pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samiske filmer og serier for barn og unge bidrar også til å spre kunnskap og informasjon om samisk språk, kultur og samfunnsliv til storsamfunnet.
Sámi filmmat ja filbmaráiddut mánáide ja nuoraide mielddisbuktet ahte máhttu ja diehtojuohkin sámi giela, kultuvrra ja servodaga birra leavvá viidábut stuoraservodagas.
Utfordringen er at produksjonstilskuddet for samiske serier og samiske filmer ikke står i samsvar med produksjonskostnadene.
Hástalus lea ahte buvttadandoarjja sámi filbmaráidduide ja sámi filmmaide ii govčča buvttadangoluid.
Raske endringer i mediefeltet
Mediasuorgi rievdá johtilit
Forskning viser at internett og mobil har fått en stadig viktigere betydning for nyhetsbrukere.
Dutkan čájeha ahte interneahtta ja mobiila leat dađistaga šaddan eanet deaŧaleabbon ođasgeavaheddjiide Norggas.
Inngangen til nyheter skjer også i høyere grad via sosiale medier – blant yngre mediebrukere har Facebook passert tv som viktigste medium for å holde seg oppdatert på nyheter og anses videre som langt viktigere enn radio og papiraviser.
Ođđasat bohtet maiddái eanet sosiála mediaid bokte – nuorat geavaheddjiid gaskkas lea Facebook šaddan deaŧaleabbon go TV ođasáššiid čuovvumis ja adnojuvvo dasto ollu deaŧaleabbon go rádio ja báberáviisa.
Bruken av lineære medieprodukter (papiraviser, tradisjonell radio og TV) har falt dramatisk over mange år, mens mobil nettbruk øker.
Lineára mediabuktagiid geavaheapmi (báberáviissat, árbevirolaš rádio ja TV) lea unnon issorasat máŋggaid jagiid badjel, go fas mobiila neahttageavaheapmi lassána.
Ifølge NRK Analyse er 9 av 10 på nett daglig, og 7 av 10 bruker mobilen på nett.
NRK analysa mielde leat ovccis logi olbmo gaskkas neahtas beaivválaččat, ja čiežas logi geavaheaddji gaskkas geavahit mobiila neahtas.
De samiske medieprodusentene henger generelt etter i den teknologiske utviklingen og bruker i liten grad mulighetene digitalisering gir.
Sámi mediabuvttadeaddjit leat oppalaččat bázahallan teknologalaš ovdáneamis ja geavahit unnán daid vejolašvuođaid maid digitaliseren addá.
Det er svært stor variasjon i hvor tilgjengelig samisk mediestoff er på internett.
Hui stuorra erohusat leat das man ollu sámi mediaávdnasat leat interneahtas.
En del av de større medieaktørene, som NRK Sápmi og Ávvir har en relativ stor satsing på digitale produkter, mens andre mindre aktører er lite tilgjengelige på nett, som for eksempel ungdomsmagasinet Š. De fleste av mediene som Sametinget gir støtte til har ikke utviklet et digitalt tilbud.
Stuorát mediaaktevrrat, nugo NRK Sápmi ja Ávvir áŋgiruššet viehka ollu digitála buktagiiguin, go fas eará unnit aktevrrat buvttadit unnán nehttii, nugo ovdamearkka dihtii nuoraidbláđđi Š. Eatnašiin dain mediain maidda Sámediggi addá doarjaga ii leat digitála fálaldat.
De samiske mediene bør få muligheten til å utvikle seg digitalt for å bedre brukervennlighet og tilgjengelighet på nye plattformer, spesielt de mediene som retter seg mot et yngre publikum.
Sámi mediat berrejit oažžut vejolašvuođa ovdánit digitaliseremiin vai geavaheddjiin livččii buoret vejolašvuohta ja beasašedje geavahit ođđa vuođđovuogádagaid, erenoamážit dat mediat mat barget nuoraid ektui.
Sametinget kan motivere til økt digitalisering og innovasjon ved å for eksempel opprette en egen støtteordning for medier som ønsker å gjennomføre prosjekter som handler om digitalisering og ny teknologi.
Sámediggi sáhttá movttiidahttit eanet digitaliserema ja innovašuvnna ovdamearkka dihtii nu ahte ásaha sierra doarjjaortnega mediaide mat háliidit čađahit prošeavttaid digitaliserema ja ođđa teknologiija ektui.
Flere aktører fra mediebransjen uttrykket ønske om at Sametinget i samarbeid med ulike medier, språkmiljøer, teknologiske miljøer og utdannings/forskningsmiljøer bidrar til å sette fart på utviklingen av ny teknologi.
Ollu aktevrrat mediasuorggis dovddahedje ahte Sámediggi ovttasbargguin eará mediaiguin, giellabirrasiiguin, teknologalaš birrasiiguin ja oahppo-/dutkanbirrasiiguin hoahpuha ođđa teknologiija ovddideami.
Et av forslagene er å arrangere konferanser der relevante teknologiske miljøer og andre både i og utenfor det samiske samfunnet deltar.
Okta evttohusain lea lágidit konferánssaid maidda relevánta teknologalaš birrasat ja earát sihke sámi servodagas ja dan olggobealde servet.
Sametinget kan også i denne sammenhengen invitere ulike medier, film og andre aktører til å diskutere mulige samarbeidsprosjekter der nyeknologi, innhold og strømmetjenester blir tematisert, samt medietilbud til samisk ungdom.
Sámediggi sáhttá maiddái dán oktavuođas bovdet sierra mediaid, filbma ja eará aktevrraid ságastallat vejolaš ovttasbargoprošeavttaid birra main ođđa teknologiija, sisdoallu ja neahttabálvalusat tematiserejuvvojit, ja mediafálaldat sámi nuoraid várás.
Overordnede mål for Sametingets mediepolitikk
Sámedikki mediapolitihka bajit mihttomearit
· Sametingets mediepolitikk bør ha som grunnleggende forutsetning å sikre rammebetingelsene for at samiske medier kan operere fritt og uavhengig, slik at de best mulig kan ivareta demokratiske prinsipper om informasjonsfrihet, ytringsfrihet og pressefrihet.
· Sámedikki mediapolitihkas berre leat vuođđoeaktun sihkkarastit rámmaeavttuid vai sámi mediat sáhttet doaibmat friddja ja sorjjasmeahttumit, nu ahte buoremus lági mielde sáhttet vuhtiiváldit demokráhtalaš diehtojuohkinfriddjavuođa, almmuhanfriddjavuođa ja preassafriddjavuođa.
· Sametingets mediepolitikk bør bidra til en styrket bruk av samiske språk.
· Sámedikki mediapolitihkka galgá váikkuhit dasa ahte sámegielaid geavaheapmi lassána.
· Sametingets mediepolitikk skal være en pådriver for fremtidsrettede løsninger som tilgjengeliggjør samisk medieinnhold til hele den samiske befolkningen, på tvers av landegrenser.
· Sámedikki mediapolitihkka galgá oččodit boahtteáigásaš čovdosiid mat dahket sámi mediasisdoalu eanet olahahtti olles sámi álbmogii, riikkarájáid rastá.
· Sametinget bør med sin mediepolitikk motivere til samfunnsengasjerende journalistikk og legge til rette for arenaer for samisk samfunnsdebatt.
· Sámediggi berre iežas mediapolitihkain movttiidahttit servodatáŋgirdahtti journalistihkkii ja láhčit arenavejolašvuođaid sámi servodatdigaštallamii.
