pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingets mål er at Sametinget og samiske interesser og rettighetshavere skal ha en reell mulighet til å bli konsultert av staten for å kunne gi et fritt forhåndsinformert samtykke til planer og tiltak knyttet til areal- og ressursforvaltning.
Sámedikki mihttomearri lea sámi beroštusain ja vuoigatvuođalaččain galgá leat duohta vejolašvuohta konsulterejuvvot addin dihtii friija mieđiheami areála- ja resursahálddašeapmái guoski plánaide ja doaibmabijuide ovddalgihtii dieđiheami vuođul.
Denne retten skal lovfestes.
Dát vuoigatvuohta galgá mearriduvvot lágain.
Samene har over generasjoner forvaltet og nyttiggjort seg av ressurser og arealer i sine tradisjonelle bosettingsområder.
Sámit leat buolvvaid čađa hálddašan ja ávkkástallan iežaset árbevirolaš ássanguovlluid resurssaiguin ja areálaiguin.
Lover, planer og tiltak som påvirker denne bruken kan ikke vedtas uten at vi blir konsultert om dette.
Ii sáhte dakkár lágaid, plánaid ja doaibmabijuid dohkkehit mat váikkuhit dán geavaheapmái, almmá konsultašuvnnaid haga.
Vi skal også kunne delta direkte i den offentligrettslige forvaltningen av naturressursene og miljøet.
Mii galggat maiddái beassat searvat njuolgga luondduriggodagaid ja birrasa almmolašrievttálaš hálddašeapmái.
Sametinget og staten Norge har formalisert det folkerettslige kravet om konsultasjoner i konsultasjonsavtalen fra 2005.
Sámediggi ja Norgga stáhta leat formaliseren 2005 mannosaš konsultašuvdnašiehtadusa álbmotrievttálaš konsultašuvdnagáibádusa.
Staten skal i god tro konsultere med Sametinget og direkte berørte samiske interesser med siktemål om å oppnå enighet før det eventuelt gis tillatelse til prosjekter, som berører våre landområder, sjøområder, og andre ressurser.
Stáhta galgá buori jáhkus konsulteret Sámedikkiin ja njuolgga guoskevaš sámi beroštusaiguin dainna áigumušain ahte juksat ovttamielalašvuođa ovdalgo vejolaččat addojuvvo lohpi čađahit dakkár prošeavttaid, mat gusket min eanaguovlluide, mearraguovlluide, ja eará beroštusaide.
Dersom det er uenighet i saken må det synliggjøres i dokumentet som leder fram til vedtaket.
Jus ii leat ovttamielalašvuohta áššis, de dat galgá boahtit ovdan dan dokumeanttas mii lea vuođđun mearrádussii.
Sametinget har også en egen avtale med klima- og miljøverndepartementet fra 2007 om retningslinjer for verneplanarbeid etter naturvernloven i samiske områder.
Sámedikkis lea maid 2007 mannosaš sierra šiehtadus Dálkkádat- ja birasgáhttendepartemeanttain suodjalanplánabargonjuolggadusaid birra sámi guovlluin luonddugáhttenlága vuođul.
I tillegg har Sametinget en avtale om gjennomføring av konsultasjoner med NVE fra 2009.
Dasa lassin lea Sámedikkis 2009 mannosaš šiehtadus NČE:in konsultašuvnnaid čađaheami birra.
Konsultasjonsavtalen med staten er et godt grunnlag for gjennomføring av konsultasjoner i spørsmål om areal- og miljøforvaltning.
Konsultašuvdnašiehtadus stáhtain lea buorre vuođđu konsultašuvnnaid čađaheapmái areála- ja birashálddašeamis.
Sametinget har fått gjennomslag for egne interesser i flere spørsmål, særlig i konsultasjoner med Olje- og energidepartementet om energiutbygginger.
Sámedikki iežas beroštusaide lea mieđihuvvon máŋgga áššis, erenoamážit konsultašuvnnain Oljo- ja energiijadepartemeanttain energiijahuksemiid oktavuođas.
Ett eksempel på dette er Fálesrášša vindkraftutbygging i Kvalsund kommune som ble avslått på grunn av de negative virkningene for reindriften i området.
Ovdamearkan dasa lea Fálesrášša bieggafápmohuksen Fálesnuori suohkanis mii biehttaluvvui negatiiva váikkuhusaid geažil guovllu boazodollui.
Det har vært motstridende oppfatning av konsultasjonsprosedyrene og gjennomføringen av konsultasjonene med NVE.
Lea leamaš sierramielalašvuohta das mo galgá áddet konsultašuvdnaprosedyraid ja konsultašuvnnaid čađaheami NČE:in.
Til tross for Sametingets anmodninger ønsker ikke NVE å konsultere om utfallet i konsesjonssakene, og konsultasjonsavtalen begrenser til konsultasjonene å gjelde kun tiltak, som er underlagt konsekvensutredningsplikt etter forskrift om konsekvensutredninger.
Beroškeahttá Sámedikki ávžžuhusain, de ii háliit NČE konsulteret konsešuvdnaáššiid bohtosiid birra, ja konsultašuvdnašiehtadus ráddjejuvvo dušše guoskat doaibmabijuide, main lea váikkuhusčielggadangeatnegasvuohta váikkuhusčielggadusaid láhkaásahusa vuođul.
Dette betyr at kun større vann- og vindkraftanlegg omfattes av avtalen mens man ser at det kan være den samla belastningen av flere mindre vannkraftverk som blir avgjørende for hvilke konsekvenser kraftutbygging har.
Dat mearkkaša ahte dušše stuorát čáhce- ja bieggafápmorusttegiidda guoská šiehtadus, dan ektui go oaidnit ahte sáhttá leat máŋga uhcit čáhcefápmorusttegiid noađuheapmi oktiibuot mii mearrida makkár váikkuhusat fápmohuksemis leat.
I tillegg er det uenighet om tiltakshavere er pålagt å utrede den samlede belastningen for berørte reinbeitedistrikter.
Dasa lassin lea sierramielalašvuohta das lea go doaibmabiju eaiggádis geatnegasvuohta čielggadit noađuheapmi oktiibuot guoskevaš orohagaide.
Retningslinjer for verneplanarbeid i samiske områder gir et godt grunnlag for å involvere samiske interesser i verneprosessene.
Suodjalanplánabargonjuolggadusat sámi guovlluin addet buori vuođu dasa ahte váldit mielde sámi beroštusaid suodjalanprosessii.
Imidlertid opplever Sametinget at det er varierende kjennskap til avtalen i de ulike forvaltningsinstanser og hos fylkesmennene.
Dattetge vásiha Sámediggi ahte šiehtadus ii leat seamma oahpis iešguđet hálddašaninstánssain ja fylkkamánniin.
Det er potensiale for å gjøre retningslinjene bedre kjent både hos verneområdeforvalterne og fylkesmennene.
Lea vejolaš oahpásmahttit njuolggadusaid buorebut sihke suodjeguovlohálddašeddjiide ja fylkkamánniide.
Samiske interesser og rettighetshavere skal ha en reell mulighet til å bli konsultert for å kunne gi et fritt forhåndsinformert samtykke til planer og tiltak knyttet til areal- og ressursforvaltning.
Sámi beroštusain ja vuoigatvuođalaččain galgá leat duohta vejolašvuohta konsulterejuvvot addin dihtii friija mieđiheami areála- ja resursahálddašeapmái guoski plánaide ja doaibmabijuide ovddalgihtii dieđiheami vuođul.
