pere/sami_parallel huggingface dataset:
IKT-baserte opplæringsformer i kombinasjon med desentraliserte tilbud , bidrar til at studenter som bor langt fra utdannings-institusjonene kan få studietilbud i deres nærområder .
IKT- heivehuvvon oahpahusvuogit ovttas desentraliserejuvvon fálaldagain , dagaha ahte studenttat geat orrot guhkkin eret oahpahusásahusain sáhttet oažžut oahppofálaldaga lagasbirrasis .
Sametinget anser også større bredde i studietilbudene ved Samisk høgskole som et viktig rekrutteringstiltak .
Sámediggi oaivvilda maiddái ahte eanet oahppofálaldagat Sámi allaskuvlii lea deaŧalaš rekrutterendoaibma .
Dette slik at Samisk høgskole kan bli mere attraktiv for nye studenter .
Dát lea dan dihte vai Sámi allaskuvla šaddá eambbo bivnnut ođđa studenttaide .
Forsking og utviklingsarbeid
Dutkan ja ovddidanbargu
Sametinget ser nødvendigheten av at samisk lærerutdanning skal være en forskningsbasert lærerutdanning og støtter utvalgets vurdering i dette .
Sámediggi oaidná dárbbašlažžan ahte sámi oahpaheaddjeoahppu galgá leat oahpaheaddjeoahppu mas dutkan lea vuođđun , ja doarju lávdegotti árvvoštallama dás .
Miljøet ved Nordisk Samisk Institutt og Samisk høgskole skaper muligheter for oppbygging av et samisk universitet som vil kunne utgjøre et større fagmiljø hvor det samiske helhetsperspektivet ivaretas , og hvor det samiske språket har en sentral dimensjon ved det forsknings- og utviklingsarbeidet som skal utføres .
Sámi Instituhta ja Sámi allaskuvlla biras addá vejolašvuođaid hukset sámi universitehta mii šaddá stuora fágabirasin mas sámi oppalašperspektiiva vuhtii váldo , ja mas sámegiella lea guovddážis dan dutkan- ja ovddidanbarggus mii galgá doaimmahuvvot . Sámediggi deattuha ahte dutkanbirrasat gos sámegiella adno dutkamis leat deaŧalaččat .
Sametinget vil samtidig også understreke , i tråd med Norges forskningsråds utredning om samisk forskning , at den faktiske språkbeherskelsen i samisk språk er høyst ulik blant samene .
Sámediggi deattuha maiddái , nu movt Norgga dutkanráđi čielggadeapmi sámi dutkama birra čájeha , ahte sápmelaččaid duohta giellamáhttu iešguđet guovlluin lea hui iešguđetlágán .
Det er viktig å bygge opp samiskspråklig forskningskompetanse , men dette må balansere slik at de samiske samfunn ikke ” mister ” forskerrekrutter pga språkkrav som kan virke urimelig høye .
Lea deaŧalaš hukset sámegiel dutkangelbbolašvuođa , muhto dás berre diehttelasat leat balánsa vai sámi servodagat eai " ribat " dutkanrekrutterema menddo alla giellagáibádusaid geažil .
Sametinget understreker viktigheten av åpne og inkluderende forskningsbaserte virksomheter .
Sámediggi deattuha rabas ja čohkkejeaddji dutkandoaimmaid mearkkašumi .
Sametinget bemerker i denne sammenheng utvalgets forslag om etablering av flere rekrutteringsstillinger / stipendiater for å kunne bygge opp et samisk forsknings- og utdanningsnettverk .
Sámediggi namuha dán oktavuođas lávdegotti árvalusa ásahit eanet rekrutterenvirggiid / stipendiáhtaid huksen dihte sámi dutkan- ja oahpahusfierpmi .
Sametinget mener det er fornuftig å se en slik oppbygging opp mot et 10-års program for oppbygging og utvikling av samisk høyere utdanning og forskning .
Sámediggi atná jierpmálažžan hábmet dákkár huksema 10-jagi prográmman sámi alit oahpu ja dutkama huksema ja ovddideame várás .
Rekruttering gjennom et stipendiatprogram må utvikles gjennom flere faser dersom det skal være realistisk å få gjennomført et slikt program .
Rekrutteren stipendiáhtaprográmma bokte ferte dahkkot máŋgga oasis jus galgá leat vejolaš čađahit dákkár prográmma .
Et slikt rekrutteringsprogram må ikke kun settes opp mot oppbygging av samisk lærerutdanning , men programmet må ta høyde for ulike behov innenfor samisk høyere utdanning og forskning .
Rekrutterenprográmma ii galgga sisttisdoallat dušše sámi oahpaheaddjeoahpu , muhto prográmma ferte maiddái vuhtii váldit sámi alit oahpu ja dutkama iešguđet dárbbuid .
Sametinget understreker også viktigheten av at ressursoppbygging gjennom et rekrutterings-program til samisk forsknings- og utviklingsarbeid må skje til alle de utdannings-institusjonene som har fått eller vil få klart definerte oppgaver i forhold til samisk lærer-utdanning .
Sámediggi deattuha maiddái ahte sámi dutkan- ja ovddidanbarggu resursaháhkan rekrutterenprográmma bokte , ferte dahkkot buot oahpahusásahusaide mat leat ožžon dahje mat bohtet oažžut čielgasit definerejuvvon bargguid sámi oahpaheaddjeoahpu hárrái .
Oppfølging av utredningen
Čielggadeami joatkka
Sametinget ser det som naturlig at departementet følger opp foreliggende utredning og forventer at departementet i nær framtid legger fram en egen stortingsmelding om samisk lærerutdanning .
Sámediggi atná lunddolažžan ahte departemeanta čuovvu čielggadeami , ja vuordá ahte departemeanta fargga ovddida sierra stuoradiggedieđáhusa sámi oahpaheaddjeoahpu birra .
Forslag 1 , representant Tor Nilsen , NSR .
Eavttuhus 1 , áirasis Tor Nilsen NSR sámediggejoavku :
Det samiske innholdet i den norske lærerutdanning
Sámi sisdoallu norgga oahpaheaddjeoahpus
Som ferdig utdannet har den vanlige lærer ( dvs. som ikke har samisk lærerutdanning ) som skal undervise i skoleverket tilegnet seg ytterst lite kompetanse til å kunne undervise om samiske forhold .
Go dábálaš oahpaheaddji ( dakkár geas ii leat sámi oahpaheaddjeoahppu ) lea geargan oahpuinis ja galgá skuvlavuogádagas bargagoahtit , de lea sus áibbas unnán gelbbolašvuohta oahpahit sámi diliid birra .
Faglig kompetanse er viktig for læreren for å kunne formidle sitt fag på en trygg og god måte slik at eleven tilegner seg kunnskap .
Lea hui mávssolaš ahte oahpaheaddjis lea fágalaš gelbbolašvuohta vai sáhttá albmaládje oahpahit fága nu ahte oahppit ohppet .
Lærerstudentene i Norge må gjøres i stand til å undervise om samiske forhold i skoleverket etter endt utdanning .
Norgga oahpaheaddjestudeanttat buot oahpaheaddjeallaskuvllain fertejit oahpahuvvot nu ahte ieža maid sáhttet oahpahit sámi diliid birra .
Den samiske dimensjonen må integreres i alle fag i lærer-utdanningen .
Sámi sisdoallu fertejit integrerejuvvot buot fágaide oahpaheaddjeoahpahusas .
Alle lærere som går ut av lærerskolen må kunne undervise om samiske forhold uten å måtte ta etter- eller videreutdanning .
