pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sapmifilm.com tilbyr den samiske befolkning filmer på eget morsmål og har i tillegg som målsetning å styrke kunnskapen om samisk kultur, språk og historie.
Sapmifilm.com fállá sámi álbmogii filmmaid sin eatnigillii ja das lea dasa lassin áigumuš nannet dieđuid ja máhtu sámi kultuvrra, giela ja historjjá birra.
Ambisjonen er at katalogen på sikt også skal inneholde filmer om andre urfolk og at katalogen tilbys globalt.
Áigumuš lea ahte kataloga áiggi vuollái galgá sisttisdoallat filmmaid eará álgoálbmogiid birra ja ahte kataloga fállojuvvo máilmmi miehtá.
6.2.1 Den nasjonale kulturminnedatabasen Askeladden
6.2.1 Askeladden nammasaš nationála kulturmuitodiehtovuođđu
Kulturminneforvaltningen i Sametinget har lovpålagte arbeidsoppgaver knyttet til kulturminneloven og plan- og bygningsloven, og kulturminnebasen Askeladden er et viktig redskap i dette arbeidet.
Sámedikki kulturmuitohálddašeamis leat lágas mearriduvvon bargamušat mat čatnasit kulturmuitoláhkii, plána- ja huksenláhkii, ja kulturmuitodiehtovuođđu Askeladden lea dehálaš reaidu dán barggus.
Databasen er tilgjengelig digitalt og er Riksantikvarens offisielle database for kulturminner i Norge.
Diehtovuođđu lea digitálalaččat olahahtti ja dat lea Riikaantikvára almmolaš diehtovuođđu Norgga kulturmuittuid várás.
Gjennom Askeladden kan det effektivt hentes ut informasjon om kulturminner med relevans for en spesifikk sak og et geografisk område.
Askeladdena bokte lea vejolaš beaktilit viežžat dieđuid dihto ášši ja geográfalaš guovllu birra. Diehtovuođu ođasmahttet dađistaga iešguđet hálddašaneiseválddit.
Sametinget er rette forvaltningsmyndighet for samiske kulturminner og har ansvar for at informasjon om samiske kulturminner i Askeladden er oppdatert og i tråd med gjeldene lovverk og praksis.
Sámediggi lea sámi kulturmuittuid rivttes hálddašaneiseváldi ja das lea ovddasvástádus dađistaga ođasmahttit dieđuid sámi kulturmuittuid birra Askeladdenis gustojeaddji lágaid ja geavada vuođul.
Askeladden oppdateres på bakgrunn av kulturminneregistreringer i felt.
Askeladden áigáduvvo kulturmuitoregistreremiid gieddebargguid vuođul.
I løpet av de siste 10–15 år har Sametinget i økende grad tatt i bruk digitale registreringsverktøy, noe som har resultert i et vesentlig mer effektivt feltarbeid.
Maŋimus 10–15 jagi lea Sámediggi eanet ja eanet váldán atnui digitála registrerenreaidduid, ja dat lea beavttálmahttán mearkkašahtti láhkái gieddebargguid.
Askeladden er passordbelagt og ikke åpen for allmennheten, men for brukere i kulturminneforvaltning og kommuneplanleggere.
Askeladdenii beassá beassansániin ii ge dat leat rabas almmolašvuhtii, muhto kulturmuitohálddašeami geavaheddjiide ja gielddaplánejeddjiide gal lea rabas.
Det finnes også ulike brukertilganger i Askeladden som regulerer innsynet.
Leat maiddái iešguđet geavaheddjiide beassanvejolašvuođat mat muddejit dieđuid oaidnima.
Databasen kulturminnesok.no er imidlertid åpen for allmennheten og er basert på innholdet i Askeladden.
Diehtovuođđu kulturminnesok.no lea dattetge rabas almmolašvuhtii ja dan vuođus lea Askeladdena sisdoallu.
Enkelte kulturminnetyper i denne databasen er imidlertid klausulert med begrenset offentlighet, og er ikke tilgjengelig i kulturminnesok.no.
Muhtun kulturmuitošlájat dán diehtovuođus leat dattetge klausulerejuvvon gáržžit almmolašvuođain, ja eai leat olámuttus kulturminnesok.no.
Det kan blant annet gjelde samiske offersteder og graver.
Earret eará sáhttet dat gullat sámi bálvvosbáikkiide ja hávddiide.
Sametinget er ansvarlig kulturminnemyndighet for å legge alle relevante opplysninger om samiske kulturminner inn i kulturminnebasen Askeladden.
Sámediggi lea ovddasvástideaddji kulturmuitoeiseváldi ja dan doaibmamuš lea bidjat buot áššáiguoski dieđuid sámi kulturmuittuid birra Askeladden nammasaš kulturmuitovuogádahkii.
Informasjon i databasen, som kartfesting, beskrivelser og hendelser må være korrekt, komplett og konsistent.
Dakkár dieđut diehtovuođus, nu go sajádatmearrideamit kárttain, válddahallamat ja dáhpáhusat fertejit leat riekta, ollislaččat ja konsisteanta.
Askeladden skal fortsatt videreutvikles som sentralt kulturminneregister og skal i tillegg kunne hente rapporter, oversikter, artikler og registre som eies og deles av andre aktører.
Askeladden galgá ain eanet ovddiduvvot guovddáš kulturmuitoregisttarin ja dat galgá vel lassin sáhttit viežžat raporttaid, visogovaid, artihkkaliid ja registariid maid eará doaibmit eaiggáduššet ja juogadit.
Sametinget understreker at det fortsatt er store arealer innenfor samiske bruks- og bosettingsområder hvor det ikke er gjennomført kartlegging av samiske kulturminner.
Sámediggi deattasta ahte ain leat stuorra eanaviidodagat sámiid geavahan- ja ássanguovlluin main sámi kulturmuittut eai leat kártejuvvon.
Det gjelder både innlandsområder og deler av kysten.
Dat leat sihke siseatnamis ja rittu osiin.
Forskning har imidlertid vist at disse områdene kan være svært rike på kulturminner.
Dutkan lea čájehan ahte dain guovlluin sáhttet leat hui ollu kulturmuittut.
Ved å digitalisere og tilgjengeliggjøre allerede innsamlet data vil andelen samiske kulturminner i Askeladden øke, særlig i de områdene hvor de største kunnskapshullene finnes.
Go digitalisere ja olahahttin dahká dieđuid mat leat jo čohkkejuvvon, de lassánivččii sámi kulturmuittuid oassi Askeladdenis, erenoamážit dain guovlluin gos dieđut eanemusat váilot.
Dette er svært verdifull informasjon som, hvis den blir overført til Askeladden, vil styrke kunnskapsgrunnlaget til den samiske kulturminneforvaltningen.
Dát leat hui mávssolaš dieđut mat, jus dat lasihuvvošedje Askeladdenii, nannešedje sámi kulturmuitohálddašeami máhttovuođu.
Sametinget ser derfor behov for at det settes i gang tiltak for å digitalisere tilbudet på Askeladden.
Sámediggi atná dárbbašlažžan ahte álggahuvvojit doaibmabijut digitaliseret fálaldaga Askeladdenis.
Sammenstilling av geodata i stadig bedre GIS-programvare gir muligheter for å analysere og presentere (visualisere) store mengder data på en effektiv og oversiktlig måte.