Sametinget vil forbedre konsultasjonene med NVE.
Sámediggi áigu buoridit konsultašuvnnaid NČE:in.
Avtalen med NVE om gjennomføring av konsultasjoner gjennomgås og revideres før videreføring.
Šiehtadus NČE:in konsultašuvnnaid čađaheami birra geahčaduvvojit ja ođasmahttojuvvojit ovdalgo dat jotkojuvvojit.
Sametinget vil arbeide for at sentrale og regionale myndigheter skal opparbeide seg kunnskaper om urfolksspørsmål og få bedre kjennskap til konsultasjonsavtalen og retningslinjer for verneplanarbeid i samiske områder
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte guovddáš ja regionála eiseválddit galget háhkat máhtu álgoálbmotgažaldagain ja dovdat buorebut konsultašuvdnašiehtadusa ja njuolggadusaid suodjalanplánabargui sámi guovlluin.
4.2 Samvirke med samiske interesser i kommunal planlegging
4.2 Ovttasdoaibman sámi beroštusaiguin gieldda plánemis
Sametingets mål er at samiske interesser lokalt skal ha mulighet til å bli konsultert i beslutninger, som berører naturgrunnlaget for deres virksomhet.
Sámedikki mihttomearri lea ahte sámi bákkálaš beroštusain galgá leat vejolašvuohta konsulterejuvvot dakkár mearrádusain, mat gusket sin doaimma luondduvuđđosii.
Sametingets innsigelse skal bidra til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse.
Sámedikki vuostecealkagat galget leat mielde sihkkarastimin sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosa.
Samer er bosatt i de fleste kommuner i Norge, men behovet og muligheten for særskilt forpliktende involvering i kommunale planprosesser varierer.
Sámit ásset eanaš gielddain Norggas, muhto dárbu ja vejolašvuohta beassat sierra geatnegahtti gieldda proseassaide molsašuddá.
For Sametinget er det avgjørende at samer skal kunne delta i beslutninger om bruken og forvaltningen av våre tradisjonelle arealer: vidder og skog, vann, kyst og sjø, meáhcci og jordbrukets kulturlandskap.
Sámediggái lea hui deaŧalaš ahte sámit galget beassat leat mielde mearrideamen mo min árbevirolaš areálat: duoddarat ja vuovdi, čáhci, riddu ja mearra, meahcci ja eanadoalu kultureanadat, galgá geavahuvvot ja hálddašuvvot.
Enhver som fremmer planforslag har ansvar til å legge til rette for medvirkning.
Juohkehaččas gii ovddida plánaevttohusa, lea ovddasvástádus láhčit mielváikkuheapmái.
Dette følger av plan- og bygningslovens §5-1.
Dat čuovvu plána- ja huksenlága paragráfas 5-1.
Kommuner har en særlig ansvar å sikre medvirkning fra grupper som kan kreve spesiell tilrettelegging, herunder samer.
Gielddain lea erenoamáš ovddasvástádus sihkkarastit mielváikkuheami joavkkuin mat sáhttet gáibidit sierra láhčima, dás maiddái sápmelaččat.
Det mangler fortsatt en lovmessig fastsetting av kommunenes konsultasjonsplikt overfor berørte samiske interesser og rettighetshavere.
Ii leat vel konsultašuvdnageatnegasvuohta mearriduvvon lága bokte guoskevaš sámi beroštusaid ja vuoigatvuođalaččaid ektui.
Innsigelsesmyndigheten, som Sametinget har i plan- og bygningsloven, er en måte å oppfylle folkerettens konsultasjonsforpliktelser.
Vuostecealkinváldi, mii Sámedikkis lea plána- ja huksenlága vuođul, lea vuohki mo ollašuhttit álbmotrievtti konsultašuvdnageatnegasvuođaid.
Sametingets innsigelsesmyndighet skiller seg dermed vesentlig fra de øvrige myndigheters mulighet til å fremme innsigelse.
Sámedikki vuostecealkinváldi lea nu áibbas earálágan go eará eiseválddiid vuostecealkin vejolašvuohta.
Gjennom Retningslinjer for innsigelse i plansaker etter plan- og bygningsloven (H-2/14) ønsket regjeringen å stramme inn bruken av innsigelser fra statlige og regionale myndigheter.
Retningslinjer for innsigelse i plansaker etter plan- og bygningsloven (H-2/14) bokte háliidii ráđđehus gáržžidit stáhta ja regionála eiseválddiid vuostecealkinvejolašvuođa.
Fylkesmannens rolle som statlig samordner av innsigelser ble også styrket.
Fylkkamánniid rolla stáhta oktiiordnejeaddjin nannejuvvui maiddái.
I Nasjonale forventninger til regional og kommunal planlegging fra 2015 slår regjeringen blant annet fast at det kommunale selvstyret skal vektlegges når regionale- og statlige myndigheter vurderer å fremme innsigelse.
Ráđđehus deattastii 2015:s čielggadusastis Nationála vuordámušat regionála ja gieldda plánemii earret eará ahte gieldda iešstivrejupmi galgá deattuhuvvot go regionála- ja stáhta eiseválddit árvvoštallet vuostecealkima.
Sametingets innsigelsesmyndighet har en folkerettslig begrunnelse og kan ikke svekkes gjennom samordning eller kravet om vektlegging av lokalt selvstyre.
Sámedikki vuostecealkinválddis lea álbmotrievttálaš vuođđu ii ge dan sáhte geahnohuhttit oktiiordnema bokte dahje gáibádusa bokte deattuhit báikkálaš iešstivrejumi.
Sametinget kan fremme innsigelse i saker som er av vesentlig betydning for naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse.
Sámediggi sáhttá ovddidit vuostecealkaga dakkár áššiin main lea hui stuorra mearkkašupmi sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosii.
Hva som er «av vesentlig betydning» er til enhver tid opp til Sametinget å vurdere.
Maid “hui stuorra mearkkašupmi” áiggis áigái mearkkaša, dat gullá Sámediggái árvvoštallat.
Sametinget har ansvaret for å ta en samlet avveining og vurdering om når saken er så viktig at innsigelsen fremmes.
Sámedikkis lea ovddasvástádus das ahte árvvoštallat ollislaččat lea go ášši nu deaŧalaš ahte galgá ovddidit vuostecealkaga.
Kommunal- og moderniseringsdepartementets oversikt om innsigelser fra 2014 viser at Sametinget sto for én prosent av alle innsigelser.
Gieldda- ja ođasmahttindepartemeantta 2014 mannosaš vuostecealkinlista čájeha ahte Sámedikkis lei okta proseanta buot vuostecealkagiin.
Samtidig sto fylkesmannen for over halvparten av alle innsigelsene.
Seammás ledje fylkkamánniin badjel bealli buot vuostecealkagiin.
Sametingets innsigelser har vært fremmet på grunn av inngrep i naturgrunnlaget for reindrift, tradisjonell kystnære fiskeri, utmarksbruk og samiske kulturminner.
Sámedikki vuostecealkagat leat ovddiduvvon sisabahkkemiid geažil boazodoallu luondduvuđđosii, árbevirolaš riddolagas guolásteapmái, meahcásteapmái ja sámi kulturmuittuide.
Innsigelsene har også vært begrunnet med mangelfulle konsekvensutredninger og manglende medvirkning i planarbeidet.
Ággan vuostecealkagiidda lea maid leamaš váilevaš váikkuhusčielggadeamit ja váilevaš mielváikkuheapmi plánabargui.