Buot oahpaheaddjit geat gerget oahpaheaddjeallaskuvllas , galget sáhttit oahpahit sámi diliid birra almmá liige- dahje viidásetoahpu haga .
Forslag 2 , representant Laila Wilks , NSR .
Eavttuhus 2 , áirasis Laila Wilks NSR sámediggejoavku :
’ s sametingsgruppe : Tillegg , s. 7 etter avsnitt 4 :
7. siiddus 4. oasi maŋábeallái ( dárogielveršuvnnas ) :
Programmet bør ha en løpende evaluering slik at resultatene kan vurderes underveis for å oppnå en mest mulig resultatrettet innsats .
Prográmma berre geažosáiggi evaluerejuvvot , vai bohtosiid sáhttá árvvoštallat dađimielde , go dainna lágiin olaha buoremusat boađusáŋgiruššama .
Hvordan programmet skal videreføres må vurderes mot slutten av perioden .
Movt prográmma joatká , ferte árvvoštallat go áigodat nohkagoahtá .
Tor Nilsen ( til forr. ) orden
Tor Nilsen ( bargoortnegii )
Isak M. O. Hætta ( til forr. ) orden
Isak M. O. Hætta ( bargoortnegii )
Sametinget er tilfreds med at departementet har fått utarbeidet en utredning om samisk lærer-utdanning i tråd med Sametingets ønske , og at denne har fått status som NOU .
Sámediggi lea duhtavaš go departemeanta lea ráhkadahttán čielggadeami sámi oahpaheaddjeoahpu birra nu movt Sámedikki lei dáhtton , ja ahte dát lea ožžon árvvu NOU:n .
Sametinget og regjeringen i et nært samarbeid med de ulike utdanningsinstitusjonene og de ulike samiske miljøene , fastsetter ansvars- og ressursfordeling mellom de ulike utdanningsinstitusjonene .
Sámediggi ja ráđđehus mearrideaba movt ovddasvástádus ja resurssat juhkkojuvvojit iešguđet oahpahusásahusaid gaskka . Dát dahkko ovttasráđiid iešguđet oahpahusásahusaiguin ja iešguđet sámi birrasiiguin .
Sametinget synes det er naturlig at dette arbeidet ses i sammenheng med utvalgets tilrådning 14 , om at det utarbeides en ramme-plan for samisk lærerutdanning der Sametinget gis avgjørende innflytelse på innhold i og utforming av denne .
Sámediggi oaivvilda ahte lea lunddolaš čatnat dán barggu lávdegotti 14. árvalussii , gos árvaluvvo ahte galgá ráhkaduvvot rámmaplána sámi oahpaheaddjeohppui ja mas Sámediggi oažžu mearridanválddi sisdoalu ja ráhkadeami hárrái .
Som ferdig utdannet , har den vanlige lærer ( dvs. som ikke har samisk lærerutdanning ) som skal undervise i skoleverket tilegnet seg ytterst lite kompetanse til å kunne undervise om samiske forhold .
Go dábálaš oahpaheaddji ( dakkár geas ii leat sámi oahpaheaddjeoahppu ) lea geargan oahpuinis ja galgá skuvlavuogádagas bargagoahtit , de lea sus áibbas unnán gelbbolašvuohta oahpahit sámi diliid birra .
Lærerstudentene i Norge må gjøres i stand til å undervise om samiske forhold ved alle lærerhøgskoler .
Norgga oahpaheaddjestudeanttat buot oahpaheaddjeallaskuvllain fertejit oahpahuvvot nu ahte ieža maid sáhttet oahpahit sámi diliid birra .
Det er spesielt viktig at det i spesielle samiske fag gis mulighet for yrkesfag-lærerutdanning .
Lea deaŧalaš ahte lea vejolaš fidnofágaoahpaheaddjeoahpu fállat earenoamáš sámi fágain .
IKT-baserte opplæringsformer i kombinasjon med desentraliserte tilbud , bidrar til at studenter som bor langt fra utdanningsinstitusjonene kan få studietilbud i deres nærområder .
IKT- heivehuvvon oahpahusvuogit ovttas desentraliserejuvvon fálaldagain , dagaha ahte studenttat geat orrot guhkkin eret oahpahusásahusain sáhttet oažžut oahppofálaldaga lagasbirrasis .
Et slikt rekrutterings-program må ikke kun settes opp mot oppbygging av samisk lærerutdanning , men programmet må ta høyde for ulike behov innenfor samisk høyere utdanning og forskning .
Rekrutterenprográmma ii galgga sisttisdoallat dušše sámi oahpaheaddjeoahpu , muhto prográmma ferte maiddái vuhtii váldit sámi alit oahpu ja dutkama iešguđet dárbbuid .
Sametinget understreker også viktigheten av at ressursoppbygging gjennom et rekrutteringsprogram til samisk forsknings- og utviklingsarbeid må skje til alle de utdanningsinstitusjonene som har fått eller vil få klart definerte oppgaver i forhold til samisk lærerutdanning .
Sámediggi deattuha maiddái ahte sámi dutkan- ja ovddidanbarggu resursaháhkan rekrutterenprográmma bokte , ferte dahkkot buot oahpahusásahusaide mat leat ožžon dahje mat bohtet oažžut čielgasit definerejuvvon bargguid sámi oahpaheaddjeoahpu hárrái .
Saken avsluttet 9. november 2000 kl. 10.30 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 10.30 .
Saken påbegynt 9. november 2000 kl. 10.50 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 10.50 .
Utskrift av møtebok sak 23/00
Čoahkkingirjji oassi áššis 23/00
Ansvar og administrasjon - utredning om framtidig organisering av virksomheten til Sametingets underliggende råd av 23.03.00 ( sendt ut tidligere )
Ovddasvástádus ja hálddašeapmi – 23.03.00 čielggadus Sámedikki vuollásaš ráđiid doaimma boahttevaš organiserema birra ( ovdal sáddejuvvon )
Forskrifter og retningslinjer fastsatt av Sametinget
Láhkaásahusat ja njuolggadusat maid Sámediggi lea mearridan
Kongelig resolusjon av 7.2.1992 ” Nye forskrifter for Samisk utviklingsfond ”
Guovvamánu 7. b. 1992 beaiváduvvon Gonagaslaš resolušuvdna ” Sámi ovddidanfoandda ođđa njuolggadusat ”
I. Tilskuddsstyrets virksomhet
I. Doarjjastivrra doaibma
Sametingets tilskuddsstyre er Sametingets forvaltningsorgan for de fond og tilskuddsmidler Sametinget overfører tilskuddsstyret å fordele .
Sámedikki doarjjastivra lea Sámedikki hálddašanorgána daid foanddaide ja doarjjaruđaide maid Sámediggi dáhttu doarjjastivrra juogadit .
Sametinget beslutter med dette at Sametingets tilskuddsstyre inntil Sametingets retningslinjer og forskrifter er endret og annet bestemt , skal forvalte Sametingets fond og tilskuddsordninger .
Sámediggi mearrida dákko bokte ahte Sámedikki doarjjastivra galgá hálddašit Sámedikki foanddaid ja doarjjaortnegiid dassážiigo Sámedikki njuolggadusat ja láhkaásahusat leat rievdaduvvon ja eará lea mearriduvvon .
Da slik at Sametingets tilskuddsstyre trer inn i funksjonen som fondsstyre for Sametingets fond og tilskuddsforvalter i de øvrige tilskuddsordningene .
