pere/sami_parallel huggingface dataset:
Nedgangen vil også få negative konsekvenser for matproduksjonen, meierier, slakterier, videreforedlingsanlegg og for handelsstanden i de samiske bosetningsområdene.
Njiedjamis leat fuones váikkuhusat biebmobuvttadeapmái, meieriijaide, njuovahagaide, viidáset nállašuhttin rusttegiidda ja gávpejasaide sámi ássanguovlluin.
En ytterligere nedgang i jordbruket vil derfor utfordre det samiske næringslivet og true næringen som en betydningsfull kultur- og språkarena.
Eanadoalu eanet njiedjan addá danne hástalusaid sámi ealáhuseallimii ja áitá ealáhusa mearkkašahtti kultur- ja giellaarenan.
For Sametinget er det viktig å videreføre de virkemidlene som er i jordbruksavtalen i dag.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte dat váikkuhangaskaoamit mat dál leat eanadoallošiehtadusas bisuhuvvojit.
Landbrukspolitikken må være forutsigbar siden de investeringer som gjøres i jordbruket gjelder for flere tiår framover.
Eanadoallopolitihkka ferte leat einnostahtti danne go investeremat mat dahkkojuvvot eanadoalus gustojit ollu logijagiid ovddasguvlui.
Sametinget vil at landbruksmyndighetene bedrer jordbruksnæringens rammebetingelser, og på den måten bidra til levende samiske miljøer og levende bygder.
Sámediggi háliida ahte eanadoalloeiseválddit buoridit eanadoalu rámmaeavttuid, ja dieinna lágiin váikkuhit ealli sámi birrasiid ja ealli giliid.
En god landbrukspolitikk er også en god distriktspolitikk i samiske områder.
Buorre eanadoallopolitihkka lea maiddái buorre guovlopolitihkka sámi guovlluin.
Sametinget fremmer følgende innspill til jordbruksavtaleforhandlingene for 2016: 1. Produksjonsmål for jordbruk i samiske områder Stortingets mål om å øke jordbruksproduksjonen i landet med 1 % må også gjelde for jordbruk i samiske områder.
Sámediggi ovddida čuovvovaš cealkámuša eanadoallošiehtadallamiidda 2016:s: 1. Eanadoalu buvttadanmihttomearri sámi guovlluin Stuorradikki mihttomearri ahte, nannet eanadoallobuvttadeami riikkas 1 %:in ferte gustot maiddái sámi guovlluid eanadollui.
Produksjonsmålet må gi økning i grovforbaserte produksjoner i samiske områder.
Buvttadeami mihttomearrin ferte leat lasihit suoidnevuđot buvttademiid sámi guovlluin.
En økning i verdiskapingen i jordbruksnæringen vil også gi positive utslag innenfor samvirkeforetakene og i næringslivet som helhet.
Eanadoalu árvoháhkama buorideamis leat buorit váikkuhusat searvefitnuide ja ealáhuseallimii ollislaččat.
Det gjelder å sikre jordbruket i samiske områder og øke verdiskapingen i jordbruket.
Sámi guovlluid eanadoalu ferte danne sihkkarastit ja buoridit árvoháhkama eanadoalus.
2. Lønnsomhet I den nye jordbruksavtalen for 2016 må produksjonstilleggene videreføres med samme profil som i dag.
2. Gánnáhahttivuohta Ođđa eanadoallošiehtadusas jahkái 2016 ferte buvttadanlasáhusaid bisuhit nu movt dat dál leat.
En grunnleggende forutsetning for jordbrukets eksistens og utvikling er at lønnsomheten i jordbruket er god og at den i størst mulig grad er konkurransedyktig i forhold til andre yrkesgrupper.
Vuođđoeaktun eanadoalu bissumii ja ovddideapmái lea ahte gánnáhahttivuohta eanadoalus lea buorre ja ahte dat nagoda gilvalit eará ámmátjoavkkuiguin nu bures go lea vejolaš.
Slik er det dessverre ikke i dag.
Nie ii leat dál dađi bahábut.
Næringen bærer av den grunn preg av stadige bruksnedleggelser og manglende rekruttering.
Dan geažil oaidnit ahte ealáhusas heitet oppa áiggi doaluiguin ja rekrutteren váilu.
For at bondeyrket skal anses attraktivt og interessant å satse på er det en forutsetning at det regnes som økonomisk lønnsomt.
Jos boandan galggašii leat árjjalaš ja miellagiddevaš álgit, de dat eaktuda ekonomalaš gánnáhahttivuođa.
Den store inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre næringer må derfor reduseres.
Danne ferte stuorra dienaserohus eanadoalu ja eará ealáhusaid gaskka unniduvvot.
Økt avløsertilskudd må prioriteres høyt i årets jordbruksforhandlinger.
Dán jagi eanadoallošiehtadallamiin ferte sadjásašdoarjaga vuoruhit bajás.
Dette vil gjøre det enklere for den enkelte bonde å få mer ferie og fritid.
Dán geažil livččii boanddas álkit oažžut eanet luomu ja friijaáiggi.
Dette vil gjøre næringen attraktiv for unge mennesker og vil være avgjørende for rekruttering av ungdom til bondeyrket.
Dát geasuhivččii nuorra olbmuid ealáhussii ja lea vealtameahttun deaŧalaš nuoraid rekrutteremii boandadillái.
Strukturrasjonaliseringen er nå kommet så langt at det i mange områder ikke lenger er mulig å øke produksjonen med basis i gårdens ressurser.
Strukturrašonaliseren lea joavdan nu guhkás ahte ollu guovlluin ii leat šat vejolaš lasihit buvttadeami doalu resurssaiguin.
Geografi og eiendomsstrukturen i nord er ofte til hinder for de minste brukene kan øke sin produksjon.
Geografiija ja opmodatstruktuvra davvin hehtte dávjá unnimus doaluid lasiheamis buvttadeami.
Det vil derfor være riktig med økt produksjonsstøtte for å sikre lønnsomhetsutviklingen på de minste brukene.
Danne lea riekta addit unnit doaluide eanet buvttadandoarjaga gánnáhahttivuođa sihkkarastimii.
Sametinget ser på det som svært viktig å opprettholde samvirkeforetakene for å ha et desentralisert jordbruk.
Sámedikki mielas lea hui deaŧalaš bisuhit oktasaš fitnuid lávdaeanadoalu dihte.
Foretakene har mottaksplikt og sikrer på den måten avsetning av produkter fra den enkelte gårdbruker.
Fitnuin lea vuostáiváldingeatnegasvuohta ja dieinna lágiin sihkkarastet buktagiid jođu ovttaskas dálolaččas.
Bøndene får mer stabile og forutsigbare rammevilkår.
Boanddat ožžot eanet stabiila ja einnostanvejolaš rámmaeavttuid.
Samvirkeorganisering fører til at bøndene får bedre pris for varene de leverer.
Oktasaš organiseren dagaha dan ahte boanddat ožžot buoret hatti gálvvuide maid vuvdet.
Det sikrer også lik pris for lik kvalitet for alle produsenter uavhengig av størrelse og avstand til slakterier og meierier.
Dat sihkkarastá maiddái seamma hatti seamma kvalitehtas buot buvttadeddjiide beroškeahttá sturrodagas ja gaskkain njuovahagaide ja meieriijaide.
Den grovfor baserte produksjonen må prioriteres.
Suoidnevuđot buvttadeapmi ferte vuoruhuvvot.
Melkeproduksjonen og saueholdet er bærebjelken for jordbruket i samiske områder.
Mielkebuvttadeapmi ja sávzadoallu guddet eanadoalu sámi guovlluin.
