pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget vil fortsatt arbeide for å styrke tilbudet , og samarbeide på nordisk nivå for å fremme samiske publikasjoner .
Sámediggi áigu ain bargat nannet fálaldaga , ja ovttasbarggu davviriik ­kalaš dásis ovddidan dihte sámi almmustahttimiid .
Samiskspråklige publikasjoner er viktig for å styrke samiskspråklige lesevaner , for å stimulere til skapende skrivekunst spesielt blant samiske barn og unge , og for å synliggjøre og stimulere mangfoldet i samisk kultur og identitet .
Sámegielat almmustahttimat leat deaŧalaččat nannen dihte sámegielagiid lohkanvieruid , movttiidahttin dihte ráhkadeaddji čállindáiddu erenoa-mážit sámi mánáid ja nuoraid gaskkas , ja oainnusin dahkan ja movttiidahttin dihte sámi kultuvrra ja identitehta girjáivuođa .
Sametingets arbeid med samisk korrekturprogram omtales i kap. 19.5.2 .
Sámedikki barggu birra sámegiel korrektuvraprográmmain muitaluvvo kap. 19.5.2 .
19.7.5 Samisk språknemnd
19.7.5 Sámi giellalávdegoddi
Samisk språknemnd er underlagt Samisk parlamentarisk råd og er et vedtaksorgan i felles samiske språkspørsmål .
Sámi giellalávdegoddi lea Sámegiela parlamentáralaš ráđi vullásaš ja lea mearridanorgána oktasaš sámi giellagažaldagain .
Et viktig felles mål er at samisk språk får samme status i Norge , Sverige , Finland og Russland .
Okta deaŧalaš ulbmil lea ahte sámegiella oažžu seamma árvvu Norggas , Ruoŧas , Suomas ja Ruoššas .
Samisk språknemnd samarbeider med de nordiske landenes språkråd og terminologifaglige institusjoner .
Sámi giellalávdegoddi ovttasbargá davviriikkaid giellaráđiin ja terminologiijafágalaš ásahusaiguin .
Språknemnda består av tolv medlemmer foreslått av sametingene og sameforeningene i Russland .
Giellalávdegottis lea guoktenuplot miellahtu maid Sámedikkit ja Ruošša sámesearvvit leat evttohan .
Nemndas medlemmer oppnevnes av Samisk parlamentarisk råd .
Lávdegotti miellahtuid nammada Sámi parlamentáralaš ráđđi .
Sekretariatet , som for tiden består av to personer , er samlokalisert med Sametingets kontor i Kautokeino .
Čállingoddi mas dál leat guokte bargi , lea ovtta sajis Sámedikki kantuvrraiguin Guovdageainnus .
Samisk språknemnd finansieres av sametingene i Finland , Sverige og Norge .
Sámi giellalávdegotti ruhtadit Suoma , Ruoŧa ja Norgga sámedikkit .
I Språknemndas langtidsplan for 2007 – 2009 fokuseres det på termarbeid , bevaring og utvikling av samisk språk og samarbeidet mellom Samisk språknemnd og sametingenes språkorganer .
Giellalávdegotti guhkesáiggiplánas 2007 – 2009 leat tearbmabargu , sámegiela seailluheapmi ja ovdánahttin ja ovttasbargu gaskal Sámi giellalávdegotti ja Sámedikkiid giellaorgánaid guovddážis .
Se også kap. 19.6 om terminologiutvikling .
Geahčá maiddái kap. 19.6 terminologiijaovdánahttima birra .
19.7.6 Navnekonsulenten for samiske stedsnavn
19.7.6 Sámi báikenamaid nammakonsuleanta
Arbeidet med samiske stedsnavn i Sametingets navnetjeneste omfatter først og fremst rådgivning av skrivemåten av stedsnavn .
Sámedikki nammabálvalusbargu sámi báikenamaiguin fátmmasta vuosttažettiin ráđđeaddima namaid čállinvuogi birra .
Etter hvert som samisk språk er blitt tatt mer og mer i bruk i offentlig sammenheng , har også etterspørselen økt .
Dađistaga go sámegiella lea váldon eanet ja eanet atnui almmolaš oktavuođain , lea maiddái jearru lassánan .
Alle vedtatte stedsnavn blir ført inn i databasen SSR ( Sentralt stedsnavnsregister ) som driftes av Statens kartverk .
Buot mearriduvvon báikenamat čállojit diehtovuđđui GBR ( Guovddáš báikenammaregisttar ) maid Stáhta kártadoaimmahat doaimmaha .
Se også kap. 19.4.3 .
Geahča maiddái kap. 19.4.3 .
19.8 Strategier og tiltak
19.8 Strategiijat ja doaibmabijut
Norge har tatt viktige skritt de senere årene for å styrke samisk språk , noe også Europarådets ekspertkomité understreker i sine kommentarer til den tredje rapporten om Norges etterlevelse av Minoritetsspråkpakten .
Norga lea váldán deaŧalaš lávkkiid maŋimus jagiid nannet sámegiela , juoga maid maiddái Eurohparáđi áššedovdilávdegoddi deattuha mearkkašumiidisguin goalmmát raportii Norgga čuovvoleami birra unnitlohkogiellasoahpamuša hárrái .
Regjeringen vil fortsette arbeidet med å oppfylle Minoritetsspråkpakten generelt og de anbefalinger som er gitt av Ministerkomiteen spesielt .
Ráđđehus áigu joatkit barggu ollašuhttit unnitlohkogiellašoahpamuša oppalaččat ja daid ávžžuhusaid maid Ministtarlávdegoddi lea addán erenoamážit .
Samisk språk er fortsatt i en utsatt stilling .
Sámegiella lea ain hearkkes dilis .
Særlig er de små samiske språkene truet .
erenoamážit leat smávva sámegielat áitojuvvon .
Trolig er avgangen av samiske språkbærere i Norge større enn tilveksten .
Norgga sámi giellaguddiid jávkan soaitá leat stuorát go lassá-neapmi .
Et levende samisk språk er en sentral del av samisk kultur .
Ealli sámegiella lea deaŧalaš oassi sámi kultuvrras .
Regjeringen vil derfor invitere Sametinget til et samarbeid om å utarbeide en handlingsplan for samisk språk .
Ráđđehus áigu danne bovdet Sámedikki ovttasbargui ráhkadit doaibmaplána sámegiela várás .
Regjeringen vil innenfor dette arbeidet legge vekt på å styrke sørsamisk og lulesamisk språk .
Ráđđehus áigu dán barggu siskkobealde deattuhit lullisámegiela ja julevsámegiela nannema .
Det arbeidet som gjøres i flere kommuner , ved skoler , utdannings- og forsk ­ningsinstitusjoner og språksentre viser en positiv utvikling .
Dat bargu mii dahkko ollu gielddain , skuvllain , oahpahus- ja dutkanásahusain ja giellaguovddážiin čájeha positiivva ovdáneami .
Likevel viser evalueringen av samelovens språkregler at de fleste offentlige organer som omfattes av reglene , ikke oppfyller lovens krav fullt ut .
Almmatge čájeha sámelága giellajuolggadusaid evalueren ahte eanaš almmolaš orgánat maidda njuolggadusat gusket , eai deavdde lága gáibádusaid ollásit .
Hovedårsaken synes å være mangel på kompetanse i samisk språk blant ansatte innen offentlige etater .
Váldosivva orru leame almmolaš etáhtaid bargiid váilevaš sámegielgelbbolašvuohta .
Innlemmelse av en kommune i forvaltningsområdet for samisk språk er viktig for den enkeltes rett til å bruke samisk i møte med det offentlige .
Ovtta gieldda searvan miellahttun sámegiela hálddašanguvlui lea deaŧalaš áinnaskas olbmo riektái geavahit sámegiela go deaivida almmolaš ásahusaiguin .
