommune flaggheising med tale fra ordføreren og representanter fra samer i Oslo , og frokost med inviterte gjester , bl.a. sametingspresidenten og politikere fra Kommunal- og regionaldepartementet .
Sámi álbmotbeaivvi 2003 lágidii Oslo gielda leavgageassima mas Oslo sátnejođiheaddji ja oslosámiid ovddasteaddjit dolle sártniid , ja guossohedje iđitborramuša bovdejuvvon gussiide , ee. Sámediggepresidentii ja Gielda- ja guovludepartemeantta politihkkáriidda .
Det ble flagget med to samiske flagg i Rådhusets borggård .
Levgejuvvui guvttiin sámi leavggain Ráđđeviesu šiljus .
Stortinget markerte dagen med å heise to samiske flagg .
Stuorradiggi čalmmustahtii beaivvi levgedettiin guvttiin sámi leavggain .
Regjeringen markerte for første gang samefolkets dag i 2003 ved å flagge med både det samiske og det norske flagget i regjeringskvartalet .
Ráđđehus čalmmustahtii sámi álbmotbeaivvi vuosttaš geardde 2003 levgedettiin sihke sámi ja Norgga leavggain ráđđehuskvartálas .
Kommunal- og regionaldepartementet har registrert kun positive reaksjoner på den offisielle gjennomføringen av markeringen av samefolkets dag i 2003 .
Sámediggi ahte lea duhtavaš čalmmustemiin Oslos ja deattastii ee. ahte čalmmusteamis lea symbolabeaktu ja veahkeha sámi kultuvrra gudnejahttit ja oidnosii buktit .
At en dag gjøres til offisiell flaggdag innebærer et pålegg om å flagge med det norske flagget fra statsbygninger denne dagen .
Go beaivi dahkkojuvvo almmolaš leavgabeaivin sisttisdoallá ahte galgá levget Norgga leavggain stáhta visttiin dan beaivvi .
Dersom 6. februar skal bli offisiell flaggdag må dette bli et pålegg , d.v.s. datoen må inkluderes i Flaggforskriften .
Jus guovvamánu 6. beaivi galggaš šaddat almmolaš leavgabeaivin , de ferte šaddat gáibádus , dat mearkkaša ahte beaivemeari ferte čállit Leavgaláhkaásahussii .
I dag er det Flaggforskriftens § 4 , 3. ledd som åpner for at det også kan flagges med statsflagget ved " andre høitidelige og festlige anledninger innen nasjonen . " .
Odne lea Leavgaláhkaásahusa § 4 , 3. lađas mii rahpá dan vejolašvuođa ahte oažžu stáhtaleavggain levget maiddái ” eará allaáiggálaš ja ávvodilálašvuođain riikkas ” .
Av de høringsinstansene etter ovennevnte rapport som uttalte seg om innføring av samefolkets dag som offisiell flaggdag , støtter halvparten et slikt forslag .
Dain gulaskuddaneiseválddiin maŋŋá bajábealde máinnašuvvon raportta mat sáddejedsje cealkámuša geat celke sámi álbmotbeaivvi ásaheami birra almmolaš leavgabeaivin , dorjo bealleveadi dákkár evttohusa .
Flere høringsinstanser understreker den betydningen offisiell flagging på samefolkets dag har som hilsen og æresbevisning til den samiske befolkningen i egen kommune og fylkeskommune .
Máŋga gulaskuddaneiseválddi deattuhedje man mávssolaš almmolaš levgen sámi álbmotbeaivvi livččii sámiide lihkuheapmin ja gudnejahttimin iežaset gielddas dahje fylkkagielddas .
Det påpekes dessuten at offisiell flagging vil være med på å heve samenes status som urfolk .
Dasa lassin čujuhuvvo ahte almmolaš levgen bajidivččii sámiid árvodási álgoálbmogin .
Dette betyr at det norske statsflagget heises på bygninger tilhørende staten , og regjeringens bygninger i særdeleshet .
Dat mearkkaša ahte Norgga stáhtaleavga gessojuvvo stáhtii gulli visttiin , ja erenoamážit ráđđehusa visttiin .
Antall offisielle flaggdager i Norge vil derved øke .
Dalle lassánit Norgga almmolaš leavgabeivviid lohku .
Utenriksdepartementet er fagdepartement i flaggsaker og kan eventuelt fremme en kongelig resolusjon hvor det fastsettes at 6. februar , samefolkets dag , opptas blant de offisielle norske høytidsdager .
Olgoriikadepartemeanta lea leavgaáššiid fágadepartemeanta ja dat sáhtášii vaikko ovddidit gonagaslaš resolušuvnna mas mearridivččii ahte guovvamánu 6. beaivi , sámi álbmotbeaivi , dohkkehivččii Norgga almmolaš allaáiggálaš beaivin .
Etter forskriftene om bruk av statsflagget og handelsflagget ( flaggreglement ) er det bare statens offentlige eiendom som er pålagt å flagge på offisielle flaggdager .
Daid láhkaásahusaid vuođul mat gusket stáhtaleavgga ja gávpeleavgga geavaheapmái ( leavganjuolggadusaide ) lea levgen geatnegahtton dušše stáhta almmolaš opmodagain almmolaš leavgabeivviid .
Selv om flaggreglementet ikke pålegger kommuner og fylkeskommuner å flagge på offisielle flaggdager , er det vanlig at kommunene og fylkeskommunene følger flaggreglementet og flagger fra kommunale og fylkeskommunale bygninger og institusjoner på alle offisielle flaggdager .
Vaikko leavganjuolggadusat eai geatnegahte gielddaid ja fylkkagielddaid almmolaš leavgabeivviid , de lea dábálaš ahte gielddat ja fylkkagielddat čuvvot leavganjuolggadusaid ja levgejit gielddaid ja fylkkagielddaid visttiin ja ásahusain buot almmolaš leavgabeivviid .
Offisiell flagging den 6. februar vil i henhold til dette ikke være et påbud for kommunene om flagging på samefolkets dag , men snarere en sterk oppfordring om at de følger statens eksempel og flagger fra kommunale bygninger også på samefolkets dag .
Dán vuođul ii mearkkaš almmolaš levgen guovvamánu 6. beaivvi ahte gielddain lea geatnagasvuohta levget sámi 6 álbmotbreaivvi , muhto lea eambbo garra ávžžuhus ahte čuvvot stáhta levgema ovdamearkan ja levgejit gieldda visttiin sámi álbmotbeaivvi .