Saueholdet utnytter utmarka på en optimal måte, og må sikres en positiv økonomisk utvikling.
Sávzadoallu ávkkástallá mehciin hui ollu, ja ferte sihkkarastojuvvot buorre ekonomalaš ahtanuššan.
Produksjonstilskudd er avgjørende for lønnsomheten.
Buvttadandoarjja lea vealtameahttun deaŧalaš gánnáhahttivuhtii.
Selv om områdene i Troms og Finnmark har høyere satser enn resten av landet legges det ned flere og flere bruk.
Vaikko guovlluin Romssas ja Finnmárkkus lea alit máksomearit go muđui riikkas, de heaittihuvvojit eanet ja eanet doalut.
God lønnsomhet vil gjøre jordbruksnæringen mer attraktiv.
Buorre gánnáhahttivuohta geasuha buorebut eanadollui.
Beitetilskudd og areal- og kulturlandskapstilskudd må prioriteres.
Guohtondoarjja ja areála- ja kultureanadatdoarjja ferte vuoruhuvvot.
3. Investeringer Fra 2024 vil det ikke lenger være tillatt å ha båsfjøs.
3. Investeremat Jagi 2024 rájes ii leat šat lohpi doallat hiŋggalnáveha.
I Troms har 48 av 206 melkebruk løsdrift.
Romssas leat 48 luovosdoalu 206 mielkedoalu gaskkas.
Det betyr at 75 % må bygge om fra båsfjøs til løsdrift i Troms i løpet av åtte år.
Dat mearkkaša dan ahte 75 % fertejit sirdit hiŋggalnávehis luovosnávehii Romssas gávcci jagi siste.
I Finnmark har halvparten løsdrift.
Finnmárkkus lea bealli luovosdoallu.
Det haster med å legge om fra båsfjøs til løsdriftsfjøs.
Hoahppu lea rievdadit hiŋggalnávehii luovosnávehin.
Dette fordrer en særskilt satsning på bygging av løsdriftsfjøs.
Dán geažil ferte erenoamážit áŋgiruššat luovosnávehiid huksemiin.
Med dagens investeringsrammer vil det ikke være tilstrekkelig midler til å legge om driften.
Dáláš investerenrámmaiguin ii leat doarvái ruhta rievdadit doalu.
Prosentsatsen for investeringsstøtte må også økes.
Maiddái investerendoarjaga proseantamáksomearri ferte lasihuvvot.
Dette gjelder spesielt unge etablerere som ofte ikke har klart å bygge opp egenkapital.
Dát guoská erenoamážit nuorra ásaheddjiide geat dávjá eai leat nagodan gártadit alcceset kapitála.
Andelen tilskudd til unge må løftes slik at den er 10 % høyere i samiske områder enn tilfellet er i dag.
Doarjaga máksomeari nuoraide ferte loktet nu ahte dat lea 10 % eanet sámi guovlluin go muđui lea dál.
Jordbruket har behov for nye dyrkningsarealer, og tilskudd til nydyrking og grøfting må prioriteres.
Eanadoallu dárbbaša ođđa gilvvaeatnamiid, ja doarjaga ođđa eatnamiid ráhkadeapmái ja roggamii ferte vuoruhit.
4. Rekruttering av unge Jordbruket i nord må sikres rekruttering av unge.
4. Nuoraid rekrutteren Eanadollui davvin ferte sihkkarastit nuoraid rekrutterema.
Unge som vil inn i jordbruket må få bedre økonomiske vilkår enn tilfellet er i dag.
Nuorat geat háliidit eanadollui fertejit oažžut buoret ekonomalaš eavttuid go mat dál leat.
Rekruttering til næringa krever dessuten gode kompetanse- og utdanningstilbud.
Ealáhussii rekrutteremii gáibiduvvojit dasto buorre gelbbolašvuohta ja buorit oahppofálaldagat.
En investeringspakke for unge kan være en vei å gå.
Investerenbáhkka nuoraide sáhtášii leat okta vejolašvuohta.
En slik pakke kan inneholde gratis etableringskvote for melk, bygninger, produksjonsarealer og besetning.
Dákkár báhkas sáhtášedje leat nuvttá ásahanmielkeearit, visttit, buvttadanareálat ja šibihat.
5. Melkeproduksjon Utfordringen for melkeproduksjonen er å sikre at inntektene holder tritt med kostnadsøkningen.
5. Mielkebuvttadeapmi Mielkebuvttadeami hástalussan lea sihkkarastit ahte dietnasat dollet dási gollolassánemiin.
Inntektsøkningen har sakket akterut i flere år og det må til et stort løft i tilskuddssatsene for melk.
Ollu jagiid leamaš nu ahte dienas ii leat lassánan ja danne ferte doarjjamáksomeriid mielkái bajidit ollu.
En inntektsøkning vil kunne forhindre at flere melkebruk legges ned.
Dietnasa lassáneapmi sáhtášii hehttet eanet mielkedoaluid heaittiheamis.
Gjennomsnittsstørrelsen på melkebrukene har økt hvert år.
Mielkedolliid gaskamearálaš sturrodat lea sturron juohke jagi.
Økningen har i hovedsak skjedd ved at mer leiejord er tatt i bruk.
Lassáneapmái lea váldoáššis sivvan dat go eanet láigoeana geavahuvvo.
I Troms utgjør leiejord nærmere 60 % av brukets driftsgrunnlag.
Romssas lea láigoeana lagabui 60 % doalu doaibmavuođus.
Det skaper usikre driftsforhold og noe uforutsigbare leieforhold.
Dat buktá eahpesihkkaris doaibmadili ja láigodiliid maid ii sáhte einnostit.
Sanering av sykdommer på geit er nå gjennomført også i Troms.
Gáiccaid dávdasaneren lea čađahuvvon dál maiddái Romssas.
For geitenæringen er det avgjørende med høyere pris på melk for å sikre god økonomi i produksjonen av geitmelk.
Vealtameahttun deaŧalaš lea ahte gáicaealáhus oččošii buoret hatti mielkkis sihkkarastin dihte buori ekonomiija gáicamielkebuvttadusas.
6. Sauenæringen Sauenæringen er en arealkrevende næring hvor utnyttelsen av utmarka har vært avgjørende for det økonomiske resultatet.
6. Sávzaealáhus Sávzaealáhus dárbbaša ollu areálaid man oktavuođas mehciin ávkkástallan lea leamaš vealtameahttun deaŧalaš ekonomalaš bohtosii.
Samisk sauedrift møter en rekke utfordringer i dag.
Sámi sávzadoalus leat ollu hástalusat dál.
Ved siden av manglende lønnsomhet, er tap på grunn av rovdyr de største utfordringer for samisk sauedrift.
Lassin dasa go dat ii leat nu gánnáhahtti, leat boraspirevahágat stuorra hástalussan sámi sávzadollui.
I landbruket er det nødvendig å ha langsiktige og forutsigbare støtteordninger som sikrer at husdyr kan gå på utmarksbeite.
Eanadoallu dárbbaša guhkes áiggi ja einnostanvejolaš doarjjaortnegiid mat sihkkarastet ahte šibihiid sáhttá guođohit meahcis.
Villsauproduksjonen har de senere årene tatt seg kraftig opp, og i enkelte områder har man lagt stor innsats i videreforedling av villsau.
Villasávzabuvttadeapmi lea maŋimuš jagiid sakka laskan, ja muhtun guovlluin lea ollu áŋgiruššan villasávzzaid viidáseappot nállašuhttimiin.
For mange har dette betydd å gå tilbake til de sauerasene som ”naturlig” hørte til i ens eget område.