I tillegg synes forståelsen av samisk og norsk som likeverdige språk å ha blitt en alminnelig oppfatning og har således stor betydning for identitet og selvrespekt .
Dasa lassin orru ipmárdus ahte sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat šaddan dábálaš áddehus ja lea dainna lággin hui mávssolaš identitehtii ja iešárvui .
Til slutt bidrar innlemmelse i forvaltningsområdet til økt kompetanse og til å styrke og utvikle samisk språk .
Loahpas lea searvan hálddašanguvlui ávkin lassánahttime gelbbolašvuođa ja sámegiela nannema ja ovdánahttima .
Det er et viktig mål for regjeringen å øke bruken av samisk i det offentlige rom .
Lea deaŧalaš ulbmil ráđđehussii lassánahttit sámegiela geavaheami almmolaččat .
Samisk språk skal kunne benyttes på alle samfunnsarenaer .
Sámegiela galgá sáhttit atnit buot servodatarenain .
Mer av den offentlig informasjonen må utgis også på samisk .
Eambbo almmolaš diehtojuohkin ferte almmustahttot maiddái sámegillii .
For å gjøre forvaltningen mer bevisst om bruken av samisk språk , skal departementene omtale dette i tildelingsbrevene til aktuelle statlige virksomheter .
Dahkan dihte hálddahusa eanet dihtomielalažžan sámegiela geavaheami hárrái , galget departemeanttat namuhit dán juolludusreivves áigeguovdilis stáhta ásahusaide .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet vil vurdere hvordan en best kan kvalitetssikre bruk av samisk språk i lovoversettelser og andre offentlige dokumenter .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta áigu árvvoštallat mainna lágiin buoremusat sáhttá sihkkarastit sámegiela geavaheami láhkajorgalemiin ja eará almmolaš dokumeanttain .
Det er regjeringens mål at alle offentlige registre skal kunne bruke samiske tegn , og at datautvekslingen mellom registrene skal fungere med samiske tegn .
Lea ráđđehusa mihttomearri ahte buot almmolaš registarat galget sáhttit geavahit sámi čállinmearkkaid , ja ahte dáhtalonohallan gaskal registariid galgá doaibmat sámi bustávaiguin .
Fornyings- og administrasjonsdepartementet vurderer nå om det skal etableres et obligatorisk krav for etater og kommuner om bruk av en felles tegnsettstandard .
Ođasmahttin- ja hálddahusdepartemeanta árvvoštallá dál ásahit bákkolaš gáibádusa etáhtaide ja gielddaide geavahit oktasaš čállinmearkaastandárdda .
Møtebok 1/2000
Čoahkkingirji 1/2000
Tid : 29. februar - 3. mars 2000
Áigi : 29.02. - 03.03.2000
Sted : Kulturhuset , Kárášjohka-Karasjok
Báiki : Samelandssenter , Kárášjohka
Sak 1/00 Konstituering- navneopprop , permisjoner , innkalte vararepresentanter- godkjenning av innkalling og saksliste
Ášši 01/00 Čoahkkima vuođđudeapmi- nammačuorvun , pearmišuvnnat , gohččojuvvon várrelahtut- gohččuma ja áššelisttu dohkkeheapmi
Sak 2/00 Sametingsrådets beretning om virksomheten
Ášši 02/00 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra , dás maiddái referáhtaáššit
Sak 3/00 Utdanningspolitisk redegjørelse
Ášši 03/00 Oahpahuspolitihkalaš čilgehus
Sak 4/00 Spørsmål til Sametingsrådet i hht Sametingets forretningsorden
Ášši 04/00 Gažaldagat sámediggeráđđái čoahkkinortnega § 11 vuođul
Sak 5/00 Kunngjøring av nye saker
Ášši 05/00 Ođđa áššiid dieđiheapmi
Sak 6/00 Årsmelding 1999 for Sametingets underliggende råd - Merknader
Ášši 06/00 Sámedikki vuollásaš ráđiid 1999 jahkedieđáhus
Sak 7/00 Sametingets årsmelding 1999
Ášši 07/00 Sámedikki 1999 jahkedieđáhus
Sak 8/00 Sametingets arbeidsorden
Ášši 08/00 Sámedikki bargoortnet
Sak 9/00 Revisjon av sameloven og reglene for valg av Sameting
Ášši 09/00 Sámelága ja Sámedikki válganjuolggadusaid revideren
Sak 10/00 Regjeringens handlingsplan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkningen i Norge - Høring
Ášši 10/00 Ráđđehusa dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid doaibmaplána sámi álbmogii Norggas - gulaskuddan
Sak 11/00 Stortingsmelding nr. 22 ( 1999-2000 ) Kjelder til kunnskap og opplevning
Ášši 11/00 Stuorradiggedieđáhus nr 22 ( 1999-2000 ) arkiivvaid , bibliotehkaid ja museáid birra
Sak 12/00 Stortingsmelding nr. 21 ( 1999-2000 ) Menneskeverd i sentrum - Handlingsplan for menneskerettigheter
Ášši 12/00 Stuorradiggedieđáhus nr 21 ( 1999-2000 ) olmmošvuoigatvuođaid doaibmaplána
Sak 13/00 Godtgjørelse for Sametingets representanter
Ášši 13/00 Buhtadusat Sámedikki áirasiidda
Sak 14/00 Stortingsmelding nr. 50 ( 1998-1999 ) Utjamningsmeldinga , om fordeling av inntekt og levekår i Norge
Ášši 14/00 Stuorradiggedieđáhus nr 50 ( 1998-99 ) sisaboađu ja eallineavttuid juogadeapmi Norggas
Sak 15/00 Sammenslåing av plenumsmøtene i september og november 2000
Ášši 15/00 Čakča- ja skábmamánu 2000 dievasčoahkkimiid ovttastahttin
29. februar 2000 kl. 09.00 - 12.00 1/00 3
29.02.00 dii. 09.00 - 12.00 1/00 2
29. februar 2000 kl. 15.00 - 18.25 3/00 20
29.02.00 dii. 15.00 - 18.25 3/00 20
1. mars 2000 kl. 09.00 - 12.20 6/00 44
01.03.00 dii 09.00 - 12.20 6/00 44
1. mars 2000 kl. 15.00 - 18.30 8/00 139
01.03.00 dii. 12.00 - 18.30 8/00 141
2. mars 2000 kl. 09.00 - 12.00 9/00 forts .
02.03.00 dii 09.00 - 12.00 9/00 joatká
5/00 forts .
5/00 joatká
2. mars 2000 kl. 15.00 - 16.40 11/00 166
02.03.00 dii 15.00 - 16.40 11/00 168
3. mars 2000 kl. 09.00 - 12.00 12/00 forts .
03.03.00 dii 09.30 - 12.00 12/00 joatká
3/00 forts .
3/00 joatká
Sak 1/00 Konstituering
Ášši 1/00 Čoahkkima vuođđudeapmi
Saken påbegynt 29. februar 2000 kl. 09.00 . Representanter
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 29. b. dii. 09.00 .
Josef Vedhugnes 14 .
Josef Vedhugnes 14 .
Olaf Eliassen 15 .
Olaf Eliassen 15 .
Cathrine Breivik 22 .
Cathrine Breivik 22 .
Nils Isak Siri 26 .
Nils Isak Siri 26 .
Kjell-Arne Mathisen 32 .
Kjell-Arne Mathisen 32 .
Laila Gunilla Wilks vararepresentant for Ole Henrik Magga vararepresentant for Peder Mathisen vararepresentant for Willy Olsen vararepresentant for Tor Nilsen vararepresentant for Asbjørg Skåden vararepresentant for Ing-Lill Pavall
Laila Gunilla Wilks Ole Henrik Magga várrelahttu Peder Mathisen várrelahttu Willy Olsen várrelahttu Tor Nilsen várrelahttu Asbjørg Skåden várrelahttu Ing-Lill Pavall várrelahttu
Representant nr. 10 Ole Henrik Magga innvilget permisjon 29. februar - 3. mars .