Etter Sametingets syn er departementets sluttbehandling av våre innsigelser konsultasjonspliktig og vi mener at staten ikke kan se bort fra dette i saker som er av avgjørende betydning for vår kultur og næring.
Sámedikki oainnu mielde lea departemeanttas konsulterengeatnegasvuohta go loahppameannuda min vuostecealkagiid ja mii oaivvildit ahte stáhta ii sáhte dan hilgut dakkár áššiin main lea hui stuorra mearkkašupmi min kultuvrii ja ealáhusaide.
Ett eksempel på dette er sluttbehandling av innsigelsene til reguleringsplanen for Nussir-gruve i Kvalsund kommune, som statsråden ikke anså å være konsultasjonspliktig.
Ovdamearkan dasa lea Fálesnuori suohkana Nussir-ruvkki muddenplánii vuostecealkaga loahppameannudeapmi, maid stáhtaráđđi ii adnán konsultašuvdnageatnegassan.
Sametinget ser det som avgjørende at samiske interesser og rettighetshavere sikres retten til å bli konsultert i spørsmål som berører vårt naturgrunnlag.
Sámediggái lea hui deaŧalaš ahte sámi beroštusaide ja vuoigatvuođalaččaide sihkkarastojuvvo vuoigatvuohta konsulterejuvvot dakkár áššiin mat gusket min luondduvuđđosii.
Selv om konsultasjonsplikten så langt ikke er fastsatt i lov, gjelder denne folkerettslige plikten også for lokale og regionale myndigheter.
Vaikke vel konsultašuvdnageatnegasvuohta dán rádjai ii leat mearriduvvon lágas, de guoská dát álbmotrievttálaš geatnegasvuohta maiddái báikkálaš ja regionála eiseválddiide.
Det er viktig å få styrket mulighetene for en reell og aktiv deltakelse for samiske interesser og rettighetshaver i beslutningsprosessene om endret bruk av arealer og naturgrunnlag.
Lea deaŧalaš oažžut nannejuvvot vejolašvuođaid sámi beroštusaide ja vuoigatvuođalaččaide beassat árjjalaččat oassálastit mearridanproseassaide areálaid ja luondduvuđđosa rievdaduvvon geavaheami birra.
For å oppnå dette i kommunal forvaltning bør kunnskapen om samisk kultur, samfunnsforhold og rettigheter økes.
Jus dan galgá juksat gieldda hálddašeamis, de berre lasihuvvot máhttu sámi kultuvrra, servodatdiliid ja vuoigatvuođaid birra.
Samiske interesser og rettighetshavere må samtidig få styrket sin kapasitet og kompetanse til å delta i beslutningene.
Seammás fertejit sámi beroštusat ja vuoigatvuođalaččat oažžut nannejuvvot sin návccaid ja gelbbolašvuođa nu ahte sáhttet leat mielde dahkamin mearrádusaid.
Samiske interesser lokalt skal ha mulighet til å bli konsultert om beslutninger som berører naturgrunnlaget for deres virksomhet.
Sámi bákkálaš beroštusain galgá leat vejolašvuohta konsulterejuvvot dakkár mearrádusain, mat gusket sin doaimma luondduvuđđosii.
Sametingets innsigelse skal bidra til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse
Sámedikki vuostecealkagat galget leat mielde sihkkarastimin sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosa.
Sametinget vil at Stortinget lovfester samenes rett til å bli konsultert i arealsaker som direkte berører oss og våre interesser.
Sámediggi dáhtu ahte Stuorradiggi nanne lága bokte sápmelaččaid vuoigatvuođa konsulterejuvvot dakkár areálaáššiin, mat njuolgga gusket midjiide ja min beroštusaide.
Sametinget skal bruke sin innsigelsesmyndighet for å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutvikling for fremtidige generasjoner.
Sámediggi áigu geavahit iežas vuostecealkinválddi dasa ahte sihkkarastit sámi kultuvrra ja ealáhusovddideami luondduvuđđosa boahttevaš buolvvaide.
Sametinget skal utvikle sin egen veilederrolle ovenfor kommunene med tanke på at de skal bedre kunne legge til rette for reel medvirkning av direkte berørte samiske interesser.
Sámediggi áigu ovddidit iežas bagadeaddjirolla gielddaid ektui dainna áigumušain ahte dat galget buorebut sáhttit láhčit duohta mielváikkuheami njuolgga guoskkahuvvon sámi beroštusaide.
4.3 Samiske rettighetshavernes kapasitet til deltakelse i beslutningsprosessene
4.3 Sámi vuoigatvuođalaččaid návccat oassálastit mearridanproseassaide
Sametingets målsetting er at samiske rettighetshavere og interesser skal ha kapasitet og kompetanse til en likeverdig samhandling og forhandling med industrien, staten og rettssystemet.
Sámedikki mihttomearri lea ahte sámi vuoigatvuođalaččain ja beroštusain galget leat návccat ja gelbbolašvuohta dásseárvosaš ovttasdoaibmamii ja šiehtadallamii industriijain, stáhtain ja riektevuogádagain.
Samiske rettighetshavere og interesser er økonomisk og kapasitetsmessig i en svak situasjon i møte med selskaper, som har interesser for utvinning og utnyttelse av ressurser i deres områder.
Sámi vuoigatvuođalaččat ja beroštusat leat ekonomalaččat ja návccaid dáfus heajos dilis go deaivvadit dakkár fitnodagaiguin, mat háliidit ávkkástallat sin guovlluid resurssaiguin.
Samhandling og forhandling skjer derfor i et asymmetrisk maktforhold.
Danne dáhpáhuvvá ovttasdoaibman ja šiehtadallan eahpedássálas fápmodilis.
Det er et behov for å styrke samiske rettighetshavere kompetanse og kapasitet i beslutningsprosesser om bruken av arealer og ressurser.
Lea dárbu nannet sámi vuoigatvuođalaččaid gelbbolašvuođa ja návccaid areálaid ja resurssaid geavaheami mearridanproseassain.
Sametinget har støttet initiativ for å styrke samiske rettighetshaveres kompetanse og kapasitet i møte med større utbyggingsaktører gjennom blant annet Stiftelsen Protect Sápmi.
Sámediggi lea dorjon álgaga nannet sámi vuoigatvuođalaččaid gelbbolašvuođa ja návccaid deaivvadeapmái stuorát huksejeddjiiguin earret eará Vuođđudusa Protect Sápmi bokte.
Stiftelsen bistår i forhandlinger på vegne av samiske interesser og rettighetshavere i møte med utbyggere og interesser.
Vuođđudus veahkeha šiehtadallamiin sámi beroštusaid ja vuoigatvuođalaččaid bealis deaivvadeamis huksejeddjiiguin ja beroštusaiguin.
Sametinget mener at selskaper og store grunneiere, som disponerer over grunn med samiske ettigheter, kan være tjent med å støtte et slikt initiativ.
Sámediggi oaivvilda ahte fitnodagaide ja stuorra eanaeaiggádiidda, mat háldejit eatnamiid main leat sámi vuoigatvuođat, sáhttá leat ávki doarjut dakkár álgaga.
Fra 2015 har Sametinget etablert en søknadsbasert tilskuddspost for å følge opp samiske rettigheter til arealer og ressurser.
2015 rájes lea Sámediggi ásahan ohcanvuđot doarjjapoastta sámi areála- ja resursavuoigatvuođaid čuovvoleapmái.