Ollugiidda mearkkaša dát dan ahte máhccat daid sávzanáliide mat “lunddolaččat” gulle sin guvlui.
Denne sauerasen synes å være godt tilpasset til kaldere klima.
Dát sávzanálli orru heivemin buorebut guovlluide gos lea galbmaset dálkkádat.
Villsau på beite står noe bedre i mot rovvilt enn vanlig sau, men den gir lavere slaktevekt pr dyr og dermed lavere lønnsomhet.
Villasávzzat mat leat meahcis guohtumin birgejit buorebuččat boraspiriid ektui go dábálaš sávzzat, muhto dain šaddá unnit njuovvandeaddu ealli nammii ja dieinna lágiin šaddá fuonit gánnáhahttivuohta.
Beitedyrtilskuddet må økes for villsau.
Guohtoneallidoarjja villasávzzaide ferte loktejuvvot.
7. Likestilling Andelen kvinnelige gårdbrukere er lav.
7. Dásseárvu Nissonolbmot eanadoallin leat unnán.
I hele landet er den på ca 15 %, mens Finnmark og Troms har hatt en noe høyere andel.
Olles riikkas sullii 15 %, Finnmárkkus ja Romssas leat eanebuš.
Likestilling skaper mer mangfold i jordbruket, og bidrar også med større verdiskaping på gårdene.
Dásseárvu riggudahttá eanadoalu, ja váikkuha maiddái eanet árvoháhkama doaluin.
Jordbruksavtalen må fortsatt legge til rette for at næringen kan rekruttere flere kvinnelige gårdbrukere.
Eanadoallošiehtadusas ferte ain láhčit diliid nu ahte ealáhus sáhttá rekrutteret eanet nissonolbmuid dollui.
8. Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling Regjeringen avviklet overføringen av 2,0 millioner kroner til Sametinget med virkning fra 2015.
8. Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideapmái Ráđđehus heittii addimis 2,0 miljon ru Sámediggái jagi 2015 rájes.
Overføringen på 2,0 millioner kroner må innføres på nytt igjen for å utvikle det samiske jordbruket og for å kunne jobbe videre med arktisk landbruk.
Dáid ruđaid ferte ođđasis váldit geavahussii sámi eanadoalu ovddideapmái ja vai sáhttá viidáseappot bargat árktalaš eanadoaluin.
Produkter fra arktisk landbruk har et stort potensial både med tanke på kvalitet og som en merkevare fra arktiske områder.
Árktalaš eanadoalu buktagiin lea stuorra vejolašvuohta sihke go jurddašit kvalitehta ja árktalaš guovlluid mearkagálvun.
Det arktiske klimaet er både en ulempe og en fordel.
Árktalaš dálkkádat lea sihke heittot ja buorre.
Det positive med arktiske produkter er at de er mer smakfulle enn produkter produsert lenger sør i landet.
Buorre lea dat go árktalaš buktagat máistojit buorebut go buktagat mat leat buvttaduvvon máddelis.
Dette gjelder spesielt for grønnsaker.
Dát guoská erenoamážit ruotnasiidda.
Det gjelder å legge til rette for å profilere og markedsføre arktisk landbruk.
Ferte láhčit diliid nu ahte árktalaš eanadoalu sáhttá profileret ja márkanfievrridit.
Sametingets midler har i mange saker vært avgjørende for at bøndene valgte å bygge ut.
Sámedikki ruđat ledje ollu áššiin vealtameahttumat dasa go boanddat válljejedje stuoridit.
9. Sametingets rolle i landbrukspolitikken Sametinget ønsker å være en viktig premissgiver for å sikre og styrke jordbruksnæringens rammebetingelser i samiske områder.
9. Sámedikki rolla eanadoallopolitihkas Sámediggi háliida leat deaŧalaš eavttuidbiddji eanadoalu rámmaeavttuid sihkkarastimis ja nannemis sámi guovlluin.
Sametinget finner det naturlig at ved utarbeidelsen av en ny stortingsmelding om jordbruket så må Sametingets rolle i landbrukspolitikken styrkes.
Sámedikki mielas lea lunddolaš ahte ođđa stuorradiggedieđáhusa ráhkadeami oktavuođas eanadoalu birra nannejuvvo Sámedikki rolla eanadoallopolitihkas.
I det ligger også å ha faste halvårlige dialogmøter med departementet.
Dasa gullá maiddái fásta gulahallančoahkkimiid doallan departemeanttain guktii jagis.
Sametinget må få utvidede roller innen ulike samiske fagområder.
Sámediggi ferte oažžut viiddiduvvon rollaid iešguđege sámi fágasurggiin.
Regjeringen undertegnet en konsultasjonsavtale med Sametinget i 2005, og den gjelder også tiltak som berører den samiske befolkingen i jordbruksnæringen.
Ráđđehus lea vuolláičállán konsultašuvdnašiehtadusa Sámedikkiin 2005:s, ja dat guoská maiddái doaibmabijuide sámi álbmoga eanadoalu siskkabealde.
Sametinget ønsker å få mulighet til å bidra til at jordbruksnæringens rammebetingelser sikres og styrkes, og på den måten følge opp våre forpliktelser overfor næringen, blant annet ansvaret Sametinget har for levende samiske bygder.
Sámediggi háliida oažžut vejolašvuođa váikkuhit dan ahte eanadoalu rámmaeavttut sihkkarastojuvvojit ja nannejuvvojit, ja dieinna lágiin čuovvolit min geatnegasvuođaid ealáhusa guovdu, earret eará ovddasvástádusa mii Sámedikkis lea ealli sámi giliid ektui.
Statens landbrukspolitikk overfor samene samsvarer ikke etter Sametingets syn med de folkerettslige forpliktelsene som Norge har påtatt seg ovenfor samene som urfolk.
Stáhta eanadoallopolitihkka sámiid guovdu ii dávis Sámedikki oidnui álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid ektui maid Norga lea váldán badjelasas sámiid ektui go dat lea álgoálbmot.
Forhold som ikke er direkte forhandlingssak: 10. Rovdyr som trussel for sauenæringen Det høye tallet på rovdyr er til hinder for å sikre en positiv utvikling i sauenæringen.
Bealit mat njuolga eai leat šiehtadallanáššit: 10. Boraspiret áitet sávzaealáhusa Stuorra boraspirelohku hehtte positiivvalaš ahtanuššama sávzaealáhusas.
Norsk rovdyrpolitikk har direkte virkning på det økonomiske resultatet i saueholdet.
Norgga boraspirepolitihkas lea njuolga váikkuhus sávzadoalu ekonomalaš bohtosii.
Rovviltforliket innebærer at det skal være både beitedyr og rovvilt i utmarka.
Boraspiresoabahus mearkkaša ahte galget leat sihke guohtoneallit ja boraspiret meahcis.
Etter Sametingets syn er denne målsetningen vanskelig forenelig med en bærekraftig sauedrift.
Sámedikki oainnu mielde lea dán mihttomeari váttis čatnat ceavzilis sávzadollui.
Tallet på rovdyr må reduseres hvor dette er nødvendig av hensyn til jordbruksinteresser.
Boraspirelohku ferte unniduvvot doppe gos dan lea dárbu dahkat eanadoalloberoštumiid geažil.
Uttaket av rovvilt må bli mer effektivt og spesielt der bestandsmålene er overskredet.
Boraspiriid ferte árjjaleappot jávkadit ja erenoamážit doppe gos nállemihtut leat rasttilduvvon.
Samtidig ser Sametinget behov for at fellingstillatelser skal gis raskere enn tilfellet er i dag og at skadedyr skal tas ut fortere.
