pere/sami_parallel huggingface dataset:
Videre fremmet Arbeiderpartiets sametingsgruppe i forslaget at Sametinget skulle kreve at for Musken-konsesjonene burde kvinner oppfordres til å søke og at Sametinget uttrykker tilfredshet med at Fiskeridepartementet ikke foreslår at det betales vederlag for Musken-konsesjonene .
Viidáseappot ovddidii Bargiidbellodaga sámediggejoavku árvalusas ahte Sámediggi galggai gáibidit ahte Moski-konsešuvnnaid oktavuođas berrii ávžžuhit nissoniid ohcat ja ahte Sámediggi dovddaha duhtavašvuođa dainna ahte Guolástusdepartemeanta ii evttot ahte galgá máksit buhtadusa Moski-konsešuvnnain .
Sametinget har avgitt en rekke uttalelser , som av 14.09.2001 og ny uttalelse av 14.06.2002 .
Sámediggi lea buktán máŋga cealkámuša , nugo 14.09.2001 ja ođđa cealkámuša 14.06.2002 .
I motsetning til de nasjonale konsesjonene , ble disse gitt vederlagsfritt , som innebar en samlet besparelse for konsesjonæren på 10 millioner kroner .
Mii lei nuppeláhkái go riikkalaš konsešuvnnaid oktavuođas , de addojuvvojedje dát konsešuvnnat nuvttá , mii mearkkašii 10 miljon ruvdnosaš seastu konsešuvdnaoažžuide .
Av forskriftene og merknader framgår formål , virkeområde , utlysning , innhold i søknaden , vilkår som må oppfylles ved tildeling , gebyr , vilkår ved eventuell overdragelser / endringer i forutsetninger for tildelingen m.v. .
Láhkaásahusain ja mearkkašumiin bohtet ovdan ulbmilat , doaibmaguovllut , almmuheapmi , ohcama sisdoallu , juolludaneavttut maid ferte ollašuhttit , divadagat , eavttut vejolaš eretaddima / juolludeami eavttuid rievdadeami oktavuođas jna. .
Formålet med konsesjonene er å bidra til å styrke det lulesamiske samfunnet i Musken og Hellemofjorden i Tysfjord kommune , fastsatt gjennom egne forskrifter for disse konsesjonene .
Konsešuvnnaid ulbmil lea váikkuhit nannet Moskki ja Oarjevuona julevsámi servodaga Divttasvuona suohkanis ja lea mearriduvvon dáid konsešuvnnaid sierra láhkaásahusain .
Departementet har utarbeidet presiserende merknader til forskriftene , der det understrekes at :
Departemeanta lea ráhkadan aiddostahtti mearkkašumiid láhkaásahusaide , main deattuhuvvo ahte :
” Formålet med tildeling av to konsesjoner til Tysfjord kommune , er å styrke det lulesamiske samfunnet Musken .
« Formålet med tildeling av to konsesjoner til Tysfjord kommune , er å styrke de lulesamiske samfunnet Musken .
Tildelingen har til hensikt å bidra til at det skapes varige og sikre arbeidsplasser i Muskensamfunnet .
Tildelingen har til hensikt å bidra til ahte de skapes varige og sikre arbeidsplasser i Muskensamfunnet .
Samtidig skal etableringen bidra til å styrke grunnlaget for fortsatt bosetting og vekst for på denne måten opprettholde og utvikle et ellers sårbart lulesamisk kulturelt og språklig miljø . ”
Samtidig skal etableringen bidra til å styrke grunnlaget for fortsatt bosetning og vekst for på denne måten opprettholde og utvikle et ellers sårbart lulesamisk kulturelt og språklig miljø » ( mearkkašupmi 1. paragráfii Ulbmilat )
Fiskeridepartementet antar at Sametinget er fornøyd med utfallet av denne saken , jamfør brev av 25.11.2002 .
Guolástusdepartemeanta jáhkká ahte Sámediggi lea duhtavaš dán ášši bohtosiin , geahča 25.11.2002 beaiváduvvon reivve .
Videre har Kommunal- og regionaldepartementet ( KRD ) i brev til Fiskeridepartementet av 02.07.2001 klargjort hvilke vilkår som bør knyttes til konsesjonstildelingen .
Viidáseappot lea Gielda- ja guovlodepartemeanta ( GGD . ) 02.07.2001 beaiváduvvon reivves Guolástusdepartementii čielggadan makkár eavttuid berre bidjat konsešuvdnaaddimii .
KRD uttrykker klare forventninger til at målsetningene med konsesjonene oppfylles og at angitte målsettinger skal kunne realiseres med den næringslivssatsning en tildeling av to opprettskonsesjoner representerer .
GGD dovddaha čielga vuordámušaid dasa ahte konsešuvnna ulbmilat galget ollašuvvat ja ahte biddjojuvvon eavttuid galgá sáhttit ollašuhttit dainna ealáhusáŋgiruššamiin , mii lea guovtti biebmankonsešuvnnas .
Kommunal- og regionaldepartementet klargjør tilleggsvilkår i nevnte brev til Fiskeridepartementet , eksempelvis at konsesjonæren forpliktes til å etablere og finansiere de infrastrukturtiltak virksomheten krever og øvrig tilpliktes å delta i finansieringen av forskjellige tiltak / anlegg enten ved direkte bidrag eller ved avsetning til fond som kommunen disponerer .
Gielda- ja guovlodepartemeanta čielggada lasseeavttuid namahuvvon reivves Guolástusdepartementii , ovdamearkka dihtii ahte konsešuvdnaoažžut leat geatnegahttojuvvon ásahit ja ruhtadit daid vuođđostruktuvra doaibmabijuid , maid doaibma gáibida , ja muđui geatnegahttojuvvojit leat mielde ruhtadit sierranas doaibmabijuid / rusttegiid jogo njuolgga doarjjan dahje sajustemiin suohkana hálddašan fondii .
Gjennom Fiskeridirektoratets ankebehandling etter tildelingen i april 2003 , mener direktoratet at det er gjennomført en forsvarlig saksbehandling og oppfølgelse av tildelingen .
Guolástusdirektoráhta guoddalusmeannudeamis maŋŋá juolludeami cuoŋománus 2003 , oaivvilda direktoráhtta ahte juolludeamis lea leamaš dohkálaš áššemeannudeapmi ja čuovvoleapmi .
Blant annet anses det som dokumentert og sannsynliggjort at konsesjonæren har en kapital- og kredittilgang på over 21 millioner kroner .
Earret eará adno duođaštuvvon ja lea jáhkehahtti ahte konsešuvdnaoažžus lea vejolaš fidnet badjel 21 miljon ruvdnosaš kapitála ja kredihta .
Videre mener direktoratet at konsesjonæren gjennom vilkårene i tilsagnet er bundet til å følge opp selskapets skisserte planer i deres søknad , herunder også lokalt eierskap .
Viidáseappot oaivvilda direktoráhtá áhte konsešuvdnaoažžu juolluduseavttuid bokte lea čadnojuvvon čuovvut daid plánaevttohusaid , mat ledje searvvi ohcamis , dás maiddái báikkálaš eaiggátvuođa .
Det synes som om en rekke av disse vilkårene ikke er oppfylte .
Orru leamen nu ahte ollu dáin eavttuin eai leat ollašuhttojuvvon .
Ingen nye tiltak er påbegynt , etter det Sametinget kjenner til .
Ii oktage ođđa doaibmabidju leat álggahuvvon Sámedikki dieđu mielde .
Konsesjonæren har tvert i mot lagt ned butikken i Musken og flyttet en av selskapets ansatte og selskapets kontor ut av Musken .
Konsešuvdnaoažžu lea baicce heaittihan buvdda Moskkis ja sirdán ovtta searvvi bargiin ja searvvi kantuvrra eret Moskkis .
