pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette innebærer at bevilgningene til tiltak mot fattigdom er økt nominelt med nesten 4,3 milliarder kroner i perioden 2006-2010, sier finansminister Kristin Halvorsen.
Dat mearkkaša ahte juolludeamit geafivuođa geahpedeaddji doaibmabijuide leat lassánan nominálalaččat measta 4,3 miljárdda ruvnnuin áigodagas 2006-2010, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
Regjeringen vil legge til rette for trygge arbeidsplasser og økt verdiskaping og utvikling i hele landet.
Ráđđehus áigu láhčit dilálvuođa bissovaš bargosajiide ja eambbo árvobuvttadeapmái ja ovdáneapmái miehtá riikka.
Regjeringen foreslår utgifter på vel 1,5 milliarder kroner (eksklusive lånetransaksjoner) til ordninger under Innovasjon Norge på Nærings- og handelsdepartementets budsjett i 2010.
Ráđđehus árvala goluid mat leat badjelaš 1,5 miljárdda ruvnnu (loatnatransakšuvnnaid haga) Innovašuvdna Norgga vuollásaš ortnegiidda mat leat Ealáhus- ja gávpedepartemeantta bušeahtas jahkái 2010.
Dette tilsvarer en økning på 26 prosent i forhold til saldert budsjett 2009.
Dat mearkkaša 26-proseantasaš lasáhusa jagi 2009 sáldejuvvon bušeahta ektui.
Det foreslås et høyt nivå på låne- og garantirammene i GIEK og Innovasjon Norge også i 2010.
Árvaluvvo alla dássi GIEKa ja Innovašuvdna Norgga loatna- ja dáhkádusrámaide maiddái jahkái 2010.
I tillegg foreslår Regjeringen å etablere en ny garantiordning for langsiktige kraftavtaler til kraftintensiv industri, med en ramme på 20 milliarder kroner.
Lassin Ráđđehus árvala ásahit ođđa dáhkádusortnega guhkesáigásaš fápmosoahpamušaid várás mat leat fápmogáibideaddji industriijas, ja rápman 20 miljárdda ruvnnu.
Budsjettforslaget for 2010 innebærer en betydelig innfasing for å nå de ambisiøse måltallene i Nasjonal transportplan for perioden 2010-2019, hvor den samlede planrammen er 100 milliarder kroner høyere enn i forrige plan.
Jagi 2010 bušeahttaárvalus mearkkaša arvat álggahemiid ollašuhttin dihtii daid gudneáŋgiris ulbmilloguid mat leat Riikkalaš fievrrádusplánas áigodahkii 2010-2019, mas buohkanas plánarápma lea 100 miljárdda ruvnnu alit go ovddeš plánas.
Bevilgningene til forskning og utvikling foreslås økt med om lag 1,7 milliarder kroner fra saldert budsjett 2009.
Juolludeamit dutkamii ja ovddideapmái árvaluvvojit lasihuvvot sullii 1,7 miljárdda ruvnnuin jagi 2009 sáldejuvvon bušeahtas.
I tillegg foreslås det en ytterligere økning av kapitalen i Fondet for forskning og nyskaping med 5 milliarder kroner.
Lassin árvaluvvo lasihit kapitála Dutkama ja ođđahutkama fondii 5 miljárdda ruvnnuin.
- På klima- og miljøområdet prioriteres i 2010 tiltak mot avskoging i utviklingsland, jernbaneinvesteringer, miljøteknologi, CO2-håndtering, fornybar energi og energieffektivisering.
- Dálkkádat- ja birassuorggis vuoruhuvvojit jagi 2010
Bevilgningene til klima- og skogsatsingen i utviklingsland foreslås økt med om lag 650 millioner kroner fra saldert budsjett 2009, til drøyt 2,1 milliarder kroner i 2010.
Juolludeamit dálkkádat- ja vuovdeáŋgiruššamiidda ovddádusriikkain árvaluvvojit lasihuvvot sullii 650 miljárdda ruvnnuin jagi 2009 sáldejuvvon bušeahtas, nu ahte juolludeapmi šaddá leat 2,1 miljárdda ruvnnu jagi 2010.
Til ulike tiltak for CO2-håndtering foreslås det bevilget nesten 3,5 milliarder kroner, som er nær 1,6 milliarder kroner mer enn i saldert budsjett 2009, sier Kristin Halvorsen.
Sierranas CO2-hálddašeaddji doaibmabijuide árvaluvvo juolluduvvot measta 3,5 miljárdda ruvnnu, mii lea measta 1,6 miljárdda ruvnnu eambbo go jagi 2009 sáldejuvvon bušeahtas, cealká Kristin Halvorsen.
For å følge opp klimaforliket foreslår Regjeringen en bevilgningsøkning på 300 millioner kroner til forskning og utvikling innen fornybare energikilder og karbonfangst og karbonlagring, samt ytterligere 50 millioner kroner til annen klimaforskning.
árvala 300 miljon ruvdnosaš juolluduslasiheami dutkamii ja ovddideapmái mat gusket ođasmuvvi energiijagálduide ja karbongiddemii ja - vurkemii, ja vel lasi 50 miljon ruvnnu eará dálkkádatdutkamii.
Kapitalen i Grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering foreslås økt med 5 milliarder kroner, for å legge til rette for klimavennlig omlegging av energibruk.
Ođasmuvvi energiija ja energiijabeavttálmahttima vuođđofoandda kapitála árvaluvvo lasihuvvot 5 miljárdda ruvnnuin, vai lea vejolaš čađahit dálkkádahkii buori energiijageavaheami nuppástuhttima.
Det foreslås 100 millioner kroner til en ny tilskuddordning for økt satsing på miljøteknologi, og bevilgningene på Miljøverndepartements budsjett foreslås økt med nær 370 millioner kroner til en rekke miljøtiltak i Norge, herunder til kulturminner, bevaring av naturens mangfold og friluftsliv.
Árvaluvvojit 100 miljon ruvnnu ođđa doarjjaortnegii mii doarju birasteknologiijaáŋgiruššama, ja Birasgáhttendepartemeantta bušeahta juolludeamit árvaluvvojit lassánit lagabui 370 miljon ruvnnuin arvat birasdoaibmabijuide Norggas, ee. kulturmuittuide, luonddušláddjiivuođa seailluheapmái ja olggustallamii.
Regjeringen følger opp den klare prioriteringen av fattige land, og for 2010 kommer andelen av vår bistand opp i 1,09 prosent av anslått BNI.
Ráđđehus čuovvola geafes riikkaid čielga vuoruheami, ja jahkái 2010 min veahkkeoassi šaddá leat 1,09 proseantta stuoru meroštallojuvvon BNIs.
Regjeringen foreslår en samlet utgiftsøkning på 812 millioner kroner fra saldert budsjett 2009 til oppfølging av Kulturløftet.
Ráđđehus árvala buohkanassii 812 miljon ruvdnosaš gollolasiheami jagi 2009 sáldejuvvon bušeahtas Kulturloktema čuovvoleapmái.
Med dette er Regjeringen i rute med opptrappingen av bevilgningene til kulturformål til 1 pst. av statsbudsjettets utgifter i 2014.
Dáinna lágiin Ráđđehus lea áiggiplána dáfus bures jođus lasiheamen juolludemiid kulturulbmiliidda, nu ahte dat šaddet leat 1 proseanta jagi 2014 stáhtabušeahta goluin.
Regjeringen vil bekjempe kriminalitet gjennom å forebygge bedre, oppklare mer, reagere raskere og rehabilitere bedre.
Ráđđehus áigu bargat vearredagolašvuođa vuostá buoret eastadanvugiiguin, eanet rihkkodáhpáhusaid čoavdimiin, johtilat dávistemiiguin bahádahkkiid vuostá ja buoret servodahkii máhcahemiin.
