pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingsrådet skal igangsette utredningsarbeid i forhold til samisk skole .
Sámediggi áigu álggahit čielggadanbarggu sámi skuvlla ektui .
Benevnelse Driftsutgifter administrasjon ,
Hálddahusa doaibmagolut
Sametinget har mottatt søknader fra kommunene Balsfjord , Karlsøy , Nordreisa , Skjervøy og Salangen om å innlemmes i virkeområdet for sametingets midler til næringsutvikling ( STN-området ) .
Sámediggi lea ožžon ohcamiid Báhccavuona , Gálssá , Ráissa , Skiervvá ja Siellaga suohkaniin beassat mielde sámedikki ealáhusovddideami doarjagiid doaibmaguvlui ( SDE-guvlui ) .
Disse samfunnene sliter med marginalt næringsliv , lav etableringshyppighet , negativ befolkningsutvikling og sentralisering .
Dát servodagat rahčet heajos ealáhuseallimiin , uhccán ođđaálggahemiiguin , negatiiva veahkadatovdánemiin ja guovdduštahttimiin .
Med bakgrunn i tidligere utvidelser av STN-området vet Sametinget at dette medfører større pågang til Sametingets virkemidler .
Sámediggi háliida veahkehit ealáhusovddideami dáid suohkaniin , ja searvvaha dákko bokte dáid suohkaniid doaibmaguvlui .
Side 87 av 156
87 siidu 156 siiddus
Utvidelse av virkeområdet for tilskudd til næringsutvikling ( STN-området ) vil bety større pågang fra søkere og kommuner .
Sámedikki ealáhusovddideami doarjagiid doaibmaguovllu ( SDE-guovllu ) viiddideapmi mearkkaša eanet ohcamiid ohcciin ja suohkaniin .
Sametinget avsetter derfor kr 200 000 , tilsvarende en stillingsressurs ut 2012 , for å dekke dette behovet .
Danne várre Sámediggi 200 000 ru , mii vástida virgeresurssa 2012 lohppii , gokčat dán dárbbu .
Det er grunn til å tro at det vil være behov for ytterligere 1 stilling for å møte merarbeidet utvidelsen medfører .
Vuordimis lea ahte dárbbašuvvo vel 1 virgi gokčat dan lassebarggu maid viiddideapmi mielddisbuktá .
Regelverk for Sametingets direkte tilskuddsordninger
Sámedikki njuolgga doarjjaortnegiid njuolggadusat
Det er behov for å endre kapittel 17.7 Utbetalingsvilkår for NuorajTV .
Dárbu lea rievdadit kapihttala 17.7 Máksineavttut NuorajTV:ii .
Det har ikke vært mulig å få til en samfinansiering med departementene .
Ii leat leamaš vejolašvuohta oažžut ovttas ruhtadeami departemeanttaiguin .
NuorajTV arbeider med å få til samfinansiering med andre aktører .
NuorajTV lea oččodeamen ovttas ruhtadeami eará aktevrraiguin .
I Sametingets reviderte budsjett for 2012 er det gjort følgende endringer : Kapittel 17.7 Utbetalingsvilkår For NuorajTV : 50 % av tilskuddet utbetales når samfinansiering med andre aktører er inngått .
Sámedikki 2012 reviderejuvvon bušeahtas leat dahkkojuvvon čuovvovaš rievdadusat : Kapihtal 17.7 máksineavttut NuorajTV:ii : 50 % doarjagis máksojuvvo dalle go ovttas ruhtadeapmi eará aktevrraiguin lea dahkkojuvvon .
De resterende 50 % utbetales når vilkår for tilskuddet er oppfylt og tilskuddsmottaker sender Sametinget utbetalingsanmodning .
Loahppa 50 % máksojuvvo dalle go eavttut leat ollašuhttojuvvon ja doarjjaoažžu lea sádden máksinávžžuhusa Sámediggái .
Den som underskriver utbetalingsanmodningen må ha fullmakt til å forplikte foretaket / institusjonen mv. .
Sus gii vuolláičállá máksinávžžuhusa galgá leat fápmudus čatnat fitnodaga / ásahusa jna. .
I Sametingets reviderte budsjett for 2012 er det gjort følgende endringer : Kapittel 17.9 Reduksjon av tilskudd erstattes av følgende tekst : Hvis overskuddet ( årsresultatet ) for tilskuddsmottaker for foregående år overstiger 20 % av tilskuddsbeløpet , vil Sametinget redusere tilskuddsbeløpet for neste budsjettår tilsvarende .
Sámedikki 2012 reviderejuvvon bušeahtas leat dahkkojuvvon čuovvovaš rievdadusat : Kapihttalii 17.9 Doarjaga geahpedeapmi biddjojuvvo sadjái čuovvovaš teaksta : Jos badjebáza ( jahkeboađus ) ovddit jagis manná badjel 20 % doarjjasupmis , de geahpeda Sámediggi doarjjasupmi čuovvovaš bušeahttajagis vásttolaččat .
Dette gjelder ikke tilskudd gitt til kommuner og fylkeskommuner .
Dát ii guoskka doarjagii mii lea addojuvvon gielddaide ja fylkkagielddaide .
Kapittel 17.12.5 Samiske festivaler strykes andre kulepunkt under vilkår : ” Tilskuddsmottakere kan ikke motta tilskudd fra Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger som vedrører aktiviteter knyttet til festivalen ” .
Kapihttalis 17.12.5 Sámi festiválat sihkkojuvvo nubbi kuvlačuokkis eavttuid vuolde : “ Doarjjaoažžu ii sáhte oažžut doarjaga Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegiin mat gusket doaimmaide festivála oktavuođas . ”
Regelverk for Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger
Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegiid njuolggadusat
Det er behov for å endre og legge til underkapitler under kapittel 18.18 Særskilte vilkår for de enkelte søkerbaserte tilskuddordningene i Sametingets budsjett for 2012 .
Dárbu lea rievdadit ja láhčit vuollekapihttaliid kapihttalis 18.18 Sierra eavttut ovttaskas ohcanvuđot doarjjaortnegiidda mat leat Sámedikki bušeahtas 2012:s .
I Sametingets reviderte budsjett for 2012 er det gjort følgende endringer : Kapittel 18.18.7.2 Jordbruk erstattes av følgende tekst : Jordbruk
Sámedikki 2012 reviderejuvvon bušeahtas leat dahkkojuvvon čuovvovaš rievdadusat : Kapihttalii 18.18.7.2 Eanadoallu biddjojuvvo čuovvovaš teaksta sadjái : Eanadoallu
Opplysninger som skal fremgå av søknaden : Etablerte virksomheter som mottar tilskudd skal kunne vise til positiv bedriftsøkonomisk utvikling Søker skal ha tilfredsstillende fagkompetanse i form av relevant utdanning og yrkeserfaring Vilkår : Tilskudd til statlige melkekvoter gis i inntil 3 år etter etablering Nedre grense for tilskudd til prosjekter eller tiltak er kr 50 000 .
Dieđut mat galget leat mielde ohcamis : Ásahuvvon doaimmat mat ožžot doarjaga galget sáhttit čujuhit positiivvalaš fitnodatekonomalaš ovdáneapmái Ohccis galgá leat dohkálaš fágagelbbolašvuohta nugo relevánta oahppu ja fitnovásihus Eavttut : Doarjja stáhta mielkeeriide addojuvvo 3 jagi rádjai ásaheami maŋŋá Doarjaga vuolimus rádji prošeavttaide dahje doaibmabijuide lea 50 000 ru. .