Dat galgá dáhpáhuvvat nu ahte Sámedikki doarjjastivra doaibmagoahtá Sámedikki foanddaid stivran ja eará doarjjaortnegiid doarjjahálddašeaddjin .
Retningslinjene og forskriftene for den enkelte tilskuddsordning opprettholdes midlertidig , med unntak av forvaltningsmyndigheten for de ulike tilskuddsordningene som overføres Sametingets tilskuddsstyre .
Iešguđet doarjjaortnegiid njuolggadusat ja láhkaásahusat bisuhuvvojit gaskaboddosaččat , earretgo hálddašanváldi iešguđet doarjjaortnegiin mat sirdojuvvojit doarjjastivrii .
Retningslinjer for Sametingets tilskuddsstyre
Sámedikki doarjjastivrra njuolggadusat
§ 1 Sametingets tilskuddsstyre
§ 1 Sámedikki doarjjastivra
Sametingets tilskuddsstyre er Sametingets forvaltningsorgan for de fond og tilskuddsmidler Sametinget overfører tilskuddsstyret og fordele .
Sámedikki doarjjastivra lea Sámedikki hálddašanorgána foanddain ja doarjjaruđain maid Sámediggi dáhttu doarjjastivrra juogadit .
§ 2 FormålSametingets tilskuddsstyre skal arbeide for de målsettinger Sametinget vedtar i Sametingsplanen og i sitt øvrige planverk .
§ 2 Ulbmil Sámedikki doarjjastivra galgá ovddidit áigumušaid maid Sámediggi mearrida Sámediggeplánas ja iežas eará plánain .
Sametingets tilskuddsstyre forvalter Sametingets tilskuddsordninger i henhold til :
Sámedikki doarjjastivra hálddaša Sámedikki doarjjaortnegiid :
Sametingets budsjettvedtak .
Sámedikki bušeahttamearrádusaid vuođul
Sametingets forskrifter for Samiske utviklingsfond og Samisk kulturfond
Sámedikki mearridan láhkaásahusaid vuođul Sámi ovddidanfondii ja Sámi kulturfondii
Sametingets vedtatte retningslinjer for ulike tilskuddsordninger .
Sámedikki mearridan njuolggadusaid vuođul iešguđet doarjjaortnegiidda
§ 3 Styret
§ 3 Stivra
Sametinget oppnevner tilskuddsstyrets 7 medlemmer , herunder leder og nestleder , med personlige varamedlemmer for en valgperiode .
Sámediggi nammada doarjjastivrra 7 lahtu , dain jođiheaddji ja nubbinjođiheaddji persovnnalaš várrelahtuiguin , ovtta válgaáigodahkii .
Valget skjer som forholdstallsvalg .
Válga dáhpáhuvvá gorrelohkoválgan .
Sametingets tilskuddsstyre er beslutningsdyktig når minst 4 av styrets medlemmer er tilstede .
Sámedikki doarjjastivra lea dohkálaš dahkat mearrádusaid go unnimusat 4 stivralahtu leat mielde .
Sametingets tilskuddsstyre kan med utgangspunkt i Sametingets budsjettvedtak og vedtatte retningslinjer fastsette nærmere støttepraksis for de enkelte tilskuddsordninger .
Sámedikki doarjjastivra sáhttá Sámedikki bušeahttamearrádusaid vuođul ja mearriduvvon njuolggadusaid vuođul , mearridit dárkilet doarjjapraksisa iešguđet doarjjaortnegiid oktavuođas .
Sametingets tilskuddsstyre kan delegere vedtaksmyndighet til Sametingets administrasjon .
Sámedikki doarjjastivra sáhttá delegeret mearridanválddi Sámedikki hálddahussii .
§ 4 Administrasjon
§ 4 Hálddahus
Sametingets administrasjon skal saksforberede og følge opp tilskuddsstyrets vedtak .
Sámedikki hálddahus galgá válmmastit doarjjastivrii áššiid ja čuovvulit doarjjastivrra mearrádusaid .
§ 5 Klageordning
§ 5 Váidalusortnet
Klagesaker behandles i henhold til forvaltningslovens regler .
Sámedikki doarjjastivrra mearrádusaid sáhttá Sámediggeráđđái váidalit .
§ 6 Rapportering
§ 6 Rapporteren
Sametingets tilskuddsstyre skal oversende en årlig rapport til Sametinget om forvaltningen av tilskuddsmidlene .
Sámedikki doarjjastivra galgá juohke jagi sáddet rapportta Sámediggái doarjjaruđaid hálddašeami birra .
§ 7 Endring og ikrafttreden
§ 7 Rievdadeapmi ja fápmuibidjan
Sametinget kan foreta endringer av disse retningslinjene .
Sámediggi sáhttá rievdadit dáid njuolggadusaid .
Disse retningslinjene trer i kraft 01.01.2001 .
Dát njuolggadusat biddjojuvvojit fápmui 01.01.2001 .
Forslag 1 , representant Randi Kvivesen , AP .
Eavttuhus 1 , áirasis Randi Kvivesen , BB sámediggejoavku :
§ 3 STYRET
STIVRA § 3
Sametinget oppnevner tilskuddstyret av og blant Sametingets representanter .
Sámediggi nammada doarjjastivrra Sámedikki áirasiid gaskkas .
Det velges 7 medlemmer , herunder leder og nestleder , med personlige varamedlemmer for en valgperiode .
Válljejuvvojit 7 lahtu , dain jođiheaddji ja nubbinjođiheaddji persovnnalaš várrelahtuiguin , ovtta válgaáigodahkii .
Valget skjer som forholdtallsvalg .
Válgá dáhpáhuvvá gorrelohkoválgan .
Sametingets tilskuddstyre er beslutningsdyktig når minst 4 av styrets medlemmer er tilstede .
Sámedikki doarjjastivra lea dohkálaš dahkat mearrádusaid go unnimusat 4 stivralahtu leat mielde .
Sametingets tilskuddstyre kan med utgangspunkt i Sametingets budsjettvedtak og vedtatte retningslinjer fastsette nærmere støttepraksis for de enkelte tilskuddsordninger .
Sámedikki doarjjastivra sáhttá Sámedikki bušeahttamearrádusaid vuođul ja mearriduvvon njuolggadusaid vuođul , mearridit dárkilet doarjjapraksisa iešguđet doarjjaortnegiid oktavuođas .
Sametingets tilskuddstyre kan delegere vedtaksmyndighet til Sametingets administrasjon .
Sámedikki doarjjastivra sáhttá delegeret mearridanválddi Sámedikki hálddahussii .
Forslag 1 ble vedtatt med 31 stemmer .
Eavttuhus 1 mearriduvvui 31 jienain .
Sametingsrådets innstilling , med unntak av vedtatte endring , ble enstemmig vedtatt .
Sámediggeráđi árvalus earret mearriduvvon rievdadusa mearriduvvui ovttajienalaččat .
Ole Henrik Magga Willy Ørnebakk
Ole Henrik Magga Willy Ørnebakk
Saken avsluttet 9. november 2000 kl. 11.20 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 11.20 .
Sak 45/00 NOU 2000:22 Oppgavefordeling mellom stat , region og kommune - høring
Ášši 45/00 NOU 2000:22 Bargojuohkimiid birra stáda , guovllu ja suohkana gaskkas
Saken påbegynt 9. november 2000 kl. 11.20 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 11.20 .
Høringsbrev av 07.07.00
Gullanreive 07.07.00
NOU 2000:22 Om oppgavefordeling mellom stat , region og kommune
NOU 2000:22 Bargojuohkimiid birra stáda , guovllu ja suohkana gaskkas
Samene ble omtalt som en ” fremmed nationalitet ” og alle samfunnsmakter samarbeidet om fornorskningen .