Ordningen prioriterer støtte for juridisk bistand til samiske rettighetshavere i saker, som må føres for domstolene og som er av prinsipiell karakter for ivaretakelse av land- og ressursrettigheter.
Ortnet vuoruha doarjaga juridihkalaš veahki várás sámi vuoigatvuođalaččaide dakkár áššiin maid ferte jođihit duopmostuoluin ja mat lea prinsihppaláganat dan ektui ahte fuolahit eana- ja resursavuoigatvuođaid.
Videre prioriteres støtte til ordninger for veiledning og forundersøkelser for at kollektive krav fremmes overfor Finnmarkskommisjonen.
Viidáseappot vuoruhuvvo doarjja bagadan- ja ovdaiskkadanortnegii vai oktasaš gáibádusaid sáhttá ovddidit Finnmárkokommišuvdnii.
I tillegg prioriteres støtte til nettverk og organisasjoner, som arbeider for anerkjennelse av land- og ressursrettigheter utenfor Finnmark.
Dasa lassin vuoruhuvvo doarjja daid fierpmádagaide ja organisašuvnnaide mat barget dainna ahte oažžut dohkkehuvvot eana- ja resursavuoigatvuođaid olggobealde Finnmárkku.
Sametinget ser behov for å styrke arbeidet med å gjøre samiske rettighetshavere i stand til å fremme krav om sikring og bevaring av deres arealer og ressurser.
Sámediggi oaidná dárbbu veahkehit sámi vuoigatvuođalaččaid vai sii nagodit gáibidit ahte sin areálat ja resurssat sihkkarastojuvvojit ja fuolahuvvojit.
Reinbeitedistriktene får tilskudd over reindriftsavtalen for slikt arbeid, men dette er langt ifra tilstrekkelig.
Orohagat ožžot doarjaga boazodoallobušeahta bokte dakkár bargui, muhto dat ii leat lahka ge doarvái.
Andre samiske næringer, utmarksbrukere eller bygdelag har ikke statlig tilskudd for rettighetsarbeid tilgjengelig.
Eará sámi ealáhusat, meahcásteaddjit dahje gilisearvvit eai oaččo stáhta doarjaga vuoigatvuođabargui.
Etablering av slike støtteordninger må nødvendigvis skje i tett samarbeid med samiske næringsorganisasjoner og institusjoner.
Dakkár doarjjaortnegiid ásaheapmi ferte dahkkojuvvot lagas ovttasbarggus sámi ealáhusorganisašuvnnaiguin ja ásahusaiguin.
Samiske rettighetshavere og interesser skal ha kapasitet og kompetanse for en likeverdig samhandling og forhandling med industrien, staten og rettssystemet
Sámi vuoigatvuođalaččain ja beroštusain galget leat návccat ja gelbbolašvuohta dásseárvosaš ovttasdoaibmamii ja šiehtadallamii industriijain, stáhtain ja riektevuogádagain.
Sametinget vil styrke samiske rettighetshaveres muligheter til å kunne gi sitt frie og informerte forhåndssamtykke til forespørsler om utvinninger av naturressurser
Sámediggi áigu nannetŧ sámi vuoigatvuođalaččaid vejolašvuođaid mieđihit friija ja ovddalgihtii addojuvvon dieđiheami vuođul dakkár gažaldagain mat gusket ávkkástallamii luondduriggodaiguin.
Sametinget vil styrke støtteordninger for samiske rettighetshavere.
Sámediggi áigu nannet doarjjaortnegiid sámi vuoigatvuođalaččaid várás.
Sametinget skal samhandle med samiske organisasjoner og institusjoner med tanke på styrking av rettighetshavernes posisjon i forhold til utbyggingsinteressene.
Sámediggi ii sáhte okto bargat ja háliida gulahallama sámi organisašuvnnaiguin ja ásahusaiguin nannen dihtii vuoigatvuođalaččaid posišuvnna ovttasdoaibmamis huksenberoštusaiguin.
4.4 Árbediehtu - en ressurs for forvaltningen
4.4 Árbediehtu – resursa hálddašeapmái
Sametingets målsetting er at samisk tradisjonell kunnskap – árbediehtu – må anerkjennes og vektlegges parallelt med forskningsbasert kunnskap i beslutningsprosessene om bruk og vern av land og ressurser.
Sámedikki mihttomearri lea ahte sámi árbediehtu galgá dohkkehuvvot ja deattuhuvvot seamma dásis go dutkanvuđot máhttu mearrádusproseassain eatnamiid ja resurssaid geavaheami ja suodjaleami oktavuođas.
Sametinget vil bidra til at den tradisjonelle kunnskapen forvaltes med respekt for kunnskapsbærerne og at slik kunnskap kan inngå i beslutningsprosesser i dialog med de samiske samfunnene og slik tas aktivt i bruk i forvaltning av arealer og ressurser i samiske områder.
Sámediggi áigu váikkuhit dasa ahte árbediehtu hálddašuvvo árvvusanidettiin máhttoguddiid ja nu ahte dakkár máhttu lea mielde mearridanproseassain gulahaladettiin sámi servodagaiguin ja nu váldojuvvot atnui sámi guovlluid areálaid ja resurssaid hálddašeapmái.
Árbediehtu, tradisjonell samisk kunnskap, er vår forståelse av forsvarlig forvaltning av naturresurser, og menneskets plass i naturen.
Á rbediehtu lea min máhttu dohkálaš luondduresursahálddašeamis, ja das makkár sadji olbmos lea luonddus.
Dette har vi nyttiggjort oss for overlevelse over tid.
Dán leat mii geavahan ceavzimii áiggiid čađa.
Denne kunnskapen er overført fra generasjon til generasjon gjennom kontinuerlig bruk av høstings- og bruksområdene våre, og gjennom fortellinger og ritualer.
Dát máhttu lea gaskkustuvvon buolvvas bulvii min ávkkástallanguovlluid oktilis geavaheami bokte, ja muitalusaid ja meanuid bokte.
Kvinner har hatt og har en viktig rolle i overføring av tradisjonell kunnskap gjennom barneoppdragelse.
Nissonolbmot leat leamaš ja leat deaŧalaččat árbedieđu gaskkusteamis mánáid bajásgeassima bokte.
Tradisjonell kunnskap er grunnleggende for at vi kan videreføre vår kultur og forståelser til kommende generasjoner.
Árbediehtu lea áibbas deaŧalaš dasa ahte mii galgat sáhttit gaskkustit min kultuvrra ja áddejumiid boahtte buolvvaide.
Konvensjonen om biologisk mangfold, artikkel 8j, slår fast at statene skal respektere, bevare og opprettholde urbefolkningenes- og lokalsamfunnenes kunnskap, innovasjoner og praksis i bruk og bevaring av biologisk mangfold.
Biologalaš šláddjiivuođa konvenšuvnna artihkal 8j deattasta ahte stáhtat galget árvvusatnit, gáhttet ja bisuhit álgoálbmogiid ja báikegottiid máhtu, innovašuvnnaid ja geavada biologalaš šláddjiivuođa geavaheamis ja gáhttemis.
Naturmangfoldlovens § 8 setter krav om at det skal legges vekt på kunnskap basert på generasjoners erfaringer gjennom bruk av og samspill med naturen, herunder samisk bruk, ved alle beslutninger som berører naturmangfoldet.
Luonddušláddjiivuođa § 8 gáibida ahte máhttu buolvvaid vásáhusaid vuođul luonddu geavaheamis ja dainna ovttasdoaibmamis, dás maiddái sámi geavahus vuođu, galgá deattuhuvvot buot mearrádusaid oktavuođas mat gusket luonddušláddjiivuhtii.