Geodieđuid oktiibidjan dađistaga buoret GIS-prográmmagálvun addá vejolašvuođa oahpásmahttit (oainnusmahttit) stuorra diehtohivvodagaid beaktilis ja visogovalaš vuogi mielde.
I utarbeidelse av rapporter og formidling generelt er GIS-verktøyet essensielt og viktig for Sametinget og kan implementeres på en rekke områder.
Raporttaid ráhkadeamis ja gaskkusteamis oppalaččat lea GIS-reaidu áibbas dárbbašlaš ja dehálaš Sámediggái ja dan lea vejolaš váldit atnui máŋgga suorggis.
Dette fordrer at data er digitalt tilgjengeliggjort.
Dan eaktu lea ahte dieđut leat olahahttit digitálalaš hámis.
6.2.3 Digitalisering av kulturminnedata fra forsknings- og FoU-prosjekter
6.2.3 Dutkan- ja DjO-prošeavttaid kulturmuitodieđuid digitaliseren
Opprettelsen av Samisk kulturminneråd, og senere delegering av myndigheten til Sametinget, innebar en anerkjennelse av samisk kultur, samiske kulturminners betydning og samenes rett til selv å forvalte egne kulturminner.
Sámi kulturmuitoráđi ásaheapmi, ja maŋŋil dan válddi fápmudeapmi Sámediggái, mearkkašii ahte sámi kultuvra, sámi kulturmuittuid mávssolašvuohta ja sámiid vuoigatvuohta hálddašit iežaset kulturmuittuid dohkkehuvvui.
Å gjøre kulturminnedata tilgjengelig i en nasjonal database er viktig som ledd i demokratiseringsprosessen og et skritt i riktig retning.
Kulturmuitodieđuid olahahttin dahkan nationála diehtovuogádahkii lea dehálaš oassi demokratiserenproseassas ja lávki rivttes guvlui.
Databasen i seg selv skaffer imidlertid ikke til veie kulturminnedata som ikke finnes.
Diehtovuođđu ieš alddis dattetge ii sáhte fállat dieđuid mat eai gávdno.
Kunnskapshullene knyttet til kulturminnedata fra store deler av de samiske kjerneområdene er fortsatt like reell selv om man har en nasjonal database.
Dieđuid váilun sámi guovddášguovlluid stuorra osiin lea ain duohta dilli vaikke lea nationála diehtovuogádat.
De siste tiårene har det vært gjennomført en rekke prosjekter i regi av universiteter, forskningsinstitutter, museer og andre som har dokumentert og kartfestet samiske kulturminner og landskapsbruk.
Maŋimus logijagiid leat čađahuvvon ollu prošeavttat universitehtaid, dutkaninstituhtaid, museaid ja earáid namas geat leat duođaštan ja kártii merken sámi kulturmuittuid ja eanadatgeavahemiid.
Denne dokumentasjonen finnes hovedsakelig i rapporter, private databaser, forskningsartikler og vitenskapelige avhandlinger, og er i svært liten grad overført til Askeladden.
Dát duođaštusat leat eanaš raporttain, priváhta diehtovuođuin, dutkanartihkkaliin ja dieđalaš bargguin, ja hui uhccán dain leat biddjojuvvon Askeladdenii.
Dette er svært verdifull informasjon som, hvis den ble overført til Askeladden, kunne styrket kunnskapsgrunnlaget i samisk kulturminneforvaltning betydelig.
Dát leat hui árvvolaš dieđut mat, jus dat sirdojuvvošedje Askeladdenii, sáhtášedje nannet sámi kulturmuitohálddašeami máhttovuođu mearkkašahtti láhkai.
6.2.4 Offentliggjøring og tilgjengelighet
6.2.4 Almmusin dahkan ja olahahttivuohta
Offentliggjøring og digitalisering av samisk kulturarv åpner for problemstillinger knyttet til personvern.
Sámi kulturárbbi almmolaččat olahahttin dahkan ja digitaliseren rahpá čuolbmačilgehusaid mat čatnasit persovdnasuodjalussii.
Det kan også av enkelte oppleves som et brudd i forhold til tradisjonsbasert kunnskapsoverføring og lokal praksis.
Muhtumat soitet maid dan vásihit árbevirolaš máhttosirdima ja báikkálaš geavada botkemin.
Samtidig åpner dette for en diskusjon om hvordan denne type kunnskap skal forvaltes og av hvem.
Seammás dat bohciidahttá digaštallama das mo dan lágan dieđuid galgá hálddašit ja gii dan galgá dahkat.
Offentliggjøring kan også føre til ny bruk av kulturminner som ikke nødvendigvis er i tråd med tidligere bruk, og som av noen kan oppfattes som en forringelse av stedene.
Almmolažžan dahkan sáhttá maid váikkuhit kulturmuittuid ođđa geavaheapmái mii ii dáidde čuovvut ovddeš geavaheami, ja maid muhtumat sáhttet áddet báikkiid árvvu hedjonahttimiin.
Dette er avveininger som samiske kulturarvsinstitusjoner må ta stilling til når kulturarven, det være seg fysiske kulturminner i landskapet eller tradisjonsstoff knyttet til stedene, digitaliseres og gjøres tilgjengelig for andre enn de som tradisjonelt har hatt tilgang til denne kunnskapen.
Dát leat vihkkedallamat maid sámi kulturárbeásahusat fertejit vuhtii váldit go kulturárbi, leš dal de sáhka fysalaš kulturmuittuin eanadagas dahje daidda gulli árbedieđus, digitaliserejuvvo ja šaddá olahahttin earáide go sidjiide geat árbevirolaččat leat beassan geavahit daid dieđuid ja máhtuid.
I slike sammenhenger vil det være særlig viktig å ha gode systemer og retningslinjer for hvem som har adgang og hvordan data kan brukes.
Dán oktavuođas lea dehálaš ahte leat buorit vuogádagat ja láidestusat dasa geasa dieđut galget leat olahahttit ja mo dieđut galget geavahuvvot.
For å unngå at viktige og sårbare kulturminneverdier går tapt er det en forutsetning at informasjonen finnes tilgjengelig for forvaltningen, men det må være trygghet for at data ikke kommer på avveie eller kan misbrukes.
Garvin dihtii ahte dehálaš ja hearkkes kulturmuitoárvvut duššet lea eaktu ahte dieđut leat hálddašeddjiid olámuttos, muhto ferte leat dorvvolašvuohta das ahte dieđut eai gártta dohko goasa eai galgga ja ahte dieđut eai sáhte geavahuvvot boastut.
Utfordringer med dagens nasjonale kulturminnedatabase er primært at oppbygging og struktur i liten grad er tilpasset samiske kulturminnetyper og kulturmiljø og den landskapsbruken de er knyttet til.
Hástalusat dálá nationála kulturmuitodiehtovuođuin lea vuosttažettiin dat ahte dan huksehus ja struktuvra hui uhccán lea heivehuvvon sámi kulturmuitošlájaide ja kulturbirrasiidda ja dan eanadatgeavaheapmái masa dat čatnasit.
Databasen gir for få muligheter til å håndtere observasjoner av samiske kulturminner med det resultat at de må kategoriseres inn i store generelle kategorier hvor de usynliggjøres.
Diehtovuođđu addá menddo uhccán vejolašvuođaid gieđahallat sámi kulturmuittuid dárkomiid ja dat dagaha ahte dat fertejit kategoriserejuvvot stuorra oppalaš kategoriijaide main dat eai oainnusmahttojuvvo.