Forslag 3 , representant Anders Urheim , Arbeiderpartiets sametingsgruppe :
Árvalus 3 , áirras Anders Urheim , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Utvidelse av Samisk Utviklingsfonds virkeområde
Sámi ovddidanfoandda doaibmaguovllu viiddideapmi
Arbeiderpartiets sametingsgruppe ber om at Sametinget snarest mulig innlemmer hele Tysfjord , Hamarøy og Ballangen kommuner i Samisk Utviklingsfonds virkeområde .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku bivdá ahte Sámediggi jođáneamos lági mielde lahttuda olles Divttasvuona , Hábmera ja Bállága suohkaniid Sámi ovddidanfoandda doaibmaguvlui .
Forslag 4 , representant Magnhild Mathisen , Arbeiderpartiets sametingsgruppe :
Árvalus 4 , áirras Magnhild Mathisen , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Årets idrettsutøver i Sápmi i Norge
Dán jagáš faláštalli Norgga beale sámis
Arbeiderpartiets sametingsgruppe foreslår at det opprettes en egen post på Sametingets budsjettet for 2005 beregnet til årets idrettsutøver .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku evttoha ahte Sámediggi ásaha sierra poastta iežas jagi 2005 bušehttii dan jagáš faláštalli várás .
Prisen tildeles en idrettsutøver som på en positiv måte har representert det samiske folket i idrettssammenheng .
Bálkkašupmi juhkkojuvvo muhtun faláštallái gii lea positiivvalaččat ovddastan sámi álbmoga faláštallamiid oktavuođas .
Det utarbeides egne statutter for prisen .
Ráhkaduvvojit sierra njuolggadusat bálkkašumi juohkimii .
Forslag 5 , representant Magnhild Mathisen , Arbeiderpartiets sametingsgruppe :
Árvalus 5 , áirras Magnhild Mathisen , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Idrettstipend - juniorer
Faláštallanstipeanda - nuorahaččat
Arbeiderpartiets sametingsgruppe foreslår at Sametinget oppretter et eget idrettstipend for juniorer .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku evttoha ahte Sámediggi ásaha sierra faláštallanstipeandda nuorahaččaide .
Dette med formål å stimulere barn og unge til å satse på idrett .
Dán ulbmil galgá leat movttiidahttit mánáid ja nuoraid áŋgiruššat faláštallamiin .
Sametingsrådet utarbeider retningslinjene for stipendet , disse fremlegges til godkjenning i plenum i 2005 .
Sámediggeráđđi ráhkada stipeandanjuolggadusaid , maid dievasčoahkkin galgá dohkkehit jagi 2005:s .
Forslag 6 , representant Josef Vedhugnes , Arbeiderpartiets sametingsgruppe :
Árvalus 6 , áirras Josef Vedhugnes , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Politireformen
Politiijareforbma
Sametinget krever at Sametinget tas med i den videre behandlingen av Politireformen og at lensmannsdistriktene i samiske områder opprettholdes på minst dagens nivå
Sámediggi gáibida ahte Sámediggi váldojuvvo mielde politiijareforpma viidáset gieđahallamii ja ahte sámi guovllu lensmánnebiiret bisuhuvvojit juobán otná doaibmadásis
Sametinget viser til det arbeidet som politiets ulike organer gjennomfører med ulike forslag om bl.a. gjennomgang og forslag til endringer av driftsenhetsstrukturen , forslag til sammenslåinger av driftsenheter , lensmannsdistrikter og samlokalisering av de minste tjenestesteder mv. .
Sámediggi čujuha dan bargui maid politiija iešguđet orgánat čađahit ja mas leat iešguđet árvalusat , e.e. doaibmaovttadagaid struktuvrra guorahallamii ja rievdadanevttohusaide , doaibmaovttadagaid , leansmánnebiiriid ja unna virgesajiid ovttastahttinevttohusaide jna. .
Sametinget viser til at ” de minste ” driftsenhetene ofte lokalisert til befolkningstynne områder , herunder de samiske områdene .
Sámediggi čujuha dasa go dat » unnimus » doaibmaovttadagat dávjá leat doppe gos leat unnimus olbmot , nugo sámi guovlluin .
Sametinget er bekymret dersom politiservicen blir nedlagt , eller sentralisert til større enheter med dertil redusert tilgjengelighet for publikum i samiske bosettingsområder .
Sámedikkis lea oalle surru das ahte politifuolahus heaittihuvvo , dehe ahte čohkke unna ovttadagažiid stuoribun ja sámi guovlluid olbmuin de šaddá guhkit mátki lagamus leansmánnekantuvrii .
Sametinget ber Sametingsrådet behandle saken om Politireformen så snart som mulig .
Sámediggi bivdá Sámediggeráđi gieđahallat ášši politiijareforpma birra farggamusat .
Sametinget vil anbefale at dagens organisasjonsstruktur , og tjenesteytelse fra lensmannskontorene i de samiske områdene opprettholdes og styrkes .
Sámediggi rávve ahte otná organisašunstruktuvra ja virgedássi sámi guovlluid lensmánnekántuvrrain bisuhuvvo ja nannejuvvo .
Forslag 7 , representant Terje Tretnes , Samefolkets parti og Samer bosatt i Sør :
Árvalus 7 , áirras Terje Tretnes , Sámeálbmot bellodat ja Sámit Lulli-Norggas
Regjeringen ønsker å fjerne behovsprøvingen på taxiløyve
Ráđđehus háliida sihkkut dárboárvvoštallama taksi-doaibmalohpái
Høringsfristen er september 2004 .
Gulaskuddanáigemearri lea čakčamánus 2004 .
Ved å fjerne behovsprøvingen ( deregulering ) kan alle starte med drosjer nesten hvor som helst , det fjerner også kjøreplikten ( Helg og – helligdager samt natt kjøring ) .
Dárboárvvoštallama sihkkun váikkuha ahte juohkehaš sáhttá álgit taksiin vuodjit measta vaikko gos , dat sihkku vuodjingeatnegasvuođa ( vahkkoloahppa- , bassebeaive- ja idjavuodjin ) .
Man er heller ikke pliktig å være tilknyttet en sentral .
Ii leat geatnegasvuohta čadnojuvvot makkárge guovddážii .
Historisk sett er behovsprøvingen tilstede for å sikre et godt og stabilt tilbud i hele landet .
Historjjálaččat lea dárboárvvoštallan ásahuvvon sihkkarastin dihte buori ja dássedis fálaldaga olles riikkas .
Drosjeløyve medfører en kjøreplikt , helg- helligdager samt natt-kjøring .
Taksi-doaibmalohpi mielddisbuktá vuodjingeatnegasvuođa , vahkkoloahppa- , bassebeaive- ja idjavuodjima .
Og næringen er underlagt forskrifter om maksimal pris – med unntak av større byer .
Dát ealáhus ferte čuovvut láhkaásahusaid alimus hattiid birra – earret stuorát gávpogiin .
Høringsutkastet går imot distriktenes interesser i ønsket om ” frie ” etableringer , frie priser og ingen kjøreplikt , dette er anbefalt brukt som virkemiddel for bl.a. økt konkurranse .
Álgoevttohus ii čuovo guovlluid sávaldaga go háliida friija álggahemiid , friija hattiid , ja ii ge galgga leat vuodjingeatnegasvuohta , dat leat ávžžuhuvvon geavahuvvot gaskaoapmin e.e. oažžut gilvolassáneami .
I distriktene vet man at konkurransene og mulighetene i yrket er små , og sett opp mot ønsket om et godt og stabilt tilbud til befolkningen bør dette veie tyngst som argument mot deregulering .
Guovlluin dihtet ahte ealáhusas leat unnán gilvovejolašvuođat , ja jus háliida ahte álbmot galgá oažžut buori fálaldaga , de berrešii dat leat stuorimus ággan muddemiid sihkkuma vuostá .
Ŋnsket fra drosjenæringen i distriktene er derfor at dagens ordning videreføres .