På tross av lovens anerkjennelse av tradisjonell kunnskap, er det utfordrende for forvaltningen å ta i bruk samisk tradisjonell kunnskap i praksis.
Vaikke vel láhka dohkkeha ge árbedieđu, de lea hástaleaddjin hálddašeapmái váldit atnui sámi árbedieđu geavadis.
Árbediehtu er lite dokumentert og lite tilgjengelig i skriftlige kilder eller kartdata.
Á rbediehtu lea uhccán duođaštuvvon ja váttis gávdnat čálalaš gálduin dahje kártadieđuin.
Det er i tillegg varierende kunnskap hos forvaltningsmyndighetene om hva tradisjonell kunnskap betyr og hvordan man bør inkludere dette i beslutningsprosessene.
Dasa lassin molsašuddá hálddašaneiseválddiid máhttu das mo berre dan váldit atnui mearrádusproseassain.
Videre kan utfordringen være at man anser og nedgraderer tradisjonell samisk kunnskap til å være et partsinnlegg i arealrettighetsspørsmål, og ikke en del av kunnskapsgrunnlaget.
Viidáseappot sáhttá leat hástalussan ahte sámi árbediehtu árvvohuhttojuvvo ja adnojuvvo oasálašoaidnun areálavuoigatvuođaáššiin, ii ge oassin máhttovuođus.
Tradisjonell kunnskap må benyttes i tett dialog med samiske rettighetshavere, berørte parter og med respekt for kunnskapsbærerne.
Árbedieđu ferte geavahit lagas gulahallamis sámi vuoigatvuođalaččaiguin, guoskevaš oasálaččaiguin ja árvvusanidettiin máhttoguddiid.
Forskriftene om konsekvensutredning slår fast at utredningene skal ta utgangpunkt i foreliggende kunnskap og nødvendig oppdatering av denne.
Váikkuhusčielggadeami láhkaásahusat deattastit ahte čielggadusat galget vuođđuduvvot dan máhttui mii gávdno ja dan ođasmahttimii.
I tillegg påpekes det at der hvor slik kunnskap ikke foreligger om viktige forhold, skal det i nødvendig grad innhentes ny kunnskap.
Dasa lassin čujuhuvvo dasa ahte go dakkár máhttu ii gávdno deaŧalaš dilálašvuođaid birra, de galgá nu guhkás go lea vejolaš, háhkat ođđa dieđu.
Sametinget mener at planmyndighetene i større grad bør forpliktes til å innhente ny kunnskap om tradisjonell samisk bruk av arealer og ressurser og hvilken betydning dette har for samene.
Sámediggi oaivvilda ahte plánaeiseválddit berrejit eanet geatnegahttojuvvot háhkat ođđa dieđu árbevirolaš sámi areála- ja resursageavaheami birra ja maid dat mearkkaša sápmelaččaide.
Sametingets plenum har i sak 008/16 om Sametingsmelding om høyere utdanning og forskning vedtatt at Sametinget vil bidra til at et senter for samisk tradisjonskunnskap etableres.
Sámediggi lea áššis 008/16 Sámediggedieđáhus alit oahpu ja dutkama birra mearridan ahte Sámediggi áigu váikkuhit dasa ahte sámi árbediehtoguovddáš ásahuvvo.
Dette vil være et viktig bidrag til å gjøre tradisjonell samisk kunnskap tilgjengelig og anerkjent.
Dat livččii deaŧalaš veahkkin dasa ahte sámi árbediehtu boađášii olámuddui ja dohkkehuvvošii.
Samisk tradisjonell kunnskap – árbediehtu - må anerkjennes og vektlegges parallelt med forskningsbasert kunnskap i beslutningsprosessene om bruk og vern av land og ressurser.
Sámedikki mihttomearri lea ahte sámi árbediehtu galgá dohkkehuvvot ja deattuhuvvot seamma dásis go dutkanvuđot máhttu mearrádusproseassain eatnamiid ja resurssaid geavaheami ja suodjaleami oktavuođas.
Sametinget vil arbeide for at det skal utvikles forpliktende retningslinjer for hvordan samisk tradisjonell kunnskap skal inkluderes i utrednings- og planleggingsprosesser.
Sámediggi áigu bargat dainna ulbmiliin ahte ráhkaduvvojit geatnegahtti njuolggadusat dasa mo sámi árbediehtu galgá váldojuvvot mielde čielggadan- ja plánenproseassaide.
Sametinget vil bidra til at forvaltere av arealer og ressurser har forutsetninger til å verdsette og anvende tradisjonell samisk kunnskap, árbediehtu.
Sámediggi áigu váikkuhit dasa ahte areálaid- ja resurssaidhálddašeddjiin leat návccat árvvusatnit ja geavahit sámi árbedieđu.
Dette skal gjøres gjennom samarbeid og i gjensidig dialog med utdannings- og faginstitusjoner, samiske rettighetshavere, berørte parter og kunnskapsbærerne.
Dat galgá dahkkojuvvot ovttas ja gulahallamis oahppo- ja fágaásahusaiguin, sámi vuoigatvuođalaččaiguin, guoskevaš oasálaččaiguin ja máhttoguddiiguin.
4.5 Konsekvensutredninger
4.5 Váikkuhusčielggadusat
Sametingets målsetting er at konsekvensutredninger skal gi beslutningsrelevant kunnskap om samisk arealbruk og tradisjonell kunnskap knyttet til dette.
Sámedikki mihttomearri lea ahte váikkuhusčielggadusat galget addit mearrádusguoskevaš máhtu sámi areálageavaheami birra ja árbedieđu mii čatnasa dasa.
De tradisjonelle samiske næringene som reindrift, fjordfiske, jordbruk, kombinasjonsnæringer og utmarkshøsting bruker naturen og ressursene på en allsidig og variert måte.
Dakkár árbevirolaš sámi ealáhusat go boazodoallu, vuotnaguolásteapmi, eanadoallu, lotnolasealáhusat ja meahcásteapmi geavahit luonddu ja resurssaid buotbeallásaš ja molsašuvvi vuogi mielde.
Bruken er avhengig av naturmiljøet og ressursene som en helhet.
Geavaheapmi sorjá luonddubirrasis ja resurssain ollisvuohtan.
En slik helhetlig bruk krever også en helhetlig tilnærming til forvaltning av ressursene.
Dakkár ollislaš geavaheapmi eaktuda maiddái ollislaš lahkoneami resurssaid hálddašeapmái.
På tross av lovmessige forpliktelser, så skjer dette ikke bestandig i praksis.
Vaikke vel geatnegasvuođat leat mearriduvvon lága bokte, de dat ii dáhpáhuva álo geavadis.
Areal- og reguleringsplaner, som kan ha vesentlige konsekvenser for miljø og samfunn, skal gi en særskilt vurdering og beskrivelse av disse konsekvensene.
Areála- ja muddenplánat, main sáhttá leat stuorra váikkuhus birrasii ja servodahkii, galget erenoamážit árvvoštallat ja válddahit dáid váikkuhusaid.
Forskriftene for konsekvensutredning av 2014 gir nærmere beskrivelse av hvilke tiltak som krever en slik utredning, og hvilke forhold som skal belyses.
2014 mannosaš váikkuhusčielggadeami láhkaásahusat válddahit lagabui guđe doaibmabijut gáibidit dakkár čielggadeami, ja guđe dilit galget čilgejuvvot.