Kategoriene som er tilgjengelig for disse «anomaliene» er ofte sekkebetegnelser som tildekker og reduserer mangfoldet av samiske kulturminnetyper.
Kategoriijat mat leat olámuttus daidda «anomaliijaide», leat dávjá čoahkkenamahusat mat čihket dahje unnidit sámi kulturmuitošlájaid.
Nomenklaturet, eller kulturminnekategoriene, i kulturminnedatabasen Askeladden, er tilpasset de vanligst forekommende kulturminnetypene.
Nomenklatuvra, dahje kulturmuitokategoriijat, Askeladden nammasaš kulturmuitodiehtovuođus, leat heivehuvvon dábáleamos kulturmuitošlájaide.
En annen utfordring ved Askeladden er manglende mulighet til å bruke samiske termer på samiske kulturminnetyper.
Eará hástalus Askeladdenis lea go ii leat vejolaš geavahit sámi tearpmaid sámi kulturmuitošlájaide.
Språket er en viktig kulturbærer og følgelig en viktig dimensjon i dokumentasjonen av samiske kulturminner.
Giella lea dehálaš kulturguoddi ja dan láhkai maid dehálaš dimenšuvdna sámi kulturmuittuid duođašteamis.
Kulturminnedatabasen Askeladden bygger på et prinsipp om at kjente kulturminner skal kartfestes og avgrenses i forhold til omgivelsene.
Kulturmuitodiehtovuođđu Askeladden lea vuođđuduvvon dan prinsihppii ahte dovddus kulturmuittut galget merkejuvvot kártii ja ráddjejuvvot birrasiid ektui.
Automatisk fredete kulturminner legger derfor sterke føringer på arealbruk, og i lys av dette er både kartfesting og avgrensing av kulturminner, arbeidsoppgaver som prioriteres høyt av kulturminnemyndighetene.
Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon kulturmuittut bidjet danne čavga láidestusaid areálageavaheapmái, ja dan geažil lea sihke kártii merken ja kulturmuittuid ráddjen, dakkár bargamušat maid kulturmuitoeiseválddit vuoruhit dehálažžan.
I de digitale registreringsskjemaene som kulturminnemyndighetene bruker og laster inn i Askeladden, skal hvert enkelt kulturminne avgrenses i forhold til omgivelsene.
Daid digitála registrerenskoviin maid kulturmuitoeiseválddit geavahit ja bidjet Askeladdenii, galgá juohke kulturmuitu ráddjejuvvot dan birrasiid ektui.
Selv om kulturminneloven også nevner steder det knytter seg historier, tro og tradisjon til, er det først og fremst de fysiske menneskeskapte sporene som er egnet til å avgrenses og kartfestes på denne måten.
Vaikke vel kulturmuitoláhka maid namuha báikkiid maidda čatnasit muitalusat, osku ja árbevierru, de leat eanemusat fysalaš luottat maid olbmot leat dahkan, mat heivejit ráddjejuvvot ja kártii merkejuvvot dán láhkai.
Det er ønskelig at det utvikles en metode for å avgrense samiske kulturminner som er uten menneskeskapte spor.
Sávahahtti livččii ahte ovddiduvvo vuohki ráddjet sámi kulturmuittuid main eai leat luottat maid olbmot leat dahkan.
Dette gjelder særlig samiske helligsteder som i mange tilfeller omfatter store landskapselementer som fjell, fjellformasjoner, innsjøer og skoger.
Dát guoská eanaš sámi bassi báikkiide mat máŋgga dáhpáhusas fátmmastit eanadatosiid nu go váriid, várrehámádagaid, jávrriid ja vuvddiid.
Det samme gjelder sammenhenger mellom kulturminner i større landskapsrom.
Seammá guoská kulturmuittuid gaskavuođaide mat leat stuorebuš eanadatviidodagain.
Helse- og omsorgstjenestene må organiseres med utgangspunkt i pasientenes behov, og pasientene skal sikres et likeverdig tilbud av helse- og omsorgstjenester over hele landet.
Dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusat fertejit organiserejuvvot divššohasaid dárbbuid vuođul, ja divššohasaide galgá sihkkarastojuvvot dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusaid dásseárvosaš fálaldat riikka miehtá.
Det er også en forutsetning for pasientsikkerheten og for kvaliteten på tjenestene, at helsepersonell og pasienter/brukere forstår hverandre.
Divššohasa sihkkarvuođa ja bálvalusaid kvalitehta eaktun lea ahte dearvvasvuođabargit ja divššohasat/geavaheaddjit áddehaddet.
Regjeringens ambisjon er å skape pasientens helsetjeneste hvor den enkelte pasient skal settes i sentrum, oppleve respekt og åpenhet i møte med helsetjenesten og slippe unødvendig ventetid.
Ráđđehusa áigumuš lea láhčit divššohassii dakkár dearvvasvuođabálvalusa mas divššohas galgá leat guovddážis, galgá dovdat árvvus adnojumi ja rabasvuođa go sus lea dahkamuš dearvvasvuođabálvalusain ii ge galgga dárbbašit vuordit menddo guhká go ii leat dárbu.
Pasienten skal være involvert i beslutninger om seg selv.
Divššohas galgá leat mielde dahkamin mearrádusaid iežas birra.
I Meld. St. 7 (2019–2020) Nasjonal helse- og sykehusplan 2020–2023, vises det til at digitalisering er et sentralt virkemiddel for å effektivisere og videreutvikle helse- og omsorgstjenesten.
Dieđáhusas Meld. St. 7 (2019–2020) Nasjonal helse- og sykehusplan 2020–2023, čujuhuvvo dasa ahte digitaliseren lea guovdilis váikkuhangaskaoapmi dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusa beavttálmahttimis ja viidásat ovddideamis.
Informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT) er en forutsetning for å lykkes med å skape en pasientens helsetjeneste.
Diehtojuohkin- ja gulahallanteknologiija (IKT) eaktuda lihkostuvvama go áigumuš lea láhčit divššohassii dearvvasvuođabálvalusa.
Digitale tjenester gir nye muligheter for å involvere pasienter, brukere og innbyggere.
Digitála bálvalusat addet ođđa vejolašvuođaid searvadit divššohasaid, geavaheddjiid ja ássiid.
Moderne IKT-løsninger vil gi helsepersonell tilgang til nødvendige pasientopplysninger og oppdatert kunnskaps- og beslutningsstøtte.
Ođđaáigásaš IKT-čovdosat addet dearvvasvuođabargiide vejolašvuođa fáhtet dárbbašlaš divššohasdieđuid ja ođasmahttojuvvon diehto- ja mearridandoarjaga.
Samiske pasienters utfordringer i helse- og omsorgssektoren er knyttet til at fagfolk i mange tilfeller har manglende kunnskap om samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Sámi divššohasaid hástalusat dearvvasvuođa- ja fuollasuorggis čatnasit dasa ahte fágaolbmuin máŋgga dáhpáhusas váilot dieđut sámi giela, kultuvrra ja servodateallima birra.
Samiske pasienter har i mange behandlingssituasjoner ikke muligheten til å bruke eget språk.
Sámi divššohasain ii leat máŋgga dikšundilis vejolašvuohta geavahit iežaset giela.
Det fører til at det blir vanskelig for pasientene å beskrive egen sykdom og å forstå tilbakemeldingene behandlere gir.