Innsatsområder og tiltak
Áŋgiruššansuorggit ja doaibmabijut
Her følger forslag til tiltak i det videre arbeidet med samisk mediemangfold.
Dá lea evttohusat doaibmabijuide sámi mediamáŋggabealatvuođa bargui.
INNSATSOMRÅDE 1: Avsendermangfold
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 1: Sáddejeaddjiviidodat
· Opprette et forpliktende samarbeid mellom de samiske avdelingene hos de nordiske allmennkringkasterne (NRK, YLE og SVT/SR).
· Ásahit geatnegahtti ovttasbarggu sámi ossodagain davviriikkaid álbmotsáddehagain (NRK; YLE, SVT ja SR).
· Utrede opprettelse av en selvstendig nordisk samisk allmennkringkaster.
· Čielggadit iešheanalaš davviriikkalaš sámi álbmotsáddehaga ásaheami.
· Styrke eksisterende samiske aviser gjennom utvidet mediestøtte.
· Nannet dálá sámi aviissaid mediadoarjaga lasiheami bokte.
· Opprette en egen mediapott over budsjettet som retter seg mot digitaliseringsprosjekter, innovasjon og bruk av nye medier, og/eller prosjekter som ønsker å utføre undersøkende journalistikk.
· Ásahit bušehtii sierra mediaruhtaseahka mii manná digitaliserenprošeavttaide, innovašuvdnii ja ođđa mediaid geavaheapmái, ja/ dahje prošeavttaide maid ulbmil lea doaimmahit guorahalli journalistihka.
· Etablering av samisk medietilsyn i Norge, som overtar ansvaret med tildeling av mediestøtte til samiske medier og fører tilsyn om mediene oppfyller det samiske oppdraget.
· Ásahit sámi mediabearráigeahču Norgii, mii váldá badjelasas ovddasvástádusa juolludit mediadoarjaga sámi mediaide ja mii bearráigeahččá mediaid ahte dat ollašuhttet sámi doaimmaheami.
Det samiske medietilsynet kan også ha en rolle som et samisk PFU (Pressens Faglige Utvalg), eventuelt sikre samisk representasjon i eksisterende ordning
Sámi mediabearráigeahčus sáhttá maid leat rollan doaibmat sámi Preassa fágalávdegoddin (PFL), ja vejolaččat maid sihkkarastit sámi ovddasteami dálá ortnegis.
INNSATSOMRÅDE 2: Innholdsmangfold:
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 2: Sisdoalloviidodat:
· Samisk allmennkringkastingsplakat med tydelige oppdrag opprettes, også for å kunne evaluere en språklig, geografisk og sjangermessig bredde.
· Sámi álbmotsáddehatplakáhtta ásahuvvo, mas leat čielga doaimmat, maiddái danin vai sáhttá árvvoštallat gielalaš, geográfalaš ja šáŋŋerlaš girjáivuođa.
Kravene til det samiske innholdet i NRKplakaten må skjerpes slik at de kan måles.
NRK-plakáhttii fertejit čavgejuvvot gáibádusat sámi sisdollui nu ahte daid sáhttá árvvoštallat.
· Kommersielle allmennkringkastere forpliktes til å ha samisk programinnhold.
· Gávppálaš álbmotsáddehagat geatnegahttojuvvojit fállat sámi prográmmasisdoallu.
Det samiske innholdet må være konkret og tydelig, slik at man kan evaluere innholdet på en god måte.
Sámi sisdoallu ferte leat čielggas ja konkrehta, nu ahte sáhttá vuohkkasit árvvoštallat sisdoalu.
Motivasjonstiltak eller holdningskampanjer overfor øvrig presse for å sikre økt samisk innhold i deres dekning.
Movttiidahttindoaibmabijut dahje guottuidhábmejeaddji kampánnjat eará preassaid ektui, sihkkarastindihte eanet sámi sisdoalu sin sáddagiin.
· Mediestøtten utvides slik at samiske medier kan bygge opp sterke redaksjoner med lokalkontorer som kan lage et godt og bredt innhold til sitt publikum.
· Mediadoarjja viiddiduvvo nu ahte sámi mediat sáhttet hukset nanu doaimmahusaid mas leat báikkálaš kantuvrrat mat sáhttet buvttadit buori ja viiddis sisdoalu iežaset guldaleddjiide ja gehččiide.
· Skape fagarenaer for samiske medier interessert i digitalisering og innovasjon.
· Ásahit fágaarenaid sámi mediaide main lea beroštupmi digitaliseremii ja innovašuvdnii.
· Se nærmere på Sametingets direktestøtteordning til samiske medier og vurdere krav om innhold, sjanger, produksjon og formidling.
· Veardádallat Sámedikki njuolggodoarjjaortnega sámi mediaide ja árvvoštallat sisdoallo-, šáŋŋer, buvttadan- ja gaskkustangáibádusaid.
· Ta initiativ til økte bevilgninger til samiske filmer og serier for barn og unge.
· Oččodit eanet juolludemiid sámi filmmaide ja filbmaráidduide mánáide ja nuoraide.
INNSATSOMRÅDE 3: Bruksmangfold
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 3: Geavahanviidodat
· Iverksette tiltak som sørger for at samiske mediebrukere har tilgang til ulike medier.
· Bidjat johtui doaibmabijuid mat sihkkarastet sámi mediageavaheddjiide olaheami iešguđetlágan mediaide.
· Jobbe for et likeverdig samisk mediemangfold, der samiske brukere over hele landet har like god tilgang til medier uavhengig av geografi og språk.
· Bargat dan nala ahte háhkat ovttadássásaš sámi mediagirjáivuođa, mas sámi geavaheddjiin miehtá riikka lea lihka buorre vejolašvuohta olahit mediaid sorjjakeahttá geografiijas ja gielas.
· Systematiske vurderinger av et samisk mediemangfold og samiske medievaner opprettes og oppfølges.
· Systemáhtalaš árvvoštallan sámi mediamánggabealatvuođa ja sámi mediadábiin ásahuvvo ja čuovvuluvvo.
· Motivere til opprettelse og utvikling av digitale samiske mediealternativer til samiske barn og unge, på lik linje med nasjonale og internasjonale medietilbud.
· Movttiidahttit ásahit ja ovddidit digitála sámi mediavejolašvuođaid sámi mánáide ja nuoraide, mat leat seamma dásis go nationála ja riikkaidgaskasaš mediafálaldagat.
INNSATSOMRÅDE 4: Rekruttering og kunnskap
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 4: Rekruteren ja máhttu
· Søke samarbeid med Samisk høgskole og andre utdanningsinstitusjoner.
· Ohcalit ovttasbarggu Sámi allaskuvllain ja eará oahppoinstitušuvnnaiguin.
· Frembringe kunnskap/statistikk om samisk medieutvikling, mediebruk, mangfold, etc., som støtte og bakgrunn for ny samisk mediepolitikk.
· Ovddidit máhtu ja statistihka sámi mediaovddideami birra, mediageavaheami birra, girjáivuođa birra jna., doarjjan ja vuođđun ođđa sámi mediapolitihkkii.
· Rekruttering av samisk språk- og kulturkompetanse innenfor samiske og norske medier.
· Rekruteret sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođa sámi ja dáčča mediain.
Journalistisk opplæring til samiskspråklige, potensielle nye skribenter, spesielt i lule- og sørsamisk område.
Journalisttalaš oahpahus sámegielagiidda, vejolaš ođđa čálliide, earenoamážit julev- ja lullisámi guovlluin.