Konsekvensutredninger skal blant annet vurdere tiltakets følger for kulturminner og kulturmiljø, utøvelse av samiske utmarksnæringer og reindriftens særverdiområder.
Váikkuhusčielggadusat galget earret eará árvvoštallat doaibmabiju váikkuhusaid kulturmuittuide ja kulturbirrasii, sámi meahcceealáhusaid doaimmaheapmái ja boazodoalu sierraárvoguovlluide.
Videre skal den samlede belastningen av planlagte og gjennomførte planer og tiltak vurderes.
Viidáseappot galgá plánejuvvon ja čađahuvvon plánaid ja doaibmabijuid noađuheapmi oktiibuot árvvoštallojuvvot.
Lovkommentaren til plan- og bygningslovens §3-1 punkt c nevner spesifikt at der hvor reindriftsinteresser blir berørt, skal de samlede effektene av planer og tiltak innenfor det enkelte reinbeitedistriktet vurderes.
Plána- ja huksenlága § 3-1 c čuoggá láhkamearkkašupmi namuha erenoamážit dan ahte go boazodoalloberoštusat guoskkahuvvojit, de galgá árvvoštallat plánaid ja doaibmabijuid váikkuhusaid oktiibuot juohke orohahkii sierra.
Det viser seg å være utfordrende å beskrive den samlede belastningen av eksisterende og planlagte tiltak.
Čájehuvvo hástaleaddjin čilget dálá ja plánejuvvon doaibmabijuid noađuheami oktiibuot.
På det ene side strekker reinbeitedistrikter seg over flere administrative enheter, både kommuner og fylker.
Nuppi bealis guoská orohat máŋgga hálddahuslaš ovttadahkii, sihke gielddaide ja fylkkaide.
På det andre side kan en slik arbeid være ressurs- og kompetansekrevende å utføre.
Nuppi bealis fas sáhttá dakkár bargu leat resursa- ja gealbogáibideaddji.
I saker som behandles etter vannressursloven og energiloven blir heller ikke søkere pålagt å utrede den samlede belastningen eksisterende og planlagte tiltak for reindrifta.
Ii dakkár ge áššiin mat meannuduvvojit čáhceresursalága ja energiijalága vuođul, geatnegahttojuvvo ohcci čielggadit dálá ja plánejuvvon noađuheami oktiibuot boazodollui.
I stedet har NVE valgt sjøl å gjøre en slik vurdering i sine vedtaksdokumenter.
NČE lea baicce ieš válljen dahkat dakkár árvvoštallama iežas mearrádusdokumeanttain.
Sametinget mener dette er en uheldig praksis og har i slike tilfeller fremmet innsigelse.
Sámediggi oaivvilda dan unohassan ja lea dakkár diliin ovddidan vuostecealkaga.
For fiskere i sjøsamiske kyst- og fjordområder er utfordringen at forskningsresultatene om havbrukets konsekvenser for villfisken ikke er entydige.
Mearrasámi riddo- ja vuotnaguovlluid guolásteddjiide lea hástalussan ahte dutkanbohtosat mearradoalu váikkuhusaid birra luođuguollái eai leat nu čielgasat.
Forskning har ikke klart å fastslå hvorvidt utslipp og bruk av kjemikalier i havbruk påvirker villfiskens vandringsmønstre og gyteadferd.
Dutkan ii leat nagodan duođaštit váikkuhit go luoitimat ja kemikálageavaheapmi mearradoalus luođuguoli jođálmasmálle ja gođđama.
Konsesjonssøknader om akvakultur blir sjelden pålagt å utrede samla belastning av planlagte tiltak i fjordsystemet.
Akvakultuvrra konsešuvdnaohcamat hárve geatnegahttojuvvojit čielggadit plánejuvvon doaibmabijuid noađuheami oktiibuot vuonain.
Brukere av kyst- og havområder blir også i liten grad lyttet til når de melder om bortfall av eller nedgang i fangst.
Riddo- ja mearraguovlluid oainnut maid uhccán vuhtiiváldojuvvojit go sii dieđihit ahte sálaš jávká dahje uhcco.
Sametinget mener at konsekvensutredninger skal inkludere samisk tradisjonell kunnskap og de lokale brukernes erfaringer.
Sámediggi oaivvilda ahte váikkuhusčielggadusat galget váldit mielde sámi árbedieđu ja báikkálaš geavaheddjiid vásáhusaid.
Sametinget krever at det rettes oppmerksomhet mot en helhetlig kunnskapsinnhenting, som tar hensyn til tradisjonelle samiske næringenes behov.
Sámediggi gáibida ahte dakkár ollislaš máhttoháhkan fuomášuhttojuvvo, mii vuhtiiváldá árbevirolaš sámi ealáhusaid dárbbu.
For reindriftsnæringen kan tiltak ha alvorlige konsekvenser dersom man ikke ser på distriktenes virksomhet samlet sett.
Boazodollui sáhttet doaibmabijuin leat duođalaš váikkuhusat jus ii geahča orohagaid doaimma ollislaččat.
I kyst- og fjordområdene er fiskeriene avhengige av at man ser på fjordenes bæreevne som en helhet.
Riddo- ja vuotnaguovlluin sorjájit guolástusat das ahte geahččá vuonaid ceavzinnávccaid ollislaččat.
Mangel på entydig forskningskunnskap burde fordre til en fore-var-holdning i alle arealdisponeringene i viktige gyteområder.
Go váilu čielga dutkanmáhttu, de berrešii geavahit ovddalgihtii várrugasvuođa buot areálaháldemis deaŧalaš gođđoguovlluin.
Konsekvensutredninger skal gi kunnskap om og ta hensyn til den helhetlige samiske arealbruken og tradisjonell kunnskap knyttet til dette.
Váikkuhusčielggadusat galget addit máhtu ja vuhtiiváldit ollislaš sámi areálageavaheami ja árbedieđu mii čatnasa dasa.
Sametinget arbeider for at alle beslutningsprosesser om bruken av naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse vurderer den samlede belastning av planer og tiltak.
Sámediggi bargá dainna ulbmiliin ahte buot mearridanproseassat sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosa geavaheami oktavuođas árvvoštallet plánaid ja doaibmabijuid noađuheami oktiibuot.
Mangel på beskrivelse av samlede belastning av eksisterende og nye planer og tiltak for det enkelte reinbeitedistrikt vil være en selvstendig innsigelsesgrunn for Sametinget.
Go dálá ja ođđa plánaid ja doaibmabijuid noađuheapmi oktiibuot juohke orohahkii sierra ii leat válddahuvvon, de dat lea iehčanas vuostecealkinsivva Sámediggái.
4.6 Kompetansekrav for reindriftsutredere
4.6 Gealbogáibádus boazodoalločielggadeddjiide
Sametingets målsetting er at det stilles særskilte krav til utredere, som skal beskrive planenes og tiltakenes konsekvenser til reindrifta.
Sámedikki mihttomearri lea ahte biddjojuvvojit sierra gáibádusat daidda čielggadeddjiide, geat galget čilget plánaid ja doaibmabijuid váikkuhusaid boazodollui.
I tillegg bør det utvikles statlige retningslinjer for hvordan de berørte reinbeitedistriktene skal involveres i arbeidet for at sakene skal bli forsvarlig utredet.
Dasa lassin berre stáhta ráhkadit njuolggadusaid dasa mo guoskevaš orohagat galget váldojuvvot mielde dán bargui vai áššit čielggaduvvojit dohkálaččat.