I 2010-budsjettet foreslås det å øke bevilgningen til politi- og påtalemyndighet med til sammen 1,3 milliarder kroner i forhold til saldert budsjett 2009.
politiija- ja áššáskuhttineiseváldái buohkanassii sullii 1,3 miljárdda ruvnnuin jagi 2009 sáldejuvvon bušeahta ektui.
Regjeringen har de siste årene styrket omfordelingen gjennom skattesystemet, og vi viderefører dette arbeidet i årets budsjettforslag.
Vearrovuogádat buoriduvvo ain eambbo Ráđđehus lea maŋimuš jagiid nanusmahttán vearrovuogádaga ođđasis juogadeami, ja áigu joatkit dán barggu dán jagi bušeahttaárvalusas.
Formuesskatten forbedres, og innsatsen mot skatteunndragelser styrkes.
Opmodatvearru buoriduvvo, ja áŋgiruššamat vearroverrošemiid vuostá nannejuvvojit.
Norge skal fortsatt være i front i kampen mot skadelige skatteparadiser.
Norga áigu ain leat njunnošis doarus mii lea vahátlaš vearroparadiissaid vuostá.
- Regjeringen foreslår mer rettferdige verdsettingsregler for bolig, og øker bunnfradraget i formuesskatten vesentlig.
- Ráđđehus árvala rievttalaččat árvomeroštallannjuolggadusaid viesuide, ja stuorida opmodatvearu vuođđogessosa mearkkašahtti láhkai.
Forslaget reduserer formuesskatten med 760 millioner kroner samlet, og 120000 færre vil betale formuesskatt, sier finansminister Kristin Halvorsen.
Árvalus unnida opmodatvearu buohkanassii 760 miljon ruvnnuin, ja unnit go 120000 olbmo dárbbašit máksit opmodatvearu, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
- Regjeringen fortsetter også arbeidet med å legge om bilavgiftene i mer miljøvennlig retning.
- Ráđđehus joatká barggu mas biiladivadat nuppástahttojuvvojit nu ahte dat heivejit birasseastimii.
Vi presenterer videre en skisse til hvordan Regjeringen vil følge opp Kulturmomsutvalgets forslag om å utvide merverdiavgiftsgrunnlaget på kultur- og idrettsområdet med en sats på 8 prosent, sier finansminister Kristin Halvorsen.
Mii buktit álgočilgehusa das mo Ráđđehus áigu čuovvolit Kulturmomsalávdegotti árvalusa viiddidit kultur- ja valáštallansuorggis momsavuođu 8 proseantasaš máksomeriin, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
- Regjeringen styrker kampen mot skatte- og avgiftsunndragelser og foreslår at kontantbetalinger over 10 000 kroner vil ikke bli fradragsberettiget, og kjøper kan bli ansvarlig for svart arbeid.
- Ráđđehus nanusmahttá barggu vearro- ja divatverrošemiid vuostá ja árvala ahte reaidaruhtamávssut mat leat stuoribut go 10 000 ruvnnu, eai galgga sáhttit geavahuvvot geasusvuođđun, ja oasti sáhttá šaddat áššálaš čáhppes bargguide.
Målet er å redusere bruken av kontanter og gjøre transaksjoner sporbare gjennom bank.
Ulbmil lea geahpedit reaidaruhtageavaheami ja dahkat vejolažžan guorrat ruhtasirdimiid báŋkkuin.
Samlede skatter og avgifter holdes om lag uendret fra 2009 til 2010, sier finansminister Kristin Halvorsen.
Buohkanas vearut ja divadat bisuhuvvojit sullii nuppástuvakeahttá jagis 2009 jahkái 2010, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
Får frikort uten å søke - regjeringen.no
Oaččut friddjakoartta ohcama haga
Fra 1. juni skal alle få frikort for helsetjenester og medisiner automatisk når de har betalt 1.840 kroner i egenandeler.
Geassemánu 1. b. rájes galget buohkat oažžut friddjakoartta dearvvašvuođabálvalusaid ja dálkasiid ovddas automáhtalaččat go leat máksán iešosiid 1.840 ruvnno ovddas.
- Den nye ordningen gjør at flere får oppfylt sine rettigheter, sier helse- og omsorgsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen.
– Ođđa ortnet dahká ahte eanebut ožžot ollašuhttajuvvot iežaset vuoigatvuođaid, dadjá dearvvašvuođa- ja fuolahusministtar Anne-Grete Strøm-Erichsen.
Fra 2011 skal også pasientreiser registreres automatisk.
Jagi 2011 rájes galget pasieantamátkkit ge registarastojuvvot automáhtalaččat.
Alle som passerer grensen for egenandeler på helsetjenester og medisiner i løpet av et kalenderår har krav på frikort.
Buohkain geat geavahit eambbo iešosiide kaleanddarjagis go dan sumi mii lea dearvvašvuođabálvalusaid ja dálkasiid iešosiid rádjá, lea vuoigatvuohta oažžut friddjakoartta.
I dag må man selv samle kvitteringer og søke om frikort hos NAV.
Odne fertejit olbmot ieža čohkket guittiid ja ohcat friddjakoartta NAVas.
Det blir det slutt på fra 1. juni.
Dan eai dárbbaš dahkat geassemánu 1. b. maŋŋá.
– Dette er et viktig bidrag til fornying og utvikling av en mer brukervennlig offentlig sektor, sier helse- og omsorgsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen.
– Dát lea dehálaš lávki dakkár almmolaš suirggi ođasmahttimii ja ovddideapmái mii buorebut váldá geavaheaddjiid vuhtii, cealká dearvvašvuođa- ja fuolahusministtar Anne-Grete Strøm-Erichsen.
Nå vil frikortet komme automatisk i posten etter at man har betalt 1.840 kroner i egenandeler.
Dál boahtá friddjakoarta automáhtalaččat poasttas go olmmoš lea geavahan 1.840 ruvnno máksit iešosiid.
Hvis man har betalt mer, blir det tilbakebetalt automatisk.
Jus olmmoš lea máksán eambbo, de oažžu olmmoš ruovttoluotta automáhtalaččat dan maid leš máksán menddo ollu.
En automatisk ordning vil være spesielt gunstig for dem som ikke klarer å holde oversikt over betalte egenandeler.
Automáhtalaš ortnet lea erenoamáš ávkkálaš daidda geat eai ieža nákce čuovvut mielde man ollu sii leat máksán iešosiid ovddas.
– Dette vil derfor føre til at flere får oppfylt de rettighetene de har, sier Strøm-Erichsen.
– Danne dát mielddisbuktá ahte eanebut ožžot ollašuhttajuvvot daid vuoigatvuođaid mat sis leat, dadjá Strøm-Erichsen.
Frikortet vil bli sendt til brukeren sammen med en oversikt over egenandelene som er registrert på ham eller henne.
Friddjakoarta sáddejuvvo geavaheaddjái oktan logahallamiin mii čájeha daid iešosiid mat sus leat registarastojuvvon.
Målet er at alle skal få frikortet i posten innen tre uker etter at de har nådd frikortgrensen.
Ulbmil lea ahte buohkat galget oažžut friddjakoartta poasttas ovdalgo golbma vahku leat vássán maŋŋágo sii leat juksan friddjakoartarájá.
Egenandeler fra pasientreiser med rekvisisjon blir ikke registrert automatisk i år.
Iešoasit pasieantamátkkiin maidda lea rekvisišuvdna, eai registarasttojuvvo automáhtalaččat dán jagi.
De som har denne typen reiser, skal sende kvitteringene til Pasientreiser i Skien for registrering i grunnlaget for frikort.
Sii geain leat dakkár mátkkit, galget sáddet guittiid Pasientreiser nammasaš ásahussii Skienii vai mátkkit lasihuvvojit dan mqksojuvvon supmái mii lea vuođđu friddjakoartta addimii.