STATENS BYGNINGER 5.1 Innledning Flagging i Norge er regulert av lov 10. desember 1898 om Norges flagg og tilhørende forskrift og reglement .
SÁMI LEAVGGA GEAVAHEAPMI STÁHTA VISTTIIN 5.1 Álggaheapmi Levgen Norggas lea ásahallon juovlamánu 10. beaivvi 1898 mannosaš lágas dasa gulli láhkaásahusas ja njuolggadusčoahkis .
Dagens regelverk sier altså ingenting om bruk av det samiske flagget fra statsbygninger på offisielle flaggdager .
Dálá njuolggadusat nappo eai daja maidege sámi leavgga geavaheami birra stáhta visttiin almmolaš leavgabeivviid .
Sametingets praksis for flagging på offisielle flaggdager er å flagge med både det norske og det samiske flagget .
Sámediggi láve almmolaš leavgabeivviid levget sihke Norgga ja sámi leavggain .
Også Samisk høgskole følger denne praksisen .
Maiddái Sámi allaskuvla levge dán láhkai .
5.2 Prinsipielle og statsrettslige anførsler Det samiske flagget er felles for samene i Norge , Sverige , Finland og Russland , og er dermed et felles symbol for det samiske folket .
5.2 Prisihpalaš ja stáhtarievttálaš mearkkašumit Sámi leavga lea Norgga , Ruoŧa , Suoma ja Ruošša sámiid oktasaš leavga , ja lea ge dainna lágiin sámi álbmoga oktasaš symbola .
Det samiske flagget viser til en større enhet ( det samiske folket ) og begrenser seg ikke til de samiske folkegruppene i Norge .
Dan rájes go Sámekonferánsa Åres dohkkehii leavgga , de leat sámedikkit Norggas , Ruoŧas ja Suomas ja sámeorganisašuvnnat Ruošša bealde dan geavahan .
Det har således karakter av å være " transnasjonalt " .
Nu dan ferte áddet ” riikkaidrastásažžan ” .
Flagging med det samiske flagget må følgelig ikke føre til at det reises tvil om hvilket flagg som folkerettslig og statsrettslig representerer kongeriket Norge .
Ii galgga addot dakkár govva omd. Lea iešguđetlágan konstitušuvnnalaš diládat sierranas eanaviidodagain dahje ahte Norgga álbmotjoavku ii leat heivvolaš láhkai ovddastuvvon Norgga leavggain .
Dette er til hinder for flagging med det samiske flagget ved norske utenriksstasjoner , der dette lett kan føre til misforståelser .
Levgen sámi leavggain nappo ii galgga bohciidahttit eahpádusa guđemuš leavga dat álbmotrievttálaččat ja stáhtarievttálaččat ovddasta gonagasriikka Norgga .
Videre er det til hinder for bruk av det samiske flagg som offisielt kjennetegn bl.a. for norske skip .
Dát caggá levgema sámi leavggain Norgga olgoriikastašuvnnain , gos dán livččii álki boastut áddet .
Man har allerede i dag en rik flaggtradisjon i den betydning at kommunale og fylkeskommunale flagg ofte benyttes samtidig med det norske flagget , mens sistnevnte har hedersplass .
Odne lea jo rikkis leavgaárbevierru dan láhkai ahte gielddalaš ja fylkkagielddalaš leavggat dávjá geavahuvvojit oktanaga Norgga leavggain , main dat maŋimuš adno gudnibus .
Videre er det intet som forbyr bruk av det samiske flagget ved eller på statlige bygninger .
Viidáseappot ii mihkkege gieldde sámi leavgga geavaheami stáhta visttiin dahje daid olggobealde .
På frivillig basis synes det ikke å foreligge hindringer for å benytte både det norske og det samiske flagget der det er naturlig .
Eaktodáhtolaš dásis ii oro miige hehttemin sihke Norgga ja sámi leavgga geavaheami go dat orru leamen lunddolaš .
Dette vil imidlertid skje etter gjeldende regler og flaggskikk .
Muhto dát dáhpáhuvvá gustojeaddji njuolggadusaid ja leavgavieru vuođul .
5.4 Dersom 6. februar blir offisiell flaggdag , kan man velge mellom det norske statsflagget og det samiske flagget ?
5.4 Jus guovvamánu 6. beaivi šaddá almmolaš leavgabeaivin , sáhttit go válljet geavahit Norgga leavgga dahje sámi leavgga ?
En kan anta at særlig samiske institusjoner ( som Sametinget , Samisk høgskole og Kompetansesenteret for urfolks rettigheter ) ville ønske å flagge med bare det samiske flagget på samefolkets dag .
Lea árvideamis ahte erenoamážit sámi ásahusat ( nugo Sámediggi , Sámi allaskuvla ja Álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš ) háliidivčče levget dušše sámi leavggain sámi álbmotbeaivvi .
I dag er det ingenting i veien for det .
Dál ii miige dan cagga .
Flaggloven og flaggforskriften omfatter kun det norske handelsflagget / statsflagget .
Leavgaláhka ja leavgaláhkaásahus gusket dušše Norgga gávpelevgii / stáhtalevgii .
Det vises i denne sammenhengen til vurderingene under prinsipielle og statsrettslige betraktninger ovenfor .
Dán oktavuođas čujuhuvvo árvvoštallamiidda prinsihpalaš ja stáhtarievttálaš mearkkašumiid čuoggá vuolde bajábealde .
En offisiell flaggdag vil således kun medføre en plikt til å anvende det norske handelsflagget , / statsflagget ikke det samiske flagget .
Almmolaš leavgabeaivi mielddisbuvttášii dušše geatnegasvuođa geavahit Norgga gávpeleavgga , / stáhtaleavgga iige sámi leavgga .
Dersom samefolkets dag blir en offisiell flaggdag , vil man altså ikke kunne flagge med bare det samiske flagget .
Jus sámi álbmotbeaivi šaddá almmolaš leavgabeaivin , de ii beasa levget dušše sámi leavggain .
Regjeringen markerte for første gang samefolkets dag i 2003 ved å flagge med både det samiske og det norske flagget i regjeringskvartalet .
Ráđđehus čalmmustahtii vuosttaš geardde sámi álbmotbeaivvi 2003 go levgii sihke sámi ja Norgga leavggain ráđđehuskvartálas .