Regjeringens temaveileder Reindrift og planlegging etter plan- og bygningsloven slår fast at vedtak av arealplaner må være basert på forsvarlige utredninger av virkningene for reindriften og ta tilstrekkelig hensyn til næringens behov for arealer.
Ráđđehusa fáddábagadus Boazodoallu ja plánen plána- ja huksenlága vuođul deattasta ahte areálaplánamearrádusat galget leat vuođđuduvvon dohkálaš váikkuhusčielggadusaid boazodollui ja doarvái bures vuhtiiváldit ealáhusa areáladárbbuid.
Dette følger av blant annet ILO-konvensjon nr. 169 artikkel 7, som krever at konsekvenser av inngrep i samiske områder, herunder områder hvor det utøves reindrift, må være tilstrekkelig utredet før et eventuelt naturinngrep kan iverksettes.
Dat čuovvu earret eará ILO-konvenšuvnna nr. 169 7. artihkkalis, mii gáibida ahte sisabahkkemiid váikkuhusat sámi guovlluin, dás maiddái guovlluin gos boazodoallu doaimmahuvvo, galgá leat doarvái bures čielggaduvvon ovdalgo vejolaš luondduduohtadeami sáhttá čađahit.
Reindriftsnæringen gir uttrykk for mistillit for klassifiseringsmetodene som brukes i reindriftsfaglige vurderinger.
Boazodoallu dovddaha eahpeluohttámuša daidda klassifiserenvugiide mat geavahuvvojit boazodoallofágalaš árvvoštallamiin.
Det er lite hensiktsmessig å bruke verktøy, som er utviklet for å dokumentere landbrukets naturbruk og landskapsforståelse.
Lea uhccán heivvolaš geavahit dakkár reaidduid mat leat ráhkaduvvo eanadoalu luonddugeavaheami ja eanadatáddejumi várás.
Flere stiller seg også kritisk til hvordan utredere kvalifiseres til å gjøre utredninger.
Ollugat moitet maiddái dan vuogi mo čielggadeaddjit háhket čielggadangelbbolašvuođa.
Sametinget mener det behov for at samiske rettighetshavere gis mulighet til å være delaktig i å utpeke hvem som skal utrede, hva som bør utredes og på hvilket grunnlag.
Sámediggi oaivvilda ahte sámi vuoigatvuođalaččat dárbbašit oažžut vejolašvuođa leat mielde válljet geat galget čielggadit, mii galgá čielggaduvvot ja makkár vuođul galgá čielggaduvvot.
Prosessen bak dette skal også dokumenteres.
Proseassa dán duogábealde galgá maid duođaštuvvot.
Det stilles særskilte krav til utredere som skal beskrive planenes og tiltakenes konsekvenser til reindrifta.
Galget biddjojuvvojit sierra gáibádusat daidda čielggadeddjiide, geat galget čilget plánaid ja doaibmabijuid váikkuhusaid boazodollui.
Sametinget vil arbeide for at det utarbeides statlige retningslinjer for gjennomføring av reindriftsfaglige konsekvensutredninger.
Sámediggi áigu bargat dainna ulbmiliin ahte stáhta ráhkada njuolggadusaid dasa mo boazodoallofágalaš váikkuhusčielggadusa ráhkaduvvojit.
5 Sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse
5 Sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuođus
Forvaltning av landarealer skjer i stor grad lokalt i kommunene, med plan- og bygningsloven som det viktigste styringsredskapet.
Eanaareálaid hálddašeapmi dáhpáhuvvá eanaš báikkálaččat gielddain, plána- ja huksenlága vuođul deaŧaleamos stivrendokumeantan.
Plan- og bygningsloven skal bidra til at all offentlig planlegging sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse.
Plána- ja huksenláhka galgá váikkuhit dasa ahte buot almmolaš plánen sihkkarastá sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosa.
For å styrke og synliggjøre de samiske dimensjonene i kommunale planprosesser, må samiske hensyn bli en naturlig og integrert del av planprosessene.
Vai sámi dimenšuvdna nannejuvvo ja boahtá oidnosii gieldda plánaproseassain, de ferte sámi vuhtiiváldin šaddat lunddolaš ja ovttastuvvon oassi plánaproseassain.
Dette kapitlet setter særskilt søkelys på naturgrunnlaget for fiskeri, landbruk og reindrift.
Dát kapihtal bidjá erenoamáš deattu guolásteami, eanadoalu ja boazodoalu luondduvuđđosii.
Meahcci – utmark som utmarksnæringenes og kombinasjonsnæringenes ressursgrunnlag blir diskutert i kapittel 8.
Meahcci meahcástemiid ja lotnolasealáhusaid resursavuođđun gieđahallojuvvo 8. kapihttalis.
5.1 Kyst og hav som ressursgrunnlaget for sjøsamisk kultur
5.1 Riddu ja mearra mearrasámi kultuvrra resursavuođusin
Sametingets målsetting er at samiske lokalsamfunn skal ha tilgang til reine kyst- og havområder som sikrer grunnlaget for et levedyktig fjord- og kystfiske, men også til fiske for matauke og rekreasjon.
Sámedikki mihttomearrin lea ahte sámi báikegottiin galgá leat beassanvuohta buhtes riddo- ja mearraguovlluide mat sihkkarastet eallinnávccalaš vuotna- ja riddoguolásteami vuđđosa, muhto maiddái guolásteami biebmolassin ja arvvosmahttimii.
Sametinget vil sikre at disse ressursene og arealene ikke blir ødelagt, forurenset eller fortrengt av konkurrerende arealkrevende virksomhet.
Sámediggi áigu sihkkarastit ahte gilvaleaddji areálagáibideaddji doaimmat eai bilit, nuoskkit dahje duvdde eret dáid resurssaid ja areálaid.
Tradisjonelle samiske kystfiskerier bidrar til bosetting langs kysten og fjordene i Finnmark og Nord-Troms.
Árbevirolaš sámi riddoguolásteaddjit váikkuhit ássamii Finnmárkku ja Davvi-Romssa rittuide ja vuonaide.
Fiskeri har er også viktig i enkelte samiske lokalsamfunn lengre sør i Troms og Nordland.
Guolásteapmi lea maid deaŧalaš muhtun sámi báikegottiide máddeleappos Romssas ja Nordlánddas.
De siste tiårene har det blitt færre små båter og fiskere i de fleste kystkommunene.
Maŋimus logijagiid lea smávvafatnasiid ja guolásteddjiid lohku njiedjan eanaš riddogielddain.
Sjølaksefisket er et tradisjonelt fiskeri som har opplevd store innskrenkinger til muligheten for å utøve næring på grunn statlige reguleringer. Rekrutteringen til sjølaksefisket og utøvelsen av dette er sterkt presset.
Mearraluossabivdu lea árbevirolaš bivdu mii lea ferten gillát dohkkemeahttun gáržžidemiid nu sakka ahte dat lea čuohcan rekrutteremii bivdui ja dan doaimmaheapmái.
Utnyttelse av ressursene i havet til matauke er fortsatt viktig for mange husholdninger både i økonomisk og kulturelt perspektiv.
Resursaávkkástallan mearas biebmolassin lea áin deaŧalaš ollu dállodoaluide sihke ekonomalaččat ja kultuvrralaččat.
Havbruk er en utfordring for tradisjonelle kystfiskerier.
Mearradoallu lea hástalus árbevirolaš riddoguolástemiide.