· Initiere og motivere forskning som blant annet gir kunnskap om ulike mediers betydning for samisk samfunnsutvikling, samisk språk og kultur i forhold til majoritetsspråk og –kultur, endring av medievaner i den samiske befolkningen.
· Vuolggahit ja movttiidahttit dutkat oažžun dihte máhtu iešguđetlágan mediaid mearkkašumi birra sámi servodatovdáneapmái, sámi giela ja kultuvrra birra majoritehtagiela ja –kultuvrra ektui ja sámi álbmogat mediageavaheami rievdama birra sámi álbmogis.
· Utvikling av produksjonsmiljøer som dekker ulike sjangre
· Ovdanahttit buvttadanbirrasiid mat barget iešguđetlágan šáŋŋeriid siskkobealde.
Kunnskapsgrunnlag
Máhttovuođđu
Litteraturliste
Girjjálašvuohta
FNs erklæring om urfolks rettigheter
ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštus
Norges Offentlige utredninger, NOU 2016: 18. Hjertespråket.
Norgga Almmolaš Čielggadeapmi, NAČ 2016:18. Váibmogiella.
Forslag til lover, tiltak og ordninger for samiske språk.
Láhkaevttohusat, doaibmabijut ja ortnegat sámi gielaide.
Regjeringens handlingsplan for samiske språk 2009-2016
Ráđđehusa doaibmaplána sámi gielai várás 2009-2016
Sametingets budsjett 2018
Sámedikki 2018 bušeahtta
Sametingsmelding om samisk språk (2012)
Sámediggedieđáhus sámi giela birra (2012)
Sametingets årsmelding 2010
Sámedikki 2010 jahkedieđáhus
Sámi Journalisttaid Searvi / SJS (2018), Årsmøteuttalelse 2018
Sámi Journalisttaid Searvi / SJS (2018), jahkečoahkkincealkámuš 2018
Nettartikler
Neahttaartihkkalat
Deltakerliste fra innspillsmøtene
Oasseváldit gulaskuddančoahkkimiin
Innspillsmøte i Karasjok, 8. oktober 2018:
Gulaskuddančoahkkin Kárášjogas golggotmánu 8.b.2018:
Innspillsmøte i Kautokeino, 12. oktober 2018:
Gulaskuddančoahkkin Guovdageainnus golggotmánu 12.b.2018:
Inviterte aktører
Bovdejuvvon aktevrrat
Nuorttanaste Ungdomsmagasinet Š Iđut forlag Sámis Bårjås NuorajTV Ávvir Medialinja ved samisk videregående skole, Karasjok Internasjonalt samisk filminstitutt (ISFI) HighNorth news, Nord universitet Sett nordfra.
Nuorttanaste Nuoraidmagasiidna Š Iđut lágádus Sámis Bårjås NuorajTV Ávvir Medialinnjá Sámi joatkkaskuvllas Kárášjogas Internasjonalt samisk filminstitutt (ISFI) HighNorth news, Nord universitet Sett nordfra.
Skriftlige innspill
Čálalaš gulaskuddancealkámušat
NRK Sápmi Daerpies Dierie Iđut
NRK Sápmi Daerpies Dierie Iđut
Merknad 1 - Senterpartiet, representant Elisabeth Erke De siste ukers hendelser hvor så å si alle kommunikasjonslinjer som mobil, fiber og DAB nett lå nede i Finnmark, viser at det i dag ikke er tilfredsstillende.
Sámedikki dievasčoahkkin - 058/18 Mearkkašupmi 1 - Guovddášbellodat, áirras Elisabeth Erke Maŋimus vahkkuid dáhpáhusat goas meastta buot gulahallanlinját nu go mobiilaneahta, fiberfierpmádat ja DAB eai doaibman Finnmárkkus, de čájeha dat ahte odne eai leat dát doarvái buorit.
Media har en sentral rolle også som informasjons- og kommunikasjonskanal.
Medias lea guovddáš rolla maiddái diehtojuohkin- ja gulahallankanálan.
For samfunnssikkerhet og beredskap vil vi ha behov for stabile kommunikasjonskanaler.
Servodatsihkarvuođa ja gearggusvuođa dihte lea mis dárbu sihkkaris gulahallankanálaide.
Media må fortsatt ivareta sin varslingsrolle i forhold til sikkerhet og beredskap.
Media ferte ain vuhtiiváldit iežas dieđihanrolla sihkarvuođa ja gearggusvuođa ektui.
Sårbarheten i forhold til teknologiutvikling bør også ha fokus på VHF og FM nettet.
Teknologiijaovdáneami rašesvuhtii ferte maid leat fokus sihke VHF ja FM fierpmádagain.
Samiske samfunn og folk som ferdes alene på vidda, i skogen eller på havet fortjener sikkerhet og trygghet på lik linje med andre deler av landet.
Sámi servodagat ja olbmot geat vánddardit okto meahcis dahje meara nalde, ánssášit maid sihkarvuođa ja oadjebasvuođa seamma ládje go eará guovlluin Norggas.
Viser til Forskrift om tilskudd til samiske aviser 1.Formål Tilskuddet til samiske aviser og samisk språklige avissider skal legge til rette for demokratisk debatt, meningsdanning og språkutvikling i det samiske samfunnet.
Mii čujuhit doarjagiid láhkaásahussii sámi aviissaide 1. Ulbmil Doarjja sámi aviissaide ja sámegielat aviisasiidduide galget láhčit dili demokráhtalaš digaštallamii, oaivilhábmemiidda ja giellaovddideapmái sámi servodagas.
§7 Kultur- og kirkedepartementet fastsetter fordelingen av bevilgningen over kap. 335, post 75 til henholdsvis produksjonstilskudd, tilskudd til produksjon av avissider på lule- og sørsamisk og eventuelle øremerkede tilskudd.
§7 Kultur- ja girkodepartemeanta mearridit juolludemiid juohkima kap. 335:s poasta 75, mat mannet buvttadandoarjagii, doarjagiidda ráhkadit aviisasiidduid julev- ja lullisámegillii ja vejolaš earenoamážit várrejuvvon ruđain.
Tilskuddet til lulesamiske og sørsamiske sider kan utgjøre til sammen inntil 4 prosent av årets bevilgning på posten.
Doarjja julev- ja lullisámi siidduide sáhttet oktiibuot leat gitta 4 % rádjái jagi juolludemiin dán poasttas.
Tilskudd til avissider på lule- og sørsamisk Tilskudd til avissider på lule- eller sørsamisk ytes til avis som utgis i eller har en betydelig dekning innenfor de lule- eller sørsamiske kjerneområdene.
Doarjja aviisasiidduide julev- ja lullisámegillii Doarjja aviisasiidduide julev- ja lullisámegillii juolluduvvojit aviissaide mat almmuhuvvojit dahje gokčet buori muddui julev- ja lullisámi váldoguovlluid.
Det er ikke noe krav at avisen kan defineres som samisk avis etter forskriftens § 3.
Ii leat gáibádus ahte aviisa sáhttá definerejuvvot sámi aviisan 3. § mielde.
For øvrig gjelder vilkårene i § 4 og § 5.
Muđui gustojit eavttut 4. ja 5. §:in.
Tilskuddet beregnes ut fra antall utgivelser multiplisert med antall sider med egenprodusert nyhets- og aktualitetsstoff på lule- eller sørsamisk
Doarjja meroštallojuvvo almmuhemiid logu mielde ja dan geardu iežasbuvttaduvvon siidologuin ođas- ja áigeguovdilis áššiin julev- ja lullisámegillii.
Dette medlemmet mener denne medieforskriften bidrar til å undergrave de overordnede målsetninger og formålet med hele forskriften.