Flaggloven , som forskriften baserer seg på , omtaler imidlertid kun ett flagg – det norske .
Leavgaláhka mii lea láhkaásahusa vuođđu , máinnaša aivve ovtta leavgga – Norgga leavgga .
Hva gjelder spørsmålet om flagging med det samiske flagget i tillegg til det norske , er regelverket taust .
Mii guoská levgemii sámi leavggain Norgga leavgga lassin , ii daddkjo miige lágain ja njuolggadusain .
Det er intet som forbyr flagging med både det norske og det samiske flagget i regjeringskvartalet den 6. februar , jf. punkt 5.1 .
Ii leat mihkkege mii caggá levgema sihke Norgga leavggain ja sámi leavggain ráđđehuskvartálas guovvamánu 6. beaivvi , vrd. Čuoggá 5.1 .
Gitt de prinsipielle anførsler må det samiske flagget imidlertid rangere etter det norske flagget .
Prinsihpalaččat galgá sámi leavga sadji lea vuolit go Norgga leavgga sadji .
Flagging med det norske og det samiske flagget i regjeringskvartalet 6. februar kan videreføres uten behov for lov- eller forskriftsendring .
Levgen Norgga ja sámi leavggain ráđđehuskvartálas guovvamánu 6. beaivvi sáhttet joatkit lága dahje láhkaásahusa rievdadeami haga .
Det antas imidlertid at bruk av flagg kan pålegges gjennom den alminnelige instruksjonsmyndigheten . Det vil si at overordnede kan gi nærmere instrukser
Olgoriikadepartemeanttas , fágadepartemeantan , ii leat dál láhka- dahje láhkaásahusvuođuid geatnegahttit levgema eará stáhta ásahusain , etáhtain ja visttiin .
om eventuell flaggbruk , gitt at bruken er innenfor de rettslige skrankene som foreligger .
Muhto lea jáhkkimis ahte leavgga geavaheapmi sáhttá geatnegahttot dábálaš instukšuvdnaválddiin .
Dette er i tråd med regjeringens samepolitiske ønsker .
Dát dávista ráđđehusa sámepolitihkalaš sávaldagaid .
Markeringen av 6. februar 2003 hva flagging angår forløp ved at det norske statsflagget var heist som vanlig på den store , frittstående flaggstangen foran hovedinngangen til regjeringsbygget ( Hblokken ) i Akersgata .
Mii guoská čalmmustahttima levgenoassái 2003 čalmmustahttimis gessui Norgga stáhtaleavga nugo dábálaččat stuorra leavgastággui mii čuožžu okto ráđđehusvistti ( H-blohka ) váldoussa ovdabealde Akersgáhtas Sámi leavga lei gesson eará Norgga leavgga báldii olgešbeallái H-blohka boagáldaga gurii .
Det samiske flagget var plassert ved siden av et norsk flagg til høyre ved inngangspartiet til H-blokken .
Dan vuođul mii bajábealde lea namahuvvon , ii miige oro caggamin sullasaš čalmmustahttima boahtte jagi ge .
Arbeidsgruppen bemerker imidlertid at det samiske flagget var lite synlig .
Bargojoavku mearkkašii ahte sámi leavga ii lean 8 doarvái oidnosis .
Det bør derfor vurderes å gjøre det samiske flagget mer synlig ved markeringen av 6. februar .
Danne berre jurddašit dahkat sámi leavgga oidnoseabbun guovvamánu 6. beaivvi čalmmustahtidettiin .
6.2 Annen markering enn flagging i regjeringskvartalet Kommunal- og regionaldepartementets Same- og minoritetspolitiske avdeling har de to siste årene invitert samarbeidspartnere i andre departementer til lunsj for å markere samefolkets dag .
6.2 Earalágan čalmmustahttin go levgen ráđđehuskvartálas Gielda- ja guovludepartemeantta Sáme- ja minoritehtapolitihkalaš ossodat lea maŋimuš guokte jagi bovden eará departemeanttaid bargiid geaiguin ovttas barget , llenšii ja nu čalmmustahttit sámi álbmotbeaivvi .
Departementets statssekretær for samiske spørsmål har holdt tale for dagen .
Departemeantta sámi áššiid stáhtačálli lea doallan beaivvi sártni .
Kommunal- og regionaldepartementet vurderer å utvide denne markeringen , bl.a. ved å oppfordre kantinen til å ha samisk mat på menyen 6. februar .
Gielda- ja guovludepartemeanta árvvoštallá viiddidit čalmmustahttima , ja dan oktavuođas áigot ee. Ávžžuhit kantiinna guossohit sámi borramušaid guovvamánu 6. beaivvi .
Etter Kommunal- og regionaldepartementets syn er dette en fin og riktig anledning til å synliggjøre samisk kultur blant departementenes ansatte .
Gielda- ja guovludeaprtemeanta oaivvilda ahte dát lea vuogas ja rivttes dilálašvuohta čalmmustahttit sámi kultuvrra departemeantta bargiide .
Statsråder og statsministeren velger fritt hvilke markeringer de vil delta på .
Stáhtaráđit ja stáhtaministtar válljejit ieža guđemuš čalmmustahttimiin sii háliidit leat mielde .
Det er naturlig at den samme praksis følges for feiring av samefolkets dag .
Lunddolaš lea ahte čuovvut seamma vieru sámi álbmotbeaivvi ávvudettiin ge .
Konklusjonen på dette møtet var at de tre lands delegasjoner arbeider for å finne felles anbefalinger og løsninger som ministrene og sametingspresidentene kan enes om .
Dán čoahkkima loahppajurdda lei ahte golmma riikka sáttagottit geahččalit gávdnat oktasaš rávvagiid ja čovdosiid maidda ministarat ja sámediggepresideanttat sáhttet guorrasit .
Problemstillingen berører også russiske myndigheter .
Čuolbmačilgehus guoská Ruošša eiseválddiide ge .
Embetsmannsorganet drøftet saken igjen på sitt møte i oktober 2003 .
Ámmátolbmoorgána digáštalai ášši ođđasit fas čoahkkimisttis golggotmánus 2003 .
Myndighetene i Sverige , Finland og Norge har hatt et samarbeid om samiske spørsmål siden Nordisk samarbeidsorgan for same- og reindriftsspørsmål ble opprettet ved Kgl. res. i 1964 .