Sápmelaččat namuhuvvojedje dego " amas našunalitehta " , ja buot servodatfámut ovttasbarge dáruiduhttimiin .
Med vedtagelsen av grunnlovsparagraf 110 A og opprettelse av Sametinget , ble en ny prinsippiell politikk overfor samene iverksatt .
Vuođđoláhkaparagráfa 110 A:a mearridemiin ja Sámedikki rahpamiin doaibmagođii ođđa prinsihpalaš politihkka sápmelaččaid várás .
Det er nå legimit å forvente seg at statens organer og alle som utfører oppgaver på statens vegne , skal bidra til å fremme samisk kultur og dens materielle grunnlag .
Dál lea lohpi vuordit ahte stáda orgánat ja buohkat geat barget stáda ovddas galget doarjut sámi kultuvrra ja dan ávnnaslaš vuođu nannema . Vuođđolága prinsihpa birra lea stuora ovttamielalašvuohta .
Det er stor enighet om grunnlovens prinsipp .
Váttisvuohta lea ahte prinsihppa hárve adno doarvái duohtavuođas .
Bare unntaksvis omtales samiske interesser i offentlige utredninger og ennå sjeldnere tas samiske behov til overveielse når avgjørelser tas .
Dušše spiehkastagain namuhuvvojit sámiid beroštumit almmolaš čielggademiin , ja vel hárvvit guorahallojuvvojit sámiid dárbbut go mearrádusat dahkkojit .
Men hva utsagnet skulle bety i praksis ble lite konkretisert .
Muhto maid diet cealkka galggai mearkkašit duohtavuođas ii čilgejuvvo .
Dette er kjernen av problemet i norsk samepolitikk i dag .
Dát lea ge vuođđováttisvuohta Norgga otná sámepolitihkas .
En oppgavefordeling mellom ulike nivå må ta mål av seg å konkretisere oppgavene , og å utvikle et system for rapportering og evaluering av samiske tiltak .
Bargguidjuogadeamis iešguđet dásiid gaskkas ferte leat ulbmilin konkretiseret bargguid , ja maiddái ovddidit vuogádaga sámi doaimmaid rapporteremii ja evalueremii .
Sametinget har i praksis maktet å forholde seg mest til staten og dernest for en del til fylkene .
Sámediggi lea doallan eanemus oktavuođa stádii ja dan maŋis veaháš oktavuođa fylkkaide .
Sametinget har i flere omganger kommet med innspill til utforming av fylkesplanene .
Sámediggi lea máŋgga gerddiid buktán cealkámušaid fylkkaplánaid hábmemiidda .
Dette omfatter fylkene Finnmark , Troms , Nordland , Nord- og Sør-Trøndelag og Hedmark .
Dát guoská Finnmárkku , Tromssa , Norlándda , Davvi- ja Lulli Trøndelaga ja Hedmárkku fylkkaide .
Sametingets søknad om medlemskap i Landsdelsutvalget er hittil blitt avslått .
Sámedikki ohcan beassat Landsdelutvalgii miellahttun lea dán rádjái hilgojuvvon .
I kommuner der samene er i stort antall som i Indre-Finnmark , er den samiske innflytelsen naturligvis stor .
Suohkaniin gos leat olu sápmelaččat nugo Sis-Finnmárkkus , lea sápmelaččaid váikkuhus dieđusge gievra .
Samtidig er disse kommunene svært næringssvake .
Dan seammás leat dain suohkaniin hirbmat heajos ealáhus .
Dette gjelder også kyst- og fjordkommuner i Nord-Norge og kommuner i det sørsamiske området .
Dát gusket riddo- ja vuotnasuohkaniidda Davvi-Norggas ja suohkaniidda lullisámiguovllus .
Å skape samiske ankerfester krever ressurser .
Sámi coavcci vuođđudeapmi gáibida resurssaid .
Behovet for oppmerksomhet er på den andre siden nettopp størst der samene bor spredt og står svakt .
Beroštupmái dárbu lea nuppe dáfus stuorámus doppe gos sápmelaččat orrot biđgolagaid ja leat rašit .
Ofte må samarbeidet om samiske saker gå på tvers av ulike nivå i forvaltningen og gjerne også over kommunegrenser .
Dávjá ferte ovttasbargu sámi áššiid birra mannat iešguđetge hálddáhuslaš dásiid čađa ja maiddái suohkanrájiid badjel .
I Samerettsutvalgets første innstilling fra 1984 ble lokale sameutvalg foreslått opprettet i kommuner og fylker for å utvikle det lokale samiske demokratiet .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi evttohii vuosttaš evttohusas 1984 vuođđudit suohkaniidda ja fylkkaide báikkálaš sámiservviid mat galggašedje ovddidit báikkálaš sámi demokratiija .
Dette forslaget er i liten grad fulgt opp .
Dát evttohus ii leat báljo čuvvojuvvon .
Større innsats fra fylkeskommunenes side hadde fra samisk side kunnet blitt et vektig argument for opprettholdelse av fylkeskommunene .
Eanet rahčamuš fylkkasuohkana bealis livččii sápmelaččaide leamaš buorre ágga doalahit fylkkasuohkaniid .
Samene er innbyggere av sine kommuner og fylker .
Sápmelaččat leat ássit iežaset suohkaniin ja fylkkain .
Derfor får deres virksomhet stor betydning for samenes daglige liv .
Danin mearkkaša daid doaibma ollu sápmelaččaid beaivválaš eallimii .
Det er ikke bare Sametinget som skal støtte opp om samiske tiltak .
Ii leat dušše Sámediggi mii galgá doarjut sámi doaimmaid .
Kommunene og fylkeskommunene må ta sin del av ansvaret , men mange forsøker likevel å skyve ansvaret fra seg .
Suohkanat ja fylkkasuohkanat galget váldit oasi ovddasvástádusas , muhto máŋggas geahččalit hoigat ovddasvástádusa eret .
I Finnmark har diskusjonen om sammensetningen av et fremtidig grunnforvaltningsorgan med representasjon fra fylket og Sametinget blitt brukt som et vektig moment i diskusjon om fylkeskommunenes framtidige eksistens .
Digaštallan boahttevaš eananhálddašanorgána čohkkehusa birra Finnmárkkus , mas fylka ja Sámediggi oasseváldiba , lea geavahuvvon buori ággan fylkkasuohkana boahttevaš eallima digaštallamis .
Et annet mulig område er fiskeriforvaltning hvor det finnes klare interesserfelleskap mellom de nordlige fylkenes ambisjoner og Sametingets målsetninger .
Eará vejolašvuohta dien áššis lea guolástushálddašeapmi mas lea čielga beroštupmisearvevuohta davit fylkkaid áigumušaid ja Sámedikki mihttomeriid gaskkas .
Det foreligger både avgresningsproblemer for samiske tiltak , og problemer med negativ innstilling til samiske spørsmål i mange kommuner .
Sámi doaimmain gávdnojit sihke ráddjenváttisvuođat , ja váttisvuođat negatiiva oainnuiguin sámi áššiin máŋgga suohkaniin .
Skal samisk kultur kunne være en ressurs må den få en naturlig plass i samfunnslivet , og i den kommunale virksomhet .
Jus sámi kultuvra galgá sáhttit leat resursan , de ferte oažžut lunddolaš saji servodateallimis ja suohkaniid doaimmain .