Dán lahtu mielas dát medialáhkaásahus lea mielde heađušteame bajit mihttomeriid ja ulbmila olles láhkaásahusas.
Skal man oppnå formålet om en demokratisk, meningsdanning og språkutvikling i hele det samiske samfunnet, så må Sametinget være en premissleverandør for at dette skal oppfylles.
Jus galgat olahit ulbmila oažžut demokráhtalaš, oaivilhuksema ja giellaovddideami miehtá sámi servodahkii, de ferte Sámediggi leat premissaaddi nu ahte dát ollašuvvá.
Medietilskuddet, som fås i sin helhet av Ságat og Ávvir, bør fordeles etter en annen kostnadsnøkkel enn 4% regelen nedsatt i forskriften.
Mediadoarjja, maid Ságat ja Ávvir ožžot ollásit, ferte juhkkojuvvot eará gollomeroštallama mielde go 4 % njuolggadusa mielde mii lea biddjon láhkaásahussii.
De samiske avisene Ávvir og Ságat skal i teorien dekke samiske miljøer i hele Norge, men klarer ikke å favne om alt.
Sámi aviissat Ávvir ja Ságat galget teorehtalaččat gokčat sámi birrasiid miehtá Norgga, muhto eai ole buot sajiid gokčat.
Konsekvensen av nåværende forskrift er at Ságat og Ávvir ikke har journalister i lule- eller sørsamisk område (sør for Ofotfjorden), ei heller kontorer.
Váikkuhus dálá láhkaásahusas lea ahte Ságat-aviissas ja Ávviris eai leat journalisttat julev- ja lullisámi guovlluin (lullelis Ofuohta-vuona), eai ge dain leat kantuvrrat doppe.
Resultatet av dette er at det sjelden skrives fra lule- og sørsamisk område i disse avisene.
Boađus lea ahte hárve čállojuvvo julev- ja lullisámi guovlluin dáidda aviissaide.
Og aldri skrives på lule- eller sørsamisk språk.
Ii ge goasse čállojuvvo julev- dahje lullisámi gillii.
Som sametingsrepresentanter er det en svakhet å ikke vite om saker og problemstillinger som er i hele det samiske samfunnet.
Sámediggeáirrasin lea váivi go ii dieđe áššiid ja váttisvuođaid birra mat leat miehtá sámi servodagaid.
Dette kan føre til at bl.a demokratisk debatt, prosesser og politiske beslutninger på Sametinget blir svekket, og i verste fall besluttet på bakgrunn av manglende kunnskaper.
Dát sáhttá mielddisbuktit ahte omd. demokráhtalaš digaštallamat, proseassat ja politihkalaš mearrádusat Sámedikkis návccahuvvet, ja vel vearrát, mearriduvvojit váilevaš máhtu haga.
Samisk presse driver ikke like god kritisk journalistikk på mindre samiske grupperinger som sjøsamer, lulesamer og sørsamer.
Sámi preassa ii čađat lihka buori kritihkalaš journalistihka unnit sámi joavkkuid birra, nu go mearrasámiid, julevsámiid ja lullisámiid birra.
Mediebildet domineres i stor grad av temaer som reindrift og innlandsproblematikk og det mangler generelt spennvidde i det samiske nyhetsbildet.
Mediagovas lea eanas fáttáid birra nu go boazodoalu birra ja siseatnanváttisvuođaid birra ja váilu obbalaččat viiddisgeahčastat sámi ođasáššiin.
En annen stor utfordring i spesielt sørsamisk- og lulesamisk språkområde, er at det er begrenset tilgang på samiskspråklige, fagutdannende journalister/skribenter.
Eará stuora hástalus earenoamážit lulli- ja julevsámi giellaguovlluin, lea ahte lea ráddjejuvvon man olu sámegielat fágaoahppan journalisttat/ čállit gávdnojit.
Flere av mediene som publiserer innhold på lule- og sørsamisk, har erfart at det kan være krevende å finne journalister og bidragsytere som behersker språkene.
Eanet mediat mat almmuhit julev- ja lullisámi sisdoalu, leat vásihan ahte sáhttá leat váttis gávdnat journalisttaid ja čálliid mat hálddašit giela.
Mange er avhengig av å kjøpe oversettertjenester for å kunne tilby innhold på disse språkene.
Ollu mediat fertejit oastit jorgalanbálvalusaid vai sáhttet fállat sisdoalu dáidda gielaide.
Her pekes det på to ulike tiltak, der det ene handler om et lengre utdanningsløp, mens det andre tiltaket dreier seg om kursing og lignende over en kortere periode.
Dás čujuhuvvo guovtti goabbatlágan doaibmabijuide, mas vuosttažis lea sáhka guhkit oahppoáiggis, ja nubbi doaibmabidju fas lea kursema birra ja dakkáriid, oanehit áiggi badjel.
Bransjen etterlyser initiativ fra Sametinget og samiske utdanningsinstitusjoner, gjerne i samarbeid, som tar sikte på å utdanne flere samiskspråklige journalister i alle de samiske språkene, og/eller sørge for faglig påfyll i form av kortere workshops, egne fagdager om og for samisk media og andre lignende journalistiske kurs.
Suorgi ohcala vuolggaheami Sámedikkis ja sámi oahppoásahusain, áinnas ovttasbarggu bokte, mat barget dan nala ahte oahpu láhčit oažžut eanet sámegielat journalisttaid buot sámi gielain ja/ dahje bargat dan nala ahte sii ožžot fágalaš lassioahpu nu go oanehit workshopaid bokte, sierra fágabeivviin sámi mediaid birra ja daid váste, ja eará sullasaš journalisttalaš kurssaid.
Disse kan rette seg mot samiskspråklige som er potensielle skribenter, men som mangler fagkunnskap.
Dáid sáhttá hábmet nu ahte heivejit sámegielagiidda mat sáhttet ja máhttet čállit, muhto geain váilu fágaoahppu.
Fra Handlingsplan for samiske språk - status 2011 – 2013 er det grunnlag for å stille spørsmål om Sametinget selv har bidratt til en urettferdig fordeling av medietilskuddet, basert på følgende;
Sámegielaid doaibmaplána stáhtusis 2011-2013 lea vuođđu jearrat lea go Sámediggi ieš láhčán dili vuoigatmeahttun juohkiimii mediadoarjagis, go dát leat vuođđun; Doaibmabidju 70 Sámi aviissat – eanet lulli- ja julevsámegiela geavaheapmi.
Ansvarlig: Kulturdepartementet Mulighetene for større språklig differensiering i tilskuddsordningen for samiske aviser ble utredet av Medietilsynet, og en rapport ble sendt på høring 25. august 2009.
Ovddasvástideaddji: Kulturdepartemeanta. Vejolašvuođat hábmet stuorit ceahkkálastima doarjjaortnegiin sámi aviissaide guorahallojuvvui Mediaáittardeaddjis, ja raportta sáddejuvvui gulaskuddamii borgemánu 25.b. 2009.
I rapporten gikk tilsynet imot språklig differensiert beregning av støtte eller andre språkkrav.
Raportii vuosttalda áittardeaddji gielalaš ceahkkálastima mielde meroštallat doarjaga dahje eará giellagáibádusaid vuostá.
Tilsynet foreslo imidlertid at de språkpolitisk begrunnede elementene i støtteordningen (i praksis tilskuddet til produksjon av avissider på lule- eller sørsamisk i norske lokalaviser) skulle tas ut av pressestøtten og overføres til Sametinget.