Dat dagaha ahte divššohasaide lea váttis čilget iežas váttu ja áddet divššáriid ruovttoluottadieđihemiid.
Dette medfører at enkelte samiskspråklige pasienter ikke kan ta aktivt del i behandlingen, samtidig som risikoen for feildiagnostisering og feilbehandling øker, og at kvaliteten på tjenestene reduseres.
Dat mielddisbuktá ahte muhtun sámegielalaš divššohasat eai sáhte aktiivvalaččat oassálastit dikšumii, ja seammás lassána riska oažžut boasttu diagnosa ja divššu, ja ahte bálvalusa kvalitehta hedjona.
Det pågår en rekke prosesser innen helse- og omsorgssektoren på digitaliseringsfeltet.
Dearvvasvuođa- ja fuollasuorggis leat digitaliseremii gulli proseassat jođus.
Nesten alle arbeidsprosesser i helse- og omsorgstjenesten har i dag et digitalt avtrykk – informasjon om pasienten skrives inn i elektronisk pasientjournal, elektroniske meldinger om pasienten sendes mellom sykehus, kommuner og fastleger i kommunene, leger vurderer røntgenbilder på PC-skjermen, helsepersonell registrerer elektronisk hvilke legemidler pasienten har fått, og pasientene kan i økende grad kommunisere digitalt med helsetjenesten.
Measta buot bargoproseassat dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusas gusket digitaliseremii – dieđut divššohasa birra čállojuvvojit elektrovnnalaš divššohasjournálii, elektrovnnalaš dieđut divššohasa birra sáddejuvvojit gaskal buohcceviesuid, gielddaid ja gielddaid fástadoaktáriid, doaktárat árvvoštallet røntgengovaid dihtoršearpmas, dearvvasvuođabargit registrerejit elektrovnnalaččat maid dálkasiid divššohas lea ožžon, ja divššohasat sáhttet dađistaga eambbo gulahallat digitálalaččat dearvvasvuođabálvalusain.
Digitalisering gjør det også mulig å flytte tjenester nærmere pasienten.
Digitaliseren addá maid vejolašvuođa sirdit bálvalusaid divššohasa lagabui.
7.1 Rett til likeverdige helse- og omsorgstjenester og til å bli betjent på samisk
7.1 Vuoigatvuohta oažžut dásseárvosaš dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusaid ja bálvaluvvot sámegillii
Det følger av pasient- og brukerrettighetsloven at alle pasienter har rett til nødvendige helse- og omsorgstjenester.
Divššohas- ja geavaheaddjivuoigatvuođalágas čuožžu ahte buot divššohasain lea vuoigatvuohta oažžut dárbbašlaš dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusaid.
Begrepet «nødvendige helse- og omsorgstjenester» tolkes slik at det gir rett til nødvendig helse- og omsorgstjenester med en forsvarlig standard, basert på en individuell vurdering av behov.
Doaba «dárbbašlaš dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusat» dulkojuvvo nu ahte dat addá vuoigatvuođa oažžut dárbbašlaš dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusaid main lea dorvvolaš dássi, oktagaslaš dárboárvvoštallama vuođul.
Omfang og nivå må vurderes konkret.
Dárbbu viidodat ja dássi galget árvvoštallojuvvot konkrehta.
Det avgjørende vil være pasientens behov.
Dat mii lea mearrideaddji, lea divššohasa dárbu.
Pasient- og brukerrettighetsloven sees i sammenheng med andre lover som berører helse- og omsorgstjenesten, herunder helsepersonelloven, spesialisthelsetjenesteloven og helse- og omsorgstjenesteloven, tannhelsetjenesteloven og lov om psykisk helsevern.
Divššohas- ja geavaheaddjivuoigatvuođaláhka gehččojuvvo eará lágaid oktavuođas mat gusket dearvvasvuođa- ja fuollabálvalussii ja dasa gullet omd. dearvvasvuođabargiid láhka, spesialistadearvvasvuođaláhka ja dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusláhka, bátnedearvvasvuođaláhka ja láhka psykalaš dearvvasvuođasuodjalusa birra.
Det fremkommer også av pasient- og brukerrettighetsloven at informasjonen skal være tilpasset mottakerens individuelle forutsetninger, som alder, modenhet, erfaring og kultur- og språkbakgrunn.
Divššohas- ja geavaheaddjivuoigatvuođalágas boahtá maid ovdan ahte diehtojuohkin galgá leat heivehuvvon vuostáiváldi oktagaslaš eavttuide, nu go ahkái, láddamii, vásáhussii ja kultur- ja gielladuogážii.
Sameloven gir i tillegg en utvidet rett til bruk av samisk i helse- og sosialsektoren som innebærer at den som ønsker å bruke samisk for å ivareta egne interesser overfor lokale og regionale helse- og sosialinstitusjoner i forvaltningsområdet, har rett til å bli betjent på samisk.
Sámeláhka addá dasa lassin viiddiduvvon vuoigatvuođa geavahit sámegiela dearvvasvuođa- ja sosiálasuorggis mii mielddisbuktá ahte sus guhte háliida geavahit sámegiela fuolahan dihtii iežas beroštusaid báikkálaš ja regionála dearvvasvuođa- ja sosiála ásahusaid ektui hálddašanguovllus, lea vuoigatvuohta bálvaluvvot sámegillii.
Likeverdige helse- og omsorgstjenester for samiske pasienter forutsetter at tjenestene tilrettelegges pasientenes språklige og kulturelle bakgrunn.
Dásseárvosaš dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusat sámi divššohasaide eaktudit ahte bálvalusat heivehuvvojit divššohasaid gielalaš ja kultuvrralaš duogážii.
7.2 Digitalisering i helse- og omsorgssektoren
7.2 Digitaliseren dearvvasvuođa- ja fuollasuorggis
Bruk av teknologi innenfor helse-, omsorgs- og sosialfeltet har utviklet seg over mange år, og det utvikles stadig flere teknologiske tjenestetilbud.
Teknologiija geavaheapmi dearvvasvuođa-, fuolla- ja sosiálasuorggis lea ovdánan ollu jagiid mielde, ja dađistaga eanet teknologalaš bálvalusfálaldagat ovddiduvvojit.
Digitale innbyggertjenester gjør det lettere for innbyggerne å følge opp egen helse og tilpasse kontakten med helsetjenesten til egen hverdag.
Digitála ássifálaldagat dahket ássiide álkibun čuovvulit iežaset dearvvasvuođa ja heivehit oktavuođa dearvvasvuođabálvalussii iežaset beaivválaš eallimis.
Generelt må forslagene/behovene i helse- og omsorgsektoren knyttet til digitalisering inngå i nasjonal styringsmodell for e-helse, som er etablert for å styrke gjennomføringen av IKT-utviklingen i helse- og omsorgstjenesten.
Oppalaččat fertejit evttohusat/dárbbut dearvvasvuođa- ja fuollasuorggis mat gusket digitaliseremii, šaddat e-dearvvasvuođa nationála stivrenmálle oassin mii lea ásahuvvon nannen dihtii IKT-ovddideami dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusas.
De overordnede målene for IKT-utviklingen i helse- og omsorgstjenesten ble vedtatt i 2013 ved behandling av Meld. St. 9 (2012–2013) En innbygger – en journal.
Bajimus ulbmilat IKT-ovddideapmái dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusas mearriduvvojedje jagi 2013 go dieđáhus Meld. St. 9 (2012–2013) En innbygger – en journal gieđahallojuvvui.