Ruoŧa , Suoma ja Norgga eiseválddit leat ovttas bargan sámi gažaldagaiguin dan rájes go Davviriikkaid ovttasbargoorgána sáme- ja boazodoalloáššiid várás ásahuvvui Gonagaslaš resolušuvnnain 1964 .
Ministrene og sametingspresidentene møtes regelmessig for å orientere om , drøfte og behandle samiske spørsmål av felles interesse .
Ministarat ja sámediggepresideanttat čoahkkimastet jeavddalaččat čuvget , digaštallat ja meannudit sámi áššiid mat leat oktasaččat ja mat buohkaid beroštahttet .
Målsettingen med det nye nordiske samarbeidet er å styrke og utvikle det samiske folkets språk , kultur , næringer og samfunnsliv .
Ođđa davviriikkaid ovttasbarggu ulbmil lea nannet ja ovddidit sámi giela , kultuvrra , ealáhusaid ja servodateallima .
I 2003 har Norge ansvaret for sekretariatsfunksjonen .
2003:s lea Norgga ovddasvástádus fuolahit čállingoddedoaimmaid .
Kommunal- og regionaldepartementet er ansvarlig departement i Norge .
Gielda- ja guovludepartemeanta lea ovddasvástideaddji departemeanta Norggas .
I Finland gjelder flaggloven kun Finlands flagg .
Suomas guoská leavgaláhka dušše Suoma levgii .
Det finnes ingen bestemmelse om andre flagg .
Sámi leavgga gesset dál sámi ássanguovllu .
Det samiske flagget heises i dag i samenes hembygdsområder .
Eai leat leamaš váttisvuođat ja digaštallamat sámi leavgga geassima birra .
Det har ikke vært noen problemer og diskusjoner om heising av det samiske flagget .
Suoma eiseválddit dieđihit čuovvovačča : “ Suomas juhket leavgabeivviid almmolaš ja dábálaš leavgabeaivin .
Privata medborgare , samfund och företag har också frihet att flagga på andra än officiella eller allmänna flaggdagar .
Priváhta olbmot , searvvit ja fitnodagat sáhttet maiddái leveget eará beivviid ge go almmolaš ja dábálaš leavgabeivviid .
Genom att flagga kan man signalera feststämning , högaktning och också sorg .
Levgemiin sáhttet dovddahit ávvudeami , gudnejahttima ja morraša ge .
De officiella flaggdagarna 3 har bestämts i förordningen om flaggning med Finlands flagga .
Almmolaš leavgabeaivvit 3 leat mearriduvvon njuolggadusain Suoma leavgga geavaheami birra .
De officiella flaggdagarna är sex varje år .
Leat guhtta almmolaš leavgabeaivvi jagis .
På officiella flaggdagar har ämbetsverk och inrättningar skyldighet att flagga .
Almmolaš leavgabeivviid galget departemeanttat ( eiseválddit ) ja ásahusat levget .
De vedertagna flaggdagarna 4 är tio om året .
Leat logi dábálaš leavgabeaivvi 4 jagis .
Till god flaggkultur hör att flagga med Finlands flagga på de vedertagna flaggdagarna på samma sätt som på de officiella flaggdagarna och också ämbetsverk och inrättningar flaggar .
Gullá buori levgenkultuvrii levget Suoma leavggain mearriduvvon leavgabeivviid seamma láhkai go almmolaš leavgabeivviid ja maiddái eiseválddit ja ásahusat levgejit .
Till vår flaggkultur hör , att alla , ämbetsverk och inrättningar , privata medborgare , samfund och företag flaggar på officiella eller vedertagna flaggdagar .
Min levgenkultuvrii gullá ahte buohkat , eiseválddit ja ásahusat , priváhta olbmot , searvvit ja fitnodagat levgejit almmolaš ja dábálaš leavgabeivviid .
Ämbetsverk och inrättningar kan flagga med det samiska flagget på samernas egna flaggdagar . ”
Eiseválddit ja ásahusat sáhttet levget sámi leavggain sámi iežaset leavgabeivviid . ”
SLUTTVURDERINGER OG ANBEFALINGER 8.1 Arbeidsgruppens sluttvurderinger Regjeringen har som intensjon å synliggjøre samisk kultur i det offentlige rom , også i de områdene som ikke tilhører det tradisjonelle samiske kjerneområdet , jf. St.meld. nr. 33 ( 2001-2002 ) .
LOAHPPAÁRVVOŠTALLAMAT JA RÁVVAGAT 8.1 Bargojoavkku loahppaárvvoštallamat Ráđđehusas lea áigumuš čalmmustahttit sámi kultuvrra almmolaš sajiin , maiddái dain guovlluin mat eai gula árbevirolaš sámi guovddášguvlui , vrd. Sd.dieđ. nr. 33 ( 20012002 ) .
Flagging – med det norske og / eller det samiske flagget – på samefolkets dag vil representere en slik synliggjøring .
Levgen – Norgga leavggain ja/dahje sámi leavggain – sámi álbmotbeaivvi lea dákkár čalmmustahttin .
Sett i relasjon til tidligere tiders fornorskningspolitikk overfor den samiske befolkningen og den positive rettsutvikling som er gjennomført overfor samene de siste tiårene , vil offisiell flagging på samefolkets dag symbolisere en statlig anerkjennelse av den samiske befolkningens 3
Jus geahččá áššiid ovddeš áiggiid dáruidahttinpolitihka ja positiiva riekteovdáneami sámiid hárrái maŋimuš logijagiid ektui , de lea levgen sámi álbmotbeaivvi dan symbolan , ahte stáhta dohkkeha sámi álbmoga kultuvrra , historjjá ja identitehta ovttaárvvosažžan Norgga kultuvrrain , historjjáin ja identitehtain .
De officiella flaggdagarna är : Den 28 februari , Kalevaladagen , den finländska kulturens dag .
Almmolaš leavgabeaivvit leat : guovvamánu 28 beaivi , Kalevalabeaivi , Suoma kultuvrra beaivi .
Den 1 maj , det finländska arbetets dag .
Miessemánu 1. beaivi , Suoma barggu beaivi .
Den andra söndagen i maj , morsdagen .
Miessemánu nubbi sotnabeaivi , eatnibeaivi .
Den 4 juni , försvarets fanfest d.v.s. Finlands marskalk C. G. E. Mannerheims födelsedag .