Det er et mål at også disse egenandelene skal registreres automatisk fra 2011.
Ulbmil lea ahte dát ge iešoasit galget registarastojuvvot automáhtalaččat jagi 2011 rájes.
Den nye ordningen gjelder ikke frikort for egenandelstak 2.
Dat ortnet ii gusto friddjakortii mii gullá iešoasserádjái 2.
Dette er for eksempel egenandeler for undersøkelse og behandling hos fysioterapeut og enkelte former for tannsykdommer.
Dát leat ovdamearkka dihtii iešoasit maid olbmot mákset iskkadeami ja dikšuma ovddas fysioterapevtta luhtte ja muhtunlágan bátnedávddaid ovddas.
Helseøkonomiforvaltningen (HELFO) overtar utsendelsen av frikort fra NAV.
Dearvvašvuođaekonomiijahálddahus (HELFO) váldá badjelasas friddjakoarttaid sáddema divššohasaide maid dat oažžu NAVas.
HELFO har opprettet en egen telefontjeneste i tillegg til nettsiden for å bistå de som har spørsmål om den nye ordningen.
HELFO lea álggahan sierra telefovdnabálvalusa neahttasiidu lassin veahkehan dihtii sin geain leat gažaldagat ođđa ortnega birra.
Frikorttelefonen har nummer 815 70 050.
Friddjakoartatelefovnna nummir lea 815 70 050.
Får midler til å utrede de praktiske konsekvensene av urfolks rett til selvbestemmelse - regjeringen.no
Eamiálbmogiid gelbbolašvuođaguovddáš – Gáldu - lea ožžon ruđa čielggadit eamiálbmogiid iešmearridanrievtti geavatlaš váikkuhusaid.
Kompetansesenteret for urfolks rettigheter – Gáldu – har fått tildelt midler til å utrede de praktiske konsekvensene av urfolks rett til selvbestemmelse.
Eamiálbmogiid gelbbolašvuođaguovddáš – Gáldu - lea ožžon ruđa čielggadit eamiálbmogiid iešmearridanrievtti geavatlaš váikkuhusaid.
– Dette er et svært spennende og nyttig prosjekt, sier statssekretær Berit Oskal Eira.
– Dát lea hirbmat gelddolaš ja ávkkálaš prošeakta, lohká stáhtačálli Berit Oskal Eira.
– Også på bakgrunn av at FNs generalforsamling vedtok FN-erklæringen om urfolks rettigheter 13. september, er dette prosjektet viktig.
- Maiddái dan vuođul go ON. ’ a váldočoahkkin mearridii ON-julggaštusa eamiálbmogiid birra čakčamánu 13. beaivvi, lea dát prošeakta deaŧalaš.
Urfolkserklæringen legger viktige føringer i arbeidet for å fastslå hvilke rettigheter urfolk har, sier Berit Oskal Eira.
Eamiálbmotjulggaštus bidjá deaŧalaš eavttuid bargui mearridit makkár vuoigatvuođat eamiálbmogiin leat, lohká Berit Oskal Eira.
Kompetansesenteret har også søkt midler til oversettelse av ILOs guide til ILO-konvensjon 169 om stammefolk i selvstendige saker, til norsk og samisk.
Gelbbolašvuođaguovddáš lea maiddái ohcan ruđa jorgalit ILO bagadusa ILO-konvenšuvnii 169 čearddaid birra iešráđđejeaddji stáhtain, dárogillii ja sámegillii.
Departementet har tildelt 173 000 kroner totalt til disse prosjektene.
Departemeanta lea juolludan 173 000 ruvnno obbalaččat dáidda prošeavttaide.
Stavanger Aftenblads dramatiske forside 7. oktober vitner om en manglende forståelse av hvordan oljepris virker inn på budsjettet.
Stavanger Aftenblad dramáhtalaš ovdasiidu golggotmánu 7. b. čájeha váilevaš áddejumi das, mo oljohaddi váikkuha bušehttii.
Der hevdes det at en lavere oljepris i 2012 enn det Regjeringen legger til grunn i budsjettforslaget vil bety store kutt i budsjettet for 2012.
Das čuoččuhuvvo ahte jos 2012 oljohaddi šaddá vuolit, go maid Ráđđehus lea geavahan vuođđun bušeahttaárvalusastis, de dat mielddisbuktá, ahte 2012 bušeahta ferte vuolidit sakka.
Det er galt.
Nu ii leat.
Det er som kjent handlingsregelen som er utgangspunktet for hvor mye oljepenger vi bruker over statsbudsjettet.
Das čuoččuhuvvo ahte jos 2012 oljohaddi šaddá vuolit, go maid Ráđđehus lea geavahan vuođđun bušeahttaárvalusastis, de dat mielddisbuktá, ahte 2012 bušeahta ferte vuolidit sakka. Nu ii leat.
Den sier at vi årlig skal bruke om lag fire prosent avkastning av Statens pensjonsfond utland.
Doaibmanjuolggadus dat mearrida man ollu oljoruđaid mii sáhttit geavahit stáhtabušeahtas.
Handlingsregelen bidrar dermed til å skjerme budsjettet fra kortsiktige svingninger i petroleumsinntektene.
Dat muitala, ahte mii sáhttit juohke jagi geavahit sullii njeallje proseantta stáhta olgoriikka penšuvdnafoanddas.
Det knytter seg betydelig usikkerhet til anslag på oljeprisen, og dette reflekteres blant annet i store daglige svingninger i forventede oljepriser.
Oljohatti meroštallamii laktása stuorra eahpesihkarvuohta, ja dat vuhtto earret eará das, ahte ovddalgihtii meroštallojuvvon oljohattit molsašuvvet sakka.
I lys av dette framstår ikke departementets beregninger som utpreget optimistiske.
Dan vuođul departemeantta meroštallamiid ii sáhte atnit čielgasit optimisttalažžan.
Samme dag som budsjettet ble lagt fram viste prisene i terminmarkedet en oljepris på vel 100 dollar per fat i 2012, det vil si godt i tråd med anslaget i Nasjonalbudsjettet 2012.
Seammá beaivvi go bušeahtta geigejuvvui, de čájehii termiidnamárkan 2012 oljohaddin badjelaš 100 dollára fárpalis, mii lea oalle lahka 2012 nationálabušeahta árvvoštallama.
Men uansett skjermer vi altså budsjettet for svingningene i oljeprisen.
Liikká mii suddjet bušeahta oljohatti rievdademiin.
Våre velferdstilbud skal ikke svinge i takt med oljeprisen.
Min buorredilli ii galgga rievdat oljohatti rievdademiid mielde.
Derfor er det også beløpet som er innestående på Statens pensjonsfond utland ved utgangen av 2011 som er grunnlag for beregnet fondsavkastning i 2012.
Danin geavahuvvoge vuođđun dat submi, mii Stáhta olgoriikka penšuvdnafoanddas lea 2011 loahpas, go rehkenastet 2012 foandavuoittu.
Oljeprisen i 2012 har derfor først betydning for handlingsrommet i budsjettet for senere år.
2012 oljohaddi váikkuhage bušeahta doaibmamunnái easkka maŋit jagiid.
La meg likevel understreke at dette ikke betyr at Norge er skjermet for et internasjonalt tilbakeslag i verdensøkonomien, der for eksempel også oljeprisene faller kraftig.
Háliidan gal deattuhit, ahte dat ii mearkkaš, ahte máilmmi ekonomiija riikkaidgaskasaš hedjoneapmi ii čuozáše Norgii, jos omd. oljohattit njiejašedje nannosit.
Men det ville være helt feil å budsjettere med et kraftig tilbakeslag nå.
Muhto livččii áibbas boastut bušeteret dál nana hedjoneami vuođul.
Vårt beste forsvar er en høy beredskap for å møte tilbakeslag med riktige virkemidler til rett tid.