Áittardeaddji evttohii baicca ahte giellapolitihkalaččat ákkastallojuvvon áššit doarjjaortnegiin (duohta dilis doarjja buvttadit aviisasiidduid julev- dahje lullisámegillii dáčča báikkálaš aviissaide) galget váldot eret preassadoarjagis ja sirdojuvvot Sámediggái.
Forslaget fikk bred støtte i høringen.
Dán evttohusa dorjo oallut gulaskuddancealkámušat.
I brev til departementet 27. oktober 2010 meldte Sametinget at de, bl.a. på bakgrunn av drøftinger med de samiske avisene, likevel ikke ønsket endringer i regelverket, jf. også Sametingets årsmelding for 2010 kap. 4.15 Medietilbud.
Sámedikki reivves departementii golggotmánu 27.b.2010 dieđihii Sámediggi ahte dat earret eará gulahallama vuođul sámi aviissaiguin, eai dan dihte hálit rievdademiid njuolggadusain, gč. maiddái Sámedikki 2010 jahkedieđáhusa kap. 4.15 mediafálaldagat.
Departementet har etter dette lagt til grunn at det ikke er grunnlag for å gå videre med dette konkrete tiltaket.
Departemeanta lea dan maŋŋil bidjan vuođđun ahte ii leat vuođđu joatkit viidáseappot dáinna konkrehta doaibmabijuin.
Kulturdepartementet viser likevel til at det innenfor tilskuddsordningen for samiske aviser er innført et særlig tilskudd til produksjon av avissider på lule- og sørsamisk.
Kulturdepartemeanta čujuha aŋkke ahte doarjjaortnega siskkobealde sámi aviissaide lea biddjon earenoamáš doarjja buvttadit áviisasiidduid julev- ja lullisámegillii.
Ordningen er begrunnet nettopp i et ønske om å styrke medietilbudet på disse språkene.
Ortnega ákkastallan lea juste dat ahte háliidit nannet mediafálaldaga dáidda gielaide.
I 2011 mottok Lokalavisa NordSalten (lulesamisk) og Snåsningen (sørsamisk) henholdsvis 546 000 og 374 400 kroner i tilskudd etter denne ordningen.
2011:s oaččui báikkálaš aviisa NordSalten (julevsámi guovllus) 546 000 ruvnno ja Snåsningen (lullisámi guovllus) 374 000 ruvnno doarjaga dán ortnega bokte.
Sametingets årsmelding for 2010, kapittel 4.15 Medietilbud «I den forbindelse understreket Sametinget at det fortsatt må skje en styrking og utvikling av mediatilbudet på lule- og sørsamisk.
Sámedikki 2010 jahkedieđáhusas, kap. 4.15 Mediafálaldagat “dán oktavuođas deattuha Sámediggi ahte lea ain ollu mii ferte buoriduvvot nu ahte nanne ja ovddida mediafálaldaga julev- ja lullisámegillii.
Medlemmet fra Høyre mener at Sametinget må være en pådriver for at medietilskuddet endres etter en annen fordelingsnøkkel og krav til samiske medier om å dekke nyhetsbilder fra hele det samiske samfunnet, og ikke bare deler av den.
Olgešbellodaga áirasa mielas ferte Sámediggi leat ovddasduvdi nu ahte mediadoarjja rievdaduvvo eará juohkinčovdosa bokte ja gáibádusaid mielde sámi mediaide ahte galget doaimmahit ođasáššiid miehtá sámi servodagaid birra, ii ge dušše osiid das.
Dette for å oppnå formålet om å legge til rette for demokratisk debatt, meningsdanning og språkutvikling i det samiske samfunnet.
Dát ferte dahkkot jus galgat oažžut demokráhtalaš digaštallama, oaivilhuksema ja giellaovddideami sámi servodahkii
Medlemmet mener også at dersom Sametinget overtar medietilsynet, så kan det styrke de små samiske områdene.
Áirras oaivvilda maid ahte jus Sámediggi váldá badjelasas mediabearráigeahču, de sáhttá dat buorrin leat smávva sámi guovlluide.
Men det forutsettes først og fremst at Sametinget selv ønsker å ta det ansvaret med å sikre likeverd mellom samiske språk.
Muhto dat eaktuda ovddemusat ahte Sámediggi ieš háliida váldit dán ovddasvástádusa badjelasas, sihkkarastit ovttaárvosašvuođa sámi gielaid gaskka.
Saken fremlagt 04.12.18 kl. 15.55.
Ášši ovddideapmi 04.12.18 dii. 15.55.
Debatt 07.12.18 kl. 09.05
Debáhtta 07.12.18 dii. 09.05
Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om samiske medier.
DC - Mearrádus: Sámediggi lea digaštallan Sámediggeráđi čilgehusa sámi mediaid birra.
Saken avsluttet 07.12.18 kl. 10.45
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.12.2018 dii. 10.45
Ášši/Sak 059/18
Ášši 059/18
Sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse om seksuell orientering og kjønnsidentitet
Sámediggeráđi dásseárvopolitihkalaš čilgehus seksuála soju ja sohkabealleidentitehta birra
Arkivsaknr. 18/4405
Áššenr. 18/4405 Mildosat
Sametingets handlingsplan for likestilling 2009-2013 har dannet grunnlaget for sametingsrådets arbeidet med seksuell orientering og kjønnsidentitet i Sametinget de siste årene.
Sámedikki doaibmaplána 2009-2013 dásseárvvu birra lea leamaš vuođđun seksuála soju ja sohkabealidentitehta bargui Sámedikkis maŋimuš jagiid.
Virkeperioden for denne handlingsplanen er gått ut.
Dan doaibmaplána doaibmanáigodat lea dievvan.
I 2015 ble derfor sametingsrådets redegjørelse om kjønnslikestilling utarbeidet der holdninger til lesbiske og homofile samer er et av punktene som det fokuseres særskilt på.
Danne ráhkaduvvui 2015:s sámediggeráđi čilgehus sohkabealledásseárvvu birra gos guottut lesba ja homofiila sápmelaččaide lea okta dain čuoggáin mat čalmmustuvvojit earenoamážit.
Denne redegjørelsen er en del av prosessen mot en ny sametingsmelding om likestilling.
Dát čilgehus lea oassin proseassas mas áigumuššan lea ođđa sámediggedieđáhus dásseárvvu birra.
Likestilling er kjernen i Sametingets virksomhet.
Dásseárvu lea guovddážis Sámedikki doaimmas.
Vi jobber for at den samiske befolkningen har samme rettigheter og muligheter som befolkningen for øvrig.
Min barggu áigumuššan lea ahte sámi álbmogis galget leat seamma vuoigatvuođat ja vejolašvuođat go álbmogis muđui.
Som samer er vi en minoritet og vi vet hva det innebærer å være i mindretall.
Sápmelažžan mii leat minoritehtan ja diehtit maid mearkkaša leat unnitlogus.
Astri Dankertsen skriver i sin ph.d. avhandling fra 2016 at «[N]år norsk er det som oppfattes som normalt og nøytralt, innebærer dette at man som samisk stikker seg ut, i kraft av å være annerledes.
Astri Dankertsen čállá iežas 2016 ph.d. dutkamušas ahte «Go dáru lea dat mii adnojuvvo dábálažžan ja neutrálan, de dat mearkkaša ahte sápmelažžan olmmoš sierrana earáin go lea earalágan.
Denne opplevelsen av annerledeshet er noe som subjekter blir nødt til å håndtere sosialt og affektivt.».