Guovlluid taksiealáhusa sávaldat lea ahte dálá ortnet bisuhuvvo .
I Sverige ble dette gjennomført noe som førte til at prisene steg med 30% .
Ruoŧas čađahuvvui dát , ja dat váikkuhii 30% haddelassáneami .
Et annet argument mot dereguleringen er behovsprøving for turvogn , i Finnmark er det ingen turvogner utenom drosjenæringen som er tilpasset funksjonshemma , derfor vil denne gruppen være tapere i distriktene .
Eará ágga manne ferte bisuhit muddemiid dárboárvvoštallamiiguin sáhttobiillaide lea ahte Finnmárkkus eai leat eará sáhttobiillat go taksibiillat mat leat heivehuvvon doaimmashehttejuvvon olbmuide , danne lea guovlluin dát joavku mii šaddá gillát .
Sametinget mener at behovsprøvingen i distriktene videreføres og at eventuelt deregulering kun gjennomføres i større byer .
Sámediggi oaivvilda ahte dárboárvvoštallan guovlluin bisuhuvvo , ja jus muddemiid galgá sihkkut , de dat čađahuvvo stuorát gávpogiin .
Dette for å sikre befolkningen i distriktene et godt og stabilt drosjetilbud .
Dán evttohit vai guovlluid álbmogii sihkkarastejuvvo buorre ja dássedis taksifálaldat .
Forslag 8 , representant Jon Erland Balto og representant Jánoš Trosten , NSR .
Árvalus 8 , áirras Jon Erland Balto ja áirras Jánoš Trosten , NSR:a ovttasbargojoavku ja Guovddášbellodat :
Samisk idrettsmelding
Sámi valáštallandieđáhus
NSRs samarbeidsgruppe og SP ber Sametingsrådet om å sette i gang arbeidet med en Samisk idrettsmelding .
NSR:a ovttasbargojoavku ja GB:a dáhttu Sámediggeráđi álggahit barggu Sámi valáštallandieđáhusain .
Forslag 9 , representant Olaf Eliassen , NSR samarbeidsgruppe :
Árvalus 9 , áirras Olaf Eliassen , NSR:a ovttasbargojoavku :
Indre Finnmark politidistrikt
Sis-Finnmárkku politiijaguovlu
, SP og samarbeidsgruppe mener at det bør opprettes et eget politidistrikt for Indre Finnmark , etter mønster av Indre Finnmark tingsrett .
, Guovddášbellodat ja ovttasbargojoavku oaivvildit ahte galggašii ásahuvvot sierra Sis-Finnmárkku politiijaguovlu , Sis-Finnmárkku diggegoddemálle mielde .
Vi ser med bekymring på forslaget over nye lensmannsdistrikt fra politimesteren i Vest-Finnmark der samiske lensmannsdistrikt blir avsluttet og overflyttet til ” norske ” lensmannsdistrikt .
Mii oaidnit fuolastumiin Oarje-Finnmárkku politimeaštára evttohusa ođđa lensmanneguovlluid ektui man oktavuođas sámi lensmanneguovllut heaittihuvvojit ja sirdojuvvojit » norgalaš » lensmanneguovlluide .
Hvis dette forslaget blir en realitet vil det kunne medføre at rettsikkerheten til den samiske befolkningen ikke blir ivaretatt i den grad den burde .
Jos dát evttohus čađahuvvo , de sáhttá dat mearkkašit dan ahte sámi álbmoga riektesihkarvuohta ii gozihuvvo nugo dat galggašii .
Det må være et absolutt krav om at politiet ved kontakt med befolkningen behersker språket og har kjennskap til samisk rettsoppfatning , sedvaner , kultur og levemåter .
Ferte leat vealtameahttun gáibádussan ahte politiija go lea oktavuohta álbmogii , máhttá sámegiela ja dovdá sámi riekteáddejumi , boares vieruid , kultuvrra ja eallinvugiid .
Møtelederskapets innstilling overfor Sametinget
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái :
Forslag 1 behandles i plenum .
Árvalus 1 meannuduvvo dievasčoahkkimis .
Forslag 2 – 9 oversendes Sametingsrådet for videre behandling .
Árvalus 2 – 9 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái viidáset meannudeapmái .
Forslag 1 ble forkastet med 20 stemmer .
Árvalus 1 hilgojuvvui 20 jienain .
Forslag 2 – 9 ble enstemmig vedtatt oversendt til Sametingsrådet for videre behandling .
Árvalus 2 – 9 mearriduvvui ovttajienalaččat sáddejuvvot Sámediggeráđđái viidáset meannudeapmái .
1 Steinar Pedersen Olaf Eliassen
1 Steinar Pedersen Olaf Eliassen
2 Steinar Pedersen
2 Steinar Pedersen
3 Anders Urheim Geir Tommy Pedersen
3 Anders Urheim Geir Tommy Pedersen
Simon Ivar Andersen
Ivar Simon Andersen
4 Magnhild Mathisen
4 Magnhild Mathisen
5 Josef Vedhugnes
5 Josef Vedhugnes
6 Terje Tretnes
6 Terje Tretnes
7 Jon Erland Balto Janoš Trosten
7 Jon Erland Balto Janoš Trosten
8 Olaf Eliassen Per Edvin Varsi
8 Olaf Eliassen Per Edvin Varsi
Steinar Pedersen , til forr. orden
Steinar Pedersen , čoahkkinortnegii
9 Svein-Roald Nystø
9 Sven-Roald Nystø
Terje Tretnes , til forr. orden
Terje Tretnes , čoahkkinortnegii
Per Solli , til forr. orden
Per Solli , čoahkkinortnegii
Magnhild Mathisen , til forr. orden
Magnhild Mathisen , čoahkkinortnegii
Forslag 2 – 9 ble enstemmig vedtatt oversendt til Sametingsrådet for videre behandling .
Árvalusat 2 – 9 mearriduvvui ovttajienalaččat sáddejuvvot Sámediggeráđđái viidáset meannudeapmái .
Saken ble avsluttet 22. september 2004 kl. 16.40 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui čakčamánu 22. b. 2004 dii. 16.40 .
Sak 36/04
Ášši 36/03
Sametingets melding om fiske som næring og kultur i kyst og fjordområdene
Sámedikki dieđáhus guolásteami birra ealáhussan ja kultuvran riddu ja vuotnaguovlluin
Arkiv SF- 411 Arkivsaksnr. 2004000300
Arkiva SF- 411 Arkiiváššenr . 2004000300
Saken påbegynt 23. september 2004 kl.09 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 23. b. 2004 dii. 09.00 .
Fiskeriminister Svein Ludvigsen holdt innlegg til Sametinget .
Guolástusministar Svein Ludvigsen doalai ságastallama Sámediggái .
1 Sametingsrådets sak R 082/04
1 Sámediggeráđi ášši R 082/04
2 Plenum Sametingets vedtak i fiskerisaker 1990-2003
2 Dievasčoahkkin Sámedikki mearrádusat guolástusáššiin 1990-2003
3 04/927 - 23 Norut NIBR Finnmark Kjønn og etnisitet i fiskeripolitikken
3 04/927 - 23 Norut NIBR Finnmark Kjønn og etnisitet i fiskeripolitikken
4 04/300 – 7 16.08.2004 Sametingsrådet Sametingets melding om fiske som næring og kultur i kyst og fjord områdene
4 04/300 – 7 16.08.2004 Sámediggeráđđi Sámedikki dieđáhus guolásteami birra ealáhussan ja kultuvran riddo- ja vuotnaguovlluin .
Politisk nivå Møtedato Saksnr.
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr. .