Dasto oaidná Sámediggi ahte lea dárbu addit báhčinlobiid johtileappot go dál dahkkojuvvo ja ahte vaháteallit jávkaduvvojit johtileappot.
Nærings- og kulturkomiteen - 003/16
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 003/16
Nærings- og kulturkomiteen har behandlet saken Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2016 og har følgende innspill:
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši Sámedikki cealkámuš 2016 eanadoallošiehtadallamiidda ja buktá čuovvovaš cealkámuša:
Merknad fra medlemmene i Norske Samers Riksforbund (NSR) Mathis Nilsen Eira, Tor Gunnar Nystad, Nora Marie Bransfjell, medlemmet i Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP) Christina Henriksen, medlemmene i Arbeiderpartiet (AP) Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Stein Are Olsen, medlemmet i Flyttsamelista Per A. Bæhr, medlemmet i Árja Inger Eline Eriksen, medlemmet i Samer Sørpå Marie Therese N. Aslaksen, medlemmet i Fastboendes liste Nils Anders Rasmus, Nordkalottfolket Kjetil Romsdal, medlemmet i Fremskrittspartiet (Frp) Arthur Tørfoss
Mearkkašumit Norgga Sámiid Riikasearvvi lahtuin Mathis Nilsen Eira, Tor Gunnar Nystad ja Nora Marie Bransfjell, Norgga Sámiid Riikasearvvi/ Sámeálbmotbellodaga lahtus Christina Henriksen, Bargiidbellodaga lahtuin Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal ja Stein Are Olsen, Johttisápmelaččaid listtu lahtus Per A. Bæhr, Árja lahtus Inger Eline Eriksen, Sámit lulde lahtus Marie Therese N. Aslaksen, Dáloniid listtu lahtus Nils Anders Rasmus, Nordkalottfolket lahtus Kjetil Romsdal ja Ovddádusbellodaga lahtus Arthur Tørfoss:
Konfliktforebyggende tiltak i fellesområder
Riidoeastadeaddji doaibmabijut oktasašguovlluin
I områder der utmarksarealene benyttes både til reindrift og jordbruk, er det viktig at arbeidet med å sikre jordbruksnæringen skjer i samarbeid og dialog med reindriftsnæringen.
Guovlluin gos meahcceareálat geavahuvvojit sihke boazodollui ja eanadollui, lea dehálaš ahte bargu sihkkarastit eanadoalu čađahuvvo ovttasbarggu ja gulahallama bokte boazodoaluin.
Begge næringer er avhengig av gode beiteforhold for sine dyr, og begge næringer ville være tjent med å ha et felles kontaktforum for å diskutere felles utfordringer og å finne felles løsninger på konflikter og problemer.
Goappašat ealáhusat dárbbašit buriid guohtuneatnamiid iežaset elliide, ja goappašiid ealáhusaide lea ávkkálaš jus sis livččii oktasaš oktavuođabáiki gos gulahallet ja digaštallet oktasaš hástalusaid ja gávdnet oktasaš čovdosiid riidduide ja váttisvuođaide.
Et slikt fora vil kunne bidra til økt forståelse og respekt mellom jordbruks- og reindriftsnæringen, noe som vil være med på å styrke begge næringene.
Dákkár gulahallanbáiki mielddisbuvttášii eanet ipmárdusa ja doahttaleami eanadoalu ja boazodoalu gaskkas, mii fas nannešii goappašiid ealáhusaid.
Rovdyr som trussel for beitenæringer
Boraspiret áittan guohtunealáhusaide
Et for høgt antall rovdyr er en trussel for alle som har beitenæringer. For å kunne få økonomisk bærekraftige beitenæringer må norsk rovdyrpolitikk endres.
Menddo alla boraspirelohku lea áittan buohkaide geain leat guohtunealáhusat Jus galgá sáhttit oažžut ekonomalaččat gánnáhahtti guohtunealáhusaid, de ferte Norgga boraspirepolitihkka rievdaduvvot.
Merknad fra Fremskrittspartiet (Frp), Fastboendes liste og Nordkalottfolket
Mearkkašupmi Ovddádusbellodagas, Dáloniid listtus ja Nordkalottfolket
Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene
Sámedikki cealkámuš eanadoallošiehtadallamiidda
Disse medlemmene ønsker et rikt plante- og dyreliv i Norge.
Dát lahtut háliidit ahte Norggas galgá leat girjás šaddo- ja eallihivvodat.
Det bør søkes opprettholdt en bestand av ørn, jerv, bjørn og gaupe.
Galggašii bisuhuvvot goaskin-, geatke-, albbas- ja guovžamáddodat.
Forvaltningen av denne må skje lokalt der en har forutsetning for å vurdere situasjonen, og derfor må prioriterte rovdyrsoner avvikles.
Dáid hálddašeapmi galggašii doaimmahuvvot báikkálaččat, doppe gos leat eavttut árvvoštallat diliid, ja danin galggaše vuoruhuvvon boraspireguovllut heaittihuvvot.
Nødvergeretten som nå gjelder for angrep på hund, bør i tillegg gjelde når rovdyr kommer inn på innmark og ikke lar seg skremme bort.
Heahtedaguriekti mii dál guoská beatnagiid rohkkáheapmái, berre dasa lassin guoskat maiddái boraspiriide go dat bohtet gilvojuvvon eatnamiidda, ja mat eai mana eret baldimiin.
Det bør legges samme tolkning til grunn for benyttelse av nødvergeretten overfor bjørn som det er for andre rovdyr.
Berre biddjot seamma dulkon vuođđun go ávkkástallá heahtedagurievttis guovžžaid rohkkáheamis nu go eará boraspiriid rohkkáheamis.
Sametinget vil be Stortinget:
Sámediggi áigu bivdit Stuoradikki:
Oppheve kjerneområdet for rovdyr
Heaittihit váldoguovlluid boraspiriid várás
Opprettholde lokal forvaltning av vilt
Bisuhit báikkálaš hálddašeami meahcceelliin
La lokale myndigheter ha ansvaret for rovdyrforvaltningen
Diktit báikkálaš eiseválddiide ovddasvástádusa boraspirehálddašeamis
Sørge for at grensekryssende rovdyr regnes med i den norske bestandsmålsettingen
Várohit ahte rájáidrasttildeaddji boraspiret rehkenastojit mielde Norgga nálleeari mihttomearrái.
Sørge for at det skal gis full erstatning til grunneiere, næringsdrivende eller andre som lider tap som følge av statens overordnede rovdyrforvaltning
Várohit ahte addo ollislaš buhtadus eanaeaiggádiidda, ealáhusdoaimmaheddjiide ja earáide geat gillájit stáhta bajit boraspirehálddašeami geažil.
Sørge for at det innføres kvotejakt der hvor dette ikke truer den totale bestandens overlevelse.
Várohit ahte addo earrebivdolohpi guovlluin gos dát ii áitte báikkálaš nálleceavzima.
Forslag
Evttohus at
Forslag fra Arbeiderpartiet (AP), Samer Sørp å, Fastboendes liste og Nordkalottfolket
Evttohus Bargiidbellodagas, Sámit lulde, Dáloniid listtus ja Nordkalottfolket
Tilleggsforslag (som siste avsnitt)
Lassievttohus (maŋimus teakstaoassin)
Jordbruket er avhengig av en offensiv satsing der rammevilkårene sikrer lønnsomhet og produksjonsvekst gjennom klimavennlig drift.
Eanadoallu sorjá vuolggaheaddji áŋgiruššamis mas rámmaeavttut sihkkarastet gánnáhahttivuođa ja buvttalassáneami dálkkádatláđis doaimma bokte.