Áirras nr 10 Ole Henrik Magga oaččui pearbmišuvnna 29.02. - 03.03.00
Representant nr. 14 Peder Mathisen innvilget permisjon 29. februar - 3. mars .
Áirras nr 14 Peder Mathisen oaččui pearbmišuvnna 29.02. - 03.03.00
Representant nr. 16 Willy Olsen innvilget permisjon 29. februar - 3. mars .
Áirras nr 16 Willy Olsen oaččui pearbmišuvnna 29.02. - 03.03.00
Representant nr. 21 Tor Nilsen innvilget permisjon 29. februar - 3. mars .
Áirras nr 21 Tore Nilsen oaččui pearbmišuvnna 29.02. - 03.03.00
Representant nr. 25 Asbjørg Skåden innvilget permisjon 29. februar - 3. mars .
Áirras nr 25 Asbjørg Skåden oaččui pearbmišuvnna 29.02. - 03.03.00
Representant nr. 31 Ing-Lill Pavall innvilget permisjon 29. februar - 3. mars .
Áirras nr 31 Ing-Lill Pavall oaččui pearbmišuvnna 29.02. - 03.03.00
Representant nr. 32 Amund Eriksen innvilget permisjon 2. - 3. mars .
Áirras nr 32 Amund Eriksen oaččui pearbmišuvnna 02. - 03.03.00
Representant nr. 4 Steinar Pedersen innvilget permisjon 3. mars ( hele dagen ) .
Áirras nr 4 Steinar Pedersen oaččui pearbmišuvnna 03.03.00
Representant nr. 13 Josef Vedhugnes innvilget permisjon 3. mars kl. 10.00 og ut plenumsmøtet .
Áirras nr 13 Josef Vedhugnes oaččui pearbmišuvnna 03.03.00 dii. 10.00 rájes
Representant nr. 19 Geir Tommy Pedersen innvilget permisjon 3. mars kl. 10.00 og ut plenumsmøtet .
Áirras nr 19 Geir Tommy Pedersen oaččui pearbmišuvnna 03.03.00 dii. 10.00 rájes
Representant nr. 21 Cathrine Breivik innvilget permisjon 3. mars kl. 10.00 og ut plenumsmøtet .
Áirasa nr. 21 várrelahttu Catrine Breivik oaččui pearbmišuvnna 03.03.00 dii. 10.00 rájes
Representant nr. 37 Birger Nymo innvilget permisjon 3. mars kl. 10.30 og ut plenumsmøtet .
Áirras nr. 37 Birger Nymo oaččui pearbmišuvnna 03.03.00 dii. 10.30 rájes Várrelahtut
Klemet Erland Hætta møtte for representant nr. 10 Ole Henrik Magga , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 10 Ole Henrik Magga várrelahttu Klemet Erland Hætta leai dievasčoahkkimis 29.02. - 03.03.00
Olaf Eliassen møtte for representant nr. 14 Peder Mathisen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 14 Peder Mathisen várrelahttu Olaf Eliassen leai dievasčoahkkimis 29.02. - 03.03.00
Randi Kvivesen møtte for representant nr. 10 Willy Olsen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 10 Willy Olsen várrelahttu Randi Kvivesen leai dievasčoahkkimis 29.02. - 03.03.00
Cathrine Breivik møtte for representant nr. 21 Tor Nilsen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 21 Tore Nilsen várrelahttu Cathrine Breivik leai dievasčoahkkimis 29.02. - 03.03.00
Nils Isak Siri møtte for representant nr. 25 Asbjørg Skåden , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 25 Asbjørg Skåden várrelahttu Nils Isak Siri leai dievasčoahkkimis 29.02. - 03.03.00
Kjell-Arne Mathisen møtte for representant nr. 31 Ing-Lill Pavall , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 31 Ing-Lill Pavall várrelahttu Kjell-Arne Mathisen leai dievasčoahkkimis 29.02. - 03.03.00
Møteinnkalling av 01.02.2000 med innstilling til saksliste
Guovvamánu 1. b. 2000 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu .
Innleverte forslag og merknader
Čoahkkinjođihangotti árvalus
Merknad 1 , Samenes valgforbund v / Roger Pedersen :
Mearkkašupmi 1 ; Sámi válgalihtus Roger Pedersen bokte :
SVF har i brev av 21.02.00 til Sametingsrådet bedt om en redegjørelse for hvorfor saks-papirene til 7 av sakene ( sak nr. 3 , 6 , 7 , 10 , 11,12 og 14 ) til pleumsamlingen ble sendt ut og poststemplet den 15. februar .
Sámi Válgalihttu lea 21.02.00 beaiváduvvon reivves bivdán čilgehusa manne dievasčoahkkima áššebáhpirat 7 áššái ( áššiide 3 , 6 , 7 , 10 , 11 , 12 ja 14 ) sáddejuvvojedje ja poastasteampalastojuvvo easkka guovvamánu 15. b. .
I et svar fra Sametingets president Sven Roald Nystø den 25. februar beklager presidenten de forhold som SVF har anmerket .
Guovvamánu 25. b. beaiváduvvon vástádusas váidalii Sámedikki presideanta Sven-Roald Nystø daid beliid maid Sámi válgalihttu leai cuoiggodan .
Presidenten skriver at de nevnte sakene var klare i norsk versjon den 11. februar , men at de ikke ble sendt ut til SVFs gruppemøte .
Presideanta čállá ahte namuhuvvon áššit ledje gárvásat dárogillii guovvamánu 11. b. , muhto ahte dat eai sáddejuvvon Sámi válgalihtu joavkočoahkkimii .
SVF mottok sakspapirene den 19. februar .
Sámi válgalihttu oaččui ássebáhpiriid guovvamánu 19. b. .
SVF vil bemerke at selv om presidenten mener at de har overholdt tidsfristene , så er selv den 11. noen dager etter fristen som i dette tilfellet var 8. februar .
Sámi válgalihttu fuomášuhttá ahte vaikko presideanta oaivvilda ahte sii leat doallan áigemeriid , de lea guovvamánu 11. b. máŋga beaivvi maŋŋá áigemeari mii dán oktavuođas leai guovvamánu 8. b. .
I henhold til §24 i Sametingets arbeidsorden skal innstillinger i sakene sendes representantene 3 uker før plenumsmøtet .
Sámedikki bargoortnega § 24 ektui galget árvalusat áššiin sáddejuvvot áirasiidda golbma vahku ovdal dievasčoahkkima .
I dette tilfellet er 7 av sakene til plenum ankommet for sent .
Dán oktavuođas leat 7 dievasčoahkkin ášši boahtán menddo maŋŋit .
Dette er ikke akseptabelt og er til direkte hinder for at representantene skal kunne gjøre den jobben de er valgt til å gjøre i Sametinget .
Dát ii leat dohkálaš ja dat njulgestaga hehtte áirasiid dahkamis dan barggu maid sii leat válljejuvvon dahkat Sámedikkis .
Representantene mottar i praksis beretninga når de ankommer Karasjok Hotell .
Geavahusas lea nu ahte áirasat ožžot dieđáhusa go bohtet Kárášjoga hotellii .
Dette innebærer at tidsfristen for utsendelse av også denne saken er brutt .
Dát mearkkaša ahte sáddenáigemearri maiddái dán áššis lea rihkkojuvvon .
Forslag 1 , representant Egil Olli , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 ; Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus Egil Olli bokte :
Forslag om ny sak 15/00 Sammenslåing av plenumsmøtene som tidligere er fastsatt for september og november 2000 .
Evttohus oktiibidjat dievasčoahkkimiid mat leat mearriduvvon biddjot čakča- ja skábmamánnui , meannuduvvo áššin 15/00 .