Sametingsrådet 19.08.2004 R 082/04
Sámediggeráđđi 19.08.2004 R 082/04
Nærings- og kulturkomiteen 21.09.2004 NKK 006/04
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 21.09.2004 EKL 006/04
Sametingets plenum 24.09.2004 36/03
Sámedikki dievasčoahkkin 24.09.2004 36/03
Sametingsrådets forslag til innstilling overfor komiteen :
Sámediggeráđi mearrádusárvalus lávdegoddái :
Sametinget tar til orientering Sametingets melding om fiske som næring og kultur i kyst- og fjordområder og støtter de forslag til prioriteringer som framkommer i meldingen .
Sámediggi váldá diehtun Sámedikki dieđáhusa guolásteami birra ealáhussan ja kultuvran sámi guovlluin ja doarju dieđáhusa vuoruhanevttohusaid mat bohtet ovdan dieđáhusas .
Merknader fra komiteen
Lávdegotti mearkkašumit
Komiteen , med medlemmene fra NSRs samarbeidsgruppe , Jarle Jonassen , Ann Mari Thomassen , Kjell Gjøran Jåma , Janos Trosten , fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe , Steinar Pedersen , Sverre Andersen , Per Solli , fra SfB / SBS . Johan Mikkel Sara , fra SVF .
Lávdegottis , NSR ovttasbargojoavkku lahtuin , Jarle Jonassen , Ann-Mari Thomassen , Kjell Gjøran Jåma , Jánoš Trosten , Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus , Steinar Pedersen , Sverre Andersen , Per Solli , SfB / SBSa bealis Johan Mikkel Sara , SVFa bealis Ove Johnsen , Guovddášbellodaga sámediggejoavkkus Olaf Eliassen ja Johttisámilisttas / Olgešbellodagas Per A. Bæhr
Prioriteringene er i samsvar med de signaler som Sametinget tidligere har påpekt og lagt vekt på i fiskeripolitiske debatter i plenum .
Vuoruheamit čuvvot daid signálaid , maid Sámediggi ovdal lea čujuhan ja deattuhan guolástuspolitihkalaš divaštallamiin dievasčoahkkimiin .
Komiteen vil understreke følgende :
Lávdegoddi deattuha čuovvovačča :
Nærhet til fiskeressursene må gi rett - og Nord-Norges historiske andel må tilbakeføres landsdelen .
Lagašvuohta guolleresurssaide galgá addit vuoigatvuođaid – ja Davvi-Norgga historjjálaš oassi galgá ruovttoluotta riikkaoassái .
Sametinget aksepterer ikke at folk systematisk blir fratatt retten til å drive fisket .
Sámediggi ii dohkket ahte olbmuin vuogádatlaččat váldojuvvojit eret bivdovuoigatvuođat .
Den urett som ble begått mot småskalafiskere da disse ble frarøvet retten til fiske mot slutten av åttitallet må få en rettferdig utgang , og folk som ble fratatt muligheten til en reell inntekt av fiske , må få den tilbake .
Dan vearrivuođa , mii dahkkojuvvui smávvaguolásteddjiid vuostá go sis váldojuvvui eret bivdovuoigatvuohta gávccilotlogu loahpageahčen , ferte njulget vuoiggalažžan , ja dat olbmot , geain váldojuvvui eret duohta vejolašvuohta oažžut dietnasa guollebivddus , fertejit oažžut ruovttoluotta dan vejolašvuođa .
2 ) Komiteen understreker for at tilgangen til bruk av sjøallmenningen og sjøarealene er en stor arealutfordring i de sjøsamiske områdene .
2 ) Lávdegoddi deattasta ahte beassat geavahit oktasašmearraguovlluid ja mearraareálaid lea stuorra areálahástalus mearrasámi guovlluin .
Komiteen mener at kyst og fjorbefolkningens rett til bruk av sjøarealene må sees i sammenheng med tilbakeføring av fiskerettigheter til samiske kyst- og fjordområder .
Lávdegoddi oaivvilda ahte riddo- ja mearraguovlluid ássiid vuoigatvuohta beassat geavahit mearraareálaid čatnasa guolástusvuoigatvuođaid ruovttoluottaaddimii sámi riddo- ja vuotnaguovlluide .
3 ) Komiteen mener at den norske fiskeriforvaltningen ikke er i samsvar med nasjonale og internasjonale lover og konvensjoner som forplikter staten Norge til å bidra til å sikre det næringsmessige grunnlaget for sjøsamisk kultur .
3 ) Lávdegoddi oaivvilda ahte Norgga guolástushálddašeapmi ii čuovo daid riikkalaš ja riikkaidgaskasaš lágaid ja soahpamušaid , mat geatnegahttet Norgga stáhta váikkuhit ahte mearrasámi kultuvrra ealáhusvuođđu sihkkarastojuvvo .
Dagens forvaltningsordninger må legges om .
Dálá hálddašanortnegiid ferte rievdadit .
En fremtidig forvaltning må bygge på nærhets- og avhengighetsprinsippet der ressursene forvaltes regionalt og lokalt slik at de sikrer grunnlaget for sysselsetting og bosetting i kyst- og fjordområdene .
Boahttevaš hálddašeami vuođđun ferte leat dakkár lagašvuođa- ja sorjavašvuođaprinsihppa , mas resurssat hálddašuvvojit guovlulaččat ja báikkálaččat vai sihkkarastet riddo- ja vuotnaguovlluid barggaheami ja ássama .
I dette ligger også at de tiltakene som gjennomføres , er tuftet på et helt folkerettslig grunnlag .
Dása gullá maiddái dat ahte doaibmabijut , mat čađahuvvojit , leat vuođđuduvvon álbmotriektái .
4 ) Komiteen er svært bekymret for den kraftige økningen i kobbe- , havert- og kongekrabbebestandene .
4 ) Lávdegoddi lea sakka fuolastuvvan go áhpenjuorjo- , deavut- ja gonagasreabbámáddodagat leat sturron nu sakka .
Ŋkningen er til skade for det tradisjonelle sjøsamiske fisket .
Ferte suovvat bivdit ollu eanet áhpenjurjuid ja deavuhiid go dál .
De som har vært og er mest plaget med kongekrabben – småbåtfiskerne i fjordene fra og med Porsanger og østover , får ikke delta i fisket etter denne arten .
Sii , geat leat giksašuvvan ja giksašuvvet eanemusat gonagasreappá geažil – smávvafanasbivdit vuonain Porsáŋggu rájes nuorttas – eai beasa bivdit dán šlája .
Det er derfor et ubetinget krav at alle fiskere i disse områdene , med båter under 15 m , skal kunne delta uansett båtstørrelse .
Danne lea eavttuhis gáibádus ahte buot dat guolásteaddjit dáin guovlluin , geain leat vuollel 15 mehter guhkkosaš fatnasat , galget beassat oassálastit beroškeahttá fanassturrodagas .
5 ) Det skal ikke være adgangsbegrensning for fartøy under ti meter i Finnmark og Nord-Troms og i andre nærmere definerte områder .
5 ) Ii galgga caggat vuollel logi mehter guhkkosaš fatnasiid bivdimis Finnmárkkus ja Davvi-Romssas ja eará lagabui mearriduvvon guovlluin .
Når det gjelder å definere områder med samiske fiskeriinteresser vil en fra Sametingets side bemerke at siden samisk fiskeriutvalg la fram sin innstilling har det skjedd mye når det gjelder å beskrive samiske fiskerirettigheter og hvor disse har gyldighet .
Go galgá mearridit guđe guovlluin leat sámi guolástusberoštumit , de háliida Sámediggi mearkkašit ahte dan rájes go sámi guolástuslávdegoddi ovddidii čielggadusas , de lea ollu dáhpáhuvvan sámi guolástusvuoigatvuođaid válddahallama oktavuođas ja gosa dat gustojit .
Samiske fiskeriinteresser står spesielt sterkt i Troms og Nordland i kommunene Gratangen , Lavangen , Skånland , Evenes og Tysfjord .
Sámi guolástusberoštumit leat erenoamáš nannosat Romssa ja Nordlándda suohkaniin Rivttáhis , Loabágis , Skániin , Evenáššis ja Divttasvuonas .