Stadig mer areal tas ut av produksjon og mange bruk har lagt ned driften.
Uhcit ja uhcit areálat geavahuvvojit buvttadeapmái ja ollu doalut leat heaittihan doaimma.
Denne avviklingen må stoppe.
Dán ovdáneami ferte bissehit.
Kjøttproduksjon en synker dramatisk.
Biergobuvttadeapmi njiedjá issorasat.
Dersom utviklingen i kjøttproduksjon en for t setter på samme måte, vil det få store konsekvenser.
Jus biergobuvttadeapmi ovdána seamma láhkai, de das leat stuorra váikkuhusat.
Det er behov for å investere i bygninger og en satsing som gjør at flere kan fore opp okser og drive med sau.
Dárbu lea investeret visttiid ja áŋgiruššat dainna lágiin ahte eanebut besset biebmat vuoksáid ja doaimmahit sávzadoalu.
Det er stort underskudd på storfekjøtt i Norge, samtidig som man i Finnmark slakter småkalv fordi det er høye oppstartskostnader.
Norggas lea stuorra šibitbiergováili, seammás go Finnmárkkus njuvvet smávvagálbbiid go álggahangolut leat nu stuorrát.
Landbruket er ei fremtidsnæring som vil gi varig verdiskaping på fornybare ressurser.
Eanadoallu lea boahtteáiggeealáhus mas ođasmuvvi resurssat addet bistevaš árvoháhkama.
I det arktiske landbruk viser mange gårdbrukerne at høy produksjon er mulig.
Ollu eanadoallit čájehit ahte árktalaš eanadoalus lea stuorra buvttadeapmi vejolaš.
Matproduksjon basert på melk og lammekjøtt har også et stort potensial.
Biebmobuvttadeamis mielkki ja lábbábierggu vuođul lea maid stuorra vejolašvuohta.
Sametinget er av den oppfatning at disse tiltak må prioriteres i kommende avtale:
Sámediggi oaivvilda ahte dáid doaibmabijuid ferte vuoruhit boahtte šiehtadusas:
- Økning i distriktsvirkemidler - Økte investeringsrammer til nye driftsbygninger - Flere generasjonsskifter - Økt nydyrking - Startpakke for investeringer for å ta utnytte potensialet - Økt omlegging til økologisk produksjon og klimavennlig teknologi - S tørre økologisk melkekvote - Effektive uttak av rovvilt i beiteområder
- Guovlluváikkuhangaskaomiid lassáneapmi - Stuorát investerenrámmat ođđa doaibmavisttiide - Eanet buolvamolsumat - Eanet ođđašaddadeapmi - Álggahanveahkki investeremiidda vai sáhttá oažžut ávkki vejolašvuođain - Čađahit rievdadusaid nu ahte sáhttá váldit atnui ekologalaš buvttadeami ja dálkkádatláđis teknologiija - Stuorát ekologalaš mielkeeriid - Beaktileappot bivdit boraspiriid guohtuneatnamiin
Forslag fra komiteen, alle unntatt Frp:
Lávdegotti evttohus, buohkaid earret Ovddádusbellodaga
Tillegg under punkt 3. Investering,: Nytt avsnitt etter 7. setning.
Lasáhus čuoggá 3 vuollái. Investeremat,: Ođđa teakstaoassi maŋŋá 7. cealkaga.
Derfor må posten som gjelder regionale utviklingsmidler økes.
Danne ferte postii mii guoská regionála ovddidanruđaide lasihuvvot ruhta.
Nytt siste avsnitt under punkt 3. Investering Sametinget påpeker de påkrevde omstillingene vil kreve større bevillinger over jordbruksavtalen og til arktisk landbruk.
Investeremat. Sámediggi čujuha ahte geatnegahttojuvvon nuppástusat gáibidit stuorra juolludusaid eanadoallošiehtadusa ja árktalaš eanadoalu bokte.
Det må forebygges at de påkrevde omstillingene ikke fører til at flere forlater næringe n.
Ferte eastadit ahte geatnegahttojuvvon nuppástusat eai dagat ahte eambbogat guđđet ealáhusaid.
Under punkt 8. Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling: Endring av ordlyd i 2. setning under kapittel et Overføringen må innføres på nytt og samtidig økes for fremme av arktisk landbruk som må anses som en del av nordområdesatsningen.
Čuoggá 8 vuolde. Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideapmái: Sátnehámi rievdadeapmi nuppi cealkagis kapihttala vuolde Dáid ruđaid ferte ođđasis váldit geavahussii ja seammás lasihit ovddidan dihte árktalaš eanadoalu oassin davviguovloáŋgiruššamis.
Under punkt 8. Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling: Endring av ordlyd i 6. setning Dette gjelder spesielt for grønnsaker og lammekjøtt.
Čuoggá 8 vuolde. Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideapmái: Sátnehámi rievdadeapmi guđát cealkagis: Dát guoská erenoamážit ruotnasiidda ja lábbábirgui.
Under punkt 10. Rovdyr som trussel for sauenæringen: Andre setning i første avsnitt endres til: Nasjonal rovdyrpolitikk har direkte virkning på det økonomiske resultatet i saueholdet.
Čuoggá 10 vuolde. Boraspiret áitet sávzaealáhusa: Nubbi cealkka vuosttaš teakstaoasis rievdaduvvo leat ná: Nationála boraspirepolitihkas lea njuolga váikkuhus sávzadoalu ekonomalaš bohtosii.
Tredje setning i andre avsnitt erstattes: For å effektivisere uttaket av rovvilt må forvaltningsregionene for rovvilt endres og forminskes.
Goalmmát cealkka nuppi teakstaoasis rievdaduvvo leat ná: Beavttálmahttin dihte boraspiriid njeaidima ferte boraspirehálddašanguovlluid rievdadit ja geahpedit.
Sametinget ser også nødvendigheten av å øke fellingskvotene for rovvilt.
Sámediggi oaidná maiddái ahte lea dárbu lasihit boraspiriid njeaidineriid.
Til dette arbeidet må de lokales tradisjonskunnskap brukes og anses som en ressurs.
Dán bargui ferte báikkálaš árbevirolaš máhtu geavahit ja atnit dan resursan.
Sametinget mener det er behov for å etablere en søkerbasert støtteordning til bøndene som sliter med skadedyr i beiteområder.
Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbu ásahit ohcanvuđot doarjjaortnega boanddaide, geat gillájit dainna go leat vaháguhtti eallit guohtonguovlluin.
Samtidig må fellingstillatelser på skadedyr gis raskere enn tilfellet er i dag og skadedyr tas ut fortere.
Dasto ferte vaháguhtti elliide oažžut johtileappot njeaidinlobiid dáláš ektui ja dat njeidojuvvot johtileappot.
Forslag fra Arbeiderpartiet (AP), Nordkalottfolket, Árja, Samer Sørp å og Fastboendes liste
Evttohus Bargiidbellodagas, Nordkalottfolket, Árja, Sámit lulde ja Dáloniid listtus
Nytt avsnitt 3, Innledning: Landbruket i Nord-Norge er en utpreget distriktsnæring.
Ođđa teakstaoassi 3, Álggahus: Davvi-Norgga eanadoallu lea mihtilmas guovlluealáhus.
Den er svært utsatt når gjeldende landbrukspolitikk er å prioriere store og kostnadseffektive bruk i Norge.
Dat lea sakka áitojuvvon dan geažil go dálá eanadoallopolitihkkan lea vuoruhit stuorra ja gollobeaktilis doaluid Norggas.
Nordområdene har ikke klimatiske forhold og vekstsesong lang nok til å dyrke så effektivt som landbruket i sør.