I. Forslag til vedtak :
Mearrádusárvalus :
Møtelederskapet gis fullmakt til å beramme tid for et felles pleunmsmøte høsten 2000 , der åpningen av sametingsbygningen inngår .
Čoahkkinjođihangoddi oažžu fápmudusa mearridit ovttastahttojuvvon dievasčoahkkima áiggi 2000 čavčča , goas maiddái sámediggevisti rahppojuvvo .
Forslag 2 , representant Roger Pedersen , Samenes valgforbund :
Eavttuhus 2 ; Sámi válgalihtus Roger Pedersen bokte :
Sakene 6 , 7 , 10 , 11 , 12 og 14 utsettes i henhold til § 24 i Sametingets arbeidsorden .
Áššit 6 , 7 , 10 , 11 , 12 ja 14 maŋiduvvojit Sámedikki bargoortnega § 24 mielde .
Sak 3 må i utgangspunktet utsettes dersom ikke kjøreplanen endres slik at deler av sak 8 behandles før sak 3 .
Ášši 3 ferte maŋiduvvot jus čoahkkinplána ii rievdaduvvo nu ahte oasit gávccát áššis gieđahallojit ovdal go ášši 3 meannuduvvo .
Møtelederskapets innstilling overfor Sametinget :
Čoahkkinjođihangotti árvalus :
Innkalling av 01.02.2000 med innstilling til saksliste med tilleggssak og behandlingsmåte av sak 3/00,som behandles etter forretningsordens § 4 b , godkjennes .
01.02.00 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu oktan lassináššiin dohkkehuvvo , ja ášši 3/00 meannudanvuohki , mii meannuduvvo čoahkkinortnega § 4 b vuođul .
Godkjenning av innkallingInnkallingen av 01.02.2000 ble enstemmig godkjent
Gohččuma dohkkeheapmi:Guovvamánu 1. b. 2000 beaiváduvvon gohččun dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Godkjenning av sakslisteSakslisten som fulgte innkallingen ble enstemmig godkjent med følgende tilleggssak ( forslag 1):Sak 15/00 Sammenslåing av plenumsmøtene i september og november 2000 .
Áššelisttu dohkkeheapmi:Áššelistu , mii čuovui gohččuma dohkkehuvvui ovttajienalaččat čuovvovaš lassiáššiin , eavttuhus 1 Áššin 15/00 Dievasčoahkkimiid oktiibidjan čakčat .
Forslag 2 , 1. pkt , ble forkastet mot 3 stemmer .
Eavttuhus 2 čuo. 1 hilgojuvvui 3 jiena vuostá .
Roger Pedersen ( til forr. ) orden
Roger Pedersen ( čoahkkinortnegii )
Johan Mikkel Sara , saksordfører
Johan Mikkel Sara
Innkalling av 01.02.2000 med innstilling til saksliste med tilleggssak og behandlingsmåte av sak 3/00 , som behandles etter forretningsordens § 4 b , godkjennes .
Guovvamánu 1. b. 2000 gohččun oktan áššelisttuin dohkkehuvvui ovttajienalaččat lassiáššiin ja meannudanvuohki áššis 3/00 , mii meannuduvvo čoahkkinortnega § 4 b vuođul .
Saken ble avsluttet 29. februar 2000 kl. 09.45 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 29. b. dii. 9.45
Sak 2/00 Sametingets beretning om virksomheten
Ášši 2/00 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra , dás maiddái referáhtaáššit
Saken påbegynt 29. februar 2000 kl. 09.45 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 29. b. dii. 9.45
Sametingsrådets beretning om virksomheten :
Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra referáhtaáššiiguin
Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter fra 13.11.99 til og med 20.02.00 :
Dieđáhus guoská Sámediggeráđi doaimmaide 13.11.99 rájes 20.02.00 rádjái .
Sametingsrådet har i perioden avholdet 5 møter , hvorav 3 telefonmøter , og behandlet 27 saker .
Sámediggeráđđi lea áigodagas doallan 5 čoahkkima , dain 3 telefončoahkkima , ja gieđahallan 27 ášši .
Som det fremgår av vedlegget har rådet i tillegg deltatt på en rekke møter og representasjoner .
Nugo oidno mildosis , de lea ráđđi velá leamaš ollu čoahkkimiin ja ovddastan Sámedikki ollu oktavuođain .
Saksområder
Áššesuorggi
2.1 Barne- og ungdomsprosjektet
2.1 Mánáid- ja nuoraidprošeakta
I regi av samiske barne- og ungdomsprosjekt har det blitt avholdt møter med 3 av kommunene som styringsgruppen , Sametingsrådet , har pekt ut som spesielle geografiske innsatsområder .
Sámi mánáid- ja nuoraidprošeavtta olis leat dollojuvvon čoahkkimat golmmain gielddain maid stivrenjoavku , Sámediggeráđđi , lea mearridan earenoamáš eanadieđalaš ulbmilguovlun .
I tillegg er det avholdt møte i den administrative prosjektgruppen .
Dasto lea hálddahuslaš prošeaktajoavku maid doallan čoahkkima .
Prosjektledelsen har avholdt møter i Lavangen 18.11.99 , Sør-Varanger 30.11.99 og Oslo 20.01.00 .
Prošeaktanjunnošat leat doallan čoahkkima Loabágis 18.11.99 , Mátta-Várjjagis 30.11.99 ja Oslos 20.01.00 .
Det planlegges møte på Røros i nærmeste framtid .
Lea plánejuvvon čoahkkin Rørosas lagamuš áiggis .
De andre kommunene peker på skole og utdanning som hovedutfordringer i forhold til samiske barne og unge , og da spesielt rekruttering av samiske lærere og læremidler for andre- og fremmedspråkopplæring i samisk .
Eará gielddat čujuhit skuvlii ja oahpahussii váldo hástalussan sámi mánáid ja nuoraid ektui , ja earenoamážit sámi oahpaheddjiid rekruteremii ja sámi oahpponeavvuide sámegiela nubbin- ja amasgiellaoahpahusas .
En av konklusjonene etter møtene er at det avholdes møter på politisk nivå i alle disse kommunene som er pekt ut som innsatsområder .
Okta konklušuvdnan maŋŋá čoahkkimiid lea ahte galget dollojuvvot politihkalaš dási čoahkkimat buot dain gielddain mat leat mearriduvvon ulbmilsuorgin .
09.02.00 ble et slikt møte avhold mellom visepresidenten og politisk ledelse i Lavangen kommune .
Várrepresideanta lei 09.02.00. čoahkkimis Loabága gieldda politihkalaš njunnošiiguin .
Heftet skal inneholde diverse informasjon om f.eks. lover o.a. som har innflytelse på samiske barn og unges oppvekstvilkår .
Girjjážis galget leat dieđut omd. lágaid jd. birra mat sáhttet váikkuhit sámi mánáid ja nuoraid bajásšaddandili .
I tillegg vil innholdet beskrive forskjellige erfaringer fra kommuner .
Dasto galgá das muitaluvvot gielddaid iešguđetlágan vásihusaid birra .
2.2 Opplæringssaker
2.2 Oahpahusáššit
Fra 01.01.00 er tidligere Samisk utdanningsråd overført til Sametingets forvaltning .
1.01.2000 rájes lea ovddeš Sámi oahpahusráđđi sirdojuvvon Sámedikki hálddašeapmái .
Fra samme tidspunkt opphørte det politisk oppnevnte utdanningsrådet , og Sametingets opplæringsavdeling som del av Sametingets administrasjon ble opprettet .
Seamma áiggi rájes heaittihuvvui politihkalaččat nammaduvvon oahpahusráđđi , ja Sámedikki oahpahusossodat ásahuvvui Sámedikki hálddahusa oassin .
Opplærings-avdelingen ledes av avdelingsdirektør Ellen Inga O. Hætta , som ble ansatt av Sametingets tilsettingsråd 22.12.99 .