Det ytes ikke tilskudd til maskiner og redskaper , varekostnader , vedlikehold , driftsbetingede kostnader , tiltak som virke konkurransevridende , utleiebygg , lagerbygg , kjøp av eiendommer , leasing , rene utskiftinger , lønnskostnader , grunnutdanning , arrangering av kurs , seminarer , konferanser og til tiltak som finansieres over offentlige budsjettposter .
Doarjja ii addojuvvo mašiinnaide ja reaidduide , gálvogoluide , bajásdoallamii , doaibmavuđot goluide , doaibmabijuide mat botnjet gilvvu , láigohanvisttiide , vuorkávisttiide , giddodagaid oastimii , leasemii , sieiva lonuhemiide , bálkágoluide , vuođđoohppui , kurssaid , semináraid ja konferánssaid lágideapmái , ja doaibmabijuide mat ruhtaduvvojit almmolaš bušeahttapoasttaid bokte .
Side 88 av 156
88 siidu 156 siiddus
Beregningsregler : Inntil 30 % av godkjent kostnadsoverslag og maks. kr 400 000 I samarbeidstiltak som har stor betydning for den lokale samiske befolkningen er maksimalt tilskudd kr 500 000 Rekruttering ved nyetablering eller overtakelse av gårdsbruk og inntil 3 år etter oppstart : Maks. kr 100 000 og inntil kr 1 pr liter melk i tilskudd til kjøp av statlige melkekvoter .
Meroštallannjuolggadusat : Gitta 30 % dohkkehuvvon gollomeroštallamis ja eanemusat 400 000 ru Ovttasbargodoaibmabijuide main lea stuorra mearkkašupmi báikkálaš sámi álbmogii lea doarjja eanemusat 500 000 Ođđa ásaheddjiid rekrutteremii dahje doaluid badjelii váldimii ja gitta 3 jagi maŋŋá álggaheami : Eanemusat 100 000 ru ja gitta 1 ru rádjai mielkelihttera nammii doarjja stáhta mielkeeriid oastimii .
Maksimal offentlig støtte kan ikke utgjøre mer enn 50 % ( kr 1,75 pr liter ) Egeninnsats i form av eget arbeid og egne materialer kan ikke overstige 20 % av godkjent kostnadsoverslag Søknadsfrist : Åpen søknadsfrist Søknadsfrist for kjøp av melkekvoter er 1. februar 2012 .
Stuorámus almmolaš doarjja ii sáhte leat eanet go 50 % ( 1,75 ru lihttera nammii Iežas bargu ja iežas ávdnasiid oassi ii sáhte leat badjel 20 % dohkkehuvvon gollomeroštallamis Ohcanáigemearri : Rabas ohcanáigemearri Ohcanáigemearri mielkeeriid oastimii lea guovvamánu 1. b. 2012 .
Kapittel 18.18.7.3 Tilleggsnæring i reindriften er det gjort følgende endringer : Nytt kulepunkt under vilkår : Vilkår : Nedre grense for tilskudd til prosjekter eller tiltak er kr 30 000 Endret søknadsfrist : Søknadsfrist : Åpen søknadsfrist .
Kapihtal 18.18.7.3 Lassiealáhusat boazodoalus lea rievdaduvvon čuovvovaččat : Ođđa kuvlačuokkis eavttuid vuolde : Eavttut : Vuolimus doarjjarádji prošeavttaide dahje doaibmabijuide lea 30 000 ru Rievdaduvvon ohcanáigemearri : Ohcanáigemearri : Rabas ohcanáigemearri .
Kapittel 18.18.7.5 Samisk reiseliv i vekst - VSP er det gjort følgende endringer : Nytt kulepunkt under vilkår : Vilkår : Nedre grense for tilskudd til prosjekter eller tiltak er kr 30 000 Endret søknadsfrist : Søknadsfrist : Åpen søknadsfrist Kapittel 18.18.7.6 Utviklings- og investeringstiltak - næringsavtale for duodji er det gjort følgende endringer : Endret søknadsfrister : For investerings- og utviklingstilskudd : Åpen søknadsfrist For etablererstipend : Åpen søknadsfrist Kapittel 18.18.7.9 Utvikling i utmarksnæringene - VSP er det gjort følgende endringer : Første kulepunkt under vilkår strykes og erstattes med følgende :
Kapihttalis 18.18.7.5 Sámi mátkeealáhusat ahtanuššamin – Árvoháhkanprográmma , leat dahkkojuvvon čuovvovaš rievdadusat : Ođđa kuvlačuokkis eavttuid vuollái : Eavttut : Vuolimus doarjjarádji prošeavttaide dahje doaibmabijuide lea 30 000 ru Rievdaduvvon ohcanáigemearri : Ohcanáigemearri : Rabas ohcanáigemearri . Kapihtal 18.18.7.6 Ovddidan- ja investerendoaibmabijut – duoji ealáhusšiehtadusas lea rievdaduvvon čuovvovaččat : Ohcanáigemearit rievdaduvvon : Guoská investeren- ja ovddidandoarjagii : Rabas ohcanáigemearri Álggahanstipeanda : Rabas ohcanáigemearri Kapihtal 18.18.7.9 Meahcástanealáhusaid ovddideapmi – lotnolasealáhusaid árvoháhkan prográmma , lea čuovvovaččat rievdaduvvon : Vuosttáš kuvlačuokkis eavttuid vuolde sihkkojuvvo ja sadjái biddjojuvvo dát :
Side 89 av 156
89 siidu 156 siiddus
Vilkår : Nedre grense for tilskudd til prosjekter eller tiltak er kr 30 000 Første kulepunkt under beregningsregel strykes og erstattes med følgende : Beregningsregler : Inntil 50 % tilskudd av godkjente kostnader og maksimalt tilskudd er kr 300 000 .
Eavttut : Vuolimus doarjjarádji prošeavttaide dahje doaibmabijuide lea 30 000 ru Vuosttaš kuvlačuokkis meroštallannjuolggadusaid vuolde sihkkojuvvo ja sadjái biddjojuvvo čuovvovaš : Meroštallannjuolggadusat : Gitta 50 % dohkkehuvvon gollomeroštallamis ja eanemusat 300 000 ru. .
Samarbeid med kommuner og andre aktører vil vektlegges .
Ovttasbargu gielddaiguin ja eará aktevrraiguin deattuhuvvo .
Det skal ligge en prosjektplan til grunn for søknaden .
Ohcama vuođđun galgá leat prošeaktaplána .
Det ytes ikke støtte basert på antall medlemmer i organisasjonene Prosjektet skal ferdigstilles senest 1 år etter tilskuddsbrevets dato . Beregningsregler : Inntil 50 % tilskudd av godkjente kostnader og maksimalt tilskudd kr 500 000 Sametinget deltar ikke i finansiering av prosjekter som har et kostnadsoverslag over kr 5 000 000 Egeninnsats i form av eget arbeid kan ikke overstige 20 % av godkjent kostnadsoverslag Søknadsfrist : Åpen søknadsfrist EØS .
Doarjja ii addojuvvo dan vuođul man ollu lahtut organisašuvnnas leat Prošeakta gárvvistuvvo maŋimuštá jagi maŋŋá doarjjareivve dáhtona Meroštallannjuolggadusat : Eanemustá sáhttá addojuvvot doarjja gitta 50 % dohkkehuvvon goluin ja doarjja eanemusat sáhttá leat 500 000 ru Sámediggi ii searvva dakkár prošeavttaid ruhtadeapmái maid gollomeroštallan lea badjel 5 000 000 ru Iežas bargu ii sáhte leat badjel 20 % dohkkehuvvon gollomeroštallamis Ohcanáigemearri : Rabas ohcanáigemearri EEO-njuolggadusat : Doarjja juolluduvvo EEO-šiehtadusa njuolggadusaid mearkkašmeahttun doarjaga mielde .