Davviguovlluin eai leat dálkkádatdilit ja šaddadanáigodaga guhkkodat dakkár ahte sáhttá šaddadit nu beaktilit go máddin.
Tillegg punkt 1: Produksjonsmål Landbruket i Norge har tradisjonelt premiert høyt antall liter melk og kilo produsert kjøtt.
Lasáhus 1. čuoggái: Buvttadanmihttomearri Eanadoallu Norggas lea árbevirolaččat bálkkašan stuorra mielkelihterlogu ja biergokilologu.
Man må legge om landbrukspolitikken i nord til å gi økonomisk incitament for å oppnå mest mulig beiting i utmark, god kjøttkvalitet og god dyrevelferd.
Eanadoallopolitihkka davvin ferte rievdaduvvot nu ahte dat movttiidahttá ekonomalaččat vai meahcceguohtun lassána nu ollu go vejolaš, vai biergokvalitehta šaddá buorre ja vai mis lea buorre elliidčálgu.
Bruk av lokalt høstet grovfor må prioriteres foran kraftfor.
Ferte vuoruhit báikkálaččat šaddaduvvon roavvafuođđara ovddabeallái fápmofuođđara.
Naturlig vekst og naturgjødsel bør gi mere økonomisk støtte enn kunstgjødsel.
Lunddolaš šaddadeapmi ja veahkamuhkki berrešii vuolggahit eanet ekonomalaš doarjaga go veahkadukta.
Dette vil gi et landbruk som utnytter våre naturgitte ressurser på en bedre måte, og bygger opp om arktisk landbruk som unikt og bærekraftig.
Das boađášii dakkár eanadoallu mii ávkkástallá buorebut min luondduvuđot resurssaiguin, ja dakkár árktalaš eanadoallu mii lea áidnalunddot ja ceavzil.
Tillegg punkt 10. Rovdyr Saksbehandlingen rundt akutt uttak av rovdyr må prioriteres.
Lasáhus 10. čuoggái. Boraspiret Áššemeannudeami boraspiriid heahtebáhčima oktavuođas ferte vuoruhit.
Tillatelse til uttak av rovdyr må innvilges fortløpende og umiddelbart, og når det akutte behovet er der.
Lobiid báhčit boraspiriid ferte addit joatkevaččat ja dakkaviđe, ja dalle go lea heahtedárbu.
Nytt punkt 11: Konfliktforebyggende tiltak I områder der utmarksarealene benyttes av både reindrift, utmarksnæring og landbruk, vil det være av stor betydning om det kunne opprettes en møtearena/ treffpunkt som kan bidra til:
Ođđa 11. čuokkis: Riidoeastadeaddji doaibmabijut Dain guovlluide gos sihke boazodoallu, meahcceealáhusat ja eanadoallu geavahit meahcceareálaid, livččii hui deaŧalaš ahte ásahuvvošii deaivvadanarena/deaivvadansadji mii sáhtášii váikkuhit:
Finne gode konfliktreduserende tiltak
Gávdnat buriid riidoeastadeaddji doaibmabijuid
Bli bedre kjent med hverandres utfordringer og næringer.
Buorebut oahpásmuvvat earáid hástalusaide ja ealáhusaide.
Lage felles flerbruksplaner der næringene bruker de samme arealene
Ráhkadit oktasaš máŋggadoaimmatplánaid main ealáhusat geavahit seamma areálaid.
Felles infrastruktur, gjerder osv.
Oktasaš infrastruktuvrra, áiddiid jna.
Nytt punkt 12: Arktisk landbruk Landbruket i samiske områder kjennetegnes av små landbruksenheter, gjerne drevet i kombinasjon med andre næringer.
Ođđa 12. čuokkis: Árktalaš eanadoallu Sámi guovlluid eanadoalu mihtilmasvuohta lea smávva eanadoalloovttadagat, áinnas doaimmahuvvon lotnolasat eará ealáhusaiguin.
Det er behov for en betydelig satsing på verdiskapning i Arktisk jordbruk.
Lea dárbu nannosit áŋgiruššat árvoháhkamiin Árktalaš eanadoalus.
Arktisk jordbruk kjennetegnes av kort vekstsesong og stor klimatisk variasjon, som gir landbruksproduktene en unik god kvalitet og smak.
Árktalaš eanadoalu mihtilmasvuohtan lea oanehis šaddanáigodat ja stuorra dálkkádatlaš molsašumit, mii addá eanadoallobuktagiidda áidnalunddot kvalitehta ja smáhka.
Arktisk landbruk må støttes til å bli en merkevare som er kjent over hele landet.
Árktalaš eanadoalu ferte doarjut nu ahte dat šaddá dakkár mearkagálvun maid dovdet miehtá riikka.
Videre må bønder i nordområdene utfordres til å utnytte lokale beiteressurser i større grad enn i dag.
Viidáseappot ferte davviguovlluid boanddat hástalit ávkkástallat báikkálaš guohtunresurssaiguin buorebut go dál.
Dette vil, i tillegg til å bidra til naturlig kultivering, også fremme høyere dyrevelferd.
Dat ovddidivččii buoret elliidčálggu lassin dasa ahte dat lea mielde váikkuheamen lunddolaš šaddadeapmái.
Forslag fra Fremskrittspartiet
Ovddádusbellodaga evttohus
Forslag 4
4. evttohus
Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2016 (erstatter Sametingsrådets forslag til innstilling)
Sámedikki cealkámuš 2016 eanadoallošiehtadallamiidda (boahtá sámediggeráđi evttohusa sadjái)
Ordningen med jordbruksforhandlinger har eksistert siden 1950 tallet.
Eanadoallošiehtadallamiid ortnet lea bistán 1950-logu rájes.
Jordbruksavtalen regulerer blant annet:
Eanadoallošiehtadus regulere earret eará
målpris på råvarer som korn, melk, egg og kjøtt fra svin og lam
Mihttohatti vuođđobuktagiin nu go gortnis, mielkkis, monis ja spiinni ja lábbá bierggus
soneinndeling for produksjonstilskudd
Guovlojuohkima buvttadandoarjagis
bøndenes inntekt
Boanddaid sisaboađu
samt produksjonsmål
Ja buvttadanmihttomeriid
2.desember 2011 ble det lagt frem en ny stortingsmelding for landbruket.
Juovlamánu 2.b.2011 ovdanbuktojuvvui ođđa stuoradiggedieđáhus eanadoalu birra.
Da hadde det gått nærmere 10 år siden forrige melding om landbrukspolitikken hadde vært behandlet.
Dalle lei gollan lahka logi jagi dan rájes go ovddit dieđáhus eanadoallopolitihka birra meannuduvvui.
Og i denne perioden har det vært store endringer i norsk landbruk.
Ja dán áigodagas leat stuora rievdadeamit leamaš Norgga eanadoalus.
Hvert år legges det ned nærmere 1.000 gårdsbruk (nesten 2-3 gårdsbruk daglig), og over 36.000 gårdsbruk står tomme.
Juohke jagi heaittihuvvojit lahka 1.000 eanadoalu (meastta guokte-golbma juohke beaivvi), ja badjel 36.000 eanadoallobáikki čužžot guorosin.
Litt over 44.000 gårdsbruk søkte om produksjonstilskudd i 2011;
Veahá badjelaš 44.000 eanadoalu ohce buvttadandoarjaga 2011:s;
i 2015 var dette redusert til i overkant av 41 000.
2015; lei dát lohku vuoliduvvon badjelaš 41.000 ohcamii.
Imidlertid er det knappe 13-14 prosent av disse som faktisk driver med landbruk på heltid, over 2/3 henter hovedinntekten sin utenfor næringen.