Som en konklusjon vil Sametinget hevde at det er nødvendig med egen gjennomgang av oppgavefordelingsproblematikken utfra prinsippene som samepolitikken i landet bygger på .
Čoahkkáigeassun Sámediggi háliida čuoččuhit ahte lea dárbbašlaš ahte Sámediggi guorahallá bargguidjuogadanváttisvuođa riika sámepolitihkalaš prinsihpaid vuođul .
Dette må gjøres før endelig vedtak fattes om oppgavefordelingen mellom stat , fylke og kommune .
Dat ferte dahkkot ovdal go loahpalaččat mearridit bargguidjuogadeami stáda , fylkka ja suohkana gaskkas .
Vi vil i denne sammenheng understreke følgende :
Dán oktavuođas mii deattuhit čuovvovaččat :
Staten må fortsatt være garantisten for en samepolitikk etter vedtatte overordnede prinsipper .
Stáda ferte joatkit sámepolitihka dáhkidussan mearriduvvon vuođđoprinsihpaid vuođul .
Samepolitikken må struktureres slik at aktørene på ulike nivå får et klart definert ansvar .
Sámepolitihkka ferte hábmejuvvot dainna lágiin ahte doaimmaheaddjit iešguđetge dásiin ožžot čielga ráddjejuvvon ovddasvástádusa .
I dette bildet må forholdet mellom Sametinget og staten bli definert slik at hver av partene påtar seg et helt konkret ansvar .
Gaskavouhta Sámedikki ja stáda gaskkas galgá ráddjejuvvot nu ahte goappašat bealit váldiba konkrehtalaš ovddasvástádusa .
På lengre sikt må avklaringen skje i form av forhandlinger mellom Sametinget og staten .
Sámedikki ja stáda gaskavuohta ferte guorahallojuvvot buoridandihte ovttasbargovugiid .
Forholdet mellom Stortinget og Sametinget må gjennomgås med sikte på å bedre samarbeidsformene .
Stádas galgá leat našuvnnalaš sámepolitihkka mii konkrehtalaččat geatnegahttá suohkaniid .
Staten må stå for en nasjonal samepolitikk som forplikter kommunene konkret .
Suohkanat fertejit váldit konkrehta bargguid ja dieđihit daid bargguid čađaheami birra .
Det må defineres klarere enn i dag hva som skal være kommunes hhv. Statens ansvar slik at samisk kultur blir ivaretatt på alle forvaltningsnivå .
Mii galgá leat suohkana dahje stáda ovddasvástádus ferte definerejuvvot čielgaseabbo go odne lea definerejuvvon , vai sámi kultuvra nannejuvvo buot hálddašandásiin .
Hvis fylkeskommunene skal opprettholdes , er de et alternativ til kommunene i visse typer saker som angår regioner .
Jus fylkasuohkanat galget bissut , de leat dat molssaeavttut suohkaniidda vissis áššiin mat gusket guovlluide .
Forutsetningen er imidlertid at det også her defineres klare oppgaver for fylkeskommunene og Landsdelsutvalget i saker som berører samene og at det opprettes klare rapporteringssystem .
Eaktun lea dattetge ahte maiddái dás definerejuvvojit čielga barggut fylkkasuohkaniidda ja Landsdelutvalgai áššiin mat gusket sápmelaččaide , ja ahte ráhkaduvvo čielga rapporterenvuogádat .
Dersom fylkeskommunene avløses av regioner , eller at det framtidige system bare blir å bestå av to nivåer - stat og kommune - må også hensynet til samiske saker klargjøres og ivaretas .
Jus fylkkasuohkanat lonuhuvvojit guovlluigun , dahje jus boahttevaš vuogádagas leat dušše guokte dási – stáda ja suohkan – de ferte maiddái sámi áššiid vuhtii váldima čielggadit ja nannet .
Forslag 1 , representant Tore Bongo , NSR . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 , áirasis Dure Iŋggá Dure , NSR sámediggejoavku :
Nytt avsnitt etter 1. avsnitt s. 4 :
Lasáhus 4. s. vuosttaš oasi maŋŋái :
For lokaldemokratiet er kommunene av grunnleggende betydning generelt .
Báikkálaš demokratiijii leat gielddat vuođđogeađggit .
Å sikre kommunene en mest mulig selvstendig økonomisk stilling er helt avgjørende .
Lea áibbas mearrideaddji ahte gielddaide sihkkarastojuvvo eanemus láhkái iežaset ekonomiija .
Vi må derfor understreke at kommunene fortsatt må stå for skatteinnkrevningen innen sine grenser fordi det vil både i prinsippet og i praksis styrke kommunenes selvstendige økonomiske stilling .
Mii deattuhit dan dihte ahte gielddat ain berrejit gáibidit vearu iežaset rájiid siste dainna go dat nanne sihke prinsihpas ja oktavuođas gielddaide ekonomalaččat iešheanalaš saji .
Forslag 2 , representant Leif Elsvatn , APs sametingsgruppe :
Eavttuhus 2 , áirasis Leif Elsvatn , BBa sámediggejoavku :
Sametinget går inn for å beholde en tredeling av forvaltningsnivået i Norge .
Sámediggi doarju doalahit Norgga hálddašandási golmma oasis .
På regionnivå går Sametinget fortsatt inn for et direkte folkevalgt organ .
Guovlludásis doarju Sámediggi ain doalahit njuolga álbmotválljejuvvon orgána .
For å få til en samordnet og effektiv utnyttelse av tilgjengelige ressurser er Sametinget av den oppfatning at det er nødvendig med en åpen holdning til inndelingen av landets fylker .
Sámediggi oaivvilda ahte jus galgá nagodit čohkket resurssaid ja ávkkástallat daiguin , de ferte doalahit rabas oainnu riikka fylkkaid juohkima dáfus . Sámedikki mielas sáhttá juohkit fylkkaid stuorit guovlun .
Sametinget ser for seg at fylkene kan struktureres i større regioner .
Gulahallan- ja ássandiliid rievdamat duođaštit ahte fylkkaid sáhttá earaládje juohkit .
For Nord-Norges vedkommende med de avstander som er i landsdelen bør fylkesinndelingen forbli tilnærmet uendret .
Davvi-Norggas , daid gaskkaid geažil mat doppe leat , berre doalahit fylkkajuogu sullii nu movt lea ge .
En samordning av fylkesmannens og fylkeskommunens oppgaver må gjennomføres for å unngå dobbeltfunksjoner .
Fylkkamánni ja fylkkagieldda doaimmaid ferte čohkket vai eai šatta duppaldoaimmat .
Endel av fylkesmannsembetets roller kan i utgangspunktet delegeres til det regionale nivået , fylkesmannens oppgaver kan begrenses til tilsyns- og kontrolloppgaver .
Oasi fylkkamánniámmáha doaimmain sáhttá rievtti mielde delegeret guovlludássái , fylkkamánni barggut fas sáhttet muddejuvvot dušše bearráigeahččodoaimmaide .
Fylkeskommunene i samarbeid med Sametinget må ta større ansvar i saker som forvaltningen av rovdyrene og arbeidet med miljøsaker .
Fylkkagielddat fertejit Sámedikkiin ovttas váldit eambbo ovddasvástádusa dakkár áššiin go boraspiriid hálddašeamis ja birasáššiid dáfus .
Fylkesmannsembetene og fylkeskommunene må i større grad benytte seg av den kompetansen som Sametinget innehar på områder som berører urbefolkningens situasjon nasjonalt og internasjonalt .