Det er fortsatt disse målene som ligger fast:
Dat ulbmilat gustojit ain:
Helsepersonell skal ha enkel og sikker tilgang til pasient- og brukeropplysninger.
Divššohas- ja geavaheaddjidieđut galget leat dearvvasvuođabargiide álkit fidnet.
Innbyggerne skal ha tilgang på enkle og digitale tjenester.
Ássit galget oažžut ovttageardánis digitála bálvalusaid.
Data skal være tilgjengelig for kvalitetsforbedring, helseovervåkning, styring og forskning.
Dieđut galget leat olahahttit kvalitehtabuorideami, dearvvasvuođagoziheami, stivrema ja dutkama várás.
7.3 Bruk av digitale verktøy i behandlingen
7.3 Digitála reaidduid geavaheapmi divššus
Ved mange helsestasjoner er det ikke samisktalende helsepersonell.
Ollu dearvvasvuođastašuvnnain eai leat sámegielalaš bargit.
Ved språkkartlegging av samiske barn som har samisk som førstespråk, kan dette få uheldige konsekvenser.
Daid sámi mánáid kárten geain lea sámegiella vuosttasgiellan, sáhttá dat dagahit unohis váikkuhusaid.
Også i kontakt med fastlege og annet helsepersonell kan kommunikasjon oppleves krevende når helsepersonell ikke snakker eller forstår samisk.
Maiddái go olbmos lea oktavuohta fástadoaktáriin ja eará dearvvasvuođabargiiguin, sáhttá dan vásihit loavkašuhttimin go dearvvasvuođabargit eai hála dahje ádde sámegiela.
Bruk av videokonsultasjon og skjermtolk i samarbeid med kommuner eller andre tjenestesteder som har samisktalende personell, kan i slike tilfeller benyttes som løsning på kommunikasjonsproblemene.
Videokonsultašuvnna ja šearbmadulkka geavaheapmi ovttasráđiid gielddaiguin dahje eará bálvalusbáikkiiguin main leat sámegielat bargit, sáhttá dakkár dáhpáhusain geavahuvvot gulahallanváttisvuođaid čoavddusin.
Løsningene ligger tilgjengelig i dag og det er opp til den enkelte kommune eller det enkelte helseforetak å ta disse i bruk.
Čovdosat leat odne olahahttit ja sierranas gielddaide dahje fitnodagaide ii leat eará go váldit daid atnui.
Det har lenge vært en utfordring å kunne skrive pasientjournal og epikrise på samisk da systemene ikke støtter samiske tegn (se kapittel tre).
Guhká lea leamaš hástalussan sáhttit čállit divššohasjournála ja epikriissa sámegillii go vuogádagat eai doarjjo sámegiela čállinmearkkaid (geahča goalmmát kapihttala).
Utfordringen har vært løftet fram av blant annet Samisk nasjonal kompetansetjeneste – psykisk helsevern og rus (SANKS).
Hástalusa lea earret eará Sámi našuvnnalaš gealbobálvalus – psyhkalaš dearvvašvuođasuddjen ja gárrendilledikšu (SÁNAG) váldán ovdan.
Bruk av samiske tegn knyttet til ulike digitale løsninger som video, velferdsteknologi mv. er i utgangspunktet ikke et problem.
Sámegiela čállinmearkkaid geavaheapmi dakkár digitála čovdosiid oktavuođas go video, čálgoteknologiija jna. ii leat álgovuolggalaččat miige váttisvuođaid.
Imidlertid vil det være utfordringer med å få leverandører til å utvikle slik funksjonalitet i løsningene.
Dattetge leat hástalusat oaččohit buvttadeddjiid ovddidit dakkár doaimmaid čovdosiin.
7.4 Digitalt tilgjengelig helseinformasjon på samisk
7.4 Dearvvasvuođadieđuid digitála fidnen sámegillii
Helsenorge.no er den nasjonale innbyggerportalen for helse i Norge.
Helsenorge.no lea nationála ássiidportála olles Norgga dearvvasvuođa várás.
Innretningen er todelt, og består av informasjonssider med kvalitetssikret helseinformasjon om ulike temaer og selvbetjeningsløsninger som krever sikker innlogging.
Vuogádat lea guovtteoasat, ja sisttisdoallá diehtojuohkinsiidduid main leat kvalitehtasihkkarastojuvvon sierranas fáttáid birra ja iešbálvalančovdosiid birra mat gáibidit sihkkaris sisaloggema.
Følgende gjelder for bruk av samisk på helsenorge.no:
Čuovvovaš gusto sámegiela geavaheapmái helsenorge.no ássiidportálas:
Det er et mål at det finnes et samisk tilbud av bra kvalitet på helsenorge.no.
Ulbmil lea ahte lea sámegiel fálaldat mas lea buorre kvalitehta helsenorge.no portálas.
På nettsidene er nordsamisk valgt som samisk språk.
Neahttasiidduin lea davvisámegiella válljejuvvon sámegiellan.
Av de tre offisielle samiske språkene i Norge (nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk) er nordsamisk størst.
Golmma almmolaš sámegielas (davvisámegielas, julevsámegielas ja lullisámegielas) lea davvisámegiella stuorámus.
Utviklingen av nordsamisk som skriftspråk er også kommet lengre enn de øvrige samiske språkene.
Davvisámegiela ovddideapmi čállingiellan lea maid ollen guhkkelii go eará sámegielaid ovddideapmi.
Kun et utvalg av sidene på helsenorge.no er tilgjengelig på samisk.
Dušše válljejuvvon siiddut helsenorge.no:s leat olámuttos sámegillii.
Behov for videre oversettelser til samisk skal kartlegges i dialog med samarbeidspartnere på helsenorge.no.
Dárbu jorgalahttit eambbo sámegillii galgá kártejuvvot ovttasráđiid helsenorge.no ovttasbargoguimmiiguin.
Regjeringen la i 2019 fram en strategi for å øke helsekompetansen i befolkningen.
Ráđđehus almmuhii jagi 2019 strategiija mii galgá buoridit álbmoga dearvvasvuođagelbbolašvuođa.
Klart språk i pasientinnkallinger kan forhindre eller avhjelpe kommunikasjonssvikt.
Čielga giella divššohasaid sisagohččumiin sáhttá eastadit dahje geahpedit heajos gulahallama.
Kvaliteten på pasientinnkallinger skal forbedres og det er igangsatt et nasjonalt prosjekt med formål å bedre språket i pasientinnkallinger i spesialisthelsetjenesten.
Divššohassisagohččumiid kvalitehta galgá buoriduvvot ja álggahuvvon lea nationála prošeakta man ulbmil lea buoridit giela divššohassisagohččumiin spesialistadearvvasvuođabálvalusas.
Helse Nord har et særskilt ansvar for oversettelse av pasientinnkallinger og annen informasjon til samiske pasienter i regionen.
Davvi Dearvvašvuođas lea erenoamáš ovddasvástádus divššohassisagohččumiid ja eará dieđuid jorgaleamis regiovnna sámi divššohasaid várás.
Koronapandemien har bidratt til å synliggjøre at det er et stort potensial for å øke bruken av digitale løsninger på de fleste samfunnsområder.
Koronapandemiijas lea leamaš dat váikkuhus ahte čielgasit leat boahtán oidnosii stuorra vejolašvuođat lasihit digitála čovdosiid geavaheami eanaš servodatsurggiin.