Dette er sentrale samiske fiskeriområder med stor samisk bosetting .
Dát leat guovddáš sámi guolástusguovllut , gos ásset ollu sápmelaččat .
Sametinget forutsetter at det nye Samerettsutvalget fra Troms , Nordland og sørover også tar høyde for å behandle samiske rettigheter til marine ressurser .
Sámediggi eaktuda ahte ođđa Sámi vuoigatvuođalávdegoddi Romssas ja Nordlánddas máttásguvlui maiddái meannuda sámi vuoigatvuođaid mearraresurssaide .
6 ) Sametingsrådet må følge opp de prioriteringer som er skissert i fiskerimeldinga ovenfor den norske Regjering og Storting .
6 ) Sámediggeráđđi ferte čuovvolit Norgga Ráđđehusa ja Stuorradikki ektui daid vuoruhemiid , mat leat árvaluvvon guolástusdieđáhusas .
7 ) Det må avsettes økonomiske midler i de årlige budsjettbehandlingene i Sametinget til dette arbeidet .
7 ) Ferte várret ekonomalaš resurssaid Sámedikki jahkásaš bušeahttašiehtadallamiin dán bargui .
Merknad / forslag fra komiteens medlem fra Flyttsamelista / Høyre
Lávdegotti lahttu Johttisámilisttas / Olgešbellodagas háliidit mearkkašit : / árvalit
viser til punkt 7.3 Sametingets prioriteringer , side 65 , første strekpunkt .
Čujuhuvvo čuoggái 7.3 Sámedikki vuoruheamit , siidu 65 , vuosttas sárggisčuokkis .
Meldingen inneholder svært lite om landanleggene og deres betydning for den samiske befolkningen i form av bl.a. arbeidsplasser .
Dieđáhusas lea hui uhccán gádderusttegiid birra ja maid dat mearkkašit sámi álbmogii earret eará bargosajiid oktavuođas .
Større landanlegg krever regelmessige leveranser av fisk for å ha sikre arbeidsplasser .
Stuorra gádderusttegat gáibidit oažžut guliid jeavddalaččat vai bargosajit sihkkarastojuvvojit .
Dette kan kun trålere og andre større fiskebåter levere .
Dan sáhttet dušše feastonuohttefatnasat ja stuorra guollefatnasat skáhppot .
Sjarker og andre mindre fiskebåter kan levere fisk svært uregelmessig av ulike årsaker .
Šárkkat ja eará uhcit guollefatnasat sáhttet skáhppot guliid hui jeavddaheamit iešguđetlágan sivaid geažil .
Dårlig vær er et hinder for mindre båter , oppfiskete kvoter er et annet hinder .
Heajos dálki sáhttá hehttet uhcit fatnasiid , eará hehttehus lea bivdojuvvon earit .
En reaksjonsform kan være økonomiske virkemidler eller inndragninger .
Doaibmabidjun sáhttet leat ekonomalaš váikkuhangaskaomit dahje ruovttoluotta váldimat .
En mønsterbedrift i så måte er Norway Seafood Hammerfest AS ( NWS ) som har 5-6 trålerkonsesjoner , hvor 3-4 trålere står for leveransene til fabrikkanlegget i Rypefjord .
Dan dáfus lea Norway Seafood Hammerfest AS ( NWS ) dakkár ovdagovvafitnodat , mas leat 5-6 feastonuohttefatnasa ja 3-4 feastonuohttefatnasis lea ovddasvástádus skáhppot guliid fabrihkkarusttegii Lávželuovttas .
Sikre leveranser og høyforedling av fisken gjør at bedriften fortsatt går med overskudd går med overskudd også etter at bedriften investerte 150 mill kroner i nytt industrianlegg .
Sihkkaris guolleskáhppon ja alladási guollereiden dagaha ahte fitnodagas ain lea vuoitu maiddái maŋŋágo fitnodat investerii 150 milj. ru ođđa industriijarusttegii .
Etter flyttingen til Rypefjord til et moderne produksjonsanlegg har bedriften fortsatt omkring 200 ansatte .
Maŋŋá fárrema Lávželuktii ođđaáigásaš buvttadanrusttegii lea fitnodagas ain sullii 200 bargi .
Mindre fiskebåter kan levere fangster der under forutsetning at de kan levere rett kvalitet .
Uhcit guollefatnasat sáhttet doalvut sállašiid dohko dainna eavttuin ahte sii sáhttet skáhppot rivttes kvalitehta .
Forslag fra grupper som ikke er medlemmer i komiteen : Forslag 1 , NSRs samarbeidsgruppe , Arbeiderpartiets sametingsgruppe , SfB , / SBS .
Árvalus 1 , NSR ovttasbargojoavkku , Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus , SfB , / SBSa Guovddášbellodaga sámediggejoavkkus ja Johttisámilistta / Olgešbellodaga Árvalus
, Senterpartiets sametingsgruppe , og Flyttsamelista / Høyre
Árvalusat joavkkuin geain eai leat lahtut lávddegottis :
Forslag 2 , representant Simon Andersen , frie gruppe
Árvalus 2 , áirras Simon Andersen , Friddja joavku :
Tillegg til anførsel under pkt. 6.10 ” Sametingets prioriteringer ”
Lasáhus 6.10 čuoggá mearkkašupmái » Sámedikki vuoruheamit »
Arbeide for å opprettholde og styrke fiskeressursene i samiske kyst og fjordområder .
Bargat dan ala ahte bisuhit ja nannet sámi riddo- ja vuotnaguovlluid guolleriggodagaid .
Tillegg til anførsel under pkt. 8.4 ” Sametingets prioriteringer ”
Lasáhus 8.4 čuoggá mearkkašupmái » Sámedikki vuoruheamit »
Arbeide for at oppdrettskonsesjoner tildeles vederlagsfritt i samiske kyst- og fjordområder for å bevare og styrke samisk språk , kultur og identitet .
Bargat dan ala ahte biebmandoaibmalobit juhkkojuvvojit nuvttá sámi riddo- ja vuotnaguovlluin gáhtten ja nannen dihte sámi giela , kultuvrra ja identitehta .
Arbeide for at lokale inntresser / aktører - fortrinnvis enkeltvis eller samlet - står som majoritetseiere og med råderett i henhold til lovgivningen over de aktuelle oppdrettskonsesjonene og virksomheten som driver konsesjonene .
Bargat dan ala ahte báikkálaš berošteaddjit – vuosttažettiin ovttaid mielde dahje oktasaččat – galget leat eanetlohkoeaiggádin geat lágaid vuođul besset hálddašit biebmandoaibmalobiid ja doaimma mii jođiha doaibmalobiid .
Arbeide for at den aktuelle oppdrettsvirksomheten - som er basert på vederlagsfrie konsesjoner - styrker lokalsamfunnet og det materielle grunnlaget for stedlig samisk kultur og identitet .
Bargat dan ala ahte dat biebmandoaimmat – maid nuvttá doaibmalobiiguin leat vuođđudan – nannejit lagasservodaga ja báikkálaš sámi kultuvrra ja identitehta vuođu .
Forslag 2 ble forkastet med 36 stemmer .
Árvalus 2 hilgojuvvui 36 jienain .
Forslag 1 ble enstemmig vedtatt .
Árvalus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Komiteens mindretalls forslag ble endret til merknad .
Lávdegotti unnitlogu árvalus rievdaduvvui mearkkašupmin .