Side 90 av 156
90 siidu 156 siiddus
Opplysningsplikten gjelder i 3 regnskapsår fra tilbudstidspunktet . Plan- og finanskomiteens innstilling Innledning
Dieđihangeasku gusto 3 rehketdoallojagi fálaldatáigemeari rájes Plána- ja finánsalávdegotti árvalus Álggahus
Side 91 av 156
91 siidu 156 siiddus
Forslag 1 9.8 INNSATSOMRÅDE : BORJADAT : / MEDVIND SAMISKE RETTIGHETER – MARINE RESSURSER 9.8.1 Mål Bedre grunnlaget for bosetning i samiske kyst- og fjordområder , gjennom sikring av det materielle grunnlaget for samisk kultur .
Evttohus 1 9.8 ÁŊIRUŠŠANSUORGI : BORJADAT : SÁMI VUOIGATVUOĐAT – MARIIDNA RESURSSAT 9.8.1 Mihttomearit Buoret vuođđu ássamii sámi riddo- ja vuotnaguovlluin , sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođu sihkkarastima bokte .
Gjenreising av samiske rettigheter til sjøarealer og marine ressurser 9.8.2 Delmål Avklaring av rettighetsspørsmålet det nasjonale og internasjonale rettssystemet Sikre større samisk innflytelse i utformingen av fiskeripolitikk Utarbeide en handlingsplan for samiske kyst- og fjordstrøk
Sámi vuoigatvuođaid máhcaheapmi mearraareálaide ja mariidnaresurssaide 9.8.2 Oassemihttomearit Riektegažaldaga čilgen nationála ja riikkaidgaskasaš riektevuogádagas Stuorát sámi váikkuhanfámu sihkkarastin guolástuspolitihka hábmemis Doaibmaplána ráhkadeapmi sámi riddo- ja vuotnaguovlluid várás
Side 92 av 156
92 siidu 156 siiddus
Side 93 av 156
93 siidu 156 siiddus
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende : Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča : Sámediggi doarju muđui Sámediggeráđi árvalusevttohusa . Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
III Votering Av 39 representanter var 34 til stede .
94 siidu 156 siiddus III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 34 čoahkis .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 2 ble forkastet med 31 stemmer .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 2 hilgojuvvui 31 jienain .
Forslag 1 ble forkastet med 21 stemmer .
Evttohus 1 hilgojuvvui 21 jienain .
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 31 stemmer mot 3 stemmer .
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 31 jienain 3 jiena vuostá .
IV Protokolltilførsler Protokolltilførsel Norske Samers Riksforbund :
IV Beavdegirjelasáhusat Norgga Sámiid Riikasearvi , ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa :
NSR støtter punkt 1 og 2 i merknaden fremmet av flertallet under komitébehandlingen i Plan- og finanskomiteen .
NSR doarju čuoggáid 1 ja 2 mearkkašumis maid Plána- ja finánsalávdegotti eanetlohku lea evttohan lávdegoddemeannudeamis .
13 Láilá Susanne Vars Láilá Susanne Vars 14 Willy Ørnebakk
13 Láilá Susanne Vars
Replikk Ann-Mari Thomassen Willy Ørnebakk Ann-Mari Thomassen Willy Ørnebakk Aili Keskitalo Rolf Johansen Ann-Mari Thomassen Hilde Anita Nyvoll Aili Keskitalo Ann-Mari Thomassen Jarle Jonassen Willy Ørnebakk Rolf Johansen Ann-Mari Thomassen Silje Karine Muotka Ann-Mari Thomassen Hilde Anita Nyvoll Willy Ørnebakk Ann-Mari Thomassen Ann-Mari Thomassen Silje Karine Muotka Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Ann-Mari Thomassen Rolf Johansen
Replihkka Ann-Mari Thomassen Willy Ørnebakk Ann-Mari Thomassen Willy Ørnebakk Aili Keskitalo Rolf Johansen Ann-Mari Thomassen Hilde Anita Nyvoll Aili Keskitalo Ann-Mari Thomassen Jarle Jonassen Willy Ørnebakk Rolf Johansen Ann-Mari Thomassen Silje Karine Muotka Ann-Mari Thomassen Hilde Anita Nyvoll Willy Ørnebakk Ann-Mari Thomassen Ann-Mari Thomassen Silje Karine Muotka Geir Tommy Pedersen
Willy Ørnebakk 15 Aili Keskitalo 16 Vibeke Larsen 17 Láilá Susanne Vars Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Láilá Susanne Vars Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Side 95 av 156
95 siidu 156 siiddus
18 Geir Tommy Pedersen 19 Willy Ørnebakk 20 Anders Somby jr. .
Willy Ørnebakk Aili Keskitalo Vibeke Larsen Láilá Susanne Vars Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk Anders Somby jr. .
VI Sametingets vedtak Sametinget er definert som en nettobudsjettert virksomhet , derfor beholder og fordeler Sametinget sine budsjettoverskudd .
VI Sámedikki mearrádus Sámedikki doaibma lea meroštallojuvvon netto bušeahttadoaibman , danne bisuha ja juohká Sámediggi iežas bušeahta badjelbáhcaga .
Budsjett -12 Ekstra tildeling Fornyings , adm. og kirkedepartementet ( FAD . )
Departemeanttaid juolludusat Ollislaš juolludus Sámediggái Čilgehus Ođasmahttin- , háldd .
Kunnskapsdeparetementet - KD Kunnskapsdeparetementet - KD Miljøverndepartementet - MD Kulturdepartementet - KUD Helse- og omsorgdepartementet - HOD Barne , likestillings- og inkluderingsdept .
- ja girgodepartemeanta-OHG Máhttodepartemeanta - MD Máhttodepartemeanta - MD Birasdepartemeanta - BD Kulturdepartemeanta - KD Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta DFD Mánaid- , dásseárvo- ja searvadahttindep .
- BLD Landsbruksdepartementet - LMD
Bušeahtta -12 Liigejuollud. .
Side 96 av 156
96 siidu 156 siiddus
3,5 % Budsjett -12 Ekstra tildeling
Kultuvra Čoahkketabealla - Sámi kultuvra Čilgehus 3,5 %
Side 97 av 156
97 siidu 156 siiddus
Benevnelse Forprosjekt taterbyggBeaivváš Sámi Našunálateáhter
Čilgehus
Side 98 av 156
98 siidu 156 siiddus
Dette innebærer en hel del forberedelse og tilrettelegging i 2012 : - Forberedende møte i København er gjennomført i januar .
Dát dagaha dan ahte šaddá hui ollu ráhkkanan- ja láhčinbargu 2012:s : Ráhkkanančoahkkin Københámmanis lea čađahuvvon ođđajagimánus .
Benevnelse Driftsutgifter administrasjon ,
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Sametinget ønsker å bidra til næringsutvikling i disse kommunene , og innlemmer med dette kommunene inn i virkeområdet .
Sámediggi háliida veahkehit ealáhusovddideami dáid suohkaniin , ja searvvaha dákko bokte dáid suohkaniid doaibmaguvlui .
Med bakgrunn i tidligere utvidelser av STN-området vet Sametinget at dette medfører større pågang til Sametingets virkemidler .
SDE-guovllu ovddeš viiddideami vuođul diehtá Sámediggi ahte dát dagaha ahte eanebut háliidit juogadit Sámedikki váikkuhangaskaomiid .