Min buoremus bealuštus lea nana gearggusvuohta, mainna dustet heajos áiggiid rievttes doaimmaiguin rievttes áigge.
Feirer Grunnloven på minstemme.no - regjeringen.no
Ávvudit Vuođđolága neahttasajiin minstemme.no - regjeringen.no
Det er snart 200 år siden vi fikk vår grunnlov, og det skal feires landet rundt i 2014.
Fargga leat vássán 200 jagi das go oaččuimet vuođđolágamet, ja dan mii ávvudit miehtá riikka 2014.
Nettstedet minstemme.no blir sentralt i denne markeringen for barn og unge.
Neahttasadji minstemme.no lea mávssolaš dan oktavuođas, go mánát ja nuorat ávvudit.
– Grunnlovsjubileet gir en unik anledning til å få en debatt om fremtidens demokrati og hvilken rolle Grunnloven skal spille i tiden som kommer.
– Vuođđolága ávvudeami oktavuođas oažžut áidnalunddot vejolašvuođa digaštallat boahtteáiggi demokratiija ja makkár rolla Vuođđolágas galgá leat boahtteáiggis.
Det er viktig at barn og unge engasjerer seg – og blir hørt, sier kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen.
Lea mávssolaš, ahte mánát ja nuorat beroštit – ja ahte mii gullat sin oaiviliid, máhttoministtar Torbjørn Røe Isaksen dadjala.
Kunnskapsdepartementets bidrag til grunnlovsjubileet er 40 millioner kroner til forskning om Grunnlovens betydning for Norge – og utvikling av nettstedet minstemme.no for barn og unge.
Máhttodepartemeanta searvá vuođđolágaávvudeapmái dainna, ahte dat juolluda 40 miljovnna kruvnno dutkamii, mas čielggadit maid Vuođđoláhka lea mearkkašan Norgii – ja neahttasaji minstemme.no ráhkadeapmái mánáide ja nuoraide.
Yngstemann på Eidsvoll
Nuoramus Eidsvoll as
Tenk deg at du er 17 år gammel og får være med på å vedta Grunnloven.
Jurddaš, jos don livččet 17 jagi boaris ja beasašit leat mielde mearrideamen Vuođđolága.
På minstemme.no kan du lese om offiseren Thomas Konow, som var den aller yngste av eidsvollsmennene.
Neahttasajis minstemme.no sáhtát lohkat offiseara Thomas Konow birra, gii lei nuoramus Eidsvolla albmáin.
– Minstemme.no er et veldig spennende nettsted rettet inn mot skoler og barnehager, men det er ingen øvre aldersgrense.
– Minstemme.no lea gelddolaš neahttasadji, mii lea ráhkaduvvon skuvllaid ja mánáidgárddiid várás, muhto das ii leat gal bajit ahkerádjá.
Her finner du alt om 1814 og den norske grunnloven, sier Røe Isaksen.
Doppe gávnnat buot dieđuid 1814 birra ja Norgga vuođđolága birra, Røe Isaksen deattasta.
Torsdag 9. januar deltok kunnskapsministeren på relanseringen av nettstedet minstemme.no på Stortinget.
Duorastaga ođđajagemánu 9. beaivve máhttoministtar searvvai neahttasaji minstemme.no ođđasit almmustahttimii Stuorradikkis.
Elever fra Tromstun ungdomsskole i Tromsø viste hvordan de bruker minstemme.no.
Tromssas ledje boahtán Tromstun nuoraidskuvlla oahppit, geat čájehedje mo sii geavahit minstemme.no-neahttasaji.
– Vi håper at mange skoler og barnehager vil bruke nettstedet i forbindelse med grunnlovsjubileet, sier kunnskapsministeren.
– Mii sávvat, ahte ollu skuvllat ja mánáidgárddit geavahit neahttasaji vuođđolága ávvudeami oktavuođas, máhttoministtar cealká.
Nujan Hussein (12) fra Strømmen skole i Arendal vant konkurransen «Hør min stemmeš, som minstemme.no og grunnlovsjubileet arrangerte under Arendalsuka i fjor sommer.
Nujan Hussein (12) vázzá Strømmen skuvlla Arendalas ja son vuittii «Gula mu jienaš-gilvvu (Hør min stemme), maid minstemme.no ja vuođđolága ávvudandoalut lágidedje Arendal-vahkus diibmá geassit.
Hun leste opp sitt vinnerbidrag for kunnskapsministeren og de andre fremmøtte.
Nujan logai máhttoministarii ja eará guldaleddjiide čállosa, mainna son vuittii.
«Man må tro på seg selv.
«Mii fertet jáhkkit alcceseamet.
Det som er viktigst for meg i Norge er at Norge er et demokratisk land.
Munnje lea mávssoleamos Norggas, ahte Norga lea demokráhtalaš riika.
Den som har skrevet ‘ Ja !
Son, gii čálii ‘ Ja !
Vi elsker dette landet ’ har helt rett.
Vi elsker dette landet ’, lea vuoigadis.
Jeg synes at Norge skal feire sin dag hele tida.
Mun oaivvildan, ahte Norga galgá ávvudit olles áigge.
Jeg gratulerer Norge med sine 200 år.
Sávan lihku Norgii 200 jagiinis.
Les flere innlegg fra barn og unge
Loga eanet mánáid ja nuoraid čállosiid
Stortingspresident Olemic Thommessen presenterte det offisielle programmet for grunnlovsjubileet.
Stuorradiggepresideanta Olemic Thommessen ovdanbuvttii vuođđolága ávvudeami almmolaš prográmma.
– Jeg er glad for at det er planlagt så mange aktiviteter for barn og unge, på deres egne premisser.
– Lea suohtas go mánáide ja nuoraide leat plánen nu ollu doaimmaid, ja dakkár vugiin mii sidjiide heive.
De er bærerne av fremtidens norske demokrati, og Grunnloven er fundamentet for dette demokratiet, sier stortingspresidenten, som leder Hovedkomiteen for Grunnlovens 200-årsjubileum.
Sii guddet viidáseappot Norgga demokratiija, ja Vuođđoláhka lea dán demokratiija vuođđun, stuorradiggepresideanta cealká. Son jođiha Vuođđolága 200 jagi ávvudeami váldokomitea.
Minstemme.no er et nettsted for skoler og barnehager om demokrati og deltakelse.
Minstemme.no lea skuvllaid ja mánáidgárddiid várás ráhkaduvvon neahttasadji demokratiija ja searvama birra.
Her finner elever og lærere oppgaver, quizer, filmer og digitale fortellinger om valg, demokrati, og makt.
Doppe oahppit ja oahpaheaddjit gávdnet bargobihtáid, jearaldatgilvvožiid, filmmaid ja digitála muitalusaid válggaid, demokratiija ja válddi birra.
Nettstedet er utviklet av Senter for IKT i utdanningen og ble lansert første gang 5. mars 2013 i forbindelse med stemmerettsjubileet.
Neahttasaji lea ovddidahttán Senter for IKT i utdanningen ja dan almmustahtte vuosttaš háve njukčamánu 5. b. 2013 jienastanvuoigatvuođa ávvudeami oktavuođas.
Finansministeren åpner skattesentre - regjeringen.no
Ruhtadanministtar rahpá vearroguovddážiid
Finansminister Sigbjørn Johnsen åpnet to nye skattesentre - Oslo Fiscal Studies ved Universitet i Oslo og Norwegian Center for Taxation ved NHH i Bergen i dag.
Ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen rabai odne guokte ođđa vearroguovddáža - Oslo Fiscal Studies Oslo universitehta oktavuhtii ja Norwegian Center for Taxation Bergena NHH oktavuhtii.
- Et velfungerende skattesystem er en forutsetning for et velferdssamfunn som vårt.
- Vearrovuogádat ferte doaibmat bures dákkár čálgoservodagas, mii mis lea.