Oahpahusossodaga jođiha ossodatdirektøra Ellen Inga O. Hætta , gean Sámedikki virgáibidjanráđđi bijai virgái 22.12.99 .
Sametingsrådet har uttalt seg om endringer i opplæringsloven og privatskoleloven i sak R 16/00 .
Sámediggeráđđi lea áššis R 16/00 buktán cealkámuša rievdadusaide mat leat evttohuvvon oahpahuslágas ja priváhtaskuvlalágas .
Rådet mener at voksne samer på lik linje med samiske barn , i sin grunnskoleopplæring skal ha mulighet for opplæring i samsvar med Det samiske læreplanverket .
Ráđi mielas galgá rávis olbmuin , seamma láhkái go sámi mánáin , leat vejolašvuohta oažžut oahpahusa sámi oahppoplána mielde go ožžot vuođđoskuvlaoahpahusa .
Retten til opplæring i og på samisk for voksne må ikke begrenses .
Vuoigatvuođa oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii , ii galgga ráddjejuvvot .
Sametingsrådet har også pekt på behovet for en utredning som beskriver hvilke kompetansebehov som vil finnes i det fremtidige samiske samfunnet .
Sámediggeráđđi lea maid čujuhan ahte dárbbašuvvo čielggadeapmi mii čilge makkár gelbbolašvuođadárbu sámi servodagas lea .
Sametingsrådet går i mot at ordningen med statlig godkjenning av samiske lærebøker avvikles , og viser til at produksjon av samiske lærebøker ikke virker i et tilsvarende konkurrerende lærebokmarked som norske lærebøker .
Sámediggeráđđi vuosttalda dan go eiseválddit áigot heaittihit stáhtalaš ortnega man mielde sámi oahppogirjjit dohkkehuvvojit , ja lohká ahte sámi oahppogirjjiit eai buvttaduvvo seammalágan gilvaleaddji oahppogirjemárkanis go dáža oahppogirjjit .
Det vises forøvrig til sak 3/00 Sametingets utdanningspolitiske redegjørelse .
Čujuhit muđui áššái 3/00 Sámedikki oahpahuspolitihkalaš čilgehus .
Visepresidenten deltok på åpningen av sameskolen i Lavangen kommune 05.02.00 .
Várrepresideanta lei mielde go Loabága gieldda sámeskuvla rahppojuvvui 05.02.00 .
Både kommunen og den samiske befolkninga viste stor entusiasme og vilje til å satse på og styrke samisk språk og kultur i skolen .
Sihke gielda ja sámi álbmot leat čájehan stuorra movtta ja dáhtu bargat ja nannet sámi giela ja kultuvrra skuvllas .
2.3 Mineralloven
2.3 Minerálaláhka
Visepresidenten og gruppeleder Egil Olli har 07.06.99 og 18.11.99 vært i høring hos Stortingets næringskomite angående en ny minerallov .
Várrepresideanta ja joavkojođiheaddji Egil Olli leaba 07.06.99 ja 18.11.99 leamaš Stuorradikki ealáhuskomiteá gulaskuddamis ođđa minerálalága birra .
Fra rådets side har man videre forsøkt å nå ut med informasjon om saken , blant annet gjennom media .
Goappašiid heviid deattuhii Sámediggi ahte lága mearrideami ferte maŋidit danne go Ráđđehus lea bargamin Finnmárkku vuoigatvuođagaáššiin .
Næringskomiteen behandler i disse dager saken , og vil fremlegge sin innstilling for Odelstinget .
Ealáhuskomiteá galgá dáid beivviid gieđahallat ášši , ja ovddidit árvalusas Odeldiggái .
Det er kommet signaler om at flertallet i næringskomiteen går imot at Sametinget skal gis nektingsrett i mineralsaker .
Leat gulastan ahte ealáhuskomiteá eanetlohku ii dáhto addit Sámediggái biehttalanválddi minerálaáššiin .
Rådet ser alvorlig på denne saken og er veldig bekymret for de konsekvensene en eventuell vedtakelse av loven vil få .
Ráđđi atná ášši deaŧalažžan ja ballá sakka váikkuhusain maid lága mearrideapmi buvttášii .
2.4 Skytefelt
2.4 Báhčinsajit
2.4.1 Halkavárri og Porsangmoen skytefelt
2.4.1 Hálkavári ja Iŋggášguolbana báhčinsadji
I forbindelse med forsvarsminister Løwers besøk i Finnmark i januar i år , inviterte Sametinget de to partene i saken , Forsvarsdepartementet og Reindbeitedistrikt 14 A til lunsj i Lakselv 11.01.00 .
Suodjalusminister Løwer oahppaladdama oktavuođas Finnmárkkus dán jagi ođđajagimánus , bovdii Sámediggi ášši guokte beali , Suodjalusdepartemeantta ja Boazoorohaga 14 A lunšii Leavnnjas 11.01.00 .
Det har siden 1996 ikke vært noen avtale mellom partene om bruken av området , og det var brudd i forhandlingene .
Ii leat 1996 rájes leamaš šiehtadus guovllu geavaheami birra beliid gaskka , ja šiehtadallamat botkejuvvojedje dalle .
Fra Sametinget møtte visepresidenten og gruppelederne Jarle Jonassen og Egil Olli .
Sámedikki ovddas ledje várrepresideanta ja joavkojođiheaddjiguovttos Jarle Jonassen ja Egil Olli mielde .
Rådet er opptatt av at denne saken løses og at man får en avtale for bruken av området som begge parter kan leve med .
Ráđđái lea deaŧalaš čoavdit ášši ja oažžut áigái šiehtadusa guovllu geavaheami birra , maid goappašat bealit sáhttet dohkkehit .
Porsanger kommune har i brev av 26.01.00 bedt om å møte Samtinget .
Porsáŋggu gielda lea 26.01.00 reivves dáhtton čoahkkima Sámedikkiin .
Møtet er berammet til 20.03.00 .
Čoahkkin galgá dollojuvvot 20.03.00
2.4.2 Mauken og Blåtind skytefelt
2.4.2 Meavkke ja Alitčohka báhčinsadji
Stortinget vedtok 08.04.97å slå sammen skytefeltene Mauken og Blåtind i Troms .
Stuorradiggi mearridii 08.04.97 čatnat oktii Meavkke ja Alitčohka báhčinsajiid .
En av forutsetningene for utbygging var at reindriften skulle kunne overleve i området .
Eaktun huskemii lei maid ahte boazodoallu galggai sáhttit birget guovllus .
Tiltaksplanen for reindriften som fulgte Regjeringens forslag om sammenbinding , skulle garantere dette .
Boazodoalu doaibmaplána mii čuovui Ráđđehusa oktiičatnanevttohusa , galggai dáhkidit dan .
Under Stortingets behandling ble det også understreket at tiltaksplanen skulle være garantien for at sammenbindingen ikke er i strid med samiske rettigheter , herunder bestemmelsene i ILO-konvensjon nr 169 .
Stuorradikki gieđahallamis deattuhuvvui maid ahte doaibmaplána galggai leat dáhkádussan dasa ahte oktiičatnan ii rihko sámi vuoigatvuođaid , dás maiddái ILO-konvenšuvnna nr. 169 mearrádusaid .
Sametingsrådet har i sak R 107/99 uttalt at tiltaksplanen er utarbeidet på et svært tynt faglig grunnlag .
Sámediggeráđđi lea áššis R 107/99 dadjan ahte doaibmaplána fágalaš vuođđu lea hui heittot .
Tiltakene bygger på mangelfulle og feilaktige opplysninger om reindriften i området og reindriftsfaglige miljøer har ikke deltatt i utarbeidelsen av planen .