I Sametingets reviderte budsjett for 2012 er det gjort følgende endringer :
Sámedikki 2012 reviderejuvvon bušeahtas leat dahkkojuvvon čuovvovaš rievdadusat : Kapihttalii 18.18.7.2 Eanadoallu biddjojuvvo čuovvovaš teaksta sadjái : Eanadoallu
Side 100 av 156
100 siidu 156 siiddus
Kapittel 18.18.7.5 Samisk reiseliv i vekst - VSP er det gjort følgende endringer : Nytt kulepunkt under vilkår : Vilkår : Nedre grense for tilskudd til prosjekter eller tiltak er kr 30 000 Endret søknadsfrist : Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Kapihttalis 18.18.7.5 Sámi mátkeealáhusat ahtanuššamin – Árvoháhkanprográmma , leat dahkkojuvvon čuovvovaš rievdadusat : Ođđa kuvlačuokkis eavttuid vuollái : Eavttut : Vuolimus doarjjarádji prošeavttaide dahje doaibmabijuide lea 30 000 ru Rievdaduvvon ohcanáigemearri : Ohcanáigemearri : Rabas ohcanáigemearri .
Side 101 av 156
101 siidu 156 siiddus
– regelverket : Tildeling av støtten skjer i henhold til EØS . – avtalens regler om bagatellmessig støtte .
Ohcanáigemearri : Rabas ohcanáigemearri EEO-njuolggadusat : Doarjja juolluduvvo EEO-šiehtadusa njuolggadusaid mearkkašmeahttun doarjaga mielde .
Opplysningsplikten gjelder i 3 regnskapsår fra tilbudstidspunktet . Behandlingen av saken ble avsluttet 07.06.12 kl.15 .
Dieđihangeasku gusto 3 rehketdoallojagi fálaldatáigemeari rájes Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.06.12 dii. 15.30 .
Side 103 av 156
103 siidu 156 siiddus
Ášši / Sak OOUK 004/12 Ášši / Sak SP 027/12 Kriterier for støtte til samiske bokbusser Arkivsaknr .
Ášši / Sak BFOL 004/12 Ášši / Sak DC 027/12 Doarjanjuolggadusat sámi girjebussiide Arkiivaáššenr . .
Behandlinger Politisk nivå Sametingsrådet Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteen Sametingets plenum
Meannudeamit Politihkalaš dássi Sámediggeráđđi Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
Saksnr. SR 060/12 OOUK SP 27/12
SR 060/12 BFOL 004/12 DC 27/12
Saken påbegynt 07.06.12 kl.17 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.06.12 dii 17.00 .
I Vedlegg 35 Nr. .
I Mildosat Nr. . Beaivi
Sámediggeráđđi / Sametingsrådet
Sámediggeráđđi / Sametingsrådet
Ášši / Sak 060/12
Ášši / Sak 060/12
Sametingets mål med de samiske bokbussene er gode og lett tilgjengelige samiske bibliotektjenester til hele den samiske befolkningen og andre .
Sámedikki ulbmil sámi girjebussiiguin lea sámi girjerádjobálvalusat mat leat buorit ja olámuttos sámi álbmogii ja earáide .
En mobil bibliotekvirksomhet er et ledd i ordinær bibliotekvirksomhet .
Mobiila girjerádjodoaibma lea oassi dábálaš girjerádjodoaimmas .
De samiske bokbussene kompletterer bibliotekenes tjenester i områder med spredt samisk bosetting , og er et viktig ledd i arbeidet med å gjøre bibliotektjenesten tilgjengelig for den samiske befolkningen og andre .
Sámi girjebusset ollistit girjerájuid bálvalusaid guovlluin gos olbmot ásset bieđgguid , ja leat deaŧalaččat dan barggus ahte dahkat girjerádjobálvalusaid juvssahahttin sámi álbmogii ja earáide .
De har selv ansvar for å bygge opp en samisk samling ved å holde seg oppdatert på samiske utgivelser og kjøpe inn aktuell samisk materiale .
Sis lea alddiset ovddasvástádus hukset sámi čoakkáldaga dakko bokte ahte čuovvut mielde mii dat almmuhuvvo sámegillii ja sámi diliid birra ja oastit guoskevaš sámi ávdnasiid .
Utvalget av litteratur skal gjenspeile det språkområdet bokbussen kjører i .
Girjjálašvuođačoakkáldat galgá dávistit dan giellaguovllu gos girjebusse vuodjá .
Kulturbussene skal , i tillegg til vanlig utlånstjeneste , ha ulike arrangement eller prosjekt for å synliggjøre og formidle om samisk kultur og samisk litteratur .
Kulturbussiin galget , lassin dábálaš luoikanbálvalussii , leat iešguđetlágan lágideamit dahje prošeavttat mat čalmmustuhttet ja gaskkustit sámi kultuvrra ja sámi girjjálašvuođa .
Kjørerutene skal tilpasses slik at de samiske brukerne i området får et godt tilbud .
Vuodjinruvttut galget heivehuvvot nu ahte guovllu sámi geavaheaddjit ožžot buori fálaldaga .
Side 104 av 156
104 siidu 156 siiddus
Det er nødvendig med samisk kulturkompetanse på bokbussen , og det er en fordel med samisk språkkompetanse .
Sámi kulturgelbbolašvuohta dárbbašuvvo girjebusses , ja sámi giellagelbbolašvuohta lea ovdun .
Antall samiske enheter utlånt Gjennomførte arrangement eller prosjekter som synliggjør samisk kultur , litteratur og musikk .
Galle sámi gáhppálaga luoikkahuvvon Čađahuvvon lágideamit dahje prošeavttat girjebusse olis mat čalmmustahttet sámi kultuvrra , girjjálašvuođa ja musihka .
Samisk kulturkompetanse på bokbussen Kjøreruter tilpasset den samiske befolkningen Investeringsplan
Sámi kulturgelbbolašvuohta girjebusses Vuodjinruvttut heivehuvvon sámi álbmogii Investerenplána
Sametinget vil opprettholde og utvikle det samiske bokbusstilbudet .
Sámediggi bisuha ja ovddida sámi girjebussefálaldaga .
En av kriteriene for å motta investeringstilskudd er at mottaker forplikter seg til å drifte bokbussen i minst 10 år .
Okta eavttuin oažžut investerendoarjaga lea ahte doarjjaoažžu geatnegahttojuvvo doaimmahit busse uhcimusat 10 jagi .
Fra 2015 vil det bli behov for utskifting av bokbussene .
2015 rájes šaddá dárbu lonuhit girjebussiid .
Prioriteringslista følger samme rekkefølge som plenum tidligere har prioritert til investering av nye bokbusser : Sør-samisk bokbuss Bokbussen Karasjok / Utsjok / Porsanger Bokbussen i Kåfjord Bokbussen i Nesseby / Tana Bok- og kulturbussen i Sør-Troms Lulesamisk bokbuss Kulturbussen i Sør-Trøndelag Bokbussen Kautokeino Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteens innstilling Innledning
Vuoruhanlista čuovvu seamma vuoru go dan maid dievasčoahkkin lea ovdal vuoruhan ođđa girjebussiid investeremii : Lulli-sámi girjebusse Kárašjoga / Ohcejoga / Porsáŋggu girjebusse Gáivuona girjebusse Unjárgga ja Deanu girjebusse Lulli-Romssa girje- ja kulturbusse Julevsámi girjebusse Lulli-Trøndelaga kulturbusse Guovdageainnu girjebusse Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus : Álgu
Forslag fra Norske samers riksforbund ( NSR . )
Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvvis ( NSR . )
, Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild og Miriam Paulsen , Arbeiderpartiets sametingsgruppe ( Ap . )
, Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild , Miriam Paulsen , Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus ( Bb . )
Eierne bør ha kjennskap til de ulike samiske språk .