De to nye sentrene innebærer en vesentlig styrking av det skatteøkonomiske fagfeltet i Norge, og jeg forventer at de vil gi oss viktig kunnskap som Finansdepartementet kan bruke i videreutviklingen av skattesystemet, sa finansminister Sigbjørn Johnsen da han markerte åpningen ved Norges Handelshøyskole i Bergen.
Dáinna guvttiin ođđa guovddážiin mii nannet čielgasit Norgga vearroekonomiija fágasuorggi, ja mun eaktudan ahte daid olis čohkkejit mávssolaš dieđuid, maid Ruhtadandepartemeanta sáhttá geavahit ovddidettiinis vearrovuogádaga ovddos guvlui, ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen dajai rahpandilálašvuođas Norgga gávpeallaskuvllas Bergenis.
Finansminister Sigbjørn Johnsen holder foredrag på Norges Handelshøyskole.
Ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen doallá sáhkavuoru Norgga gávpeallaskuvllas.
Les foredraget her
Loga sáhkavuoru dás
En interessert forsamling lyttet til finansministeren. Fra venstre: Rektor Jan I. Haaland, skattedirektør Svein R. Kristensen, ekspedisjonssjef Nina Bjerkedal (rad 2), professor Agnar Sandmo (rad 2) og professor Guttorm Schjelderup (foran til høyre).
Čoahkkanan olbmot guldalit beroštumiin ruhtadanministara: Rektor Jan I. Haaland, vearrodirektevra Svein R. Kristensen, ekspedišuvdnahoavda Nina Bjerkedal (2. ráđas), professor Agnar Sandmo (2. ráđas) ja professor Guttorm Schjelderup (ovddabealde olgešbealde).
Sterkt samarbeid Oslo Fiscal Studies (OFS) er finansiert med midler fra Norges Forskningsråd og egeninnsats fra UiO, i samarbeid med Frischsenteret og Statistisk sentralbyrå.
Nana ovttasbargu Oslo Fiscal Studies (OFS) doaimmaid ruhtadit Norgga dutkanráđi ruđaiguin ja Oslo universitehta iežas ruđaiguin. Ovttasbargui servet Frisch-guovddáš ja Statistihka guovddášdoaimmahat.
Norwegian Center for Taxation (NoCeT) etableres ved NHH i samarbeid med Samfunn- og næringsforskning (SNF) med midler fra Norges forskningsråd, Skattedirektoratet og egeninnsats fra NHH.
Norwegian Center for Taxation (NoCeT) ásahuvvo NHH:i ovttasbarggus Servodat- ja ealáhusdutkanguovddážiin (Samfunn- og næringsforskning, SNF) ja ruhtadeapmi boahtá Norgga dutkanráđis, Vearrodirektoráhtas ja NHH iežas ruhtadeamis.
Finnmark og Oslo har redusert sykefraværet mest i IA-perioden - regjeringen.no
Finnmárkkus ja Oslos lea buozalmasjávkan eanemusat njiedjan ČB-áigodagas
Legemeldt sykefravær i Finnmark og Oslo er redusert med 25 og 23 prosent fra tredje kvartal 2001 til tredje kvartal i år.
Doavttirdieđihuvvon buozalmasjávkan Finnmárkkus ja Oslos lea njiedjan 25 ja 23 proseanttain 2001 goalmmát njealjádasjagis dán jagi goalmmát njealjádasjagi rádjai.
Ni fylker har i perioden redusert det legemeldte sykefraværet mer enn 15 prosent.
Ovcci fylkkat leat dán áigodagas geahpidan doavttirdieđihuvvon buozalmasjávkama badjel 15 proseanttain.
– Reduksjonen i sykefraværet i IA-perioden, i blant annet Finnmark og Oslo, er veldig gledelig og viser betydningen av å jobbe systematisk og målrettet for å oppnå målet om 20 prosents reduksjon, sier arbeidsminister Hanne Bjurstrøm.
– ČB-áigodaga buozalmasjávkama geahpideapmi, earret eará Finnmárkkus ja Oslos, lea hui illodahtti ja duođašta man dehálaš lea bargat vuogádatlaččat ja ulbmillaččat vai olahat 20 proseanta geahpideami mihtu, dadjá bargoministtar Hanne Bjurstrøm.
– Der fokuset på IA har vært størst, er resultatene mest tydelige, bekrefter fylkesdirektør Nina Haugen i NAV Finnmark.
– Doppe gos eanemusat leat čalmmustahttán ČB, leat čielgaseamos bohtosat, duođašta NAV-Finnmárkku fylkkadirektevra Nina Haugen.
Finnmark hadde det klart høyeste legemeldte sykefraværet i 2001, mens det nå er fem fylker med høyere fravær.
Finnmárkkus lei jagi 2001 buot alimus doavttirdieđihuvvon buozalmasjávkan, já dál leat vihtta fylkka main lea stuorit buozalmasjávkan.
– Det er godt IA-arbeid som ligger bak dette: rask og tett oppfølging av de sykmeldte, samtidig som partene har skjønt sine roller.
– Lea buorre ČB-bargu mii dan lea dagahan: jođánit ja dárkilit čuovvolan buohccindieđihuvvon olbmuid, seammás go bealálaččat leat ipmirdan mii sin rolla lea.
Det gjelder både arbeidsgiver, den sykmeldte, sykmelder og NAV.
Dát guoská sihke barggaheaddji, buohccindieđihuvvon, buohccidieđiheaddji ja NAV.
Rådgivende leger har bl.a. jobbet opp mot legene i fylkene.
Ráđđeaddit doaktárat leat e.e. bargat doaktáriid ektui fylkkain.
Videre ser man at der hvor fokuset på IA har vært størst, er også resultatene mest tydelige.
Viidáset oaidnit ahte doppe gos eanemusat leat čalmmustahttán ČB, doppe maid leat olahan buoremus bohtosiid.
Eksempelvis er Nesseby og Tana kommuner eksempler på kommuner der det har vært veldig godt samarbeid mellom arbeidslivssentrene, NAV-kontorene og kommunen, sier fylkesdirektør Nina Haugen i NAV Finnmark.
Omd. lea Unjárgga ja Deanu gielddain leamašan hui buorre ovttasbargu gaskal bargoeallinguovddážiid, NAV-kantuvrraid ja gielddaid, dadjá NAV-Finnmárkku fylkkadirektevra Nina Haugen.
IA-avtalens mål på 20 prosents redusert sykefravær gjelder det samlede sykefraværet, mens de fylkesvise tallene refert her gjelder det legemeldte sykefraværet alene.
ČB-soahpamuša juksanmearri lea geahpidit oppalaš buozalmasjávkama 20 proseanttain, ja fylkkadási logut maidda čujuhuvvo guoská dušše doavttirdieđihuvvon buozalmasjávkamiidda.
Figur: Prosentvis endring i legemeldt sykefravær etter bostedsfylke.
Govus: Doavttirdieđihuvvon buohcanjávkama rievdadeapmi proseantameari mielde ássanfylkka ektui 2001 goalmmát njealjádasjagis 201 goalmmát njealjádasjagi rádjai.
3. kvartal 2001 – 3. kvartal 2011. Se større versjon av figuren
Geahča govvosa stuorit hámis gáldu: Bargo- ja čálgodirektoráhtta
Kilde: Arbeids- og velferdsdirektoratet Se mer sykefraværsstatistikk på nav.no
Geahča eanet buohcanjávkanstatistihkaid nav.no siiddus
Forord
Ovdasánit
Etter mange år med usikkerhet omkring rettsforholdene i Finnmark ble den nye finnmarksloven vedtatt av Stortinget i mai/juni 2005.
Stuorradiggi mearridii ođđa finnmárkkulága miessemánus/geassemánus 2005 maŋŋil go Finnmárkku vuoigatvuođadilit leat eatnat jagiid leamaš eahpečielgasat.
