pere/sami_parallel huggingface dataset:
De har likevel det til felles at Sametingets årsrapport er fast vedlegg, og at Sametingets vurderinger kommer fram i selve meldingsteksten.
Dain lea dattetge dat oktasažžan ahte Sámedikki jahkeraporta lea álo mielddusin, ja ahte Sámedikki árvvoštallamat bohtet ovdan ieš dieđáhusteavsttas.
Sametinget har fått se et tidligere utkast av denne meldingen, og har fått spille inn sine vurderinger som merknader i teksten.
Sámediggi lea beassan oaidnit dán dieđáhusa ovdalaš álgoevttohusa, ja lea beassan ovddidit árvalusaidis mearkkašupmin tekstii.
Disse er markert i kursiv.
Dát leat merkejuvvon vinjuteakstan.
Sametingets merknad til det overordnede innholdet i meldingen
Sámedikki mearkkašupmi dieđáhusa bajimusdási sisdollui
Sametinget har hatt store forventninger til denne stortingsmeldingen som tar for seg temaet digitalisering i det samiske samfunnet.
Sámedikkis leat leamaš stuorra vuordámušat dán stuorradiggedieđáhussii mii gieđahallá digitaliserema sámi servodagas.
Sametinget har flere ganger påpekt at regjeringens overordnede digitaliseringssatsing ikke ivaretar det samiske perspektivet.
Sámediggi lea máŋgii cuiggodan dan ahte ráđđehusa bajimusdási digitaliserenáŋgiruššan ii fuolat sámi perspektiivva.
For eksempel har regjeringen i de to siste statsbudsjettene satt av 2,4 milliarder kroner til digitaliseringstiltak, men utfordringene i det samiske samfunnet har ikke vært nevnt i den sammenheng.
Ovdamearkka dihtii lea ráđđehus guovtti maŋimus stáhtabušeahtas várren 2,4 miljárdda ruvnnu digitaliserendoaibmabijuide, muhto sámi servodaga hástalusat eai lea namuhuvvon dan oktavuođas.
Sametinget er kritiske til at det heller ikke i denne meldingen kommer klart fram hva regjeringens mål for digitaliseringen av det samiske samfunnet er, og hva regjeringen vil satse på i den sammenheng.
Sámedikki mielas lea moaittehahtti ahte ii dán ge dieđáhusas boađe čielgasit ovdan mii ráđđehusa ulbmil lea sámi servodaga digitaliseremiin, ja mainna ráđđehus áigu áŋgiruššat dan oktavuođas.
Sametinget har ved tidligere anledninger beskrevet utfordringene ved at det samiske digitale tilbudet ikke inkluderes ved utvikling av digitale tjenester.
Sámediggi lea máŋgii ovdal čilgen hástalusaid dan oktavuođas go sámi digitála fálaldat ii váldojuvvo mielde digitála bálvalusaid ovddideapmái.
Dette er en utfordring som går igjen i flere samfunnssektorer, og Sametinget ser at dersom det samiske ikke blir tatt med i et tidlig stadium, så blir det heller ikke utviklet et samisk tilbud.
Dat lea hástalus mii guoská máŋgga servodatsuorgái, ja Sámediggi oaidná ahte jus sámi perspektiiva ii váldojuvvo mielde árrat jo, de ii ovddiduvvo sámi fálaldat.
Sametinget mener derfor at det samiske tilbudet allerede skal nevnes ved bevilgningen til nye digitaliseringstiltak for å sikre at det samiske perspektivet blir tatt med.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte sámi fálaldat galgá namuhuvvot juolludeami oktavuođas jo go ruhta juolluduvvo ođđa digitaliserendoaibmabijuide sihkkarastin dihtii ahte sámi perspektiiva váldojuvvo mielde.
Sametinget har som mål at den samiske befolkningen skal ha et likeverdig digitalt tilbud som den øvrige befolkningen.
Sámedikki ulbmil lea ahte sámi álbmot galgá oažžut dakkár digitála fálaldaga mii lea dásseárvosaš dainna fálaldagain maid álbmot muđui oažžu.
De samiske brukerne forventer like gode digitale tjenester.