Girjebusset dárbbašit sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođa .
Side 105 av 156
105 siidu 156 siiddus
Det skal utarbeides strategiplan på hvordan den samiske befolkningen skal kunne betjenes på samisk .
Girjebussiid eaiggádiin ferte leat sámi kulturgelbbolašvuohta gullevaš doaibmaguovlluin .
Denne planen må omtale punkter som kompetansehevingstiltak innen samisk kulturforståelse , språk og opplæringstiltak .
Eaiggádat galggašedje dovdat iešguđet sámegiela . Galgá ráhkaduvvot strategiijaplána dan ektui mot sámi álbmoga galgá bálvalit sámegillii .
Tillegg under kriterier for måloppnåelse : Årsberetning og regnskap Komiteens tilrådning
Plánii ferte bidjat gelbbolašvuođaloktenčuoggáid sámi kulturipmárdusa , giela ja oahpahusdoaimmaid birra .
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende : Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča : Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi / dievasčoahkkinjođihangotti árvalusevttohusa .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 1 ble enstemmig vedtatt .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt .
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat .
Innlegg Ida Marie Bransfjell , saksordfører Geir Johnsen Hans Eriksen Jørn Are Gaski Jørn Are Gaski Kirsti Guvsám Silje Karine Muotka Anne Helene Moeng Saari Vibeke Larsen Ida Marie Bransfjell
Sáhkavuorru Ida Marie Bransfjell , áššejođiheaddji Geir Johnsen Hans Eriksen Jørn Are Gaski Jørn Are Gaski Kirsti Guvsám Silje Karine Muotka Anne Helene Moeng Saari Vibeke Larsen Ida Marie Bransfjell
VI Sametingets vedtak Sametingets mål med de samiske bokbussene er gode og lett tilgjengelige samiske bibliotektjenester til hele den samiske befolkningen og andre .
VI Sámedikki mearrádus Sámedikki ulbmil sámi girjebussiiguin lea sámi girjerádjobálvalusat mat leat buorit ja olámuttos sámi álbmogii ja earáide .
Side 106 av 156
106 siidu 156 siiddus
Bokbussene skal samarbeide med Sametingets bibliotek for å bygge opp sine samlinger , tilbud og kompetanse på samisk litteratur og kultur .
Girjebusset galget ovttasbargat Sámedikki girjerádjosiin ja dainna lágiin hukset iežaset čoakkáldagaid , buoridit fálaldagaid ja gelbbolašvuođa sámi girjjálašvuođas ja kultuvrras .
Det er nødvendig med samisk språk- og kulturkompetanse på bokbussene .
Girjebusset dárbbašit sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođa .
Eierne av bokbussene må ha samisk kulturkompetanse i de respektive driftsområder .
Girjebussiid eaiggádiin ferte leat sámi kulturgelbbolašvuohta gullevaš doaibmaguovlluin .
Eierne bør ha kjennskap til de ulike samiske språk .
Eaiggádat galggašedje dovdat iešguđet sámegiela .
Det skal utarbeides strategiplan på hvordan den samiske befolkningen skal kunne betjenes på samisk .
Galgá ráhkaduvvot strategiijaplána dan ektui mot sámi álbmoga galgá bálvalit sámegillii .
Denne planen må omtale punkter som kompetansehevingstiltak innen samisk kulturforståelse , språk og opplæringstiltak .
Plánii ferte bidjat gelbbolašvuođaloktenčuoggáid sámi kulturipmárdusa , giela ja oahpahusdoaimmaid birra .
Samisk kulturkompetanse på bokbussen Kjøreruter tilpasset den samiske befolkningen Årsberetning og regnskap Investeringsplan
Sámi kulturgelbbolašvuohta girjebusses Vuodjinruvttut heivehuvvon sámi álbmogii Jahkedieđáhus ja rehketdoallu Investerenplána
Prioriteringslista følger samme rekkefølge som plenum tidligere har prioritert til investering av nye bokbusser : Sør-samisk bokbuss Bokbussen Karasjok / Utsjok / Porsanger Bokbussen i Kåfjord Bokbussen i Nesseby / Tana Bok- og kulturbussen i Sør-Troms Lulesamisk bokbuss Kulturbussen i Sør-Trøndelag Bokbussen Kautokeino Behandlingen av saken ble avsluttet 07.06.12 kl.17 .
Vuoruhanlista čuovvu seamma vuoru go dan maid dievasčoahkkin lea ovdal vuoruhan ođđa girjebussiid investeremii : Lulli-sámi girjebusse Kárašjoga / Ohcejoga / Porsáŋggu girjebusse Gáivuona girjebusse Unjárgga ja Deanu girjebusse Lulli-Romssa girje- ja kulturbusse Julevsámi girjebusse Lulli-Trøndelaga kulturbusse Guovdageainnu girjebusse Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.06.12 dii. 17.20 .
Side 107 av 156
107 siidu 156 siiddus
Ášši / Sak OOUK 005/12 Ášši / Sak SP 028/12
Ášši / Sak BFOL 005/12 Ášši / Sak DC 028/12
Kunnskapsdimensjonen i Nordområdepolitikken Arkivsaknr .
Davviguovlluid politihka máhttodimešuvdna Arkiivaáššenr . .
Saksnr. SR 066/12 OOUK 005/12 SP 28/12
Áššenr. . SR 066/12 BFOL 005/12 DC 28/12
Saken påbegynt 07.06.12. kl.15 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.06.12 dii. 15.30 .
Sametingsrådet Fra Utenriks- og forsvarskomiteen Fra Utenriksdepartementet Regjeringen Regjeringen
Sámediggeráđđi Fra Utenriks- og forsvarskomiteen Fra Utenriksdepartementet Regjeringen Regjeringen
Sak 066/12 Innst. 236 S ( 2011-2012 ) Meld .
Ášši 066/12 Innst. 236 S ( 2011-2012 ) Meld .
St. ( 2011-2012 ) Nordområdemeldingen Nye byggesteiner i nord ( 2009 ) Regjeringens Nordområdestrategi
St. ( 2011-2012 ) Nordområdemeldingen Nye byggesteiner i nord ( 2009 ) Regjeringens Nordområdestrategi
Sametinget viser til internasjonale instrumenter som forutsetter at urfolk skal ha en sentral rolle i utviklingen av sine egne samfunn og at de selv skal legge premissene for sin utvikling .
Sámediggi čujuha riikkaidgaskasaš mearrádusaide mat eaktudit ahte álgoálbmogiin galgá leat deaŧalaš rolla iežaset servodagaid ovddideamis ja ahte sii ieža galget bidjat eavttuid iežaset ovdáneapmái .
Sametinget viser særlig til FNs Urfolksdeklarasjon av 2007 , som inneholder internasjonelle standarder som også er av relevans for kunnskapspolitikken i Norge og over hele det samiske området .
Sámediggi čujuha erenoamážit ON jagi 2007 Álgoálbmotjulggaštussii , mas leat riikkaidgaskasaš standárddat mat maiddái leat guoskevaččat máhttopolitihkkii Norggas ja miehtá sámi guovllu .
Samenes rett til selvbestemmelse innebærer også at samene selv skal få definere sine kunnskapsbehov , sine strategier for kunnskapsutvikling og på fritt grunnlag få bygge opp og videreutvikle sine kunnskapsinstitusjoner .
Sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuohta mearkkaša maiddái ahte sápmelaččat ieža galget beassat mearridit iežaset máhttodárbbu , iežaset máhttoovddideami strategiijaid ja friddja vuođul beassat hukset ja viidáseappot ovddidit iežaset máhttoásahusaid .
Det samiske samfunnet er i en rivende utvikling , og det stilles høye krav til samiske organer , både politiske organer og kunnskapsinstitusjoner , når det gjelder å ivareta tradisjonskunnskap samtidig som det må utvikles ny kunnskap .
Sámi servodat lea johtilit ovdáneamen , ja stuorra gáibádusat biddjojuvvojit sámi orgánaide , sihke politihkalaš orgánaide ja máhttoásahusaide , go guoská árbedieđuid áimmahuššamii ja seammás go ođđa máhttu galgá ovddiduvvot .
Sametinget mener at det er av stor viktighet at de samiske kunnskapsmiljøene , både de som er institusjonalisert og de ikke-institusjonaliserte må sikres de nødvendige rammebetingelser for å kunne
Sámediggi oaivvilda ahte lea hui deaŧalaš ahte sámi máhttobirrasat , sihke dat mat leat ásahushámis ja dat mat eai leat ásahushámis fertejit oažžut dárbbašlaš rámmaeavttuid vai sáhttet ovdánit iežaset
Side 108 av 156
108 siidu 156 siiddus
utvikle seg på sine egne premisser .
eavttuid vuođul .
Det som kjennetegner urfolks og samiske kunnskapsmiljøer er at de er små og sårbare , og lett kan bli tapere hvis det legges til grunn et konkurranseprinsipp mellom kunnskapsinstitusjonene nasjonalt , nordisk og internasjonalt .
Álgoálbmogiid ja sámi máhttobirrasiid mihtilmasvuohtan lea ahte dat leat smávvát ja rašit , ja dat sáhttet álkit vuoittahallat jus vuođđun biddjojuvvo gilvvohallanprinsihppa máhttoásahusaid gaskkas riikkalaččat , davviriikkalaččat ja riikkaidgaskasaččat .
Sametinget erkjenner at de samiske kunnskapsmiljøene besitter grunnleggende kunnskap om samfunnsliv , tradisjonelle og nye næringer , sosiale og rettslige forhold som er viktige i det videre arbeidet med nordområdesatsningen .
Sámediggi dovddaha ahte sámi máhttobirrasiin lea vuođđo máhttu servodateallima , árbevirolaš ja ođđa ealáhusaid , sosiála ja rievttálaš diliid birra mat leat deaŧalaččat davviguovlluid viidáset áŋgiruššamiin .
Både Sametinget og andre organer bør kunne nyttiggjøre seg av denne kompetansen på en bedre måte enn det gjøres i dag .
Sihke Sámediggi ja eará orgánat berrejit sáhttit ávkkástallat ođđa gelbbolašvuođain buorebut go dál dahkkojuvvo .
Sentrale myndigheter og forskningsmiljøer har en annen tilnærming til nordområdene og et annet utgangspunkt for nordområdepolitikken enn Sametinget .
Guovddáš eiseválddiin ja dutkanbirrasiin lea eará lahkonanvuohki davviguovlluid ja eará vuolggasadji davviguovlopolitihkkii go Sámedikkis .
For urfolk i nord er og har nordområdene vært våre hjem og vårt livsgrunnlag .
Davi álgoálbmogiidda davviguovllut leat ja leat leamaš min ruoktun ja min birgenláhkin .
Områdene har kjente økosystemer og er grunnlaget for spesialutviklet språkterminologi , livsform og kunnskap .
Guovlluin leat oahpes ekovuogádagat ja leat vuođđun erenoamážit ovddiduvvon giellaterminologiijii , eallinvuohkái ja máhttui .
Områdene er hjemstedet for majoriteten av vårt folk og har relativt sett store urfolkssamfunn .
Guovllut leat min álbmoga eatnašiid ruoktun ja doppe leat gorálaččat stuorra álgoálbmotservodagat .
Nordområdene skal forvaltes til beste for oss og fremtidige generasjoner , og urfolkssamfunnene har behov for språklig , kulturell og samfunnsmessig gjenreisning .
Davviguovllut galget hálddašuvvot buoremussan midjiide ja boahttevaš buolvvaide , ja álgoálbmotservodagat dárbbašit gielalaš , kultuvrralaš ja servodatlaš ođđasishuksema .
Sametinget viser til Nordområdemeldingen ( Meld .
Sámediggi sujuha Nordområdemeldingen ( St.dieđ. .
St. 7 2011-2012 ) som Stortinget vedtok i april 2012 .
7 2011-2012 ) maid Stuorradiggi dohkkehii cuoŋománus 2012 .
I meldingen frakommer det at regjeringen mener det er avgjørende at den positive utviklingen i nord også oppleves som positiv for berørte urfolk .
Dieđáhusas boahtá ovdan ahte ráđđehusa mielas lea hui deaŧalaš ahte dat positiiva ovdáneapmi davvin maiddái vásihuvvo positiivan guoskevaš álgoálbmogiidda .
Sametinget har aktivt deltatt i arbeidet med nordområdemeldingen og ønsker å ha en avklart og sentral rolle i den videre nordområdesatsningen .
Sámediggi lea árjjalaččat oassálastán bargui davviguovlodieđáhusain ja háliida čielggaduvvon ja guovddáš rolla viidáset davviguovloáŋgiruššamis .
Samordningsforumet for nordområdepolitikken er et positivt tiltak i så måte .
Davviguovlopolitihka oktiiordnenforum lea buorre doaibmabidju dan dáfus .
Sametinget ser behovet for en helhetlig tilnærming til de tiltakene som er nevnt i nordområdemeldingen .
Sámedikki mielas dárbbašuvvo ollislaš lahkoneapmi daidda doaibmabijuide mat leat namuhuvvon davviguovlodieđáhusas .
Sametinget slutter seg til regjeringens tiltak for utvikling av etiske retningslinjer som tar hensyn til urfolks virksomhet ved økonomisk virksomhet i nord , samt tiltak for utvikling av retningslinjer og mulige standardavtaler for kontakt mellom industri og urfolksnæring i nord .
Sámediggi doarju ráđđehusa doaibmabijuid etihkalaš njuolggadusaid ovddideami várás mat fuolahit álgoálbmogiid doaimmaid ekonomalaš doaimmaid oktavuođas davvin , ja doaibmabijuid njuolggadusaid ovddideami várás ja vejolaš standárdašiehtadusaid várás oktavuođas gaskal industriija ja álgoálbmotealáhusaid davvin .
Sametinget mener disse tiltakene med fordel kan ses i sammenheng og kan for eksempel forankres i Arktisk råd .
Sámediggi oaivvilda ahte dáid doaibmabijuid berrešii geahččat ovttas ja ahte daid sáhtášii čatnat Árktalaš ráđđái .
Sametinget er enig med regjeringen i at samiske institusjoner og urfolksinstitusjoner kapasitetsmessig må styrkes , og vil understreke at dette også vil gjelde institusjoner som bidrar til at rettighetshavere og næringsinteresser hos samer og andre urfolk har forutsetninger til å ivareta sine interesser , og være en del av løsningen når ny industri planlegges i deres bruksområder .
Sámediggi lea ovttamielas ráđđehusain dasa ahte sámi ásahusat ja álgoálbmotásahusat fertejit nannejuvvot , ja deattuha ahte dát guoská maiddái daidda ásahusaide mat leat mielde addimin sápmelaččaid ja eará álgoálbmogiid vuoigatvuođaeaiggádiidda ja ealáhusberošteddjiide vejolašvuođaid fuolahit iežaset beroštusaid , ja ahte dat lea oassi čovdosis go ođđa industriija plánejuvvo sin geavahanguovlluin .