Helse- og omsorgssektoren har vist stor evne til omstilling under pandemien.
Dearvvasvuođa- ja fuollasuorgi lea čájehan stuorra nuppástuhttinnávcca pandemiija áigge.
Erfaringer har vist at det er potensial for å fremskynde digitaliseringen i helse- og omsorgssektoren som vil gi nytte etter at pandemien er over, og som vil treffe langt bredere enn håndtering av kriser.
Vásáhusat leat čájehan ahte leat buorit vejolašvuođat jođálmahttit digitaliserema dearvvasvuođa- ja fuollasuorggis mas šaddá ávki go pandemiija lea nohkan ge, ja mii váikkuha ollu viidábut go kriissaid hálddašeapmi.
Ikke bare helsepersonell har blitt mer digitale, men også pasientene har tilpasset seg situasjonen.
Eai dušše dearvvasvuođabargit leat šaddan eambbo digitálan, muhto divššohasat ge leat heivehan iežaset dillái.
Under pandemien har helse- og omsorgstjenesten i langt større grad enn tidligere tatt i bruk eksisterende nasjonale e-helseløsninger slik som den nasjonale helseportalen, helsenorge.no, og kjernejournal.
Pandemiija áigge lea dearvvasvuođa- ja fuollabálvalus ollu eambbo go ovdal váldán atnui dálá nationála e-dearvvasvuođačovdosiid nu go nationála dearvvasvuođaportála, helsenorge.no, ja váimmusjournála.
Antall besøk på helsenorge.no har økt kraftig under pandemien, og første tertial 2020 hadde helsenorge.no 22,68 millioner besøk, som er en nær dobling av antall besøk fra samme periode i fjor.
Galledemiid lohku helsenorge.no:s lassánii sakka pandemiijaid áigge, ja jagi 2020 vuosttas tertiála áigge ledje Dearvvasvuođa Norggas 22,68 miljon galledeami mii lea measta galledemiid logu duppalastin seamma áiggi ektui diibmá.
Erfaringen med håndteringen av pandemien viser at det er behov for at hele sektoren kobler seg på og tar i bruk de felles plattformene som er etablert for samhandling.
Vásáhusat pandemiija hálddašeamis čájehit ahte lea dárbu ahte olles suorgi laktá iežas mielde ja váldá atnui oktasaš vuođđovuogádagaid mat leat ásahuvvon ovttasdoaibmama várás.
Koronapandemien har ført til en betydelig økning i bruken av velferdsteknologiske løsninger i kommunene, spesielt innenfor digital hjemmeoppfølging.
Koronapandemiija lea váikkuhan dasa ahte čálgoteknologalaš čovdosat gielddain leat lassánan mearkkašahtti láhkai, erenoamážit digitála ruovttučuovvuleapmi.
Dette har stor betydning for å redusere smittespredning fordi hjemmetjenesten kan redusere antall besøk samtidig som brukerne blir ivaretatt og føler trygghet.
Dat lea dehálaš go áigumuš lea eastadit njoammuma leavvama dannego ruovttubálvalus sáhttá geahpedit finademiid logu, seammás go geavaheaddjit fuolahuvvojit ja dovdet oadjebasvuođa.
Kommunene har vist evne til rask omstilling og samarbeid.
Gielddat leat čájehan johtilis nuppástuhttinnávcca ja ovttasbargonávcca.
I tillegg har Nasjonalt velferdsteknologiprogram bidratt til nasjonal koordinering i sammenheng med pandemien, gjennom kartlegging av kommunenes behov og bistand fra KS til felles anskaffelse av elektroniske medisindispensere.
Dasa lassin lea Nationála čálgoteknologiijaprográmma váikkuhan nationála oktiiheiveheapmái pandemiija oktavuođas, gielddaid dárbbuid kártema bokte ja KS veahki bokte elektrovnnalaš dálkkaslihtiid oktasaš háhkamii.
En slik felles anskaffelse sparer kommunene for tid, samtidig som det letter situasjonen for leverandørene som opplever stor pågang.
Dákkár oktasaš háhkamiin sestet gielddat áiggi, seammás go dat álkkásmahttá skáhppojeddjiid dili geat vásihit ollu diŋgomiid.
Det er også en fordel å samle opp behov fra flere kommuner slik at leverandørene kan tilby produkter i et større volum.
Ovdamunni lea maid čohkket eanet gielddaid dárbbu na ahte skáhppojeaddjit sáhttet lágidit buktagiid stuorát meriid mielde.
Det er også lagt til rette for å øke bruk av digital hjemmeoppfølging i spesialisthelsetjenesten.
Dilli lea maid láhččojuvvon dasa ahte digitála ruovttučuovvuleapmi eanet geavahuvvo spesialistadearvvasvuođabálvalusas.
Helse- og omsorgsdepartementet har under pandemien bedt de regionale helseforetakene om å ta i bruk digital hjemmeoppfølging og nettbasert behandling der det er mulig.
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta lea pandemiija áigge gohččon regionála dearvvasvuođafitnodagaid váldit atnui digitála ruovttučuovvuleami ja neahttavuđot divssu go dat lea vejolaš.
Digital hjemmeoppfølging og nettbasert behandling kan ha stor betydning for å sikre et trygt tilbud til pasientene, og vil også kunne bidra til å løse noen av utfordringene med opphopningen av aktivitet etter hvert som vi går over til mer normal drift.
Digitála ruovttučuovvuleapmi ja neahttavuđot dikšu sáhttet leat mávssolaččat sihkkarastin dihtii oadjebas fálaldaga divššohasaide, ja sáhttet maid váikkuhit muhtun hástalusaid čoavdimii čoahkkanan doaimmaid oktavuođas go dađistaga eambbo dábálaš doaibma šaddá.
Rammebetingelsene tilpasses for å legge til rette for å flytte tjenester over på digitale plattformer og hjem til pasientene.
Rámmaeavttut heivehuvvojit dasa ahte galgá leat vejolaš sirdit eanet bálvalusaid digitála vuođđovuogádagaide ja ruoktot divššohasaid lusa.
Dette kan ha stor nytteverdi for samiske pasienter med store reiseavstander til helse- og omsorgstjenestene.
Dat sáhttá leat stuorra ávki daidda sámi divššohasaide geain lea guhkes mátki dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusaide.
Pandemien har også styrket samarbeidet mellom etatene, og samarbeidet med leverandørindustrien.
Pandemiija lea maid nannen ovttasbarggu gaskal etáhtaid, ja ovttasbarggu skáhpponindustriijain.
Et eksempel er det gode samarbeidet mellom Direktoratet for e-helse, Helsedirektoratet, Folkehelseinstituttet, KS og de regionale helseforetakene om digitaliseringstiltak for å begrense smittespredning og for å kunne behandle og følge opp syke under pandemien.
Dasa lea buorre ovdamearka ovttasbargu gaskal Direktoráhta e-dearvvasvuođa, Dearvvasvuođadirektoráhta, Álbmotdearvvasvuođainstituhta, KS ja regionála dearvvasvuođafitnodagaid ráddjen dihtii njoammuma leavvamis ja buhcciid dikšun ja čuovvuleami dihtii pandemiija áigge.
Næringslivet har vært en viktig samarbeidspartner og bidratt med mange gode løsninger til kommuner og sykehus for at de skal kunne fortsette å levere helse- og omsorgstjenester av høy kvalitet under pandemien.