Geassemánu 4. beaivi , suodjalusa lihppofeasta , dl . Suoma marskálkka C. : G. E Mannerheima riegádanbeaivi .
Lördagen mellan den 20 och den 26 juni d.v.s. midsommardagen , Finlands flaggas dag .
Lávvordat gaskal geassemánu 20. ja 26. beaivvi , dl . Mihcamárbeaivi , Suoma leavgga beaivi .
Den 6 december , självständighetsdagen .
Juovlamánu 6. beaivi , iehčanasvuođabeaivi .
Den dag då statliga val , kommunalval , val av företrädare i Europaparlamentet eller rådgivande folkomröstning i hela landet förrättas .
Dat beaivi goas lea stáhtaválga , gielddaválga , ovddasteddjiid válljen Eurohpaparlamentii dahje álbmotjienasteapmi .
Den dag då republikens president tillträder sitt ämbete .
Dat beaivi goas republihka presideanta biddjo ámmáhii .
4 De vedertagna flaggdagarna är : Den 5 februari , Runebergsdagan .
4 Dábálaš leavgabeaivvit leat : Guovvamánu 5. beaivi , Runebergbeaivi .
Den 9 april , Mikael Agricoladagen , finska språkets dag , också Elias Lönnrots födelsedag .
Cuoŋománu 9. beaivi , Mikael Agricolabeaivi , suomagiela beaivi , maiddái Elias Lønnrota riegádanbeaivi .
Den 27 april , Nationella veterandagen .
Cuoŋománu 27. beaivi , Riikka veteránaidbeaivi .
Den 12 maj , Snellmansdagen , finskhetens dag .
Miessemánu 12. beaivi , Snellmanbeaivi , suomavuođa beaivi .
Den tredje söndagen i maj , de stupades dag .
Miessemánu goalmmát sotnabeaivi , soađis gahččiid beaivi .
Den 6 juli , Eino Leinodagen , diktens och sommarens dag .
Suoidnemánu 6. beaivi , Eino Leino beaivi , divttaid ja geasi beaivi .
Den 10 oktober , Aleksis Kividagen , den finska litteraturens dag .
Golggotmánu 10. beaivi , Aleksis Kivi beaivi , suoma girjjálašvuođa beaivi .
Den 24 oktober , FN-dagen .
Golggotmánu 24. beaivi , ON-beaivi .
Den 6 november , Svenska dagen .
Skábmamánu 6 beaivi , Ruoŧa beaivi .
Den andra söndagen i november , Farsdagen .
Skábmamánu nubbi sotnabeaivi , áhčibeaivi .
Arbeidsgruppen har ikke registrert negative reaksjoner på denne markeringen .
Boargojoavkku dieđus eai leat leamaš dávisteamit dán čalmmustahttima vuostá .
Flere av kommunene som sier dette , har imidlertid selv innført regler for flagging med det samiske flagget på samefolkets dag .
Muhtun gielddat mat dan celket han leat ieža jo mearridan njuolggadusaid levget sámi leavggain sámi álbmotbeaivvi .
Kommunene og fylkeskommunene er ikke pålagt å flagge på offisielle flaggdager , men det er vanlig at dette gjøres .
Gielddat ja fylkkagielddat eai leat geatnegahtton levget almmolaš leavgabeivviid , muhto lávejit dan liikáge dahkat .
De siste tiårs samepolitiske utvikling har ført til en sterk revitalisering av samisk politikk , kultur og språk .
Sámepolitihka ovdáneapmi maŋimuš logijagiid lea garrsit ealáskahttán sámi politihka , kultuvrra ja giela .
I mange områder hvor samisk språk og kultur for noen tiår siden var helt usynlig i det offentlige rom , er det nå vokst opp aktive samiske miljøer som gjør seg gjeldende i lokalsamfunnet .
Máŋgga guovllus gos sámegiella ja sámi kultuvra moaddelot jagi dás ovdal ii vuhtton almmolaš sajiin , leat dál árjjalaš birrasat ja dat doibmet áŋgirit báikkálaš servodagas .
Synliggjøringen av samisk språk og kultur har i noen lokalsamfunn ført til en polarisering av befolkningen .
Sámi giela ja kultuvrra čalmmustahttin muhtun báikkálaš servodagain lea dagahan ahte álbmot lea juohkásan guovvte sadjái ja leat šaddan guokte vuostálas joavkku .
Enkelte opplever samisk språk og kultur som truende , og føler at det samiske fremmes på bekostning av det norske .
Muhtumat vásihit sámi giela ja kultuvrra áittan , ja sii dovdet ahte dáža beallái čuohcá go sámi bealli ovddiduvvo .
Slike følelser er blant annet kommet fram i debattene om samisk læreplan .
Dákkár dovddut leat vuhtton ee. Sámi oahpoplánadigáštallamis .
Krav om bruk av samiske stednavn i henhold til stadnamnlova har medført underskriftsaksjoner mot bruk av samiske stedsnavn .
Go leat gáibidan sámi báikenamaid geavahit báikenammalága vuođul , de leat dákkár gáibádusat vuolggahan nammavuolláičállimiid sámi báikenamaid geavaheami vuostá .
Disse tilfellene ligger noen få år tilbake i tid .
Lea moadde jagi dasságo ledje dakkárat .
En kan på denne bakgrunnen anta at det kan komme reaksjoner på en innføring av samefolkets dag som offisiell flaggdag .
Danne sáhttet deaividit dávisteamit mat leat dan vuostá ahte sámi álbmotbeaivi ásahuvvo almmolaš leavgabeaivin .
8.2 Anbefalinger Arbeidsgruppen har etter en helhetlig vurdering kommet fram til følgende anbefalinger : Samefolkets dag som offisiell flaggdag På bakgrunn av intensjonen om et nordisk samarbeid er arbeidsgruppen av den oppfatning at samefolkets dag burde vært innført som offisiell flaggdag samtidig i Sveri-
8.2 Rávvagat Bargojoavku lea ollislaš árvvoštallamiid vuođul mearridan addit dáid rávvagiid : Sámi álbmotbeaivi almmolaš leavgabeaivin Og áigumuš orru leamen davviriikkalaš ovttasbargu , de oaivvilda bargojoavku sámi álbmotbeaivi berrešii ásahuvvot almmolaš leavgabeaivin oktanaga Ruoŧas , Suomas ja Norggas .