Kunnskap er navet i Nordområdepolitikken , kunnskapsbygging vil være viktig i det samiske samfunnet .
Máhttu lea Davveguovlopolitihka geađgejuolgi , máhttolokten lea deaŧalaš sámi servodahkii .
Sametinget støtter regjeringens prioritering av et grenseoverskridende kunnskapsprogram for samisk tradisjonskunnskap i de nordiske land og Russland .
Sámediggi doarju ráđđehusa go vuoruha rádjerastásaš máhttoprográmma sámi árbedieđuid várás davviriikkain ja Ruoššas .
Dette må videreutvikles fra den modell og den erfaring som er utviklet i det nasjonale programmet ved Samisk høgskole .
Dan ferte viidáseappot ovddidit dan málles ja daid vásáhusaid vuođul mat leat ovddiduvvon Sámi allaskuvlla nationála prográmmas .
Sametinget ser betydningen av en fortsatt prioritering av dette ut fra perspektivet om at urfolkene forvalter kulturverdier og har kunnskap om næringsveier under krevende forhold i et subarktisk område .
Sámediggi oaidná man mávssolaš lea joatkit dán vuoruheami dan perspektiivvas ahte álgoálbmogat hálddašit kulturárvvuid ja ahte sis lea máhttu ealáhusaid birra subárktalaš guovllu gáibideaddji diliin .
Sametinget ser betydningen av en styrket utvikling av urfolksforskningen både tematisk og institusjonsmessig .
Sámediggi oaidná man deaŧalaš lea nannet álgoálbmotdutkama sihke fáttálaččat ja ásahuslaččat .
For å oppnå dette er å virke til at det utvikles sterke fagmiljøer som har forutsetninger til å samarbeide og bidra til nyansert faglig produksjon .
Jus dan galgá ollašuhttit , de ferte ovddidit nana fágabirrasiid main lea vejolašvuohta ovttasbargat ja mat sáhttet váikkuhit máŋggabeallásaš fágalaš buvttadeapmái .
Sametinget mener at sterke samiske forskningsinstitusjoner er en sentral forutsetning for at det er utdanningsmuligheter innen vitale områder som samisk språk , lærerutdanning og tradisjonell
Sámediggi oaidná ahte sámi dutkanásahusaid viidáset nannen lea hui deaŧalaš go galgá ollašuhttit rádjerasttideaddji dutkanovttasbarggu álgoálbmogiid gaskkas , ja ovttasbarggu álgoálbmotfáttáiguin eará dutkanásahusaiguin riikkalaččat ja riikkaidgaskasaččat .
Side 109 av 156
109 siidu 156 siiddus
Tilgangen på slike utdanningsmuligheter har viktige virkninger for bosetting , kulturvern og næringsutvikling i nord .
Vejolašvuohta oažžut dakkár oahpu mearkkaša ollu ássamii , kultursuodjaleapmái ja ealáhusovddideapmái davvin .
Sametinget vil arbeide for at kunnskapsinstitusjonene i nord får nasjonalt ansvar for kunnskapsformidling om menneskerettigheter , folkerettens regler om urfolk og minoriteter , urfolksdeklarasjonen og kunnskapsutvikling innen arktiske forhold .
Sámediggi áigu bargat dainna ulbmiliin ahte máhttoásahusat davvin ožžot nationála ovddasvástádusa máhttogaskkusteamis olmmošvuoigatvuođaid birra , álbmotrievtti njuolggadusaid birra álgoálbmogiid ja minoritehtaid birra , álgoálbmotjulggaštusa birra ja máhttoloktema birra árktalaš diliin .
Sametinget ønsker en klarere rolle i defineringen av forskningsbehovene i de samiske samfunnet .
Sámediggi háliida čielgaset rolla sámi servodaga dutkandárbbuid mearrideamis .
Sametinget ser blant annet behovet for mer kunnskap om og større fokus på de sosiale og helsemessige konsekvensene for lokalsamfunn og mennesker som følge av nordområdesatsingen .
Sámediggi oaidná earret eará dárbbu eanet máhttui sosiála ja dearvvašvuođa váikkuhusaid birra báikegottiide ja olbmuide davviguovloáŋgiruššama geažil ja eanet čalmmustuhttima dasa .
Det må iverksettes kartlegging av og økt forskning på hvordan forvaltningsorganer ivaretar urfolks rettigheter nedfelt i nasjonale lover og internasjonale konvensjoner og erklæringer i sitt virke , og det må iverksettes nødvendig kompetanseheving i forhold til forvaltningens ivaretakelse av urfolksrettigheter .
Ferte kártet ja dutkat buorebut mo hálddašanorgánat iežaset doaimmas fuolahit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid mat leat dohkkehuvvon nationála lágain ja riikkaidgaskasaš konvenšuvnnain ja julggaštusain , dárbbašlaš gealbolokten ferte čađahuvvot dan ektui mo hálddašeapmi fuolaha álgoálbmotvuoigatvuođaid .
Sametinget vil stille krav til dokumentasjon av kompetanse om urfolksrettigheter og samisk tradisjonell kunnskap hos store selskaper som skal operere i områder med urfolk .
Sámediggi gáibida ahte dat stuorra fitnodagat , mat áigot doaibmat álgoálbmotguovlluin , duođaštit ahte sis lea gelbbolašvuohta álgoálbmotvuoigatvuođaid já sámi árbedieđu birra .
Sametinget følger opp overfor departementet hvem som skal gis oppdrag med å tilby slik opplæring og hvilke dokumentasjonskrav som stilles .
Sámediggi čuovvola departemeantta ektui geasa galgá addojuvvot bargun fállat dakkár oahpu ja guđe duođaštangáibádusat biddjojuvvojit .
At det samiske samfunnet gjennom sitt folkevalgte organ Sametinget , skal involveres i nordområdepolitikkens kunnskapsstrategier på en fullgod måte , er en forutsetning for at det samiske folket skal føle eierskap til nordområdesatsningen .
Ahte sámi servodat dan álbmotválljen orgána Sámedikki bokte , galgá searvvahuvvot davveguovlopolitihka máhttostrategiijaid dievaslaš vuogi mielde , lea eaktun dasa ahte sámi álbmot galgá dovdat eaiggátvuođa davviguovloáŋgiruššamii .
Sametinget viser til Nordområdemeldingens visjoner og tiltak .
Sámediggi čujuha Davviguovlodieđáhusa višuvnnaide ja doaibmabijuide .
Sametinget har som del av behandlingen av Nordområdemeldingens visjoner og tiltak , behandlet kunnskapsdimensjonen i nordområdepolitikken .
Oassin Davviguovlludieđáhusa višuvnnaid ja doaibmabijuid gieđahallamis , lea Sámediggi meannudan davviguovllupolitihka máhttodimenšuvnna .
Merknad fra Norske samers riksforbund ( NSR . )
Mearkkašupmi Norgga Sámiid Riikkasearvvis ( NSR . )
, Geir Johnsen , Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski og Anne Helene Saari , Árja , Odd Iver Sara , Åarjel-Saemiej Gielh ( ÅaSG ) , Ida Marie Bransfjell og Flyttsamelista ( Fsl ) , Anders Somby jr. . :
, Geir Johnsen , Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski ja Anne Helene Saari , Árjjas Odd Iver Sara , Åarjel-Saemiej Gielhas ( ÅaSG ) Ida Marie Bransfjell ja Johttisápmelaččaid listtus ( JsL . ) , Anders Somby jr. . :
Komiteens medlemmer har merket seg at regjeringens Nordområdemelding har spesielt fokus på kunnskap som grunnlag for utvikling av en god nordområdestrategi .