Sametinget og Finnmark fylkesting var med på å utforme loven gjennom konsultasjoner med Stortinget.
Sámediggi ja Finnmárkku fylkkadiggi ledje mielde hábmemin lága ráđđádallamiin Stuorradikkiin.
Regjeringen har stilt seg bak den utbyggingen av regjeringens lovforslag fra 2003 som Stortingets behandling medførte.
Ráđđehus lea dorjon ráđđehusa jagi 2003 láhkaevttohusa viiddideami, man Stuorradikki gieđahallan mielddisbuvttii.
Loven er vedtatt av et stort og tverrpolitisk flertall i Stortinget etter anbe faling fra både Sametinget og fylkestinget.
Lága lea mearridan stuorra ja politihkalaš rájiid rastideaddji eanetlohku Stuorradikkis nu mo sihke Sámediggi ja fylkkadiggi ledje ávžžuhan.
Den har dermed en trygg demokratisk forankring som gir et godt utgangspunkt for den nye Finnmarks eiendommen og for den kommende avklaringen av rettig heter.
Das lea nappo oadjebas demokráhtalaš vuođđu, mii addá buori vuolggasaji ođđa Finnmárkkuopmodahkii ja vuoigatvuođaid boahttevaš čielgamii.
Vi tror Finnmarksloven vil bli til nytte for hele Finnmarks befolkning, for det samiske folk og for Norge som helhet.
Moai jáhkke Finnmárkkulága šaddat ávkin buot Finnmárkku ássiide, sámi álbmogii ja oppa Norgii.
Det er utviklingen av sameretten som har lagt grunnlaget for Finnmarks loven, men loven er utformet slik at den gir trygghet og muligheter for alle finnmarkinger.
Sámerievtti ovdáneapmi lea dahkan vuđđosa Finnmárkkuláhkii, muhto láhka lea hábmejuvvon nu ahte addá oadjebasvuođa ja vejolašvuođaid buot finnmárkolaččaide.
Grunnen som skal overføres fra statlig til lokalt eierskap gjennom Finnmarkseiendommen blir et felleseie for alle innbyggerne i fylket.
Eanavuođđu mii galgá sirdojuvvot stáhtalaš eaiggátvuođas Finnmárkkuopmodaga bokte, šaddá buot fylkka ássiid oktasašopmodahkan.
Avklaring av individuelle og kollektive rettig heter vil skje på grunnlag av nasjonal rett.
Oktagaslaš (individuála) ja oktasaš (kollektiiva) vuoigatvuođat galget čielggaduvvot riikkagottálaš rievtti vuođul.
Det er bruken som teller – ikke brukerens etniske tilhørighet.
Geavaheapmi dat lohkko – iige geavaheaddji čearddalaš gullevašvuohta.
Alle innbyggerne i Finnmark får rett til å utnytte naturressurser på Finnmarks eiendommens grunn.
Buot Finnmárkku ássit ožžot vuoigatvuođa ávkkástallat luondduvalljodagain Finnmárkkuopmodaga eatnamiin.
Også de som er bosatt utenfor Finnmark får en lov bestemt adgang til jakt og fiske på Finnmarkseiendommens grunn.
Maiddái sii geat ásset olggobealde Finnmárkku, ožžot láhkamearriduvvon lobi bivdit Finnmárkkuopmodaga eatnamiin.
Denne brosjyren gir en orientering om loven til alle husstander i Finnmark.
Dát dieđihangihpa čuvge lága buot Finnmárkku viessogácciide.
Den er utarbeidet av Justisdepartementet og Kommunal- og regionaldepartementet, og er en del av et større informasjons arbeid som skal skje i tett samarbeid mellom Sametinget, Finnmark fylkesting og departementene.
Gihppaga leat Justiisadepartemeanta ja Gielda- ja guovlodepartemeanta ráhkadan, ja dat lea oassi stuorát dieđihanbarggus mii galgá čađahuvvot Sámedikki, Finnmárkku fylkkadikki ja departemeanttaid lagas ovttasbarggu bokte.
Formålet med Finnmarksloven er å legge til rette for at grunn og naturressurser i Finnmark forvaltes på en balansert og økologisk bærekraftig måte. Dette skal skje til beste for innbyggerne i fylket og særlig som grunnlag for samisk kultur, reindrift, bruk av utmark, næringsdrift og samfunnsliv.
Finnmárkkulága ulbmil lea lágidit diliid nu, ahte Finnmárkku eatnamat ja luondduvalljodagat hálddahuvvojit dássedis ja ekologalaččat suvdinnnávccalaš vuogi mielde fylkka ássiide buorrin ja earenoamážit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii vuođusin.
I dag forvaltes rundt 95 prosent av grunnen i Finnmark av statsforetaket Statskog SF.
Dál hálddaha stáhtafitnodat Statskog SF sullii 95 proseantta Finnmárkku eatnamiin.
Dette arealet, som er på drøyt 45.000 km, overføres til lokalt eierskap gjennom Finnmarkseiendommen (Finnmárkkuopmodat).
Dát areala, mii lea badjel 45.000 km2, sirdojuvvo báikkálaš eaiggátvuhtii Finnmárkkuopmodaga (Finnmarkseiendommen) bokte.
Finnmarkseiendommen er en privat grunneier som i utgangspunktet står i samme forhold til offentlige myndigheter som andre grunneiere.
Finnmárkkuopmodat lea ovttaskas (priváhta) eanaoamasteaddji, mas lea seamma gaskavuohta almmolaš eiseválddiide go eará eanaoamasteddjiinge.
Finnmarkseiendommen skal ledes av et styre på seks personer: tre styre medlemmer oppnevnt av Sametinget og tre av Finnmark fylkesting.
Finnmárkkuopmodaga galgá jođihit stivra, mas leat guhtta olbmo: Golbma Sámedikki nammadan ja golbma Finnmárkku fylkkadikki nammadan stivrralahtu.
Finnmarksloven slår fast at samene gjennom langvarig bruk av land og vann har opparbeidet rettigheter til grunn i Finnmark.
Finnmárkkuláhka nanne, ahte sámit leat eatnamiid ja čáziid guhkes geavaheami bokte rábidan vuoigatvuođaid Finnmárkku eatnamii.
Også andre innbyggere i Finnmark kan ha opparbeidet slike rettigheter.
Maiddái Finnmárkku eará ássit sáhttet leat rábidan dakkár vuoigatvuođaid.
Det skal etableres en kommisjon for kartlegging av disse rettighetene.
Galgá ásahuvvot komišuvdna dáid vuoigatvuođaid gártemii.
Det skal også opprettes en særdomstol som skal avgjøre tvister om slike rettigheter.
Galgá maiddái ásahuvvot sierraduopmostuollu, mii mearrida soahpameahttunvuođaid dakkár vuoigatvuođaid alde.
Alle innbyggerne i Finnmark får rett til å utnytte natur ressurser på Finnmarkseiendommens grunn, blant annet jakt, fiske og multeplukking.
Buot Finnmárkku ássit ožžot vuoigatvuođa ávkkástallat luondduvalljodagain Finnmárkku opmodaga eatnamiin, earret eará bivdit, guolástit ja lubmet.
Hvor stor rett man får, avhenger av hvor nært man er knyttet til ressursene.
Man stuorra vuoigatvuođa olmmoš oažžu, lea dan duohken man lagas čatnašumit sus leat valljodagaide.
For eksempel får man større rett til utnyttelse av naturressurser i den kommunen man er bosatt i. Også de som er bosatt utenfor fylket får adgang til jakt og fangst av småvilt, til fiske og til å plukke multer til egen husholdning.