1 Sverre Anderssen , saksordfører
1 Sverre Anderssen , áššeovddiheaddji
2 Per A. Bæhr
2 Per A. Bæhr
3 Ann-Mari Thomassen
3 Ann-Mari Thomassen
4 Steinar Pedersen Berit Ranveig Nilssen
4 Steinar Pedersen Berit Ranveig Nilssen
Henrik Eriksen
Henrik Eriksen
5 Olaf Eliassen
5 Olaf Eliassen
6 Simon Ivar Andersen Anders Urheim
6 Simon Ivar Andersen Anders Urheim
7 Ove Johnsen
7 Ove Johnsen
8 Terje Tretnes Olaf Eliassen
8 Terje Tretnes Olaf Eliassen
Steinar Pedersen , til forslagene
Steinar Pedersen , evttohusaide
9 Gunvald Nilsen Steinar Pedersen
9 Gunvald Nilsen Steinar Pedersen
Gunvald Nilsen
Gunvald Nilsen
10 Ragnhild Lydia Nystad
10 Ragnhild Lydia Nystad
11 Berit Ranveig Nilssen
11 Berit Ranveig Nilssen
12 Per Solli
12 Per Solli
13 Olav skogmo
13 Olav Skogmo
14 Geir Tommy Pedersen Terje Tretnes
14 Geir Tommy Pedersen Terje Tretnes
15 Anders Urheim Simon Ivar Andersen
15 Anders Urheim Simon Ivar Andersen
16 Janoš Trosten Olav Dikkanen
16 Janoš Trosten Olav Dikkanen
17 Josef Vedhugnes
17 Josef Vedhugnes
19 Klemet Erland Hætta
19 Klemet Erland Hætta
20 Simon Ivar Andersen
20 Simon Ivar Andersen
21 Sverre Anderssen
21 Sverre Anderssen
Gunvald Nilsen , til forr. orden
Gunvald Nilsen , čoahkkinortnegii
Berit Ranveig Nilssen , til forslagene
Berit Ranveig Nilssen , evttohusaide
Jørn Are Gaski , til forslagene
Jørn Are Gaski , evttohusaide
Fiskeriminister Svein Ludvigsen holdt tale ved avslutning av saken .
Guolástusministar Svein Ludvigsen doalai ságastallama ášši loahpadettiin .
Saken ble avsluttet 23. september 2004 kl. 13.00 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 23. b. 2004 dii. 13.00 .
Sak 37/04
Ášši 37/04
Hálkavárri og Mauken / Blåtind skytefelt
Hálkavári ja Meavkki / Blåtind báhčinguovlu
Arkiv SF- 66 Arkivsaksnr. 2004000113
Arkiva SF- 66 Arkiiváššenr . 2004000113
Saken påbegynt 23. september 2004 kl. 14.20 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 23. b. 2004 dii. 14.20 .
2 1982 Sven Skjenneberg og Hans Prestbakmo Hammerfest Herredsrett .
Sven Skjenneberg ja Hans Prestbakmo Hammerfest Herredsrett .
Sak nr 46/1979B , Porsangmoen og Halkavarre skyte og øvingsfelt .
Ášši nr 46/1979B , Iŋggášguolbana ja Hálkavári báhčin- ja hárjehallanguovlu .
Skytefeltenes innvirkning på reindriften i Reinbeitedistrikt nr 14 A , Spiertagaissa
Báhčinguovlluid váikkuhus boazodollui Orohagasas nr 14 A , Spiertagáisá ( 1982 )
3 1996 Sven Skjenneberg Porsangmoen - Halkavarre skyte- og øvingsfelt .
Sven Skjenneberg Iŋggášguolbana - Hálkavári báhčin- ja hárjehallanguovlu .
Utredning vedrørende reindriftsnæringen
Čielggadus mii guoská boazodollui ( 1996 )
4 2002 Christian Nellemann og Ingunn Vistnes , med vedlegg av Peer Gaup Halkavarre - Porsangmoen skytefelt .
Christian Nellemann ja Ingunn Vistnes , med vedlegg av Peer Gaup Hálkavárie – Iŋggášguolbana báhčinguovlu .
Konsekvenser og muligheter for reindriften og Forsvaret .
Váikkuhusat ja vejolašvuođat boazodollui ja Suodjalussii .
Vedlegg 1 : Reindriftens bruk av arealer innenfor reinbeitedistrikt 14 a Spiertagaissa , Calbmelanrassa , Halkavarri og Munkavarri siidaområder
Mielddus 1 : Boazodoalu eanageavaheapmi Orohagas 14a Spiertagáissá , Čalbmelanrassa , Hálkavári ja Munkavári siiddat .
5 2001 Egil Reimers Halkavarre skytefelt .
4 . Egil Reimers Hálkavári báhčinguovlu .
Våpenflygning og militære øvelser .
Vearjogirdin ja suodjalusa hárjehallamat .
En litteraturoversikt og analyse av virkningen på rein og caribou av militær og annen mennesklig virksomhet
Girjjálašvuođageahčastat ja váikkuhusaid analyseren boazodollui ja suodjalusa caribou ja eará olmmošlaš doaibma ( 2001 )
6 1990 Lloyd Villmo Beiteundersøkelser for Mauken Reinbeitedistrikt ( revisjon av undersøkelse fra 1979 )
Lloyd Villmo Meavkki Orohaga guohtoniskkadeamit ( iskkadeami ođasmahttin 1979 rájes ) . ođđajagemánu 7. b. 1990 ( KU nr 10 ) .
7 1990 Sven Skjenneberg Sammenbindingen av Mauken og Blåtind skytefelt .
7 . Sven Skjenneberg Meavkki ja Blåtind báhčinguovlluid oktiilaktin .
Følgene forreindriften
Váikkuhusat boazodollui .
8 1992 Bernt Johansen og Hans Tømmervik Reinbeitekartlegging i Mauken - Blåtind .
8 . Bernt Johansen ja Hans Tømmervik Boazoguohtumiid kárten Meavkkis – Blåtind:as .
FORUT IT .
FORUT IT .
Lloyd Villmo Kommentarer til rapport fra FORUT IT
Lloyd Villmo Mearkkašumit FORUT IT 1992 raportii .
10 1992 Sven Skjenneberg Sammenbindingen av Mauken og Blåtind skytefelt .
10 . Sven Skjenneberg Meavkki ja Blåtind báhčinguovlluid oktiilaktin .
Følgene for reindriften .
Váikkuhusat boazodollui .
Tillegg til utredning av 13. jan. . 1990
Lasáhus čielggadussii ođđajagemánu 13. b. 1990 .
11 1992 Sven Skjenneberg Sammenbindingen av Mauken og Blåtind skytefelt .
11 . Sven Skjenneberg Meavkki ja Blåtind báhčinguovlluid oktiilaktin .
Følgene for reindriften av en ny øvingsordning for Forsvaret .
Suodjalusa ođđa hárjehallanortnega váikkuhusat boazodollui .
Tillegg til utredning av 13. jan. . 1990 og tilleggsutredning av 24. sep . .
Lasáhus čielggadussii ođđajagemánu 13. b. 1990 ja lassi čielggadus čakčamánu 24. b. 1992 .
3 jun 1994
Geassemánu 3. b. 1994 ( KU nr 15 ) .
12 1999 Hans Tømmervik Reinbeitekartlegging Mauken - Blåtind - Fagerfjell .
12 Hans Tømmervik Meavkki - Blåtind - Fagerfjell boazoguohtonkárten .
Norsk Institutt for Naturforskning ( NINA )
Norsk Institutt for Naturforskning ( NINA ) , Romsa 1999 .
13 2001 Danell / Danielsen Värdering av renskötselmässiga konsekvenser och förslag till ätgjerder
Danell / Danielsen » Värdering av renskötselmässiga konsekvenser och förslag till ätgjerder » . Miessemánu 21. b. 2001 .
14 2001 Johan K. H. Kalstad Sakkyndig uttalelse om Sosiokulturelle virkninger for reindriften
Johan K. H. Kalstad Áššedovdi cealkámuš sosiokultuvrralaš váikkuhusaid birra boazodollui Guovdageaidnu cuoŋománu 14. b. 2001 .