Arbeidsgruppen anbefaler på denne bakgrunnen at samefolkets dag , 6. februar , innføres som offisiell flaggdag i Norge .
Bargojoavku rávve dán vuođul ahte sámi álbmotbeaivi , guovvamánu 6. beaivi , ásahuvvo almmolaš leavgabeaivin Norggas .
Dette innebærer et pålegg om å flagge med det norske flagget fra statlige bygninger denne dagen .
Dát mielddisbuktá ahte galgá levget Norgga leavggain stáhta visttiin dán beaivvi .
Statlige virksomheter kan derfor benytte det samiske flagget sammen med det norske flagget på samefolkets dag , der dette måtte være naturlig .
Danne sáhttet stáhta doaimmahagat geavahit sámi leavgga oktanaga Norgga leavggain sámi álbmotbeaivvi , go dat orru leamen lunddolaš .
Det samiske flagget rangerer etter det norske flagget , men foran norske kommune- og fylkesflagg og eventuelle regionale flagg .
Sámi leavggas lea vuolit árvodássi go Norgga leavggas , muhto dat lea gievrrat . Go gielddalaš ja fylkkagielddalaš ja vaikko guovlulaš leavggat .
Markering av samefolkets dag i regjeringskvartalet Arbeidsgruppen anbefaler at samefolkets dag hvert år markeres ved flagging også med det samiske flagget i regjeringskvartalet .
Sámi álbmotbeaivvi čalmmustahttin ráđđehuskvartálas Bargojoavku rávve ahte sámi álbmotbeaivi juohke jagi čalmmustahttojuvvo levgemiin sámi leavggain ge ráđđehuskvartálas .
I denne sammenhengen bør det samiske flagget få en mer iøynefallende plassering enn på samefolkets dag i 2003 .
Dán oktavuođas berre sámi leavga leat eambbo oidnosis go dat lei sámi álbmotbeaivvi 2003 .
Arbeidsgruppen anbefaler at samefolkets dag og samisk kultur synliggjøres i regjeringskvartalet på egnet måte , noe Kommunal- og regionaldepartementet som samordningsansvarlig for samiske saker bør følge opp .
Bargojoavku rávve ahte sámi álbmotbeaivi ja sámi kultuvra čalmmustahttojuvvojit ráđđehuskvartálas heivvolaš vuogi mielde , ja dan berre Gielda- ja guovludepartemeanta mas lea oktiiordnenovddasvástádus , čuovvolit .
8.3 Økonomiske og administrative konsekvenser Innføringen av samefolkets dag som offisiell flaggdag vil gi små økonomiske og administrative konsekvenser for statlige virksomheter .
8.3 Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat Sámi álbmotbeaivvi ásaheapmi almmolaš leavgabeaivin dagaha smávva ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid stáhta doaimmahagaide .
Utgiftene er knyttet til heising og firing av flagg de dagene 6. februar faller utenom vanlige arbeidsdager .
Eai leat eará golut go leavggaid bajás ja vulosgeassimii daid beivviid go guovvamánu 6. beaivi ii leat árgabeaivi .
Eventuell anskaffelse av det samiske flagget og / eller ekstra flaggstang medfører små utgifter .
Sámi leavgga ja/dahje leavgastákku vejolaš hákhkan eai dagat olus goluid .
KOMMUNAL- OG REGIONALDEPARTEMENTET
GIELDA- JA GUOVLODEPARTEMEANTA
SAMISK TEGNSETT OG IT
SÁMI ČÁLAMEARKAČOAHKKI JA IT
RAPPORT FRA ARBEIDSGRUPPE
BARGOJOAVKKU RAPORTA
FEBRUAR 2002
Guovvamánnu 2002
BAKGRUNN 3
DUOGÁŠ ... 3
Tekniske problemer 3
Teknihkalaš čuolmmat ... 3
Internasjonale konvensjoner og nasjonal lovgivning 3
Riikkaidgaskasaš soahpamušat ja riikkagottálaš láhkamearrádusat 3
ARBEIDSGRUPPENS SAMMENSETNING OG MANDAT
BARGOJOAVKKU ČOAKKÁDUS JA MANDÁHTTA ... 6
eNORGE
eNORGE ... 7
GENERELLE LØSNINGER - UNICODE
OPPALAŠ ČOVDOSAT - UNICODE ... 12
Problemer til tross for innføring av Unicode
Čuolmmat vaikko vel Unicode lea sisabuktojuvvon ... 13
8-bits tegnsett
8-bits čálamearkačoahkki ... 13
ODIN OG ANDRE OFFENTLIGE DOKUMENTER Krav til offentlige nettsteder
ODIN JA EARÁ ALMMOLAŠ DOKUMEANTTAT ... 14 Gáibádusat almmolaš neahttabáikkiide ... 14
VURDERINGER 15
ÁRVVOŠTALLAMAT ... 16
ARBEIDSGRUPPENS FORSLAG TIL TILTAK
BARGOJOAVKKU NEAVVAGAT ... 17
1 Bakgrunn Samisk språk og kultur er i en revitaliseringsfase etter lang tid med undertrykkelse og fornorsking .
1 Duogáš Sámi giella ja kultuvra lea ođđasis ealáskeamen maŋŋil go guhkes áiggi lea sordojuvvon ja dáruiduhttojuvvon .
Aktiv bruk av samisk språk står sentralt i den videre utvikling av samisk kultur .
Sámegiela árjjálaš geavaheapmi lea guovddážis sámi kultuvrra gárgedeamis ovddasguvlui .
Kommunal- og regionaldepartementet påpeker i St.prp. nr. 1 ( 2000-2001 ) at for å bevare og videreutvikle samisk språk , er det nødvendig at samisk blir et funksjonelt språk på flere arenaer , bl.a. innen IT. .
Gielda- ja guovlodepartemeanta čujuha St. proposišuvnnas nr. 1 ( 2000-2001 ) ahte sámegiela seailluheami ja viidásetgárgedeami dihtii lea dárbbašlaš ahte sámegiella šaddá doaibmi giellan máŋgga arenas , ee. IT siskkabealde .
1.1 Tekniske problemer Det nordsamiske alfabetet har syv bokstaver som ikke finnes i det norske alfabetet .
1.1 Teknihkalaš čuolmmat Davvisámi alfabehtas leat čieža bustáva mat eai gávdno dáru alfabehtas .
Disse er á , č , đ , ŋ , š , ŧ og ž 1. Hittil har spesialprogrammer blitt brukt for å kunne skrive med samiske tegn på datamaskiner .