Ealáhuseallin lea leamaš dehálaš ovttasbargoguoibmi ja lea veahkehan gielddaid ja buohcceviesuid ollu buriid čovdosiiguin vai dat ain galget sáhttit fállat alladássásaš dearvvasvuođa- ja fuollabálvalusaid pandemiija áigge.
Det er viktig å videreføre de gode digitale løsningene og arbeidsmetodene også i kjølvannet av pandemien.
Dehálaš lea viidásat ovddidit buriid digitála čovdosiid ja bargovugiid maiddái pandemiija maŋŋá.
Koranasituasjonen har bekreftet behovet for teknologiske løsninger som gir helsepersonell en enkel og sikker tilgang på pasient- og brukeropplysninger, innbyggerne tilgang på enkle og sikre digitale tjenester og løsninger som gjør data tilgjengelig for kvalitetsforbedring, helseovervåkning, styring og forskning.
Koronadilli lea duođaštan dakkár teknologalaš čovdosiid dárbbu mat addet darvvasvuođabargiide vejolašvuođa fidnet álkit ja dorvvolaččat divššohas- ja geavaheaddjidieđuid, ássiide álkis ja dorvvolaš digitála bálvalusaid ja čovdosiid mat dahket dieđuid olahahttin kvalitehtabuorideami, dearvvasvuođagoziheami, stivrema ja dutkama dihtii.
En satsing som går på tvers av virksomheter i justissektoren er prosjektet Elektronisk samhandling i straffesakskjeden (ESAS).
Áŋgiruššan rasttideaddji doaimmaiguin justiisasuorggis lea prošeakta Elektronisk samhandling i straffesakskjeden (ESAS).
ESAS sikrer rask, effektiv og sikker informasjonsutveksling mellom politiet, domstolene og kriminalomsorgen.
ESAS sihkkarastá johtilis, beaktilis ja sihkkaris dieđuid lonohallama gaskal politiija, duopmostuoluid ja rihkusfuola.
Det arbeides med digitalisering og modernisering av domstolene.
Duopmostuoluid digitaliseren- ja ođasmahttinbargu lea čađahuvvomin.
Sentralt i dette arbeidet er prosjektet Digitale domstoler, som skal realisere heldigital rettsprosess for utvalgte domstoler.
Guovdil lea dán barggus prošeakta Digitála duopmostuolut mii galgá ollašuhttit čađadigitála riekteproseassa válljejuvvon duopmostuoluid várás.
Prosjektet omhandler også elektronisk samhandling med andre, som digital samhandling med advokater gjennom Aktørportalen.
Prošektii gullá maiddái elektrovnnalaš ovttasdoaibman earáiguin nu go digitála ovttasdoaibman advokáhtaiguin Aktørportalen bokte.
Fra september 2018 er det gjennom flere lovendringer lagt til rette for mer og bedre elektronisk saksflyt i domstolene.
Jagi 2018 čakčamánu rájes lea máŋgga láhkanuppástuhttima geažil láhččon dilli eanet ja buoret elektrovnnalaš áššejoatkevašvuhtii duopmostuoluin.
Det jobbes med å få på plass en ny tolkebestillingsløsning til bruk i norske domstoler.
Bargojuvvo maid ovddidit ođđa dulkadiŋgončovdosa Norgga duopmostuoluid atnui.
Digitale publikumstjenester i politiet handler i stor grad om å øke politiets tilgjengelighet for innbyggerne og forenkle innbyggernes møte med politiet.
Digitála álbmotbálvalusat politiijas galget lasihit politiija olahahttivuođa ássiid várás ja álkkásmahttit ássiid oktavuođaid politiijain.
Det er påbegynt et arbeid med en strategi som blant annet vil vurdere hvordan politiet skal treffe innbyggerne med innhold/tjenester for å møte deres behov.
Álggahuvvon lea bargu strategiijain mii earret eará galgá árvvoštallat mo politiija galgá deaivat ássiid ja main sisdoaluin/maid bálvalusaiguin dat galgá duhtadit sin dárbbuid.
8.1 Fjerntolking
8.1 Gáiddusdulkon
Det er i dag stor mangel på samiske tolker og oversettere, noe som gjør det vanskelig å benytte samisk i rettsmøter, under politiavhør og i fengslene.
Odne váilot ollu sámegiel dulkkat ja jorgaleaddjit, ja dat váttásmahttá geavahit sámegiela diggečoahkkimiin, politiija dutkanjearahallamiin ja giddagasain.
Bruk av fjerntolking vil bidra til et bedre tolketilbud over hele landet og økt rettssikkerhet for den enkelte.
Gáiddusdulkon buorida veahkkin dulkonfálaldaga riikka miehtá ja dat buorida ovttaskas olbmo riektesihkkarvuođa.
Fjerntolking er et samlebegrep for telefontolking og skjermtolking.
Gáiddusdulkon lea čoahkkedoaba masa gullet telefovdnadulkon ja šearbmadulkon.
Som et ledd i oppfølgingen av NOU 2016: 18 Hjertespråket, vil Justis- og beredskapsdepartementet vurdere å legge til rette for økt bruk av fjerntolking, der dette er mulig og hensiktsmessig.
NAČ 2016: 18 Váibmogiela čuovvuleami oassin áigu Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta árvvoštallat láhčit dili eanet gáiddusdulkoma geavaheami váras go dat lea vejolaš ja heivvolaš.
Bruk av fjerntolking i domstolene er en del av prosjektet «Digitale domstoler».
Gáiddusdulkoma geavaheapmi duopmostuoluin lea «Digitála duopmostuoluid» nammasaš prošeavtta oassi.
De økonomiske og administrative konsekvensene for bruk av fjerntolking for politiet og kriminalomsorgen må utredes før det fattes en endelig beslutning.
Gáiddusdulkoma geavaheami ekonomalaš ja hálddahuslaš čuovvumušat politiijii ja rihkusfullii fertejit čielggaduvvot ovdalgo loahpalaš mearrádus dahkkojuvvo.
8.2 Informasjon på samisk på relevante nettsteder i justissektoren
8.2 Diehtojuohkin sámegillii justiisasuorggi áššáigullevaš neahttasajiin
Det er i dag informasjon på nordsamisk på nettstedene til domstolene og kriminalomsorgen, men er mangelfull på politiets nettsider.
Dál lea diehtojuohkin davvisámegillii duopmostuoluid ja rihkusfuola neahttabáikkiin, muhto lea váilevaš politiija neahttabáikkiin.
Justissektoren har et forbedringspotensial når det gjelder informasjon og oversettelse av skjemaer til alle de tre samiske språkene nordsamisk, sørsamisk og lulesamisk, på etatenes nettsider.
Justiisasuorggis lea buoridanvejolašvuođat das mii guoská diehtojuohkimii ja skoviid jorgaleapmái buot golmma sámegillii, davvisámegillii, lullisámegillii ja julevsámegillii, etáhta neahttasiidduin.
Justis- og beredskapsdepartementet ønsker, som et ledd i oppfølgingen av NOU 2016: 18 Hjertespråket, at flere skjemaer og mer informasjon på etatenes nettsider oversettes til de tre samiske språkene.
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta háliida, NAČ 2016: 18 Váibmogiela čuovvuleapmin, ahte eanet skovit ja diehtojuohkin jorgaluvvojit etáhta neahttasiidduide golmma sámegillii.