Fylkkamánniámmáhat ja fylkkagielddat fertejit eambbo ávkkástallat dainna gelbbolašvuođain mii Sámedikkis lea riikka ja riikkaidgaskasaš eamiálbmotdilálašvuođaid dáfus .
Det er ønskelig at flere fylkeskommuner oppretter samiske nemnder / utvalg der den samiske befolkningen er aktive premissleverandører .
Lea sávahahtti ahte eambbo fylkkagielddat ásahit sámi lávdegottiid main sámi álbmot ieš aktiivvalaččat beassá bidjat eavttuid .
Sametinget ser det som hensiktsmessig at staten overtar ansvaret for spesialist-helsetjenesten , statlig overtakelse vil sikre likt tjenestetilbud til landets befolkning .
Sámedikki mielas lea vuogas ahte stáhta válddášii ovddasvástádusa erenoamášdearvvašvuođabálvalusas . Dakkár sirdin sihkkarasttášii ovttalágán bálvalusfálaldagaid olles riikka álbmogii .
Sametinget ser likevel faren for at staten kan rasjonalisere sykehusdriften ved nedgradering av sykehusene , og satsing på større regionsykehus .
Sámediggi oaidná almmatge ahte stáhta sáhttá gáržžidit buohcciviessodoaimmaid jus healbada buohcciviesuid ja baicca vuoruha stuorit guovllubuohcciviesuid .
Sametinget vil påpeke viktigheten av at samiske brukere av helse og sosialtjenester får den service som de har krav på , likt med den øvrige befolkning i landet .
Sámediggi háliida deattuhit man mávssolaš sámi dearvvašvuođa- ja sosialbálvalusaid geavaheddjiide lea oažžut daid bálvalusaid maidda sis lea vuoigatvuohta , seammaládje go riikka álbmogis muđui .
Sametinget er av den formening at de kommuner som måtte ønske det kan slå seg sammen , men Sametinget vil poengtere at denne prosessen må skje på frivillig basis .
Sámediggi oaivvilda ahte jus gielddat háliidit seanadit ja časkot oktii , de lea dat vejolaš , muhto Sámediggi háliida deattuhit ahte proseassa ferte leat áibbas eaktodáhtolaš .
En utstrakt kommunesammenslåing kan svekke den samiske befolknings servicetilbud , dette spesielt dersom land- og bykommuner slås sammen , samene bor stort sett i landkommunene .
Jus oktiičaskin šaddá beare viiddis , de sáhttá sámi álbmoga bálvalusdárbu gáržžiduvvot , erenoamážit jus boaittobealgielddat ja gávpotgielddat časkojit oktii . Eanas sápmelaččat han orrot boaittobealgielddain .
Kommunene bør i større grad oppfordres til forpliktende interkommunalt samarbeide , dette for å kunne utnytte regionale fortrinn og for å styrke lokaldemokratiet .
Gielddaid berre eambbo hástalit geatnegahttojuvvon gielddaidgaskasaš ovttasbargui , vai sáhttá ávkkástallat guovlluid buriiguin ja nannet báikkálaš demokratiija .
Forslag 3 , representant Nils Henrik Måsø , SPs sametingsgruppe :
Eavttuhus 3 , áirasis Nils Henrik Måsø , GBa sámediggejoavku :
Sametinget støtter i hovedsak de tilrådninger som flertallet i Wilhelmsensutvalget foreslår .
fylkkamánni biras- ja eanandoalloossodaga ja geaidnokantuvrraid doaimmat sirdojuvvojit fylkka álbmotválljejuvvon dássái
Sametinget er enig i utvalgets ambisjon om å forenkle forvaltningen .
Sámediggi lea ovttaoaivilis lávdegotti oaiviliin ahte hálddašeapmi galgá álkiduvvot .
Vedtak bør gjøres nærmest den det gjelder .
Mearrádusaid berre dat váldit geasa ášši eanemusat guoská .
Nærhet og oversikt gir de beste forutsetninger for et aktivt folkestyre .
Lagasvuohta ja ipmárdus leat aktiivvalaš álbmotstivrema buoremus eavttut .
Som hovedgrep for å bygge opp en offentlig sektor som er mer tilgjengelig og påvirkelig av innbyggerne , må kommuner og fylker få større ansvar og mer handlingsrom slik at oppgavene kan løses ut fra lokale behov .
Gielddat ja fylkkagielddat fertejit oažžut eambbo ovddasvástádusa ja váikkuhanválddi nu ahte čuolmmaid sáhttá báikkálaš dárbbuid mielde čoavdit . Dat lea váldovuohki hukset dakkár almmolaš sektora mii lea guovddážis ja maid álbmot sáhttá váikkuhit .
For å få dette til må statens dempe sin styrings- og kontrolliver .
Stáhta ferte unnidit iežas stivren- ja bearráigeahččanealju jus dát galgá ollašuvvat .
Desentralisering er nødvendig om en vil kombinere ønskene om effektivisering og brukertilpasning .
Desentraliseren lea dárbbašlaš jus galgá sáhttit čuoldit oktii beaktilvuođa sávaldagaid ja geavaheaddjiheiveheami .
De regionalt oppnevnte styrene for Statens nærings- og distriktsutviklingsfond ( SND ) må gis reell beslutningsmyndighet .
Stáhta ealáhus- ja guovlluovddidanfoandda ( SND ) stivrrat maid guovllut leat nammadan , fertejit oažžut eambbo mearridanválddi .
Videre bør det skje endringer i samarbeidet med SND slik at bedriftene i fylket får bedre støtte og rådgivning .
Dasto berre rievdadit ovttasbarggu SND:in nu ahte fylkka fitnodagat ožžot eambbo doarjaga ja neavvuma .
Dersom fylkeskommunen blir lagt ned til fordel for oppbygging av landsdelsregioner , frykter Sametinget for en storstilt kommunesammenslåing .
Jus fylkkagielddat heaittihuvvojit riikkaguovlluid ásaheami dihte , de ballá Sámediggi ahte šaddet mearihis oktiičaskimat gielddaid dáfus .
Dette kan svekke den samiske befokningens servicebehov .
Dát sáhttá dagahit sámi álbmoga bálvalusdárbbuid ovdii .
Sametinget er i mot tvangssammenslåing av kommuner .
Sámediggi vuosttilda gielddaid bággooktiičaskimiid .
Sametinget vil også at det skal lovfestes at kommuner i samisk språkforvaltningsområder ikke skal kunne slås sammen med kommuner som ligger utenfor forvaltningsområdet .
Sámediggi háliida maiddái ahte lágas nannejuvvošii ahte sámegiela hálddašanguovllu gielddat eai galgga časkojuvvot oktii gielddaiguin mat leat olggobealde hálddašanguovllu .
Forslag 2 ble forkastet med 25 stemmer .
Eavttuhus 2 hilgojuvvui 25 jienain .
Forslag 3 ble forkastet med 33 stemmer .
Eavttuhus 3 hilgojuvvui 33 jienain .
Sametingsrådets innstilling ble enstemmig vedtatt .
Sámediggi árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Geir Liland Tor Nilsen
Geir Liland Tor Nilsen
Nils Henrik Måsø Josef Vedhugnes
Nils Henrik Måsø Josef Vedhugnes
Amund Eriksen Willy Ørnebakk
Amund Eriksen Willy Ørnebakk
Isak M. O. Hætta , saksordfører
Isak M. O. Hætta , áššejođiheaddji
Nils Henrik Måsø ( til forr. ) orden
Nils Henrik Måsø ( bargoortegii )
Sven-Roald Nystø ( til forr. ) orden
Sven-Roald Nystø ( bargoortengii )
Bare unntaksvis omtales samiske interesser i offentlige utredninger og ennå sjeldnere tas samiske behov til overveielse når avgjørelse tas .