15 2002 Jens H. Mosli m.fl . Framtidig reindrift i Mauken – en utredning av KonTur AS
Jens H. Mosli ja earát Boahtteáiggi boazodoallu Meavkkis - KonTur AS čielggadus , golggotmánnu 2002
16 2002 Harald Rundberg m.fl . Andøya – vinterbeiter
Harald Rundberg ja earát Andøya – dálveguohtumat , golggotmánnu 2002
17 2002 Bernt Johansen Andøya – kartlegging av vegetasjon og reinbeiter . NORUT
Bernt Johansen Andøya – šattuid ja boazoguohtumiid kárten NORUT ođđajagemánu 28. b. 2002 .
2002 Bernt Johansen Lenvikhalvøya – kartlegging av vegetasjon og reinbeiter .
Bernt Johansen Lenvikhalvøya – šattuid ja boazoguohtumiid kárten . NORUT golggotmánu 28. b. 2002
19 2004 Harald Sletten m.fl . Samlet vurdering og løsning
Harald Sletten ja earát Oktasaš árvvoštallan ja čovdosat
Sametingsrådet 19.08.2004 R 059/04
Sámediggeráđđi 19.08.2004 R 059/04
Oppvekst- og utdanningskomiteen 21.09.2004 KKM 006/04
Bearráigeahččan- ja vuođđudanlávdegoddi 21.09.2004 BVL 006/04
Sametingets plenum 24.09.2004 37/04
Sámedikki dievasčoahkkin 24.09.2004 37/04
Sametingsrådets forslag til vedtak overfor komiteen :
Sámediggeráđi mearrádusárvalus lávdegoddái :
Sametinget ber om at Forsvaret mer aktivt og målrettet søker å komme til minnelige løsninger og avtaler med reindrifta om hvordan henholdsvis reindrifta og Forsvaret skal kunne eksistere i de samme områdene i fremtida .
Sámediggi bivdá ahte Suodjalus árjjaleappot ja ulbmillaččat geahččala gávdnat eaktodáhtolaš čovdosiid ja šiehtadusaid boazodoaluin dan ektui movt boazodoallu ja Suodjalus galget sáhttit leahkit dain seamma guovlluin boahtteáiggis .
Sametinget finner det uakseptabelt med ekspropriasjonsprosesser hvor reindriftas interesser blir overkjørt .
Sámedikki mielas lea dohkketmeahttun čađahit dakkár bággolonistanproseassaid man oktavuođas boazodoalu beroštumit duolmmahallet .
Sametinget ser det som meget uheldig at Forsvaret har signalisert ekspropriasjon allerede i nær fremtid både i Halkavarre og Mauken / Blåtind dersom man ikke kommer frem til en minnelig løsning innen kort tid .
Sámediggi atná hui eahpeoiddolažžan dan go Suodjalus lea signaliseren bággolonisteami juo lagaš boahtteáiggis sihke Hálkaváris ja Meavkkis / Blåtindas jos ii gávdno eaktodáhtolaš čoavddus oanehis áiggis .
Sametinget viser til de senere års nasjonale og internasjonale rettsutvikling for styrking av urfolks eiendoms- , besittelses og bruksrettigheter .
Sámediggi čujuha dasa movt maŋimuš jagiid lea našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš riekti ovdánan eamiálbmogiid eaiggáduššan- , háldo- ja geavahanvuoigatvuođaid nannema oktavuođas .
For eventuell ekspropriasjon krever Sametinget politisk og juridisk ryddig prosesser der det blant annet foreligger forsvarlig juridiske dokumentasjon for at staten kan gå til ekspropriasjon , samt hva som skal eksproprieres og hvem sin eiendoms- og besittelsesrett som eksproprieres .
Vejolaš bággolonisteami oktavuođas gáibida Sámediggi politihkalaččat ja juridihkalaččat čorgadis proseassaid maid oktavuođas earret eará dohkálaččat juridihkalaččat duođaštuvvo ahte stáhta sáhttá bággolonistit , ja mii dat galgá bággolonistuvvot ja gean eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuohta dat bággolonistuvvo .
Slik dokumentasjon foreligger ikke i dag .
Otnáš dili mielde ii sáhte duođaštit dien .
Dette innebærer at det sannsynligvis vil være rettigheter langt utover beiteretten som eventuelt vil bli ekspropriert .
Dat mearkkaša dan ahte soaitá leat sáhka ollu eanet vuoigatvuođaid birra go guođodanvuoigatvuođa birra mat vejolaččat šaddet bággolonistuvvot .
For Mauken / Blåtind er situasjonen at Samerettsutvalget II nylig har søkt om midler til å starte identifiseringsarbeidet i områdene sør for Finnmark .
Meavkki / Blåtind ektui lea dilli nu ahte Sámi vuoigatvuođalávdegoddi II gieskat lea ohcan ruđaid álggahit identifiserenbarggu guovlluin máttabealde Finnmárkku .
Dette for at staten også her kan oppfylle sine forpliktelser etter ILO art 14 nr. 2 .
Vai stáhta maiddái dákko sáhttá ollašuhttit geatnegasvuođaidis ILO 14.2 artihkkala mielde .
Sametinget ber om at det for Hálkavárri inngås en avtale mellom reindrifta og Forsvaret om bruken av området .
Sámediggi bivdá ahte Hálkavári ektui dahkkojuvvo šiehtadus boazodoalu ja Suodjalusa gaskka guovllu geavaheames .
Forsvaret har tidligere signalisert at en reindriftsfaglig utredning utført av NINA ikke var tilfredstillende og at det måtte utføres en ny utredning .
Suodjalus lea ovdal dovddahan ahte boazodoallofágalaš čielggadus maid NINA lea čađahan ii lean dohkálaš ja ahte ferte dahkkojuvvot ođđa čielggadus .
Forsvaret ved Forsvarbygg har uttalt at det ikke vil bli utført noen ny utredning om reindrift nå .
Suodjalus Forsvarbygg bokte lea cealkán ahte dál ii čađahuvvo makkárge ođđa šiehtadus boazodoalu hárrái .
Sametinget ber derfor om at Forsvaret forholder seg til NINAs ( Nelleman og Vistnes ) rapport og de konklusjoner som fremkommer i den .
Danne bivdá Sámediggi ahte Suodjalus doalaha iežas NINA ( Nelleman ja Vistnes ) raportta ektui ja daid jurddabohtosiidda mat das leat .
Sametinget ber om at Forsvarets aktivitet i området holdes innenfor et nivå som er akseptabelt for reindrifta og sauenæringa i området .
Sámediggi bivdá ahte Suodjalusa doaibma guovllus doalahuvvo dakkár dásis mii lea dohkálaš guovllu boazodollui ja sávzaealáhussii .
For området i Mauken / Blåtind ber Sametinget om at Forsvaret aktivt søker å komme reindrifta i møte og at man kommer til en samforståelse med reindrifta .
Meavkki / Blåtind guovllu ektui bivdá Sámediggi ahte Suodjalus árjjalaččat geahččala deaivvadit boazodoaluin ja ahte šaddá oktasaš áddejupmi boazodoaluin .
Løsninger som innebærer reduksjon fra dagens nivå må under alle omstendigheter skje i samforståelse med reindrifta .
Gáibádussan ferte leat dat ahte Suodjalus láhčá dilálašvuođaid nu ahte boazodoallu sáhttá bisuhuvvot dáláš dásis .
Forsvaret må nå frem til en minnelig løsning med reindriftsnæringen .
Čovdosiid fuonideapmi dáláš dásis ferte álohii čađahuvvot ovttasráđiid boazodoaluin .
I denne forbindelse vil det være nødvendig å kunne gi et betraktelig høyere og dermed mer realistisk tilbud for frivillig innløsning av driftsenheter enn dagens såkalte Finnmarksmodell .
Suodjalus ferte dál gávdnat eaktodáhtolaš čovdosa boazodoaluin . Dán oktavuođas lea dárbu sáhttit fállat mealgat buoret ja nu eanet realisttalaš fálaldaga eaktodáhtolaččat lotnut doaluid dáláš nu gohčoduvvon Finnmárkkumálle ektui .