Doaimmaid vuođđun leat váilevaš ja boasttu dieđut guovllu boazodoalu birra , ja boazodoallofágalaš birrasat eai leat leamaš mielde plána ráhkadeamen .
Sametingsrådet har fått opplysninger om at reindriftssamene i området vil prøve saken for retten dersom ikke Regjeringen stanser arbeidet med sammenbindingen .
Sámediggi lea gullan ahte guovllu boazosápmelaččat áigot guoddalit ášši diggái jos Ráđđehus ii bisset oktiičatnanbarggu .
Det må skje en ny vurdering av reindriftens rettigheter i området .
Ferte ođđasis árvvoštallat boazodoalu vuoigatvuođaid guovllus .
Videre må det ikke foretas ekspropriasjon eller innvilges forhåndstiltredelse før saken er rettslig belyst .
Dasto ii ábut eksproprieret dahje addit ovdagihtiilobi ovdal go ášši lea rievttelaččat čielggaduvvon .
På denne bakgrunn krever Sametingsrådet at Landbruksdepartementets godkjenning av tiltaksplanen trekkes tilbake og at sammenbindingens reindriftsfaglige grunnlag vurderes på nytt .
Dan vuođul gáibida Sámediggeráđđi ahte Eanadoallodepartemeantta doaibmaplánadohkkeheapmi gessojuvvo ruovttoluotta ja ahte oktiičatnama boazodoallofágalaš vuođđu ođđasis árvvoštallojuvvo .
2.5 Helse- og sosialsaker
2.5 Dearvvasvuođa- ja sosiálaáššit
Visepresidenten og førstekonsulent Else M. Boine deltok i den norske delegasjonen til Verdens helseorganisasjons ( WHO ) urfolksskonsultasjon i Geneve 23. - 26.11.99 .
Várrepresideanta ja vuosttaskonsuleanta Else M. Boine leigga mielde Norgga delegašuvnnas máilmmi dearvvasvuođaorganisašuvnna ( WHO ) eamiálbmotkonsultašuvdnii Geneves 23. - 26.11.99 .
Dette var WHOs første urfolkskonsultasjon , og en ønsket med dette å initiere en prosess i samarbeid med urfolksrepresentanter til utarbeidelse av en handlingsplan for urfolks helse .
Dát lei WHO vuosttas eamiálbmotkonsultašuvdna , ja áigumuššan dáinna lei ovttas eamiálbmotovddasteddjiiguin initieret proseassa mas ráhkaduvvo doaibmaplána eamiálbmogiid dearvvasvuhtii .
Urfolk ( NGO ) utarbeidet forslag til strategier og handlingsplan .
Eamiálbmogat ráhkadedje strategiija- ja doaibmaplánaevttohusaid .
Blant annet ble det foreslått opprettet en rådgivende komitè ( Advisory Committee ) bestående av 13 medlemmer til oppfølgingen av urfolks helse .
Sii evttohedje earret eará ásahit ráđđeaddi komiteá ( Advisory Committee ) mas leat 13 lahtu , ja mii galgá gozihit eamiálbmogiid dearvvasvuođa .
Den norske delegasjonen v / visepresidenten holdt innlegg i plenum ved møtets avslutning med støtte til WHOs framtidige arbeid om urfolks helse .
Norgga delegašuvdna , várrepresideanttain , doalai sártni dievasčoahkkimii čoahkkima loahpahettiin , mas doarjjui WHO boahtteáiggi barggu eamiálmogiid dearvvasvuođain .
Som oppfølging har visepresidenten 05.01.00 avholdt et møte med fagstaben til helsedirektør Anne Alvik , som er den nordiske representanten i WHOs styre .
Čuovvuleapmin lea várrepresideanta 05.01.00 doallan čoahkkima dearvvasvuođadirektøra Anne Alvik fágabargiiguin , gii lea WHO stivrra davviriikkalaš ovddasteaddji .
Urfolks helse vil antagelig være tema på WHOs styremøte i mai 2000 .
Eamiálbmogiid dearvvasvuohta várra šaddá fáddán WHO stivrračoahkkimis 2000 miessemánus .
Visepresidenten avholdt også møte med Sosial- og helsedepartementet 05.01.00 for å orientere om Sametingets tildelinger for oppfølging av samisk helse- og sosialplan .
Várrepresideanta lea maid 05.01.00 leamaš čoahkkimis Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeanttain čilgen dihte Sámedikki juolludemiid sámi dearvvasvuođa- ja sosiálaplána čuovvuleamis .
Departementet ønsket større prioritering av midlene til forskning / kartlegging av helse- og sosialsituasjonen for samene .
Departemeanta dáhtošii Sámedikki prioriteret stuorát oasi ruđain sápmelaččaid dearvvasvuođa- ja sosiáladili dutkamii / kártemii .
For 2000 har departementet tildelt Sametinget kr. 4.6 mill. .
Departemeanta lea dán jahkái juolludan Sámediggái 4,6 milj. kruvnnu .
Søknadsfristen for prosjektmidler var 21.02.00 .
Ohcanáigemearri dáidda ruđaide lei 21.02.00 .
Det er søkt om midler til 50 prosjekter , deriblant oppfølgings-prosjekter fra 1998/1999 ( 1999:59 prosjektsøknader ) .
Leat ohccojuvvon ruđat 50 prošektii , dain maiddái 1998/1999 čuovvulanprošeavttat ( 1999:s 59 prošeaktaohcama ) .
Søknadene vil bli behandlet i mars .
Ohcamat galget gieđahallojuvvot njukčamánus .
I forbindelse med Finnmark fylkeskommunens forslag om å legge ned Karasjok ungdoms-hjem , sendte rådet en skriftlig henvendelse til fylkesordføreren hvor rådet anmodet fylkesutvalget om at budsjettmessige besparelser ikke skulle gå utover tilbudet til samisk ungdom med adferdsvansker .
Finnmárkku fylkkagieldda evttohusa oktavuođas Kárášjoga nuoraidruovttu heaittiheami birra , sáddii ráđđi čállosa fylkkasátnejođiheaddjái mas ávžžuhii fylkkalávdegotti fuolahit ahte bušeahttaseastimat eai čuoza fálaldahkii mii lea ásahuvvon várjalan dihte sámi nuoraid geat leat ovddasmorraša haga .
Helse- og sosialstyret anbefalte at Karasjok ungdomshjem skulle gjenoppbygges .
Dearvvasvuođa- ja sosiálastivrra ráva lea Kárášjoga nuoraidruovttu ođđasis hukset .
Saken ble endelig behandlet av fylkesutvalget 09.02.00 , og utvalget gikk imot opprettholdelse av et ungdomshjemtilbud i sin nåværende form .
09.02.99 meannudii fylkkalávdegoddi ášši loahpalaččat , ja lávdegoddi vuosttaldii nuoraidruovttufálaldaga bisuheami dálá hámis .
Et planarbeid skulle igangsettes om etablering av et ungdomspsykiatrisk behandlings-hjem , ungdomshjemtilbudet skal vurderes som et eventuelt tiltak under samme driftsenhet .
Galgá álggahuvvot plánabargu nuoraidpsykiátralaš dikšunruovttu ásaheami birra , ja nuoraidruoktofálaldat galgá árvvoštallojuvvot vejolaš doaibmabidjun dán doaimma vuolde .
Det er imidlertid usikkert om hvordan tilbudet til samisk ungdom med adferdsvansker vil bli i fremtiden .
Lea eahpesihkar mo fálaldat sámi nuoraide geain leat láhttenváttisvuođat , šaddá boahtteáiggis .
2.6 Øst-samisk museum som samisk tusenårssted
2.6 Nuortalaš museá sámi duhátjahkebáikin
Presidenten , visepresidenten og representantene Kristiansen og Bæhr avholdt 07.12.99 møte med statssekretær Skulberg i Kulturdepartementet hvor et av temaene var østsamisk museum .