Dušše spiehkastagain namuhuvvojit sámiid beroštumit almmolaš čielggademiin , ja vel hárvvit guorahallojuvvojit sámiid dárbbut go mearrádusat dahkkojit .
Sametinget vil derfor understreke at kommunene fortsatt må stå for skatteinnkrevningen innen sine grenser fordi det vil både i prinsippet og i praksis styrke kommunenes selvstendige økonomiske stilling .
Mii deattuhit dan dihte ahte gielddat ain berrejit gáibidit vearu iežaset rájiid siste dainna go dat nanne sihke prinsihpas ja oktavuođas gielddaide ekonomalaččat iešheanalaš saji .
I dette bildet må forholdet mellom Sametinget og staten bli definert slik at hver av partene påtar seg et helt konkret ansvar .
Gaskavuohta Sámedikki ja stáda gaskkas galgá ráddjejuvvot nu ahte goappašat bealit váldiba konkrehtalaš ovddasvástádusa .
På lengre sikt må avklaringen skje i form av forhandlinger mellom Sametinget og staten .
Sámedikki ja stáda gaskavuohta ferte guorahallojuvvot buoridan dihte ovttasbargovugiid .
Saken avsluttet 9. november 2000 kl. 15.50 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 15.50 .
Sak 46/00 NOU 2000:15 Pressepolitikk ved tusenårsskiftet
Ášši 46/00 NOU 2000:15 Preassapolitihkka duhátjahke-molsášumis
Saken påbegynt 9. november 2000 kl. 16.50 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 16.50 .
NOU 2000:15 « Pressepolitikk ved et tusenårsskifte »
NOU 2000:15 " Preassapolitihkka duhátjahkemolsášumis "
Brev av 12.07.00 fra Kulturdepartementet
Reive 12.07.00 Kulturdepartemeanttas
Brev av 06.09.00 til Kulturdepartementet
Reive 06.09.00 Kulturdepartemeanttii
Brev av 08.09.00 fra Kulturdepartementet
Reive 08.09.00 Kulturdepartemeanttas
Sametinget deler Dagspresseutvalgets bekymring for avisenes posisjon og situasjon i det nye og kommersialiserte mediebildet , og er derfor tilfreds med at utvalget ikke bare foreslår å videreføre pressestøtten som prinsipp , men også øke de økonomiske rammene for pressestøtten betraktelig .
Sámediggi čuovvola Dagspresseutvalga ballui áviissaid saji ja dili birra ođđa ja kommersialiserejuvvon mediegovas , ja lea danin duhtavaš go lávdegoddi ii dušše evttot joatkit prinsihpalaš preassadoarjagiin , muhto maiddái lasihit ekonomalaš rámmaid preassadoarjagii .
Utvalget har heller ikke vurdert eller drøftet hvorvidt det samiske samfunnets har særskilte behov i forhold til pressepolitikken .
Lávdegoddi ii leat dan ge árvvoštallan dahje guorahallan ahte leat go sámi servodagas erenoamáš dárbbut preassapolitihka ektui .
De overordnede målene i dagens pressepolitikk definerer imidlertid de samiske avisene primært som en del av det totale medietilbudet i Norge - altså på majoritetssamfunnets premisser fremfor på samenes premisser .
Otná preassapolitihka váldoulbmil definere dattetge sámi áviissaid vuođu dego oassin dan ollislaš miediefálaldagas Norggas – majoritehta servodaga eavttuid vuođul ovdal go sámi eavttuid vuođul .
Utvalget foreslår å videreføre de overordnede pressepolitiske målene med følgende innledende presisering:«De overordnede målene skal sikre hensyn og krav til ytringsfrihet og til pressens betydning for orientering og demokratisk deltakelse i befolkningen , samt ivareta hensynet til de norske skriftspråkene og norsk kultur . »
Lávdegoddi evttoha láidestit preassapolitihkalaš váldoulbmiliid čuovvovaš álgoaiddostahttimiin : " Váldoulbmilat galget nannet vuhtii váldima ja gáibádusa cealkinfriddjavuhtii ja preassa mearkkašupmái diehtojuohkimii ja álbmoga demokráhtalaš oasseváldimii , ja maiddái vuhtii váldit Norgga čállingielaid ja Norgga kultuvrra . "
Etter Sametingets mening bør de overordnede målene klart definere de samiske medienes rolle og betydning i forhold til den samiske befolkningens behov og krav til kulturytring , spesielt ytringsfriheten spesielt , orientering og demokratisk deltakelse .
Sámedikki oaivila mielde berrejit váldoulbmilat čielgasit čilget sámi mediaid rolla ja mearkkašumi sámi álbmoga dárbbuid ja gáibádusaid kultuvracealkimiid ektui , erenoamážit cealkinfriddjavuođa , diehtojuohkima ja demokráhtalaš oasseváldimii .
De samiske mediene skal først og fremst ivareta hensynet til de samiske skriftspråkene og samisk kultur .
Lávdegotti evttohus váldoulbmila ođđa álggaheapmái ii sisttisdoala sámi giela iige kultuvrra .
Måten utvalget har formulert sitt forslag til ny innledning til de overordnede pressepolitiske målene langt på vei ekskluderer samisk språk og kultur .
Dát lea erenoamáš duođalaš ášši Norgga geatnegasvuođaid ektui sámi álbmogii mii lea deattuhuvvon internašunála ja našunála rievttis , ja muđui riika politihkas .
Dagspresseutvalget foreslår en økning i rammene for pressestøtten fra 164 til 240 millioner , hvorav en økning fra åtte til ni millioner foreslås til de samiske avisene .
Dagspresselávdegoddi evttoha preassadoarjagii lasihit rámmaid 164 miljovnnas 240 miljovdnii , mas lasáhus gávcci miljovnnas logi miljovdnii evttohuvvo sámi áviissaide .
Samtidig foreslår utvalget å legge den kvenske avisen Ruijan Kaiku inn i posten for samiske aviser .
Dan seammás evttoha lávdegoddi ahte kveana áviisa Ruijan Kaiku maid galgá gullat sámi áviissaid vuollái .
Utvalget foreslår også å fjerne distribusjonstilskuddet til aviser i Finnmark .
Lávdegoddi maiddái evttoha váldit eret vuovdindoarjaga Finnmárkku áviissain .
I 1999 fikk Ruijan Kaiku kr. 250.000,- i støtte under posten for « visse publikasjoner » .
1999:as oaččui Ruijan Kaiku kr. 250.000,- doarjaga " vissis publikašuvnnat " namas .
Avisen er finskspråklig og henvender seg til kvener og finlendere i Norge .
Áviisa lea suomagielat ja lea oaivvilduvvon kvenaide ja suopmelaččaide Norggas .
Bevilgningen til den kristne publikasjonen Nuorttanaste foreslås videreført under posten samiske aviser , selv om den strengt tatt ikke kan regnes for avis i vanlig forstand .
Doarjja risttalaš áviisii Nuorttanaste evttohuvvo biddjot sámi áviisa- bostii , vaikko dat ii sáhte rehkenastojuvvot dábálaš sámi áviisan .
Sametinget konkluderer derfor at Dagspresseutvalgets forslag om økning i posten for samiske aviser i realiteten vil bety en marginal økning av den samiske pressestøtten .
Danin Sámediggi loahpaha dainna ahte Dagspresselávdegotti evttohus lassáneapmái sámi áviisa- bostii duohtavuođas mearkkaša unna lassáneapmi sámi preassadoarjagii .