Det er her tross alt snakk om å gi avkall på tidligere og fremtidige generasjoners kulturbærende næring .
Dákko lea liikká sáhka ovddeš ja boahtteáiggi sohkabuolvvaid kulturguoddi ealáhusas vejolaš heaitimis .
Sametinget ser det som viktig at Forsvaret opprettholder forsvarsarbeidsplasser i Porsanger med de positive virkningene det har for lokalsamfunnet .
Sámediggi oaidná deaŧalažžan ahte Suodjalus doalaha suodjalusa bargosajiid Porsáŋggus daiguin positiivvalaš váikkuhusaiguin mat das leat báikegoddái .
Det er for Sametinget ikke akseptabelt at utvidet øvelsesbombing skjer i Porsanger samtidig som Forsvarets tilstedeværelse med personell og arbeidsplasser bygges ned .
Sámedikki mielas ii leat dohkálaš ahte Porsáŋggus viiddiduvvo hárjehallanbomben go seammás geahpeduvvojit bargit Suodjalusas ja bargosajit heaittihuvvojit .
Forslag fra komiteen :
Lávdegotti árvalus :
Forslag fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe , Jørn Are Gaski og Margreta Påve Kristiansen og NSRs samarbeidsgruppe , Klemet Erland Hætta
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku , Jørn Are Gaski ja Margreta Påve Kristiansen , ja NSR ovttasbargojoavkku , Klemet Erland Hætta árvalus
Tilføyelser til Sametingsrådets innstilling .
Lasáhusat Sámediggeráđi árvalussii .
Forslag 1
Árvalus 1
Foreslår tillegg etter siste setning i pkt 4 .
Árvalit lasáhusa maŋŋá 4. čuoggá maŋimuš cealkaga .
I den nye miljøinformasjonsloven som er gjeldende fra 1. januar 2004 er det hjemlet at forsvaret er forpliktet til å gjennomføre en proaktiv arealforvaltning som kultivering av fiskevann , aktiv revegetering / skogsplanting m.v. for å redusere ulempene med den militære tilstedeværelsen .
Ođđa birasdiehtojuohkinlágas , mii bođii fápmui ođđajagemánu 1. b. 2004 , lea nannejuvvon ahte suodjalus lea geatnegahttojuvvon čađahit dakkár areálahálddašeami boahtteáiggis nu go dikšut guollejávrriid , aktiivvalaččat ođđasis gilvit eatnamiid / gilvit muoraid jna vai geahpeda daid hehttehusaid , maid suodjalus dagaha .
Overvåking av utslipp fra skytefeltene er et krav .
Gáibádussan lea ahte luoitimat báhčinšiljuin gozihuvvojit .
Derfor må forsvaret informere om hva de ulike våpentyper inneholder av forurensing ( produktdatablad ) .
Danne ferte suodjalus dieđihit makkár nuoskkidanávdnasat iešguđetlágan vearjjuin leat ( ávnnasdieđut ) .
En slik åpenhet gir også en større trygghet for de berørte parter .
Dakkár rabasvuohta addá maiddái stuorát oadjebasvuođa guoskevaš beliide .
Forslag 2
Árvalus 2
Foreslår tillegg , som ny andre setning til rådets innstilling i pkt 6 sålydende :
Árvalit lasáhusa , ođđa 2. cealkkan ráđi árvalusa 6. čuoggái mii čuodjá ná :
Som første kompensasjonstiltak vil Sametinget anmode at HV-distriktsstaben for Vest-Finnmark lokaliseres til Garnisonen i Porsanger .
Vuosttas buhtadusdoaibmabidjun ávžžuha Sámediggi bidjat Oarje-Finnmárkku RS ( ruovttusuodjalusa ) - guovluhoavdagotti Porsáŋggu Garnisonenii .
Forslag 1 ( siste del )
Árvalus 1 ( maŋit oassi )
For øvrig støtter komiteen Sametingsrådets innstilling .
Muđui doarju lávdegoddi Sámediggeráđi árvalusa .
Forslag fra grupper som ikke har medlemmer i komiteen :
Árvalusat joavkkuin geain eai leat lahtut lávdegottis :
Forslag 3 , fra representant Terje Tretnes , Samefolkets Parti :
Árvalus 3 áirasis Terje Tretnes , Sámeálbmot Bellodat
Halkkavarre / Mauken Blåtind
Hálkavárri / Meavki Blåtind
Forsvaret bør snarest gjenoppta forhandlingene med reindriftsnæringen ( distrikt 14 a ) , landbruksnæringen ( sauehold ) samt med Porsanger kommune med tanke på en avtale om Halkkavarre samt Mauken / Blåtind .
Suodjalus berre farggamusat joatkit šiehtadallamiid boazodoaluin ( orohagain 14a ) , eanadoaluin ( sávzadoaluin ) ja Porsáŋggu gielddain dainna áigumušain ahte dahkat šiehtadusa Hálkavári ektui , ja dasto boazodoaluin Meavki / Blåtind ektui .
Fra forsvarets side skal det være forhandlere som aktivt kan ta del i forhandlingene med partene og som kan ta avgjørelser .
Suodjalusa bealis galget leat šiehtadallit , geat árjjalaččat sáhttet šiehtadallat beliiguin ja dahkat mearrádusaid .
Derfor skal det fra forsvarets side være andre en kun forsvarsbygg som deltar i disse forhandlingene .
Danne galget suodjalusa bealis leat earát go dušše Forsvarsbygg ( suodjalushuksehus ) , geat oassálastet dáin šiehtadallamiin .
Ved bruk av Halkkavarre til bombing skal Banak ( North cape airport ) , så langt det er mulig og forsvarlig brukes som base for all aktivitet .
Go geavaha Hálkavári bombemiidda , de galgá Banak ( North cape airport ) nu guhkás go vejolaš geavahuvvot básan dán doaimmas .
Forslag 3 ble vedtatt med 21 stemmer .
Árvalus 3 mearriduvvui 21 jienain
Forslag 1 ble enstemmig vedtatt og forslag 2 ble trukket tilbake og lagt ved som merknad .
Árvalus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat ja árvalus 2 gessojuvvui ja biddjui mearkkašupmin .
Sametingsrådets forslag til vedtak overfor komiteen , foruten vedtatte endringer ble enstemmig vedtatt .
Sámediggeráđi mearrádusárvalus lávdegoddái , earret mearriduvvon rievdadusat mearriduvvui ovttajienalaččat .
John Harald Skum , Per Edvin Varsi og Gunvald Nilsen fremmet følgende protokolltilførsel :
John Harald Skum , Per Edvin Varsi ja Gunvald Nilsen ovddidedje čuovvovaš beavdegirjelasáhusa :
Sametinget har på sviktende grunnlag fremmet merknad om å flytte HV- 17 fra Alta til Porsanger .
Sámediggi lea boasttu vuođul ovddidan dan mearkkašumi ahte sirdit HV- 17 Álttás Porsáŋgui .
Dette på grunnlag av at det ikke har blitt forelagt noen dokumenter som skal vise at Porsanger er bedre enn Alta eller motsatt .
Sivvan lea ahte ii leat biddjojuvvon ovdan ii oktage dokumeanta , mii čájeha ahte Porsáŋgu livččii buoret go Áltá dahje nuppeláhkai .
Det foreligger imidlertid 2 forskjellige Stortingsproposisjoner som Sametinget ikke har vedlagt saken , nemlig St.prp. nr. 42 , St.prp. nr. 70 og St.prp. nr 45 .
Dattetge gávdnojit 2 sierranas Stuorradiggeproposišuvnna , maid Sámediggi ii leat bidjan mielddusin áššái ; nammalassii Stuorradiggeproposišuvdna nr. 42 , nr. 70 ja nr. 45 .