Dát earaláganvuođa dovdu lea juoga maid subjeavttat fertejit hálddašit sosiálalaččat ja affektiivalaččat».
Hun viser videre til ekstraarbeidet ved å tilhøre en minoritetsgruppe og det ubalanserte maktforholdet som man gjerne befinner seg i når man tilhører en minoritet, og det nødvendige, men gjerne totalt usynlige ekstraarbeidet som det medfører.
Son čujuha viidásabbot liigebargui mii čuovvu olbmo go gullá minoritehtajovkui ja dássekeahtes fápmodillái masa dávjá lea gártan go gullá minoritehtii ja dárbbašlaš, muhto dávjá áibbas oaidnemeahttun liigebargui maid dat mielddisbuktá.
Dette merarbeidet går ut på hvordan man håndterer og artikulerer sin egen annerledeshet, og hvordan man forsøker å passe inn i et samfunn som ofte er definert av en majoritetsbefolkning som ikke kjenner så godt til hva det vil si å være samisk i dagliglivet.
Dát liigebargu lea dan birra mo olmmoš hálddaša ja artikulere iežas earaláganvuođa, ja dan birra mo iežas geahččala heivet servodahkii maid dávjá majoritehtaálbmot lea defineren, mii beare bures ii dieđe mo árgabeaivvis lea sápmelažžan leat.
Minoriseringens merarbeid er en måte å beskrive den formen for undertrykkelse som ikke er direkte diskriminering, men som likevel kan oppleves som belastende for dem som opplever det i dagliglivet.
Minoriserema liigebargu lea okta vuohki mo sáhttá čilget dan badjelgeahččanvuogi mii ii leat njulgestaga vealaheapmi, muhto mii liikká sáhttá leat noađđin daidda geat árgabeaivvis dan vásihit.
Mye av dette handler ikke nødvendigvis om eksplisitt diskriminering eller mobbing.
Dás ii dárbbaš leat sáhka eksplisihtta vealaheamis dahje givssideamis.
Det kan like gjerne være eksotifisering, mistenksomhet eller en opplevelse av eksklusjon, samt å ikke bli tatt på alvor.
Sáhttá seamma bures leat eksotifiseren, balaheapmi dahje olgguštandovdu, dahje ahte ii leat áktejuvvon.
Samisk etnisitet og seksuell orientering kan utgjøre en samvirkende diskriminering.
Sámi etnisitehta ja seksuála sodju sáhttet dagahit ovttasdoaibmi vealaheami.
Å være en "minoritet i minoriteten" kan bety mobbing og diskriminering både på grunn av samisk etnisitet, og på grunn av seksuell orientering.
Dat ahte leat «minoritehta minoritehtas» sáhttá mearkkašit givssideami ja vealaheami sihke sámi etnisitehta geažil ja maid seksuála soju geažil.
For enkelte kan samfunnets syns på lhbtq-personer lede til en følelse av å måtte velge mellom å leve ut sin seksuelle orientering, eller å leve som en del av det samiske samfunnet.
Muhtumiidda sáhttá servodaga oaidnu LHBTQ-olbmuide dagahit dakkár dovddu ahte fertejit válljet iežaset seksuála soju mielde eallit dahje eallit oassin sámi servodagas.
Et likestilt samisk samfunn med like rettigheter og muligheter for alle, er et overordnet mål for Sametinget.
Dásseárvosaš sámi servodat mas leat seamma vuoigatvuođat ja vejolašvuođat buohkaide lea Sámedikki bajimuš mihttomearri.
I denne sammenheng blir inkludering og arbeid mot diskriminering og ekskludering et viktig mål.
Dan oktavuođas lea inkluderen ja bargu vealaheami ja olggušteami vuostá deaŧalaš mihttomearri.
Bidra til likestilling og hindre diskriminering.
Leat mielde dásseárvvu ovddideamen ja vealaheami heađušteamen.
Status
Stáhtus
Diskriminering
Vealaheapmi
I en artikkel om selvopplevd diskriminering av samer i Norge fremgår det at mange rapporterer om ulike former for selvopplevd diskriminering.
Artihkkalis sápmelaččaid iežaset vásihan vealaheami birra Norggas oidno ahte máŋggas muitalit iešguđetlágan vealahanvugiid birra maid ieža leat vásihan.
Omtrent 1 av 5 opplevd diskriminering.
Sullii 1 olmmoš 5 olbmos lea vásihan vealaheami.
Omtrent en tredjedel av dem som har blitt diskriminert sier diskrimineringen har skjedd de siste to årene.
Sullii goalmmádas sis geat leat vealahuvvon muitalit ahte vealaheapmi lea dáhpáhuvvan guokte maŋimuš jagi.
Samer med sterk samisk tilknytning bosatt i typiske samiske minoritetsområder rapporterer den høyeste forekomsten av diskriminering, både skjedd før og siste to årene.
Sápmelaččat geain lea nana sámi gullevašvuohta ja orrot dábálaš sámi minoritehtaguovlluin raporterejit eanemus vealaheami, sihke maŋimuš guokte jagi dáhpáhuvvan ja ovdal dan.
Den vanligste formen for diskriminering som ble rapportert av samer var etnisk diskriminering, etterfulgt av diskriminering på grunn av kjønn og geografisk tilhørighet.
Dábáleamos vealahanvuohki maid sápmelaččat raporterejedje lei čearddalaš vealaheapmi, dasto vealaheapmi sohkabeali ja eanandieđalaš gullevašvuođa geažil.
Den mest vanlige arenaen er på skolen, i arbeidslivet og i lokalsamfunnet.
Dábáleamos arenat leat skuvla, bargoeallin ja lagas servodat.
Videre rapportere mange samer å ha blitt møtte med krenkelser i møte med det offentlige, på internett og når går i butikken eller ved restaurantbesøk.
Dasto ollu sápmelaččat raporterejit ahte leat loavkašuvvan go sis lea leamaš oktavuohta almmolašvuođain, go leat interneahtas ja go fitnet gávppis dahje restauránttas.
Samer har opplevd/opplever i langt større grad diskriminering fra medelever/studenter, lærere/andre ansatte på skolen, arbeidskollegaer, offentlige tjenestemenn, annen etnisk gruppe enn dem selv (majoritetsbefolkningen), ukjente personer og samme etniske gruppe som dem selv (andre samer) enn majoritetsnordmenn.
Sápmelaččat leat vásihan ja vásihit ain ollu eambbo go majoritehtanorgalaččat ahte eará oahppit/studeanttat, oahpaheaddjit/skuvlla eará bargit, bargoskihpárat, almmolaš bargit, eará čearddalaš joavku go masa ieža gullet (majoritehtaálbmot), amas olbmot ja seamma čearddalaš joavku go masa ieža gullet (eará sápmelaččat) vealahit sin.
Selv om mange samer opplever å ha blitt diskriminert, er det få samer som melder saker inn til Likestillings og diskrimineringsombudet (LDO).
Vaikke vel ollu sápmelaččat vásihitge vealaheami, de leat unnán sápmelaččat geat dieđihit áššiid Dásseárvo- ja vealahanáittardeaddjái (DVA).
Bare 1.8% (45 personer) av dem som rapporterte å ha blitt diskriminert som hadde vært i kontakt med LDO.
Dušše 1,8 % (45 olbmo) sis geat raporterejedje ahte ledje vealahuvvon lei leamaš oktavuohta DVA:in.
Årsaken til at samer som blir diskriminert ikke tar kontakt med LDO for å få hjelp kan være knyttet til mange årsaker.