Dát leat á , č , đ , ŋ , š , ŧ ja ž 1. Dássážii leat sierraprográmmat geavahuvvon vai sáhttá čállit sámi čálamearkkaid dihtoriiguin .
Disse spesialprogrammene har vært både vært kostbare og teknisk sett problematiske for samiske databrukere .
Dát sierraprográmmat leat leamaš sihke divrasat ja teknihkalaččat čuolmmalaččat sámi dihtorgeavaheddjiide .
Løsningene har hittil heller ikke vært tilfredsstillende for utveksling av data mellom programmer og ulike brukere .
Čovdosat eai leat dássážii leamaš dohkálaččat data lonohallamii prográmmaid ja iešguđet geavaheddjiid gaskkas .
De har forutsatt at mottakere av samiskspråklig elektroniske dokumenter har hatt de samme spesialprogrammene installert .
Dat leat ovdehan ahte sámegiel elektrovnnalaš dokumeanttaid vuostáváldiide leat installerejuvvon ovttalágan sierraprográmmat .
Det har inntil nylig ikke vært mulig å bruke samisk på internett eller i e-post .
Ii leat guhkes áigi gollan das rájes go ii lean vejolaš geavahit sámegiela interneahtas dahje e-poasttas .
Problemer med spesialtegn og IT er et problem for de fleste europeiske språk som ikke bruker det engelske alfabetet .
Čuolmmat sierračálamearkkaiguin ja IT:in lea váttisvuohtan eanaš eurohpalaš gielaide mat eai geavat eŋgelas alfabehta .
Problemet har vært der siden skrivemaskinen ble innført .
Čuolbma lea gávdnon das rájes go čállinmašiidna bođii .
Med innføringen av EDB fortsatte problemene .
EDG:a sisabuktimiin joatkašuvve váttisvuođat .
Denne konvensjonen er sentral da det følger av menneskerettsloven fra 1999 at konvensjonen skal gjelde som norsk lov .
Dát soahpamuš lea guovddášlaš dasgo čuovvu olmmošvuoigatvuođalágas 1999 ahte soahpamuš galgá gustot norgalaš láhkii .
ILO-konvensjon nr. 169 Om urbefolkninger og stammefolk i selvstendige stater ble ratifisert av Norge den 20. juni 1990 .
ILO-soahpamuš nr. 169 Eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain nannejuvvui Norggas geassemánu 20. 1990 .
I artikkel 28 heter det bl.a. : 1
Artihkkalis 28 čuožžu čállojuvvon ee. : 3 .
Det skal treffes tiltak for å bevare og fremme utvikling og bruk av de opprinnelige språk for vedkommende folk .
Galget mearriduvvot doaibmabijut seailluhan ja ovddidan dihtii álgovuolggalaš gielaid gárgedeami guoskevaš álbmogiidda .
Europeisk pakt om regions- eller minoritetsspråk ble vedtatt av Europarådet 5. november 1992 .
Eurohpalaš lihttu guovllu- dahje veahádatgielaid birra mearriduvvui Eurohparáđis skábmamánu 5. 1992 .
Samtykke til ratifikasjon ble for Norges del gitt ved kgl. res. av 1. oktober 1993 .
Mieđáhus Norgga nannemii addojuvvui gonagaslaš resolušuvnna golggotmánu 1. 1993 bokte .
Pakten trådte i kraft 1. mars 1998 .
Lihttu bođii fápmui njukčamánu 1. 1998 .
Formålet med pakten er å verne om minoritetsspråk for på den måten å bevare europeiske kultur som sammensatt og mangeartet .
Lihtu ulbmilin lea suodjalit veahádatgielaid vai dáinna lágiin seailluhuvvo eurohpalaš kultuvra čoakkáduvvon ja máŋggašlájagin .
Del III i minoritetsspråkpakten inneholder mer omfattende og detaljerte bestemmelser som legger konkrete plikter på myndighetene om bruk av minoritetsspråk på ulike felt , blant annet innen utdanning , rettsvesen og den offentlige forvaltningen .
Oassi III veahádatgiellalihtus sisdoallá viidát ja bienalaččat mearrádusaid mat bidjet čielga geatnegasvuođaid eiseválddiide geavahit veahádatgielaid iešguđetlágan surggiin , earret eará oahpus , riektelágádusas ja almmolaš hálddahusas .
For Norge er del III i pakten gitt virkning for samisk ved ratifikasjonen .
Norgga guovdu lea lihtu III. oassái addojuvvon váikkuhus sámegillii nannema bokte .
Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold ( sameloven ) ble vedtatt 12. juni 1987 .
Láhka Sámedikki ja eará sámi riektedilálašvuođaid birra ( sámeláhka ) mearriduvvui geassemánu 12. 1987 .
Lovens målsetting er å legge forholdene til rette for at samene selv kan sikre eget språk , kultur og samfunnsliv .
Lága juksanmearrin lea láhčit dilálašvuođaid nu ahte sámit ieža sáhttet váfistit gielaset , kultuvrraset ja servodateallimeaset .
Lovens kapittel 3 om samisk språk trådte i kraft 1. januar 1992 .
Lága kapihtal 3 sámegiela birra bođii fápmui ođđajagemánu 1. 1992 .
Bakgrunnen for lovforslaget var at bruken av samisk språk tidligere var i tilbakegang , og at dette truet hele eksistensen til samisk kultur .
Láhkaevttohusa duogážin lei ahte sámegiela geavaheapmi ovdal lei maŋásmannamin , ja ahte dát uhkidii olles sámi kultuvrra leahkima .
Loven skal videre sikre innbyggerne grunnleggende rettigheter vedrørende bruk av samisk .
Láhka galgá maiddái váfistit ássiide vuođđovuoigatvuođaid sámegiela geavaheami hárrái .
Reglene i sameloven kap. 3 bygger på det grunnsyn at samisk og norsk språk er likeverdige og bør være likestilte språk , jf. Ot.prp. nr. 60 1989-90 .
Sámelága kap. 3 njuolggadusat vuođđuduvvet dan vuođđooidnui ahte sámi ja dáru giella leat ovttaárvosaččat ja sehtet leat dásseárvosaš gielat , gč. Ot.prp. nr. 60 1989-90 .