Muhto leat dušše 13-14 proseanta dáin mat duođas doaimmahit eanadoalu ollesáiggis, 2/3 oassi vižžet váldodietnasa olggobealde ealáhusa.
Dette gir et bilde av at vi produserer mat i Norge på dugnad.
Dát addá dakkár gova ahte mii Norggas buvttadit biepmu astoáiggedoaimmaheami bokte.
Vi opererer i dag med et system som sikrer oss en selvforsyningsgrad på knappe 41-44 prosent for basisråvarer fra norsk landbasert landbruk.
Mis lea dál dakkár vuogádat mii sihkkarastá midjiide iešbirgenoasi sullii 41-44 proseanta vuođđoávdnasiin Norgga eanadoalus mas eana lea vuođđun.
Og det samtidig som vi overfører over 18 milliarder årlig til landbruket.
Ja dat seammás go mii juolludit badjel 18 miljárdda jahkásaččat eanadollui.
Ca 61 prosent av bondens årsinntekt anses for å være offentlige overføringer.
Sullii 61% boandda jahkesisaboađus lea almmolaš juolludeapmi.
Vi har i dag en handelslekkasje til Sverige på nærmere 11 milliarder årlig ifølge SSB, hvorav ca ½ kan relateres til matvarer.
Mii ribahit dál olbmuid gávppašit Ruoŧas sullii 11 miljárdda ovddas jahkásaččat, SSB dieđuid mielde, mas sullii ½ lea biebmogálvu.
Dette rammer spesielt landbruks- og næringsmiddelindustrien på Østlandet.
Dát čuohcá earenoamážit eanadoallo- ja biebmoindustriijii Østlánddas.
Sametinget mener at dagens landbrukspolitikk er overmoden for endringer og vil i størst mulig grad fokusere på å legge til rette for at den som ønsker å være næringsutøver innen landbruket på heltid skal ha de beste rammevilkår for å kunne klare dette.
Sámedikki mielas dálá eanadoallopolitihkka lea badjelmeare gárvvis dahkat rievdadusaid ja áigu buoremus lági mielde bidjat návccaid láhčit dili nu ahte son guhte háliida doaimmahit ealáhusa eanadoalus ollesáiggedoaimma bokte, galgá oažžut buoremus rámmaeavttuid nagodit dan.
Sametinget mener at det viktigste må være å legge til rette for lønnsomhet i landbruket og heller nedtone distriktspolitiske hensyn for å sikre bosettingen rundt omkring.
Sámedikki mielas ferte deháleamos leat láhčit dili gánnáhahttivuhtii eanadoalus ja baicca unnidit beroštumi guovlopolitihkalaš ákkaide, sihkkarastindihte ahte olbmot orrot miehtá guovlluid.
Sametinget mener at for å nå disse målene må en foreta en deregulering av landbruket for å sikre næringsutøverne faktisk og juridisk rådighet over egen eiendom samt fjerne restriksjoner på produksjonen slik som dagens kvotetak representerer.
Sámediggi oaivvilda ahte jus dáid mihtuid galgá olahit, de ferte ođđasit reguleret eanadoalu sihkkarastindihte ealáhusdoaimmaheddjiide duohta ja juridihkalaš ráđđema iežas eatnamiid badjel, ja sihkkut eret gáržžidemiid buvttadeamis maid dálá earremearri mielddisbuktá.
Skal vi i Norge kunne ha et landbruk som er lønnsomt og som kan konkurrere opp imot våre nærmeste naboland så må kursen på landbrukspolitikken endres drastisk og det må skje nå.
Jus mis Norggas galgá leat eanadoallu mii lea gánnáhahtti ja mii sáhttá gilvalit min ránnjáriikkaiguin, de ferte eanadoallopolitihkka rievdaduvvot olu ja dat ferte dáhpáhuvvat dál.
Med dette som bakgrunn fremmer sametinget følgende innspill til jordbruksforhandlingene 2016:
Dáinna duogážiin evttoha Sámediggi čuovvovaš mearkkašumiid 2016 eanadoallošiehtadallamiidda:
Justere periodiseringen av jordbruksoppgjøret til å følge kalenderåret, og at forhandlingene kommer inn som en del av budsjettprosessen.
Rievdadit áigodatvuogádaga nu ahte eanadoallošiehtadus čuovvu kaleanddarjagi, ja ahte šiehtadallamat bohtet mielde oassin bušeahttaproseassas.
Fremme forslag om nødvendige lovendringer slik at bo- og driveplikten og prisreguleringen av landbrukseiendom kan oppheves.
Ovddidit evttohusa dárbbašlaš láhkarievdadeapmái nu ahte orrun- ja doaimmahangáibádus ja haddereguleren heaittihuvvo eanadoalloeatnamiin.
Endring av jordlovens bestemmelser om delingsforbud.
Rievdadit eanalága mearrádusaid juohkingildosa birra.
Utvide muligheten for valgfrie organisasjonsformer innen landbruket (jordbruk og skogbruket) med hensyn til drift
Viiddidit vejolašvuođa válljet vuogádatmálle eanadoalus (eanadoallu ja vuovdedoallu) mii guoská doaimmaheapmái.
Endre innretning av produksjonstilskudd for husdyr fra dagens nivådifferensiering til lik produksjonsstøtte pr dyr
Rievdadit buvttadandoarjaga sisdoalu omiid várás nu ahte dálá dásseheiveheapmi rievdaduvvo seamma meari buvttadandoarjagii juohke ealli ovddas.
Endre regelverket for samdrifter, slik at fleksibiliteten blir større og at mulighetene for en variert og allsidig bruksstruktur blir bedre.
Rievdadit njuolggadusaid searvedoaluide, nu ahte šaddet eanet válljenvejolašvuođat ja ahte šaddá buoret vejolašvuohta máŋggabealat ja girjás doallostruktuvrii.
Oppheve de geografiske begrensningene og antall deltakere for deltakelse i samdrifter.
Heaittihit geográfalaš ráddjemiid ja oassálastiid logu geat sáhttet searvat searvedoaluide.
Oppheve kvotetak innen produksjon
Heaittihit earremeari buvttadeamis.
Tillate demonstrasjonssalg og servering ved besøk i produksjonslokaler eller i tilknytning til disse.
Addit lobi čájehallangávppašeapmái ja guossoheapmái go fitnet guossit buvttadanbáikkiin dahje dakkár báikkis mii dakkárii gullá.
Bidra til at arbeidet med utvikling av nisje- og spesialprodukter i landbruket samt markedsføring av disse, intensiveres.
Váikkuhit lassáneami barggus ovddidit oavdo- ja earenoamášbuktagiid buvttadeapmái eanadoalus ja daid vuovdaleapmái.
Økt satsing på bioenergi innen landbruket
Eanet áŋgiruššama bioenergiijii eanadoalus
Sametinget ønsker et rikt plante- og dyreliv i Norge.
Sámediggi háliida ahte Norggas galgá leat girjás šaddo- ja eallihivvodat.
Det bør legges samme tolkning til grunn for benyttelse av nødvergeretten overfor bjørn som det er for andre rovdyr.
Berre biddjot seamma dulkon vuođđun go ávkkástallá heahtedagurievttis guovžžaid rohkkáheamis nu go eará boraspiriid rohkkáheamis
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja ávžžuha Sámedikki mearridit čuovvovaččat:
Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling
Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi mearrádusárvalusa.