8.3 Digital ordbok med juridisk terminologi
8.3 Digitála sátnegirji mas lea juridihkalaš terminologiija
Som en oppfølging av NOU 2016: 18 Hjertespråket vil det igangsettes et arbeid med å utarbeide juridisk terminologi på sør- og lulesamisk.
NAČ 2016: 18 Váibmogiela čuovvuleapmin galgá álggahuvvot bargu ráhkadit juridihkalaš terminologiija lulli- ja julevsámegillii.
I tillegg vil det igangsettes et arbeid for å utvide den juridiske terminologien som i dag foreligger på nordsamisk.
Dasa lassin álggahuvvo bargu viiddidit dan juridihkalaš terminologiija mii odne jo lea davvisámegillii.
Sametinget har foreslått at det også utarbeides en «frasebok», noe Justis- og beredskapsdepartementet har gitt sin tilslutning til.
Sámediggi lea evttohan ahte ráhkaduvvo «frásagirji», ja dasa lea Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta ge miehtan.
Et aktuelt tiltak vil kunne være å etablere en digital ordbok/digitalt oversettelsesverktøy som gjøres tilgjengelig på internett, når juridisk terminologi er på plass for nordsamisk, sørsamisk og lulesamisk.
Guovdilis doaibmabidju lea ásahit digitála sátnegirjji/digitála jorgalanreaiddu mii galgá leat olahahtti interneahtas, go juridihkalaš terminologiija davvisámegillii, lullisámegillii ja julevsámegillii lea válmmaš.
Dette vil også kunne gjøres med den såkalte «fraseboken».
Dan lea vejolaš dahkat nu gohčoduvvon «frásagirjjiin» ge.
De økonomiske og administrative konsekvensene av å etablere en digital ordbok med juridisk terminologi og en «frasebok», må utredes nærmere før endelig beslutning tas.
Digitála sátnegirjji juridihkalaš terminologiijain ja «frásagirjji» ásaheami ekonomalaš ja hálddahuslaš čuovvumušat fertejit čielggaduvvot dárkileappot ovdalgo loahpalaš mearrádus dahkkojuvvo.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet viser til Sámi Giellagáldu – Nordisk fag- ressurssenter for samiske språk, som er et språkorgan etablert i 2013 av sametingene i Norge, Sverige og Finland – formelt underlagt Samisk Parlamentarisk Råd (SPR).
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta čujuha ahte Sámi Giellagáldu – Davviriikkalaš sámegielaid fága- ja resursaguovddáš, lea giellaorgána maid Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámedikkit ásahedje jagi 2013 – formálalaččat Sámi Parlamentáralaš Ráđi (SPR) vuollásažžan.
Det overordnede formålet med å organet er å styrke og utvikle de samiske språkene gjennom et godt språksamarbeid, for å bidra til å sikre at språkene utvikles likt på tvers av landegrensene.
Bajimus ulbmil orgánain lea nannet ja ovddidit sámegielaid buriin giellaovttasbargguin sihkkarastin dihtii ahte gielat ovddiduvvojit seamma bures riikarájáid rastá.
Det pågår en prosess mellom sametingene med å reorganisere Sámi Giellagáldu på en måte som gir det bedre faglig soliditet, og mer forutsigbar drift.
Sámedikkiid gaskasaš proseassa lea ođđasit organiseret Sámi Giellagáldu nu ahte dat šaddá fágalaččat nannosat ja ahte dasa šaddá eanet vuorddehahtti doaibma.
Sametinget har signalisert at den nye organisasjonsmodellen etter planen skal være på plass i løpet av 2020.
Sámediggi lea dovddahan ahte ođđa organisašuvdnamálle áigumuša mielde galgá leat gárvvis jagi 2020 mielde.
Sametinget mener at en viktig forutsetning for at det utarbeides juridisk terminologi er at den nye terminologien normeres.
Sámediggi oaivvilda ahte dehálaš eaktun ráhkadit juridihkalaš terminologiija lea ahte ođđa terminologiija normerejuvvo.
Dette gjelder utvikling av all samisk terminologi.
Dat guoská buot sámegielalaš terminologiijii.
Det er derfor viktig at det finnes et permanent organ som kan jobbe med kvalitetssikring og normering av samisk språk.
Danne lea dehálaš ahte lea bissovaš orgána mii sáhttá bargat kvalitehta sihkkarastimiin ja sámegiela normeremiin.
Sametinget er opptatt av nordisk samarbeid slik at terminologien kan brukes over landegrensene.
Sámediggi deattuha davviriikkalaš ovttasbarggu dehálašvuođa nu ahte terminologiija lea vejolaš geavahit riikarájáid rastá.
Målet er at terminologiutvikling og normering skjer gjennom et nordisk samarbeid bestående av både fag- og språkkompetanse.
Ulbmil lea ahte terminologiija ovddideapmi ja normeren čađahuvvo davviriikkalaš ovttasbargun mas lea sihke fágalaš ja gielalaš gelbbolašvuohta.
I dag er samarbeidet over landegrensene prosjektbasert i organet Sámi Giellagáldu, som er underlagt Samisk Parlamentarisk råd (SPR).
Dál lea ovttasbargu prošeaktavuđot ja Sámi Giellagáldu hálddus mii lea Sámi Parlamentáralaš Ráđi (SPR) vuollásaš.
Utvikling av terminologi innenfor alle samfunnsområder er helt nødvendig for at språket skal kunne brukes innenfor de ulike fagfeltene.
Terminologiija ovddideapmi buot servodatsurggiin lea áibbas dárbbašlaš jus galggaš leat vejolaš geavahit giela buot fágasurggiin.
Det er derfor viktig at Sámi Giellagáldu etableres som permanent virksomhet.
Danne lea dehálaš ahte Sámi Giellagáldu ásahuvvo bissovaš doaibman.
8.4 Kunnskapsformidling og kompetanseheving om den samiske dimensjonen i justissektoren
8.4 Máhttogaskkusteapmi ja gealbudeapmi sámi dimenšuvnna birra justiisasuorggis
For å styrke samisk språk og kultur i justissektoren, er det nødvendig å øke kompetansen om den samiske dimensjonen i hele sektoren.
Nanosmahttin dihtii sámi giela ja kultuvrra justiisasuorggis lea áibbas dárbbašlaš lasihit gelbbolašvuođa sámi dimenšuvnna birra olles suorggis.
Som et ledd i dette vil det være et mulig tiltak å digitalisere kunnskapsformidlingen og kompetansehevingen i justissektoren i form av e-læring.
Dan barggu oassin livččii vejolaš doaibmabidju digitaliseret máhttogaskkusteami ja gealbudeami justiisasuorggis e-oahpahussan.
Kriminalomsorgens høgskole og utdanningssenter og Politihøgskolen vil kunne være sentrale i et slikt arbeid, men de økonomiske og administrative konsekvensene må utredes før et slikt tiltak kan iverksettes.
Rihkusafuola allaskuvla ja Politiijaallaskuvla sáhtášedje leat guovdilat dakkár barggus, muhto ekonomalaš ja hálddahuslaš čuovvumušat fertešedje čielggaduvvot ovdalgo dakkár doaibmabidju álggahuvvo.
Tilråding fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet 28. august 2020 om Samisk språk, kultur og samfunnsliv blir sendt Stortinget.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta ráva borgemánnu 28. beaivvi 2020 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin sáddejuvvo Stuoradiggái.