Når utvalget i tillegg foreslår dramatiske endringer i statens annonseregler , vil regnestykket for de samiske avisene kunne komme i minus .
Go lávdegoddi vel dasa lassin evttoha dramáhtalaš rievdademiid stáda annonsanjuolggadusain , sáhttet sámi áviissat boahtit minusa beallái .
Dette er svært dramatisk og etter Sametingets syn helt uakseptabelt .
Dát lea issoras dramáhtalaš ja Sámedikki oainnus áibbas dohkketmeahttun .
Sametinget vurderer utvalgets forslag som en dramatisk kursendring i mediepolitikken som de siste 15 årene er ført overfor den samiske befolkningen , og en klar svekkelse av den mediepolitiske posisjonen de samiske avisene har hatt .
Sámediggi árvvoštallá lávdegotti evttohusa dramáhtalaš rievdadeapmin mediepolitihkas nu movt daid maŋemus 15 jagiid lea doaibman sámi álbmoga ektui , ja čielga hedjoneapmin dan mediapolitihkalaš sajis mas sámi áviissat leat leamaš .
De siste tiårs utvikling innen nasjonal og internasjonal rett i forhold til samene som urfolk burde resultert i en pressepolitikk som i større grad tar hensyn til de behov og rettigheter samene som urfolk i Norge har .
Našunála ja internašunála rivttiid ovdáneapmi sápmelaččaid ektui eamiálbmogin daid maŋemus logi jagiid berrešii doalvut preassapolitihkkii mii lea gievrrabut vuhtii váldit daid dárbbuid ja rivttiid mat sápmelaččain eamiálbmogin leat Norggas .
Dersom utvalgets forslag innebærer en likestilling av urfolk og nasjonale minoriteter , på bekostning av anerkjente urfolksrettigheter , er det etter Sametingets mening svært alvorlig .
Jus lea nu ahte lávdegotti evttohus mielddisbuktá dásseárvvu eamiálbmoga ja našuvnnalaš minoritehtaid gaskkas , oahpes ja dohkkehuvvon eamiálbmotrivttiid goastádussan , de lea Sámedikki oainnus dat hui duođalaš ášši .
Sametinget konstaterer at utvalget har utredet grundig de norske avisene situasjon og invitert representanter for norsk presse til å komme med innspill og uttalelser til utvalgets arbeid , i tråd med utvalgets mandat .
Sámediggi gávnnaha ahte lávdegoddi lea bures iskan norgga áviissaid dili ja bovden norgga preassa áirasiid buktit oainnuid ja cealkámušaid lávdegotti bargui , lávdegotti mandahta vuođul .
Samisk presse er imidlertid i denne prosessen satt fullstendig til side .
Sámi preassa lea dán proseassas dađi bahábut duvdiluvvon eret .
Etter Sametingets vurdering er dette i strid med utvalgets mandat .
Sámedikki árvvoštallama mielde lea dat lávdegotti mandáhta vuostá .
Verken de samiske avisene eller deres organisasjon er invitert til uttalelser , og utvalget nøyer seg med å kommentere situasjonen for de samiske avisene på følgende måte:«De samiske avisene har ønsket støtten økt . »
Eai sámi áviissat eai ge sin organisašuvnnat leat bovdejuvvon buktit cealkámušaid , ja lávdegoddi duhttá dáinna cealkámušain sámi áviissaid dili birra : " Sámi áviissat leat sávvan eambbo doarjagiid . "
Utvalgets uttalelse vitner ikke bare om at det ikke kjenner den prekære økonomiske situasjonen for de samiske avisene , men vitner også om mangel på kjennskap til Norges urfolkspolitiske forpliktelser .
Lávdegotti cealkámuš ii dušše muital ahte sii eai dovdda dan váttis ruhtadili sámi áviissain , muhto muitala maiddái dieđuid váilevašvuođa Norgga eamiálbmotpolitihkalaš geatnegasvuođaid birra .
Sametinget har selv ved en rekke anledning tatt til orde for økninger i den samiske pressestøtten .
Máŋgii lea Sámediggi hupman oažžut lasáhusaid sámi preassadoarjagii .
Senest i forbindelse med Ytringsfrihetskommisjonens forslag til ny ordlyd til Grl. § 100 .
Maŋemus lei Ytringsfrihetskommisjonena evttohus ođđa cealkkahábmemii Grl . § 100:ii oktavuođas .
Ytringsfrihetskommisjonen la selv sterk vekt på at et flerkulturelt samfunnet må ha takhøyde nok til å akseptere flere offentlige ordskifter .
Ieš Ytringsfrihetskommisjona garrasit deattuhii ahte máŋggakultuvrralaš servodat ferte dohkkehit máŋga almmolaš ságastallamiid .
Det samiske samfunnets krav og rett til selvbestemmelse , forutsetter nettopp en selvstendig og velfungerende samisk offentlighet .
Sámi servodaga gáibádus ja riekti iešmearrideapmái , gáibida ge iešheanalaš ja doaibmi sámi almmolašvuođa .
Sametinget understreker at skriftmediene representerer den viktigste faktoren for slike offentlige samtaler .
Sámediggi deattuha ahte čálalaš mediat leat deháleamos báikkit dakkár almmolaš ságastallamiidda .
Erfaringsmessig har norske medier vist at de er mer opptatt av å fokusere konflikter mellom befolkningsgrupper , enn å fungere som en arena for debatt , opplysning og meningsbrytning innad i minoritetene .
Vásáhusaid čađa leat norgga mediat čájehan ahte sii bidjet eambbo deattu čuovvut riidduid álbmotjoavkkuid gaskkas , go doaibmat sadjin digaštallamiidda , diehtojuohkimii ja oaivilheaibumii minoritehtaid siste .
Med den økende kommersialisering og globalisering er behovet for et bredt og differensiert samisk medietilbud økende .
Dál go kommersialiseren ja globaliseren lea ovdáneame de lea maid stuorát dárbu viiddis ja máŋggabealat mediafálaldahkii .
Dagspresseutvalget understreker selv den betydning norske aviser har for norsk språk , identitet og kultur .
Dagspresselávdegoddi deattuha ieš dan mávssolašvuođa mii norgga áviissain lea norgga gillii , identitehtai ja kultuvrii .
For samiske aviser er ansvaret og betydningen enda større , ettersom samisk er et minoritetsspråk og tidligere tiders fornorskningspolitikk har marginalisert det samiske språk og kultur i betydelig grad - også innad i det samiske samfunnet .
Sámi áviissain lea vel stuorát ovddasvástádus ja mearkkašupmi , danin go lea minoritehtagiella ja danin go ovddeš áiggiid dáruiduhttinpolitihkka garrasit headjudii sámi giela ja kultuvrra – maiddái sámi servodaga siste .
Sametinget understreker at de samiske avisene i liten eller ingen grad konkurrerer med norskspråklige aviser , ettersom både redaksjonelt fokus og språk skiller vesentlig mellom samiske og norske aviser .
Sámediggi deattuha ahte sámi áviissat unnán dahje eai oppanassiige gilval dárogieláviissaiguin , dan sivas go sámi áviissain ja dáru áviissain lea stuora earru sihke doaimmalaččat ja gielalaččat .
Så heller ikke argumentet om konkurranse-vridning har gyldighet i spørsmålet om økt samisk pressestøtte .
Dalle ii sáhte čuoččuhit dan ge ahte gilvvohallan lea gažaldat mii caggá lasi sámi preassadoarjaga .