Lávdegotti lahtut leat mearkkašan ahte ráđđehusa Davviguovlludieđáhus earenoamážit deattuha máhtolašvuođa vuođđun buori davviguovllustrategiija ovddideapmái .
Dette vil danne grunnlag for å utvikle det samiske samfunn , med kunnskap om fortiden , evne til å tolke nåtiden for å bygge en bærekraftig fremtid .
Dasto lea dihtomielalašvuohta máhttoásahusaid vuođu hárrái fállat oahpuid mat nannejit ealáhusaid , servodagaid ja juohkehačča vejolašvuođa ovddidit máhtu mii lea dárbbašlaš , ođđahutkkálaš ja bivnnut
Side 110 av 156
110 siidu 156 siiddus
Kunnskapsinstitusjonene må være seg bevisst sin rolle i å frembringe ny viten som er forankret i tradisjonell kunnskap , kombinert med moderne metoder .
Máhttoásahusat fertejit dovdat iežaset rolla fievrridit ođđa dieđu mii čatnasa árbedihtui , lotnolassii ođđaáigásaš vugiiguin .
Det vil være viktig å tilrettelegge for å utvikle samfunnsvitenskap for arktiske områder og områder der urfolk bor .
Lea dehálaš heivehit servodatdiehtaga ovddideapmái arktalaš guovlluin ja guovlluin gos álgoálbmogat orrot .
Dette vil være avgjørende for å ha et urfolksperspektiv i all samfunnsutvikling i urfolksområder .
Buot servodatovddidemiide álgoálbmotguovlluin lea dat hui mávssolaš álgoálbmotperspektiiva dáfus .
De eksisterende utdanningsinstitusjoner må være beredt til å utvikle studier som kan bidra til økt forståelse for urfolksproblematikk , med spesiell kunnskap og kompetanse om samiske forhold .
Dálá oahppoásahusat fertejit leat gergosat ovddidit oahpuid mat doalvvuhit buoret ipmárdussii álgoálbmotáššiid birra , ja earenoamážiid dieđu ja gelbbolašvuođa sámi dili birra .
Det er utvilsomt viktig å ha ulike sentre som har utdanning , forskning og kunnskapsspredning som hovedområder .
Lea eahpitkeahttá dehálaš iešguđetlágan guovddážiiguin main lea oahppu , dutkan ja máhtolašvuođagilvin váldosuorgin .
Senter for Nordområdelogistikk er et av de sentrene som vil ha stor betydning for urfolk også utenfor det samiske området .
Davviguovllulogistihka guovddáš lea okta dain ásahusain mii šaddá mávssolaš álgoálbmogiidda maiddái olggobealde sámi guovllu .
Mulighetene for sjøtransport som er åpnet gjennom nordøstpassasjen vil kunne gi miljøgevinster gjennom kortere transportstrekninger , samtidig som risikoen øker for urfolk som har sine tradisjonelle områder langs denne seilingsleden .
Fievrridanvejolašvuohta meara mielde mii lea rahppon davvinuorta- passáša čađa dagaha ahte biras sestojuvvo oanit fievrridangeainnuid dihte , seammás go álgoálbmogiidda geain leat árbevirolaš guovllut dákko , stuorru riska .
Kunnskap om arktiske strøk og urfolks bruk av disse områdene er en forutsetning for at det ikke vil medføre skade eller redusert kvalitet på områdene .
Vai dat guovllut eai billistuvvo de lea eaktun ahte lea máhttu ja diehtu arktalaš guovlluid birra ja álgoálbmogiid geavaheami birra dain guovlluin .
Forslag 1 Forslag fra Norske samers riksforbund ( NSR . )
Evttohus 1 Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvvis ( NSR . )
Tillegg til sist i sametingsrådets innstilling : Samer og andre urfolk har i uminnelige tider hatt fokus på våre områder .
Lasáhus sámediggeráđi mearrádusárvalusa lohppii : Sápmelaččat ja eará álgoálbmogat leat nu guhkás go mii muitit leamaš guovddážis min guovlluin .
Nordområdefokus er derfor ikke noe nytt i samisk sammenheng .
Danne ii leat davviguovllu deattuheapmi ođas sámi oktavuođas .
Sametinget vil bemerke at Sametingets forståelse av nordområdene som begrep ikke nødvendigvis samsvarer med Regjeringens definisjon av Nordområdene .
Sámediggi háliida mearkkašahttit ahte Sámedikki ipmárdus davviguovllu- doahpagiin ii soaitte vástidit ráđđehusa Davviguovllu- definišuvdnii .
På norsk side strekker det seg fra Hedmark i sør og nordover .
Sámi guovlu lea njealji našuvnnas . Norggas lea sámi guovlu Hedemárkku rájes davás .
Forslag 2 Forslag Norske samers riksforbund ( NSR . )
Evttohus 2 Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvvis ( NSR . )
, Geir Johnsen , Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski og Anne Helene Saari , Árja , Odd Iver Sara , Åarjel-Saemiej Gielh ( ÅaSG ) , Ida Marie Bransfjell og Flyttsamelista ( Fsl ) , Anders Somby jr. .
, Geir Johnsen , Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski ja Anne Helene Saari , Árjjas Odd Iver Sara , Åarjel-Saemiej Gielhas ( ÅaSG ) Ida Marie Bransfjell ja Johttisápmelaččaid listtus ( JsL . ) , Anders Somby jr. . :
Innledning til tredjesiste punkt : Sametinget vil at det skal rettes spesielt fokus på samiske næringer som reindrift , jordbruk , fiske og utmarksnæringer .
Álgu goalmmát- maŋemus čuoggái : Sámediggi háliida ahte galgá earenoamážit deattuhit sámi ealáhusaid nugo boazodoalu , eanandoalu , guolásteami ja meahcásteami .
I den forbindelse Forslag 3 Forslag fra Norske samers riksforbund ( NSR . )
Dan oktavuođas Evttohus 3 Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvvis ( NSR . )
, Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild og Miriam Paulsen : Erstatter sametingsrådets innstilling :
, Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild , Miriam Paulsen : Sámediggeráđi árvalusa sadjái :
Side 111 av 156
111 siidu 156 siiddus
Nordområdepolitikken er et sektorovergripende politisk tema hvor emner som omhandler både utenrikspolitikk , ressursforvaltning , kunnskapsdimensjonen , urfolksdimensjonen , miljø , bosetning og næringsutvikling .
Davviguovllupolitihkka lea surggiidgaskasaš politihkalaš fáddá man sisdoallu lea olgoriikapolitihkka , resursahálddašeapmi , máhttodimenšuvdna , álgoálbmotdimenšuvdna , biras , ássan ja ealáhusovddideapmi .
Samtidig er det også viktig å presisere at nordområdepolitikken også kan tilby det samiske samfunn et handlingsrom for å styrke og utvikle kultur og samfunn samt å sikre bosetningen i våre områder .
Seammás lea dehálaš muittuhit ahte davviguovllupolitihkka sáhttá maiddái fállat sámi servodagaide vejolašvuođa nannet ja ovddidit kultuvrra ja servodaga , ja sihkkarastit ássama min guovlluin .
Nordområdene er vårt hjem og her er vårt livsgrunnlag slik som det har vært til uminnelige tider .
Davviguovllut lea min ruoktu ja dáppe lea min birgejupmi , nu mot lea leamaš dološáiggiid rájes .