Presideanta , várrepresideanta ja áirrasguovttos Kristiansen ja Bæhr ledje 07.12.99 čoahkkimis Kulturdepartemeantta stáhtačálli Skulberg:ain nuortalaš museá maid lei fáddán .
Det ble enighet om at Sametinget og Kulturdepartementet skulle ha kontakt framover for å avklare spørsmål knyttet til prosjektbearbeiding og framdrift .
Šattaimet ovttaoaivili das ahte Sámedikkis ja Kulturdepartemeanttas galgá lea oktavuohta čielggadan dihte ášši prošeaktageahčadeami ja jođu ektui .
I St.meld.nr. 22 ( 1999-2000 ) på s. 141 er Østsamisk tusenårssted omtalt med følgende : Av nye ikke-statlege prosjekt vil fylkesvise tusenårsstader og samisk tusenårsstad verta prioriterte i perioden fram til 2005 .
Stuorradiggedieđáhusas nr. 22 ( 1999-2000 ) s. 41 čuožžu nuortalaš duhátjahkebáikki birra ná : Ođđa ii-stáhtalaš prošeavttain galget fylkkaid duhátjahkebáikkit ja sámi duhátjahkebáiki prioriterejuvvot 2005 rádjái .
Framlegg om løyving til slike og andre prosjekt vil koma når omfang og kostnad er tilpassa ei forsvarleg tilskotsramme , og når ansvaret for fullfinansiering , framdrift og drift er avklara .
Juolludusevttohusat dákkár ja eará prošeavttaide ovddiduvvojit go viidodat ja máksámuš lea heivehuvvon govttolaš doarjjarámmii , ja go ovddasvástádus ollislaš ruhtadeamis , jođus ja doaibmajođiheamis lea čielggaduvvon .
Rådet er ikke enig med Kulturdepartementet i at samisk tusenårsted er et ikke-statlig prosjekt ( jf. rådets innstilling i sak 11/00 ) .
Ráđđi ii leat ovttaoaivilis Kulturdepartemeanttain go ii loga sámi duhátjahkebáikki stáhtalaš prošeaktan ( gč. ráđi árvalusa áššis 11/00 .
Vi finner det svært foruroligende at departementet betegner det samiske tusenårsstedet på denne måten .
Ráđđi atná hui unohassan go departemeanta namuha sámi duhátjahkebáikki ná .
Samisk kultur-minneråd , som har fått ansvaret for Sametingets oppfølging av denne høyt prioriterte saken etter møtet 7.12.99 , har gitt tilbakemelding om manglende framdrift av saken i Kultur-departementet , jf. vedlagte notat av 24.01. 00 fra Samisk kulturminneråd .
Sivvan dasa lea go Sámi kulturmuitoráđđi , mii lea ožžon ovddasvástádusa Sámedikki čuovvuleamis dán bajás prioriterejuvvon áššis maŋŋá 07.12.99 čoahkkima , dieđiha ahte Kulturdepartemeanttas lea váilevaš johtu áššiin , gč. Sámi kulturmuitoráđi mieldebiddjojuvvon 24.01.2000 notáhta .
Rådet har tatt dette meget alvorlig og presidenten har i brev av 31.01.00 til kulturminister Haga ( vedlagt ) uttrykt bekymring og uro for departementets oppfølging av saken .
Ráđi mielas dát lea hui duođalaš , ja presideanta lea 31.01.2000 reivves kulturminister Hagai ( mielddisin ) dadjan ahte departemeantta váilevaš áššečuovvuleapmi váivvida Sámedikki .
Fra rådets side avventer vi kulturministerens svar , men vi har bedt om en rask oppfølging av saken og vi forventer at det gjøres .
Ráđđi lea vuordimin kulturministera vástádusa . Mii leat dáhtton jođánis čuovvuleami áššis ja mii vuordit ahte dat dahkkojuvvo .
Sametingsrådet deler opposisjons bekymring for realisering av samisk tusenårssted , og rådet bekrefter en pågående oppfølging fra Sametingets side .
Sámediggeráđi váivvida , seammaláhkái go opposišuvnnage , sámi duhátjahkebáikki duohtandahkan , ja ráđđi duođašta joatkevaš čuovvuleami Sámedikkis .
2.7 Reindrift
2.7 Boazodoallu
Presidenten , visepresidenten og representantene Kristiansen og Bæhr sammen med det svenske Sametinget deltok i et felles høringsmøte med Den norske-svenske reinbeitekommisjonen 07.12.99 i Oslo .
Sámediggepresideanta , várrepresideanta ja áirrasguovttos Kristiansen ja Bæhr ledje ovttas Ruoŧa Sámedikkiin oktasaš gulaskuddančoahkkimis Norgga / Ruoŧa boazoguohtonkommišuvnnain 07.12.99 Oslos .
Kommisjonens frist til å fremme forslag til en reinbeitekonvesjon er 30.04.01 .
Kommišuvnna áigemearri evttohit boazoguohtonkonvenšuvnna lea 2001 cuoŋománu 30. b. .
Sametingets representanter understreket nødvendigheten av at kommisjonens hoved-oppgave må være å sikre helheten i den samiske reindriften og foreslå løsninger som den samiske reindriften er tjent med langs hele den norsk-svenske grensen der det drives samisk reindrift .
Sámedikki áirasat deattuhedje man dárbu lea ahte kommišuvnna váldobargun lea sihkkarastit sámi boazodoalu ollisvuođa ja evttohit čovdosiid mat livčče buorrin sámi boazodollui miehtá Norgga / Ruoŧa riikkaráji gos sámi boazodoallu doaimmahuvvo ealáhussan .
Rådet pekte også på behovet for en fleksibel konvensjon som legger opp til muligheter for lokale løsninger på tvers av riksgrensen .
Ráđđi čujuhii maid dárbui dávgadis konvenšuvdnii man áigumuššan lea addit vejolašvuođa gávdnat báikkálaš čovdosiid rastá riikkaráji .
Deltakelse fra reindriften vil være helt avgjørende for at arbeidet skal lykkes .
Jos bargu galgá lihkostuvvat , de lea áibbas guovddážis ahte boazodoallu lea das mielde .
Ellers ble rovdyrproblematikken og behovet for harmonisering av reindriftslovene i Norge og Sverige drøftet .
Muđui lei digaštallan boraspireváttisvuođaid birra ja Norgga ja Ruoŧa boazodoallolágaid oktiiheiveheami dárbbu birra .
Kommisjonen har selv vektlagt alle de forholdene som ble reist , og hadde i tillegg bestemt seg for å initiere både rovdyr-forvaltningen og harmonisering av reindriftslovgivningen overfor statene .
Kommišuvdna lea ieš deattuhan buot beliid mat ovddiduvvojedje , ja lei maid mearridan initieret stáhtaide sihke boraspirehálddašeami ja boazodoallolágaid oktiiheiveheami .
Kommisjonen meldte også om problemområdene som for lite vinterbeite og mange naturinngrep , f.eks vannkraftutbygginger og andre innretninger de siste 10-årene , spesielt på svensk side .
Kommišuvdna dieđihii maid váttis áššiid birra nugo gáržžes dálveguohtuma ja máŋga luonddumeassama , omd. čáhceelrávdnjehuksemiid ja eará rusttegiid maŋimuš 10-jagiid , earenoamážit ruotabealde .
Dette møtet ble berammet til 23.02.00 .
Dát čoahkkin mearriduvvui dollot 23.02.00 .
Landbruksministeren inviterte sametingspresidenten til et fellesmøte med kommunalministeren 16.02.00 .
Eanadoallominister bovdii presideantta oktasaščoahkkimii gielddaministeriin 16.02.00 .
Der ble situasjonen i reindriften drøftet og Sametingets forslag til løsninger framgår av vedlagte notat av 21.02.00 fra presidenten til de to statsrådene .