Sivvan dasa go sápmelaččat geat vealahuvvojit eai váldde oktavuođa DVA:in oažžun dihte veahki sáhttet leat máŋga.
En av disse kan være knyttet til samiske normer og tradisjoner, der man skal fremstå som sterk og ikke søke hjelp utenfor familien når man møter motgang.
Okta sivva sáhttá guoskat sámi norpmaide ja árbevieruide, gos galgá gievran čájehit ja ii galgga veahki ohcat bearraša olggobealde go vuostegieđa vásiha.
En annen årsak til at samer ikke søker hjelp angående selvopplevd diskriminering kan være knyttet til kulturelle og språklige barrierer.
Eará sivva dasa go sápmelaččat eai oza veahki vealaheami geažil maid leat vásihan sáhttá guoskat kultuvrralaš ja gielalaš barriearaide.
Samtidig så viser undersøkelser at LHBTQ-personer opplever mer diskriminering enn befolkningen for øvrig:
Seammás čájeha iskamuš ahte LHBTQ-olbmot vásihit eanet vealaheami go álbmot muđui:
På den bakgrunn kan det være grunn til å anta at LHBTQ-personer med samisk bakgrunn opplever mer diskriminering enn befolkningen for øvrig, og også innad i forhold til LHBTQ-personer uten samisk bakgrunn.
Danne sáhttá leat sivva jáhkkit ahte LHBTQ-olbmot geain lea sámi duogáš vásihit eanet vealaheami go álbmot muđui, ja maid siskkáldasat LHBTQ-olbmuid ektui geain ii leat sámi duogáš.
Når man ser på en annen minoritet i det samiske samfunnet så viser levekårsundersøkelser blant samer med utviklingshemming at personer med utviklingshemming med samisk bakgrunn opplever mer diskriminering enn personer med utviklingshemming uten samisk tilhørighet.
Go veardida eará minoritehta ektui sámi servodagas, de čájehit birgenlági iskamušat doaimmashehttejuvvon olbmuid gaskka geain lea sámi duogáš ahte vásihit eanet vealaheami go doaimmashehttejuvvon olbmot geain ii leat sámi duogáš.
Poenget her er imidlertid at det mangler forskning på dette området.
Váldo ášši dás lea dattege dat ahte váilu dutkamuš dán suorggis.
Vi har svært lite kunnskap om LHBTQ-personer med samisk tilhørighet.
Mis leat hui unnán dieđut LHBTQolbmuid birra geain lea sámi duogáš.
Levekår
Birgenláhki
Forskningsrapporter forteller om bedre levekår for lesbiske og homofile i dag enn for ti og tjue år siden, og holdningene overfor LHBTQ-personer blir stadig mer positive.
Dutkanraporttat muitalit ahte lesbain ja homofiillain lea buoret birgenláhki dál go logi ja guoktelogi jagi dás ovdal, ja guottut LHBTQ-olbmuide šaddá dađistaga eanet positiiva.
Likevel vet vi at det for mange fortsatt byr på utfordringer å være LHBTQ.
Lihkká diehtit ahte ollugiidda lea ain hástalus leat LHBTQ.
Fremdeles er det LHBTQ-personer som føler at de må skjule sin identitet, levekårene er på flere områder gjennomsnittlig dårligere, og selvmordstallene er bekymringsfulle.
Leat ain LHBTQ-olbmot geat dovdet ahte fertejit čiegadit iežaset identitehta, ahte ollu surggiin lea gaskamearálaš birgenláhki heajut, ja ahte iešsoardinlogut sakka vurjet..
Blant homofile og lesbiske er andelen som har forsøkt å ta sitt eget liv mer enn dobbelt så høy som blant heterofile, og enda høyere for bifile.
Homofiillaid ja lesbaid gaskka lea sin lohku geat leat iežaset soardit geahččalan badjel beali stuorát go heterofiillaid gaskka, ja lea ain stuorát bifiillaid gaskka.
Større grad av psykisk uhelse gjelder for alle de ikkeheterofile gruppene, særlig for unge under 30 år.
Buot joavkkuin geat eai leat heterofiila leat eanet psyhkalaš dávddat, earenoamážit vuollel 30 jagi nuoraid gaskka.
På tross av positiv utvikling, har så mange som 19 % av bifile kvinner, 12 % av lesbiske, 11 % av bifile menn og 10 % av homofile menn rapportert om selvmordsforsøk.
Vaikke vel leage leamaš positiivvalaš ovdáneapmi, de leat nu ollugat go 19 % bifiila nissonat, 12 % lesbat, 11 % bifiila albmát ja 10 % homofiilla albmát raporteren ahte leat iežaset geahččalan soardit.
Andelene blant heterofile kvinner og heterofile menn ligger på 5-6 %.
Heterofiila nissoniid ja albmáid gaskka lea dát lohku 5-6 %.
Trakassering og mobbing av LHBTQ-personer i skole og utdanning: I Anderssen og Malteruds levekårsundersøkelse fra 2013 ble respondentene spurt om de har blitt trakassert på studiestedet minst en gang i løpet av de siste 12 månedene, og hvem de opplever å ha blitt trakassert av.
LHBTQ-olbmuid vuortnuheapmi ja givssideapmi skuvllas ja oahpahusas: Anderssena ja Malteruda birgenlági iskkadeamis 2013:s jerre respondeanttain leatgo oahppobáikkis vuortnuhuvvon unnimusat oktii maŋimuš 12 mánu, ja geat dat ledje geat sin mielas vuortnuhedje.
Det var flest blant homofile menn som oppga at de hadde blitt mobbet av medstudenter og lærere.
Homofiila albmáid gaskka ledje eanemusat geat muitaledje ahte eará studeanttat ja oahpaheaddjit ledje givssidan sin.
I denne gruppen hadde 37 % blitt mobbet av medstudenter.
Dán joavkkus ledje 37 % geaid eará studeanttat ledje givssidan.
Lesbiske, homofile og bifile har hatt diskrimineringsvern i arbeidslivet siden 1998.
Lesbain, homofiillain ja bifiillain lea 1998 rájes leamaš vealahansuodjaleapmi bargoeallimis.
Transpersoner fikk vern mot diskriminering fra 2014 og nylig har arbeidsgivere fått plikt til å gjennomføre tiltak for likestilling på alle diskrimineringsgrunnlagene.
Transolbmot ožžo vealahansuodjaleami 2014:s ja bargoaddi lea gieskat geatnegahttojuvvon čađahit doaibmabijuid ovddidan dihte dásseárvvu buot vealahanvuođuin.
Mange LHBTQ-personer kvier seg for å være åpne overfor ledere, kollegaer og klienter (Andersen og Malterud, 2013).
Ollu LHBTQ-olbmot illá dustet leat rahpasat jođiheddjiide, bargoskihpáriidda ja klieanttaide (Andersen ja Malterud, 2013).
Begrep
Doahpagat
Seksuell orientering: Seksuell orientering handler om hvem vi blir forelsket i, seksuelt tiltrukket av, og ønsker å være sammen med.
Seksuála sodju: Seksuála sojus lea sáhka das geasa liikosta, geasa dovdá geasuheami, ja geainna háliida leat ovttas.
De vanligste seksuelle orienteringene er heterofil, homofil, bifil og lesbisk.
Dábáleamos seksuála sojut leat heterofiila, homofiila, bifiila ja lesba.
Noen bruker også skeiv.
Muhtumat lohket maid bonju.
LHBTQ er en forkortelse for lesbiske, homofile, bifile, transpersoner og queer.
LHBTQ lea oanádus lesbas, homofiillas, bifiillas, transolbmos ja queeras.