Ovdamearkan oažžu olmmoš stuorát vuoigatvuođa ávkkástallat valljodagain dan gielddas gos son ássá. Maiddái sii geat ásset fylkka olggobealde, ožžot lobi bivdit smávvafuđđožiid, oaggut ja lubmet iežaset ruovttudollui.
Finnmarksloven er etnisk nøytral på den måten at den enkeltes rettsstilling ikke er avhengig av om man er same, nordmann, kven eller tilhører en annen befolkningsgruppe.
Finnmárkkuláhka lea čearddalaččat bealátkeahttá dainna lágiin, ahte ovttaskas olbmo riektedilli ii leat sorjavaš das, leago sápmelaš, dáža, kveana dahje gullágo eará veahkadatjovkui.
I saker om endret bruk av utmark skal både offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen vurdere hvilretningslinjer som skal legges til grunn for denne vurderingen, men retningslinjene er ikke bindende for avveiningen mellom samiske inte rken betydning endringen vil ha for samiske interesser.
Áššiin meahcceeatnamiid nuppástuvvan geavaheamis galget sihke almmolaš eiseválddit ja Finnmárkkuopmodat árvvoštallat, mo nuppástupmi váikkuha sámi beroštusaide. Sámediggi sáhttá addit válddahusaid (rávvagiid, háltelinjáid), mat galget adnojuvvot dán árvvoštallama vuođđun, muhto válddahusat eai čana vihkkedallama sámi beroštusaid ja eará deasttaid gaskkas.
Finnmarksloven gir ikke regler om fiske i havet.
Finnmárkkuláhka ii atte njuolggadusaid mearraguolásteami birra.
Stortinget fattet derfor i juni 2005 et vedtak hvor man ba Regjeringen snarest mulig foreta en utredning av samer og andres rett til fiske i havet utenfor Finnmark og fremme en oppfølgende sak om dette for Stortinget.
Stuorradiggi dagai danne mearrádusa geassemánus 2005, mas bivdá Ráđđehusa fargga musat guorahallat sámiid ja earáid vuoigatvuođa guolásteapmái Finnmárkku mearas, ja ovddidit čuovvoleaddji ášši dás Stuorradiggái.
Regjeringen er i gang med å følge opp Stortingets vedtak.°
Ráđđehus lea čuovvoleamen Stuorradikki mearrádusa.
Det opprettes et eget organ, Finnmarkseiendommen, som får eiendomsrett til den grunnen i Finnmark som hittil har vært forvaltet av Statskog (§ 49).
- Ásahuvvo sierra orgána, Finnmárkkuopmodat, mii oažžu oamastanvuoigatvuođa daid eatnamiidda Finnmárkkus maid Statskog lea hálddahan (§ 49).
Finnmark fylkesting og Sametinget skal velge medlemmer til styret i Finnmarks eiendommen (§ 7).
Finnmárkku fylkkadiggi ja Sámediggi galgaba válljet lahtuid Finnmárkkuopmodaga stivrii (§ 7).
På denne måten er det befolkningen i Finnmark som vil bestemme over forvaltningen av grunnen i fylket.
Dáinna lágiin beassá Finnmárkku veahkadat mearridit fylkka eatnamiid hálddaheami.
Finnmarkseiendommen må imidlertid forholde seg til offentlige lover og regler på samme måte som enhver annen grunneier.
Finnmárkkuopmodat ferte almmatge čuovvut almmolaš lágaid ja njuolggadusaid nugo buot eará eanaeaiggádatge.
Ñ Nei. Loven innebærer ikke at det deles ut noen nye rettigheter.
- Ii. Láhka ii mearkkaš ahte addojuvvojit geasage ođđa vuoigatvuođat.
De som alle rede har opparbeidet bruks- eller eiendomsrett til et område, vil få anerkjent denne retten gjennom Finnmarkskommisjonens kartlegging (§ 5).
Sii geat leat rábidan geavahan- ja oamastanvuoigatvuođa muhtun guvlui, ožžot dohkkehuvvot dán vuoigat vuođa Finnmárkkukomišuvnna gártema bokte (§ 5).
Det er lite sannsynlig at kommisjonen vil finne at det er opparbeidet individuell eiendomsrett i noe særlig omfang.
Uhccán lea jáhkehahtti ahte komišuvdna gávnnaha oaktagaslaš oamastanvuoigatvuođa áktánas viidodagas rábiduvvon.
Det er mer sannsynlig at det finnes bruksrettigheter av ulike slag, for eksempel rett til å bruke et område til reindrift, begrenset hogst, stikking av torv eller liknende.
Eambbo jáhkehahtti lea ahte gávdnojit iešguđetlágan geavahanvuoigatvuođat, ovdamearkka dihtii vuoigatvuohta geavahit muhtun guovllu boazodollui, muddejuvvon muorračuohppamii, lavdnjeloggumii ja sullasaččaide.
Ñ Ja.
- Juo.
Loven er etnisk nøytral.
Láhka lea čearddalaččat bealátkeahttá.
Det vil si at man har like rettigheter etter loven uansett om man er same, nordmann, kven eller har en annen etnisk tilhørighet.
Máksá ahte olbmuin leat ovtta lágan vuoigatvuođat beroškeahttá leago sápmelaš, dáža, kveana dahje gullágo eará čerdii.
Loven inneholder imidlertid noen garantier for at det tas tilstrekkelig hensyn til samiske interesser før det fattes vedtak som kan ha betydning for samisk kultur, reindrift og liknende i utmarksområder (§§ 4 og 10).
Láhka sisdoallá almmatge muhtun dáhkádusaid ahte sámi beroštusat váldojuvvojit doarvái vuhtii ovdal go dahkkojuvvojit mearrádusat, mat vákkuhit sámi kultuvrii, boazodollui ja dakkáriidda meahcceguovlluin (§§ 4 ja 10).
Alle – også de som ikke bor i Finnmark – har adgang til jakt og fangst av småvilt
Buohkat – maiddái sii geat eai ása Finnmárkkus – besset bivdit smávvafuđđožiid Finnmárkkuopmodaga eatnamiin (§ 23).
De som bor i Finnmark har i tillegg rett til å jakte på storvilt (§ 23).
Sis geat ásset Finnmárkkus, lea lassin velá vuoigat- vuohta bivdit fuođđuid (§ 23).
Finnmarkseiendommen kan dessuten gi tillatelse til jakt ut over dette, for eksempel til jakt av storvilt også for personer som ikke bor i fylket (§ 27).
Finnmárkkuopmodat sáhttá velá addit lobi bivdit dán lassin, ovdamearkan addit olbmuide geat eai ása Finnmárkkus, lobi bivdit fuođđuid (§ 27).
Ñ Ja.
- Sáhtát.
Alle kan fiske med stang og håndsnøre i vassdragene på Finnmarkseien dommens grunn (§ 25).
Buohkat sáhttet oaggut stákkuin ja giehtaduorgguin jogain ja jávrriin Finnmárkkuopmodaga eatnamiin (§ 25).
De som bor i Finnmark kan i tillegg fiske med garn i vassdrag innenfor den kommunen de bor i (§ 22).
Sii geat ásset Finnmárkkus, sáhttet lassin fierbmut čázáda gain ássangielddasteaset (§ 22).
Alle kan plukke multer på Finnmarkseiendommens grunn (§§ 23 og 25).
Buohkat sáhttet lubmet Finnmárkkuopmodaga eatnamiin (§§ 23 ja 25).
De som ikke bor i Finnmark har bare lov til å plukke multer til egen husholdning (§ 25).
Sis geat eai ása Finnmárkkus, lea dušše lohpi lubmet iežaset ruovttudollui (§ 25).
Ñ Ja.
- Ferte.
For jakt og fiske må man ha tillatelse fra Finnmarkseiendommen.
Bivdui ja guolásteapmái ferte oažžut lobi Finnmárkkuopmodagas.
Tillatelsen kan gis i form av et jakt- eller fiskekort, og det kan kreves avgift for den (§ 27).