De fleste konkrete reglene om likestilling skal gjennomføres i et nærmere fastsatt forvaltningsområde for samisk språk .
Eanaš konkrehta njuolggadusat dásseárvvu birra galget 4 čađahuvvot sámegiela dárkileappot mearriduvvon hálddahanguovllus .
Reglene gjelder i utgangspunktet både for statlige og kommunale organer , og innebærer for eksempel utvidet rett til bruk av samisk i rettsvesenet , og at lover og forskrifter av særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkning skal oversettes til samisk .
Njuolggadusat gustojit vuolggasajis sihke stádalaš ja gielddalaš orgánaide , ja mearkkašit ovdamearkka dihtii viiddiduvvon rievtti sámegiela geavahit riektelágádusas , ja ahte lágat ja láhkaásahusat main olles sámi veahkadat dahje oasit dás erenoamážit beroštit galget jorgaluvvot sámegillii .
2 Arbeidsgruppens sammensetning og mandat Arbeidsgruppen ble opprettet 19. oktober 2000 med følgende mandat : Arbeidsgruppen skal med utgangspunkt i regjeringens plan for ITsatsingen , eNorge , kartlegge behov , problemer og hindringer i anvendelsen av samisk tegnsett i IT-sammenheng .
2 Bargojoavkku čoakkádus ja mandáhtta Bargojoavku nammaduvvui golggotmánu 19. 2000 čuovvovaš mandáhtain : Bargojoavku galgá ráđđehusa IT-vuoruheami , eNorge , plána vuođul kártet dárbbuid , čuolmmaid ja hehttehusaid sámi čálamearkačoahki geavaheamis IT-oktavuođas .
Dette gjelder ved bruk av nordsamisk tegnsett i programvare og registre .
Dát gusto davvisámi čálamearkačoahki geavaheapmái prográmmagálvvuin ja registariin .
Forslagene skal danne grunnlag for tiltak til eNorge-planen .
Evttohusat galget leat vuođusin doaibmabijuide eNorge-plánii .
Sametinget , Arbeids- og administrasjonsdepartementet , Kirke- utdannings- og forskningsdepartementet , Kulturdepartementet og Nærings- og handelsdepartementet ble invitert til å delta i arbeidsgruppen .
Sámediggi , Bargo- ja hálddahusdepartemeanta , Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta , Kultuvradepartemeanta ja Ealáhus- ja gávpedepartemeanta bovdejuvvojedje searvidit bargojoavkkus .
Følgende har deltatt på møtene : Arbeids- og administrasjonsdepartementet Informasjonsrådgiver Kirsti Aarseth , Fylkesmannen i Finnmark Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet : Rådgiver Sverre O. Johansen Rådgiver Ketil Nordgård Kommunal- og regionaldepartementet : Underdirektør Ninni Kate Rognli Førstekonsulent Erik Mosli Kulturdepartementet Rådgiver Eivind Lorentzen Førstekonsulent Marie Helene Korsvoll Nærings- og handelsdepartementet Førstekonsulent Espen Arneberg Børset Sametinget Underdirektør Rune Fjellheim Førstekonsulent Pål Hivand Arbeidsgruppen har avholdt tre møter .
Čuovvovaččat leat searvidan čoahkkimiin : Bargo- ja hálddahusdepartemeanta Dieđihanráđđeaddi Kirsti Aarseth , Finnmárkku fylkkamánni Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta Ráđđeaddi Sverre O. Johansen Ráđđeaddi Ketil Nordgård Gielda- ja guovlodepartemeanta Vuolitdirektor Ninni Kate Rognli Vuosttaskonsuleanta Erik Mosli Kultuvradepartemeanta Ráđđeaddi Eivind Lorentzen Vuosttaskonsuleanta Marie Helene Korsvoll Ealáhus- ja gávpedepartemeanta Vuosttaskonsuleanta Espen Arneberg Børset Sámediggi Vuolitdirektor Rune Fjellheim Vuosttaskonsuleanta Pål Hivand Bargojoavku lea doallan golbma čoahkkima .
Sametinget har deltatt gjennom videokonferanse .
Sámediggi searvidii videokonfereanssa bokte .
3 eNorge eNorge er regjeringens samlede plan for å fremskynde utviklingen av informasjons- og kunnskapssamfunnet i Norge .
3 eNorge eNorge lea ráđđehusa informašuvdna- ja diehtoservodaga gárgedeami hoahpuheami oppanasplána Norggas .
eNorge versjon 1.0 ble lansert i juni 2000 .
eNorge veršuvdna 1.0 ovdanbuktojuvvui geassemánus 2000 .
Planen ble fulgt opp med eNorge 2.0 i desember 2000 og eNorge 3.0 i juni 2001 .
Plána čuovvoluvvui veršuvnnain eNorge 2.0 juovlamánus 2000 ja eNorge 3.0 geassemánus 2001 .
For mer informasjon se www.enorge.dep.no En rullerende plan må stadig oppdateres i tråd med identifiserte behov .
Eambbo informašuvnna oainnát dáppe : www.enorge.dep.no Jorri plána ferte oktilaččat ođasmahttojuvvot dovdáhuvvon dárbbuid mielde .
Etter at eNorge 1.0 ble lagt fram , ble det f. eks. påpekt manglende tiltak for å ivareta og videreutvikle samisk språk , og for lite fokus på kommunesektoren .
Maŋŋil go eNorge 1.0 ovdanbuktojuvvui , de čujuhuvvui omd. ahte váilot doaibmabijut mat áimmahušašedje ja viidásetgárgedivčče sámegiela , ja čujuhuvvui ahte gielddasuorgi lea beare uhccán guovdilastojuvvon .
Fra versjon 2.0 er det forsøkt å ivareta disse manglene .
Veršuvnna 2.0 rájes lea geahččaluvvon áimmahuššat dáid váilliid .
I planen heter det bl.a. : [ … ] Globaliseringen skaper også en språklig utfordring .
Plánas daddjojuvvo ee. : [ … ] Globaliseren dahká maiddái gielalaš hástalusa .
Å ivareta norske språk er viktig , samtidig som vi må la oss berike av den språklige påvirkningen utenfra .
Dáru giela áimmahuššan lea deaŧalaš , seammás go mii fertet diktit iežamet riggudahttojuvvot gielalaš váikkuhusas olggul .