Det er et samlebegrep for disse minoritetsgruppene, og brukes oftest som forstavelse; for eksempel LHBTQ-personer, LHBTQ-perspektiv og LHBTQ-forskning.
Dat lea doaba mii čohkke buot dáid minoritehtajoavkkuid, ja geavahuvvo dávjá ovddabealde eará sániid, nugo ovdamearkka dihte: LHBTQ-olbmot, LHBTQ-perspektiiva ja LHBTQ-dutkan.
Kjønnsidentitet: En persons indre opplevelse av å være kvinne, mann, både kvinne og mann eller ingen av delene.
Sohkabealleidentitehta: Olbmo siskkáldas dovdu das leago nisu, almmái, sihke nisu ja almmái dahje ii guhtege dáin.
De fleste identifiserer seg med det kjønnet de ble tilskrevet ved fødsel, men ikke alle.
Eatnasat identifiserejit iežaset danin sohkabeallin maid riegádusas ožžo, muhto eai buohkat.
Heteronormativitet: Heteronormativitet betyr at heteroseksualitet og ciskjønn stort sett alltid blir tatt for gitt når mennesker møtes.
Heteronormativitehta: Heteronormativitehta mearkkaša ahte heterosohkabealli ja cissohkabealli dal juo dadjat álo adnojuvvo diehttelassan go olbmot deaivvadit.
Heteronormen omfatter de kulturelle og sosiale institusjoner, normer, praksiser og språk som reflekterer at samfunnet og kulturen forutsetter at alle mennesker er heterofile.
Heteronorbma guoská kultuvrralaš ja sosiálalaš ásahusaide, norpmaide, geavahussii ja gillii mat reflekterejit ahte servodat ja kultuvra eaktuda ahte buot olbmot leat heterofiillat.
Den heteronormative seksualiteten har fokus på reproduksjon, og den heterofile kjernefamilien blir naturgitt og universell.
Heteronormativva sohkabeali fokus lea reprodukšuvdna, ja heterofiila bearaš šaddá lunddolažžan ja universeallan.
Det gjør at lhbtq-personer blir sosialt usynlig og annenrangs.
Da dagaha LHBTQ-olbmuid sosiálalaččat oaidnemeahttumin ja fuonibun.
I et heteronormativt samfunn er alle ikke-heterofile i minoritet og antas å være heterofile med mindre det motsatte er bevist.
Heteronormatiiva servodagas leat buot ii-heterofiillat unnitlogus ja adnojuvvojit heterofiilan nu guhká go eará ii leat duođaštuvvon.
Lesbisk: å være lesbisk handler både om praksis, tiltrekning og identitet.
Lesba: Ahte leat lesba guoská sihke geavahussii, geasuheapmái ja identitehtii.
En lesbisk kvinne tiltrekkes av eller forelsker seg i personer av samme kjønn, altså andre kvinner.
Lesba nisu dovdá geasuheami dahje liikosta seamma sohkabeali olbmui, namalassii eará nissoniidda.
Både cispersoner og transpersoner kan være lesbiske.
Sihke cisolbmot ja transolbmot sáhttet leat lesbat.
Homofil: å være homofil handler både om praksis, tiltrekning og identitet.
Homofiila: Ahte leat homofiila guoská sihke geavahussii, geasuheapmái ja identitehtii.
En homofil mann eller kvinne tiltrekkes av eller forelsker seg i personer av samme kjønn.
Homofiila almmái dahje nisu dovdá geasuheami dahje liikosta seamma sohkabeali olbmuide.
Både cispersoner og transpersoner kan være homofile.
Sihke cisolbmot ja transolbmot sáhttet leat homofiillat.
Bifil: å være bifil handler både om praksis, tiltrekning og identitet.
Bifiila: Ahte leat bifiila guoská sihke geavahussii, geasuheapmái ja identitehtii.
En bifil person tiltrekkes av eller forelsker seg i mennesker uavhengig av hvilket kjønn den andre har.
Bifiila olmmoš dovdá geasuheami dahje liikosta olbmui beroškeahttá makkár sohkabeallái gullá.
Bifil som begrep, levemåte eller identitet, bryter med en forståelse om at befolkningen kan deles inn to grupper, heterofile og homofile.
Bifiila doaban, eallinvuohkin dahje identitehtan, rihkku dan áddejumi ahte álbmoga sáhttá juohkit guovtti jovkui, heterofiilla dahje homofiila jovkui.
Bifile kan dermed oppleve usynliggjøring, ikke å bli tatt på alvor og annen diskriminering blant både heterofile og homofile.
Danne bifiilat sáhttet dovdat ahte leat oaidnemeahttumin dahkkojuvvon, eai áktejuvvo dahje ahte sihke heterofiillat ja homofiillat earaláhkai vealahit sin.
Transperson: transperson er et paraplybegrep for personer som har et utseende eller identitet som uttrykker et annet kjønn enn det som ble registrert for dem ved fødsel.
Transolmmoš: transolmmoš lea čoahkkedoaba olbmuide geaid olggosoaidnin dahje identitehta čájeha eará sohkabeali go dat sohkabealli mii sidjiide registrerejuvvui riegádusas.
Ordet transperson er en oversettelse av det engelske «transgender».
Transolmmoš sátni lea eŋgelas «transgender» jorgaleapmi.
Det vanligste er å ha en identitet eller kjønnsuttrykk som er motsatt det biologiske utgangspunktet, mann-til-kvinne (MtK) eller kvinne-til-mann (KtM).
Dábáleamos lea ahte lea identitehta dahje sohkabealledovddaheapmi mii lea nuppegežiid go biologalaš vuolggasadji, albmás-nissonii dahje nissonis-albmái.
Noen transpersoner føler at de verken er menn eller kvinner og utfordrer vårt todelte kjønnssystem ved å innta plassen som et tredje kjønn, eller ved ikke å definere seg i kjønnskategorier overhodet.
Muhtun transolbmot eai dovdda iežaset juogo almmájin dahje nissonin ja hástalit min guovttejuogus sohkabeallevuogádaga go váldet saji goalmmát sohkabeallin, dahje go eai definere iežaset ovttage sohkabeallekategoriijai.
Transseksuelle blir internasjonalt regnet inn under paraplybegrepet, men dette er det en pågående debatt omkring i Norge.
Transseksuálat adnojuvvojit riikkaidgaskasaččat gullevažžan čoahkkedoahpagii, muhto dán birra digaštallojuvvo dál Norggas.
Å ha en transidentitet handler om en persons selvopplevde kjønnstilhørighet eller hvordan denne uttrykkes.
Olbmo transidentitehta guoská sohkabeallegullevašvuhtii maid olmmoš ieš dovdá dahje mo dat dovddahuvvo.
Det sier ikke noe om personens seksualitet eller seksuelle legning.
Dat ii muital maidege olbmo seksualitehta dahje seksuála soju birra.
Transpersoner kan være skeive, lesbiske, heterofile, bifile eller homofile.
Transolmmoš sáhttá leat bonju, lesba, heterofiila, bifiila dahje homofiila olmmoš.
Transperson, eller kortformen «trans/trans*, er det motsatte av å være cisperson – de som føler seg som sitt medfødte biologiske kjønn.
Transolmmoš, dahje oaniduvvon «trans/trans*, lea nuppegežiid cisolbmos – gii dovdá iežas seammaláganin go dat biologalaš sohkabealli maid riegádusas oaččui.
Queer: queer er det engelske ordet for skeiv.
Queer: queer lea bonju sáni eŋgelas jorgaleapmi.