Sametingets plenum - 011/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 011/16
Forslag 4 ble forkastet med 34 mot 2 stemmer
Evttohus 4 hilgojuvvui 34 jienain 2 jiena vuostá
Forslag 1 ble vedtatt med 3 4 mot 2 stemmer
Evttohus 1 mearriduvvui 34 jienain 2 jiena vuostá
Forslag 3 ble vedtatt med 34 mot 2 stemmer
Evttohus 3 mearriduvvui 34 jienain 2 jiena vuostá
Forslag 2 ble vedtatt med 34 mot 2 stemmer
Evttohus 2 mearriduvvui 34 jienain 2 jiena vuostá.
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 34 mot 2 stemmer
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 34 jienain 2 jiena vuostá
Nordkalottfolket v/ representant Kjetil Romsdal Forslag 2 i sak 11/16 Jordbruksforhandlenene 2016. Dette er et forslag fra NSR, NRS/Sá b, Arbeiderparitet, flyttsamelista, Á rja, Samer bosatt sørpå.
Beavdegirjelasáhus Nordkalottfolket Kjetil Romsdal bokte ovddid ii čuovvovaš beavdegirjelasáhus a: Lávdegotti evttohusa 2 leat ovddidan NSR, NSR/Sáb, Bargiidbellodat, Johttisámiid lista, Árja, Sámit lulde, Dáloniid lista ja Nordkalottfolket.
fastboende liste og Nordkalottfolket Taleliste og replikkordskifte
Sáhkavuorrolistu ja replihkat
Kjetil Romsdal, saksordfører
Kjetil Romsdal, áššejođiheaddji
Kjetil Romsdal, til forr. orden
Kjetil Romsdal, čoahkkinortnegii
Inger Eline Eriksen
Inger Eline Eiksen
Jordbruket spiller en betydelig rolle som grunnlag for sysselsetting, verdiskaping, produksjon av matvarer og som grunnlag for bosetting i samiske områder.
Eanadoallu lea deaŧalaš vuođđun barggolašvuhtii, árvoháhkamii, borramušgálvvuid buvttadeapmái ja vuođđun ássamii sámi guovlluin.
Landbruket i Nord-Norge er en utpreget distriktsnæring.
Davvi-Norgga eanadoallu lea mihtilmas guovlluealáhus.
Landbruket i Norge har tradisjonelt premiert høyt antall liter melk og kilo produsert kjøtt.
Eanadoallu Norggas lea árbevirolaččat bálkkašan stuorra mielkelihterlogu ja biergokilologu.
Sametinget påpeker de påkrevde omstillingene vil kreve større bevillinger over jordbruksavtalen og til arktisk landbruk.
Sámediggi čujuha ahte geatnegahttojuvvon nuppástusat gáibidit stuorra juolludusaid eanadoallošiehtadusa ja árktalaš eanadoalu bokte.
Det må forebygges at de påkrevde omstillingene ikke fører til at flere forlater næringen.
Ferte eastadit ahte geatnegahttojuvvon nuppástusat eai dagat ahte eambbogat guđđet ealáhusaid.
7. Likestilling Andelen kvinnelige gårdbrukere er lav.
7. Dásseárvu N issonolbmot eanadoallin leat unnán.
Overføringen må innføres på nytt og samtidig økes for fremme av arktisk landbruk som må anses som en del av nordområdesatsningen..
Dáid ruđaid ferte ođđasis váldit geavahussii ja seammás lasihit ovddidan dihte árktalaš eanadoalu oassin davviguovloáŋgiruššamis.
Dette gjelder spesielt for grønnsaker og lammekjøtt.
Dát guoská erenoamážit ruotnasiidda ja lábbábirgui.
Nasjonal rovdyrpolitikk har direkte virkning på det økonomiske resultatet i saueholdet.
N ationála boraspirepolitihkas lea njuolga váikkuhus sávzadoalu ekonomalaš bohtosii.
For å effektivisere uttaket av rovvilt må forvaltningsregionene for rovvilt endres og forminskes.
Beavttálmahttin dihte boraspiriid njeaidima ferte boraspirehálddašanguovlluid rievdadit ja geahpedit.
Kjøttproduksjonen synker dramatisk.
Biergobuvttadeapmi njiedjá issorasat.
Dersom utviklingen i kjøttproduksjonen fortsetter på samme måte, vil det få store konsekvenser.
Jus biergobuvttadeapmi ovdána seamma láhkai, de das leat stuorra váikkuhusat.
Økning i distriktsvirkemidler
Guovlluváikkuhangaskaomiid lassáneapmi
Økte investeringsrammer til nye driftsbygninger
Stuorát investerenrámmat ođđa doaibmavisttiide
Flere generasjonsskifter
Eanet buolvamolsumat
Økt nydyrking
Eanet ođđašaddadeapmi
Startpakke for investeringer for å ta utnytte potensialet
Álggahanveahkki investeremiidda vai sáhttá oažžut ávkki vejolašvuođain
Økt omlegging til økologisk produksjon og klimavennlig teknologi
Čađahit rievdadusaid nu ahte sáhttá váldit atnui ekologalaš buvttadeami ja dálkkádatláđis teknologiija
Større økologisk melkekvote
Stuorát ekologalaš mielkeeriid
Effektive uttak av rovvilt i beiteområder
Beaktileappot bivdit boraspiriid guohtuneatnamiin
Saksbehandlingen rundt akutt uttak av rovdyr må prioriteres.
Áššemeannudeami boraspiriid heahtebáhčima oktavuođas ferte vuoruhit.
11. Konfliktforebyggende tiltak I områder der utmarksarealene benyttes av både reindrift, utmarksnæring og landbruk, vil det være av stor betydning om det kunne opprettes en møtearena/ treffpunkt som kan bidra til:
11. Riidoeastadeaddji doaibmabijut Dain guovlluide gos sihke boazodoallu, meahcceealáhusat ja eanadoallu geavahit meahcceareálaid, livččii hui deaŧalaš ahte ásahuvvošii deaivvadanarena/deaivvadansadji mii sáhtášii váikkuhit:
12: Arktisk landbruk Landbruket i samiske områder kjennetegnes av små landbruksenheter, gjerne drevet i kombinasjon med andre næringer.
12 Árktalaš eanadoallu Sámi guovlluid eanadoalu mihtilmasvuohta lea smávva eanadoalloovttadagat, áinnas doaimmahuvvon lotnolasat eará ealáhusaiguin.
Komiteens tilrådning Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling Saken avsluttet 04.03.16 kl. 11.55
Dat ovddidivččii buoret elliidčálggu lassin dasa ahte dat lea mielde váikkuheamen lunddolaš šaddadeapmái. Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 04.03.16 dii. 11.55.
Ášši/Sak 012/16
Ášši 012/16
16/290
16/290
SP 12/16
DC 12/16
Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling: Sametinget mener at tilrettelegging for verdiskapning i nasjonalparker og andre større verneområder skal skje på en måte som ivaretar eksisterende samiske næringer.
Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus: Sámediggi oaivvilda ahte árvoháhkama láhčin álbmotmehciin ja eará stuorát suodjalanguovlluin galgá dáhpáhuvvat nu ahte dáláš sámi ealáhusat suodjaluvvojit.
Sametinget skal jobbe for følgende i verneområder som er etablert i tradisjonelle samiske områder:
Sámediggi áigu bargat čuovvovaččat suodjalanguovlluin mat leat ásahuvvon árbevirolaš sámi guovlluide:
Eldre verneforskriftene tas til revidering slik at verneformålene også omfatter bevaring av naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse
Boarráset suodjalanláhkaásahuat ođasmahttojuvvojit nu ahte suodjalanulbmilat gusket maiddái sámi kultuvrra ja ealáhusaid luondduvuđđosa suodjaleapmái