Oppdrettsanlegg legger beslag på arealer.
Biebmanrusttegat gáržžidit areálaid.
Utslipp, fôring, behandling og spredning av lakselus og andre sykdommer kan ha negative konsekvenser på havmiljøet, og kan slik utgjøre en miljøtrussel.
Luoitimiin, luossadihkiid dálkkodeamis ja leavvamis ja eará dávddain sáhttet leat negatiiva váikkuhusat mearrabirrasii, ja nu dat sáhttet leat birasáittan.
Gyteområder for torsk og vandringsruter for sjølaksen og annen villfisk kan i tillegg være sårbare for innflytelse fra oppdrettsanleggene.
Dorski gođđosajit ja mearraluosa ja eará luođuguoli guorahagat sáhttet dasa lassin leat rašit biebmanrusttegiid váikkuhusaide.
Det mangler entydig forskningskunnskap om temaet.
Dán fáttás váilot čielga dutkandieđut.
Regjeringen legger opp til en femdobling av havbruksnæringen fram mot 2050.
Ráđđehusa áigumuš lea ahte mearradoallu galgá šaddat viđa geardde stuorábun ovdal 2050.
Mye av denne opptrappingen kan komme til å skje i tradisjonelle samiske kystsamfunn.
Dát stuorrun sáhttá dáhpáhuvvat buori muddui árbevirolaš riddoservodagain.
Økning av havbruksnæringen vil derfor lett komme i konflikt med tradisjonell lokal ressursutnytting samtidig som forurensningsfaren i fjordene vil kunne øke betraktelig.
Mearradoallo lassáneapmi sáhttá ge dalle álkit gártat vuostálagaid árbevirolaš báikkálaš resursaávkkástallamiin seammás go nuoskkideapmi vuonain stuorru sakka.
Sjølaksefiskere er et utsatt gruppe som vil bli skadelidende i en slik utvikling.
Mearraluossabivdit lea áitojuvvon joavku mii dakkár ovdáneami geažil šaddá gillát.
Fylkeskommunen overtok myndigheten til å konsesjonstildeling fra Fiskeridirektoratet i 2010.
Fylkkamánnit válde badjelasaset válddi konsešuvdnajuolludeamis Guolástusdirektoráhtas 2010:s.
Sametingets mistet da muligheten til å be om konsultasjoner på konsesjonsnivå.
Nu manahii Sámediggi vejolašvuođa bivdit konsultašuvnnaid konsešuvdnadásis.
I dag kan Sametinget kun kreve utredninger av tiltakets konsekvenser for samiske utmarksnæringer og samiske kulturminner.
Dál sáhttá Sámediggi dušše gáibidit doaibmabiju váikkuhusaid čilgejuvvot sámi meahcceealáhusaide ja sámi kulturmuittuide.
Fiskeridirektoratet har en plikt til å følge opp også samiske fiskeriinteresser ved konsesjonstildelinger.
Guolástusdirektoráhtas lea geatnegasvuohta čuovvolit maiddái sámi guolástusberoštusaid konsultašuvdnajuolludemiid oktavuođas.
Sametinget er ikke kjent med at Fiskeridirektoratet aktivt fremmer samiske hensyn i sine uttalelser.
Sámedikkis eai leat dieđut dan birra ahte Guolástusdirektoráhta árjjalaččat ovddida sámi vuhtiiváldimiid iežas cealkámušain.
Sametinget har mulighet til å påvirke beslutninger om bruken av sjøareal gjennom arbeidet med kommunale arealplaner og kystsoneplaner etter plan- og bygningsloven.
Sámedikkis lea vejolašvuohta váikkuhit mearrádusaide mearraareála geavaheami oktavuođas gielddaid areálaplána- ja riddoavádatplánabarggu bokte plána- ja huksenlága vuođul.
I sin planlegging har kommunene kun anledning til å fastsette hvor det er ønskelig å ha akvakultur og hvilke arter det skal være tillatt å drive oppdrett på.
Gielddain lea plánemis dušše vejolašvuohta mearridit gosa sii háliidit akvakultuvrra ja guđe šlájaid galgá leat lohpi biebmat.
Omfanget av og vilkårene for oppdrett fastsettes gjennom konsesjonsbehandling der fylkeskommunen er myndighet.
Biebmama viidodat ja eavttut mearriduvvojit konsešuvdnameannudeami bokte mas fylkkagielda lea eiseváldin.
Det mangler forvaltningsrelevant kunnskap om den tradisjonelle bruken av samiske kyst- og havområder, og verktøy for vurdering av verdien av denne bruken.
Hálddašanguoskevaš máhttu sámi riddo- ja mearraguovlluid árbevirolaš geavaheami birra váilu, ja reaiddut dán geavaheami árvvu árvvoštallanreaiddut.
Den lokale samfunnsmessige betydningen og inntektene fra fjordfiskeflåten blir ikke like ofte synliggjort, som inntektene og arbeidsplassene som skapes i havbruk.
Báikkálaš servodatlaš mearkkašupmi ja vuotnaguolástanfatnasiid boađut eai dahkkojuvvo dávjá oainnusin, nu go boađut ja bargosajit mat ceggejuvvojit mearradoalus.
I tillegg opplever fiskere at kommuner har utilstrekkelige eller manglende rutiner for innhenting av tradisjonell kunnskap om bruken av havområdene i planprosessene.
Dasa lassin vásihit guolásteaddjit ahte gielddain eai leat doarvái dahje váilot rutiinnat dasa mo háhkat árbedieđu mearraguovlluid geavaheami birra plánaproseassain.
Fiskeridirektoratet har i kartverktøyet sitt synligjort den eksisterende bruken av kyst- og havområder, og dette verktøyet brukes hyppig i planlegging.
Guolástusdirektoráhta lea iežas kártenreaiddus oainnusin dahkan riddo- ja mearraguovlluid dálá geavaheami, ja dát reaidu geavahuvvo dávjá plánemis.
Kartverktøyet synliggjør ikke spesifikt samisk bruk og heller ikke områder der det fiskes for matauke.
Kártenreaidu ii oainnusmahte sámi geavaheami erenoamážit ii ge guovlluid gos bivdojuvvo biebmolassin.
Det er derfor vanskelig i planprosessene å gjøre den samiske bruken av sjøarealene synlig og tilgjengelig uten direkte involvering av brukere av områdene.
Danne lea váttis plánaproseassain oainnusmahttit mearraareálaid sámi geavaheami ja dan dahkat olahahttin almmá dan haga ahte njuolgga seaguhit guovlluid geavaheddjiid.
For Sametinget er det avgjørende at samiske lokalsamfunn får muligheten til å delta i planprosesser, hvor premissene for bruken av sjøarealene legges.
Sámediggái lea mearrideaddjin ahte sámi báikegottit ožžot vejolašvuođa searvat plánaproseassaide, mas mearraareálaid geavaheami eavttut biddjojuvvojit.
Muligheten til videreføring av tradisjonell fiskeri og bruken av havområdene til matauke er av vesentlig betydning for samisk kultur.
Vejolašvuohta viidáseappot fievrridit árbevirolaš guolásteami ja mearraguovlluid geavaheami biebmolassin lea hui deaŧalaš sámi kultuvrii.
Sametinget mener at en del av verdiskapningen fra havbruk skal tilbakeføres til samiske lokalsamfunn.
Sámediggi oaivvilda ahte oassi mearradoalu árvoháhkamis galgá fievrriduvvot ruovttoluotta sámi báikegottiide.