Lohpi sáhttá addojuvvot bivdo- dahje guolástangoartan, ja dan ovddas sáhttá gáibiduvvot divat (§ 27).
Finnmarkseiendommen kan gi nærmere regler om utnyttelse av naturressurser på dens grunn, blant annet at man må ha tillatelse til dette.
Finnmárkkuopmodat sáhttá addit dárkilet njuolggadusaid luondduvalljodagaid ávkkástallamii iežas eatnamiin, earret eará ferte olbmos lohpi dasa.
Dersom det for eksempel er lite dyr eller multer i et område, kan Finnmarkseiendommen bestemme at jakt eller multeplukking i det området skal begrenses.
Juos ovdamearkan leat uhccán eallit dahje luopmánat muhtun guovllus, de sáhttá Finnmárkkuopmodat mearridit ahte bivdu dahje lubmen dán guovllus galgá merrejuvvot.
Avgjørelsen kan klages inn for departementet (§ 27).
Mearrádusa sáhttá váidalit departementii (§ 27).
Alle har rett til å fiske i havet med stang og håndsnøre og med små garn og liner (saltvannsfiskeloven § 4 a). For å drive kommersielt fiske må man ha en fiskekvote.
Buohkain lea vuoigatvuohta oaggut mearas stákkuin ja giehtaduorgguin ja smávva firpmiiguin ja liinnaiguin (sáltečáhceguolástanlága § 4 a). Gávpeguolásteapmái dárbbaša olmmoš guolleeari.
: Ingen inngrep i eksisterende rettigheter
Leahkki vuoigatvuođat eai lihkahallojuvvo
Finnmarksloven innebærer ikke endringer i bruks- og eierrettigheter til grunnen i Finnmark (utover overføringen av eiendom fra Statskog SF til Finnmarkshevd eller alders tids bruk), vil ikke Finnmarksloven endre på dette.
Finnmárkkuláhka ii nuppástuhte geavahan- ja oamastan vuoigatvuođaid Finnmárkku eatnamiidda (earret opmodagaid sirdima Statskog SFas Finnmárkkuopmodahkii). Juos oktage lea rábidan geavahan- dahje oamastanvuoigatvuođa muhtun guovllu bistilis geavaheami (oamastusa dahje dološ áiggi rájes geava heami) bokte, de ii nuppástuhte Finnmárkkuláhka dán.
Har man for eksempel gjennom flere tiår hugget trær i en skog eller hatt dyr på beite i et bestemt område i den tro at man hadde rett til dette, kan man få anerkjent slik bruksrett.
Juos olmmoš ovdamearkan čuohpai muoraid muhtun vuovddis dahje guođohii šibihiid dihto guovllus dainna jáhkuin ahte sus lei vuoigatvuohta dasa, de sáhttá oažžut dakkár geavahanvuoigatvuođa dohkkehuvvot.
Dette gjelder i Finnmark på samme måte som i resten landet.
Dát gusto Finnmárkkus nugo muđuige riikkas.
Loven gjør heller ikke inngrep i rettigheter som bygger på annet grunnlag, for eksempel en inngått avtale.
Iige láhka lihkahala vuoigatvuođaid mat vuođđuduvvet eará vuđđosii, ovdamearkan dakkáriid mat vuođđuduvvet dahkkojuvvon šiehtadussii.
Loven slår fast at samene gjennom langvarig bruk av land og vann har opparbeidet rettigheter til grunnen i Finnmark (§ 5 første ledd).
Láhka nanne ahte sámit leat eatnamiid ja čáziid bistilis geavahemiin rábidan vuoigatvuođaid Finnmárkku eatnamiidda (§ 5 vuosttas lađas).
Dette følger av vanlig norsk rett (hevd og alders tids bruk).
Dát čuovvu dábálaš norgalaš rievttis (oamastus ja dološ áiggi geavaheapmi).
Det var likevel viktig å slå dette fast i loven.
Dattetge lei deaŧalaš nannet dán lágas.
Bestemmelsen er en prinsipiell og politisk anerkjennelse av at det finnes slike opparbeidete rettigheter i Finnmark.
Mearrádus dohkkeha prinsihpalaččat ja politihkalaččat, ahte leat dakkár rábiduvvan vuoigatvuođat Finnmárkkus.
Prinsippet om at loven ikke gjør inngrep i etablerte rettigheter gjelder også for nordmenn, kvener og andre innbyggere i Finnmark.
Prinsihppa ahte láhka ii lihkahala sajáiduvvan vuoigatvuođaid gusto maiddái dážaide, kveanaide ja eará Finnmárkku ássiide.
Den enkeltes rettigheter vil bli anerkjent og eventuelt tinglyst etter hvert som rettighetene blir identifisert gjennom det kart leggingsarbeidet som skal gjøres.
Eaŋkilolbmo vuoigatvuođat dohkke huvvojit ja dáidet diggelogahuvvot dađistaga go vuoigatvuođat identifiserejuvvojit gártenbarggu bokte mii galgá čađahuvvot.
° Etter norsk rett kan man på bestemte vilkår opparbeide både bruksrett og eiendomsrett til et område gjennom å bruke eller råde over det i lang tid.
Norgga rievtti mielde sáhttá olmmoš dihtoeavttuid vuođul rábidit sihke geavahanvuoigatvuođa ja eaiggátvuoigatvuođa muhtun guvlui, go dan geavaha dahje ráđđe guhkes áiggi badjel.
«Hevd» og «alders tids bruk» er betegnelse på to måter man kan opparbeide seg slike rettigheter på.
«Oamastus»ja «dološ áiggi rájes geavaheapmi» leat namahusat guovtti vuohkái, mo sáhttá rábidit alcces dakkár vuoigat vuođaid.
Vilkårene for hevd følger av lov 9. desember 1966 nr. 1 om hevd.
Oamastusa eavttut čuvvot lágas juovlamánu 9. 1966 nr. 1 oamastusa birra.
For å hevde eiendomsrett må man ha rådet over et område i minst 20 år.
Go galgá čuoččuhit oamastanvuoigatvuođa (eaiggáduššanvuoigatvuođa), de ferte ráđđen guovllu uhcimustá 20 jagi.
Man må ha hatt god grunn til å tro at man eier om rådet.
Ferte leat leamaš buorre árta jáhkkit iežas eaiggáduššat guovllu.
(Dette kalles å være «i god tro».)
(Dát gohčoduvvo «buorrin jáhkkun».)
For å hevde bruksrett må man ha utøvd en viss bruk i minst 20 år.
Go galgá čuoččuhit geavahanvuoigatvuođa, de ferte guovllu dihtoláhkai geavahan uhcimustá 20 jagi.
Bruken må ha foregått i den tro at man hadde rett til dette.
Galgá geavahan dan jáhkus, ahte sus lei vuoigat vuohta dasa.
Dersom bruken ikke har gitt seg utslag i faste innretninger i området (for eksempel at man har bygd hus der) må man ha brukt området i minst 50 år for å få anerkjent bruksrett.
Juos geavaheapmi ii leat buktán bissovaš ráhkkanusaid guvlui (ovdamearkan viesu huksen dohko), de ferte geavahan guovllu uhicmustá 50 jagi ovdalgo oažžu dohkkehuvvot geavahanvuoigatvuođa.
Læren om alders tids bruk er utviklet gjennom rettspraksis.
Oahppa dološ áiggi rájes geavaheamis lea ovdánan riektegeavada bokte.
På grunnlag av alders tids bruk kan man få eiendoms- eller bruksrett til et område selv om vilkårene for hevd ikke er oppfylt.
Dološ áiggi rájes geavaheami vuođul sáhttá oažžut oamastan- dahje geavahanvuoigat vuođa muhtun guvlui vaikko oamastusa eavttut eai leat devdojuvvon.