Doppe digáštallojuvvui boazodoalu dilli , ja Sámedikki evttohus dasa mo dili galggašii čoavdit oidno presideantta 21.02.00 notáhtas dán guovtti stáhtaráđđái , gč. mildosa .
2.8 Fiskerisaker
2.8 Guolástusáššit
Presidenten og rådsmedlem Berit Ranveig Nilssen avholdt 14.12.99 møte med fiskeri-ministeren .
Presideanta ja ráđđelahttu Berit Ranveig Nilssen leigga 14.12.99 čoahkkimis guolástusministeriin .
Fra vår side ble det lagt stor vekt på å uttrykke bekymring ved fastsettelse av fiskekvoter som er langt større enn den faglige tilrådingen fra forskerne .
Sámediggi deattuhii hui garrasit ahte vuorjašuvvá go mearriduvvojit guolleearit mat leat ollu stuorábut ja maid dutkiid fágalaš rávvagat dáhtošedje .
Angelsen poengterte at dersom ACFM ( Advisory Committee on Fisheries Management ) kvoteanbefalinger hadde blitt fulgt ville det ikke blitt noen avtale med Russland , noe som ville gitt en uholdbar situasjon i torskefiske både i Barentshavet og på kysten .
Angelsen deattuhii ahte jos ACFM:a ( Advisory Committee on Fisheries Management ) earrerávvagiid livčče čuvvon , de ii livčče šaddan makkárge šiehtadus Ruoššain , ja dat livččii dagahan dohkketmeahttun dili dorskebivdui sihke Barentsábis ja riddoguovlluin .
Sametingets krav om å avsette egen rekrutteringskvote bygger på at det for år 2000 er satt et aktivitetskrav i torskefiske som resulterer i at en mengde kvoter vil bli inndratt .
Sámedikki gáibádusa vuođđun , sierra rekrutereneriid várrema birra , lea ahte 2000-jahkái lea biddjojuvvon dorskebivdui aktivitehtagáibádus mii dagaha ahte ollu earit šaddet doabastuvvot ruovttoluotta .
Fiskeriministeren hadde liten forståelse for Sametingets standpunkt og han mente at de inndratte kvotene måtte komme de som allerede er i næringa til gode , slik det er gjort for 1998 og 1999 .
Guolástusminister ii dorjon Sámedikki oainnu ja oaivvildii ahte ruovttoluotta doabastuvvon eriid ferte addit daidda geat leat juo ealáhusas , nugo 1998:s ja 1999:s lea dahkkojuvvon .
For å få en bedre finansieringsordning for næringskombinasjonsutøvere ønsker rådet en egen støtteordning for denne næringsformen over departementets budsjett .
Oažžun dihte buoret ruhtadanortnega lotnolasealáhusbargiide , dáhtošii ráđđi sierra doarjjaortnega dán ealáhussii departemeantta bušeahta bokte .
Fiskeriministeren ville se på forslaget og komme tilbake til dette senere , men han antydet at dette ville by på budsjettmessige vanskeligheter .
Guolástusminister áiggui geahčadit evttohusa ja máhccat áššái maŋŋá , muhto son dovddahii ahte dákkár ortnet buvttášii bušeahtalaš váttisvuođaid .
Når det gjelder beskatning av de forskjellige selbestandene i nordområdene er Sametinget og departementet av den oppfatningen at dette er en ressurs som må beskattes ut fra prinsippet om biologisk mangfold og bærekraftig ressursforvaltning .
Iešguđet njurjonáliid bivddu dáfus davviguovlluin lea Sámedikkis ja departemeanttas dakkár oaidnu ahte dás lea sáhka resurssas maid ferte ávkkástallat biologalaš eatnatgeardáivuođa ja ceavzi resursahálddašeami prinsihpa vuođul .
I en høring til lov om havbeite , har rådet i brev av 10.01.00 pekt på at departementet ikke har vurdert hvordan samiske interesser vil bli berørt ved innføring av havbeite .
Láhkagulaskuddamis bibmojuvvon guliid birra mat luitojuvvojit áhpái borramuša gávdnat , lea ráđđi 10.01.00 reivves dadjan ahte departemeanta ii leat árvvoštallan mo sámi beroštumiide čuozašii jos dákkár doaimmaid álggahivččii .
Rådet har derfor henstilt departementet om å vurdere disse problemstillingene før endelig lov om havbeite blir utferdiget .
Danne lea ráđđi ávžžuhan departemeantta árvvoštallat dáid beliid ovdal go lága gárvvistit .
2.9 Landbruk
2.9 Eanadoallu
Sametingets plenumsmøte 01.10.99 behandlet sak 34/99 Jordbruk i samiske områder , som direkte innspill til landsbruksmeldingen .
Sámedikki dievasčoahkkin gieđahalai 01.10.99 ášši 34/99 Eanadoallu sámi guovlluin , njuolgga cealkámuššan eanadoallodieđáhussii .
Regjeringen har siden fremmet St.meld nr. 19 ( 1999-2000 ) Om norsk landbruk og matproduksjon , og Sametingsrådet har i sak R 08/00 fremmet en uttalelse til Stortinget om denne .
Ráđđehus lea dan rájes ovddidan stuorradiggedieđáhusa nr. 19 ( 1999-2000 ) Norgga eanadoalu ja borramušbuvttadeami birra , ja Sámediggeráđđi lea áššis R 08/00 buktán cealkámuša dasa .
Rådet er fornøyd med at meldingen har viet nordnorsk landbruk og samiske forhold oppmerksomhet , men meldingen har få forslag til strategier og tiltak for å nå meldingens gode intensjoner . Jf. møtebok 2/2000 , sak R 08/00 .
Ráđđi lea duhtavaš go dieđáhus lea čájehan beroštumi davvinorgga eanadollui ja sámi diliide , muhto dieđáhusas leat unnán strategiijat ja doaibmabijut maiguin galggašii joksat dieđáhusa buriid áigumušaid , gč. čoahkkingirjji 2/2000 ášši R 08/00 .
Presidenten har deltatt som innleder på en konferanse om norsk landbruk og matproduksjon 01.02.00 i Tromsø hvor nettopp meldingen var tema .
Presideanta lea leamaš ságastallin konferánssas Norgga eanadoalu ja borramušbuvttadeami birra Tromssas 01.02.00 gos dieđáhus lei nappo fáddán .
2.10 Handlingsplan for samiske kyst- og fjordområder
2.10 Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána
I oppfølging av Handlingsplan for samiske kyst- og fjordområder har Sametinget den 18.02.00 avholdt et møte på administrativt nivå , med Kommunal- og regionaldepartementet , Fiskeridepartementet og Miljøverndepartementet .
Sámi Riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána čuovvuleamis lea Sámediggi 18.02.00 leamaš hálddahuslaš dási čoahkkimis Gielda- ja guovludepartemeanttain , Guolástusdepartemeanttain ja Birasgáhttendepartemeanttain .
Temaet for møtet var om forsøk med lokal forvaltning i Tysfjord , Lyngen og Tanafjord .
Čoahkkima fáddán lei báikkálaš hálddašeami geahččaleapmi Divttasvuonas , Ivggus ja Deanuvuonas .
2.11 FN . ’ s arbeidsgruppe for permanent forum for urfolk
2.11 ON:a bargojoavku bissovaš foruma ásaheamis eamiálbmogiidda
Arbeidsgruppen startet sitt årlige møte 14.02.00 og vil avslutte 23.02.00 .
Bargojoavkku čoahkkin álggii 14.02.00 ja nogai 23.02.00 .
Arbeidet med et premanent forum kom godt i gang den første uken .
Bargu bissovaš foruma ásahemiin álggii bures vuosttas vahku .
Arbeidsgruppen blir ledet av avdelingsdirektør Petter Wille i Utenriksdepartementet .
Lea Olgoriikkadepartemeantta Petter Wille gii jođiha barggu .