Sámi geavaheaddjit vurdet oažžut seamma buriid digitála bálvalusaid.
Det er stort potensial i digitaliseringsfeltet, og det er store muligheter til å effektivisere og forbedre dagens tjenester.
Digitaliserensuorggis leat stuorra vejolašvuođat, ja das leat stuorra vejolašvuođat beavttálmahttit ja buoridit dálá bálvalusaid.
Sametinget kan ikke ha ansvaret for digitalisering alene, men det må være et samarbeid med regjeringen.
Sámedikkis ii sáhte okto leat ovddasvástádus digitaliseremis, muhto das ferte leat ovttasbargu ráđđehusain.
Det samiske digitale tilbudet utvikles ikke i takt med det norske tilbudet, og dette synes Sametinget er kritikkverdig.
Sámi digitála fálaldat ii ovddiduvvo buohtalaga dáža fálaldagain, ja dat lea Sámedikki mielas moaittehahtti.
Sametinget vil understreke at dagens situasjon er kritisk for de samiske språkene som digitale språk.
Sámediggi deattuha ahte sámegielat leat heahtedilis digitála gielladili hárrái.
De samiske språkene har utfordringer med at samiske tegnsett ikke kan brukes i offentlige registre.
Sámegielain leat dakkár hástalusat dan dáfus ahte sámegiel čállinmearkkaid ii leat vejolaš geavahit almmolaš registariin.
Sametinget mener det er kritikkverdig at samiske navn ikke kan skrives korrekt i alle offentlige registre.
Sámedikki mielas lea moaittehahtti go sámi namaid ii leat vejolaš čállit riekta buot almmolaš registariin.
Sametinget mener man skal ha som mål at alle offentlige virksomheter har støtte for samiske bokstaver.
Sámedikki mielas galgá ulbmilin leat ahte buot almmolaš doaimmain lea doarjja sámegiel bustávaide.
Regjeringens mål er at det offentlige i større grad skal kommunisere med brukerne gjennom nettbaserte tjenester.
Ráđđehusa ulbmil lea ahte almmolašvuohta eanet go dál galgá gulahallat geavaheddjiiguin neahttavuđot bálvalusaid bokte.
Sametinget mener at man skal huske på de samiske brukerne og gi dem et like godt nettbasert tilbud som befolkningen for øvrig.
Sámediggi oaivvilda ahte ferte muitit ja váldit vuhtii sámi geavaheddjiid ja addit sidjiide seamma buori neahttavuđot fálaldaga go álbmogii muđui.
Ved utviklingen av en digital offentlig sektor skal de samiske språkene involveres, og Sametinget mener målsetningen må være at samiske språk skal være tilgjengelig på alle offentlige digitale tjenester som utvikles fra starten av.
Go digitála almmolaš suorgi ovddiduvvo, de galget sámegielat váldojuvvot mielde, ja Sámedikki mielas galgá ulbmil leat ahte sámegielaid galgá sáhttit geavahit buot ovddiduvvon almmolaš digitála bálvalusain álggu rájes jo.
Digitale plattformer som kommunikasjonskanaler er stadig viktigere, og det er avgjørende at de samiske språkene utvikles som digitale språk.
Digitála vuođđovuogádagat nu go gulahallankanálat leat eanet ja eanet dehálaččat, ja hui dehálaš lea ahte sámegielat ovddiduvvojit digitála giellan.
Språkteknologi er en forutsetning for at samiske språk fortsatt skal kunne være funksjonelle språk i samfunnet.
Giellateknologiija lea eaktun dasa ahte sámegielat ain sáhttet leat doaibmi giellan servodagas.
Sametinget vil understreke at å digitalisere det samiske samfunnet er et ansvar som påligger alle sektorer, og ikke Sametinget alene.
Sámediggi deattuha ahte sámi servodaga digitaliseren lea buot surggiid ovddasvástádus, ii ge dušše Sámedikki.
Fremover må vi se på de mulighetene digitalisering gir, for eksempel ved å flytte språkgrenser og knytte folk sammen på tvers av landegrensene.
Mii fertet ovddasguvlui árvvoštallat daid vejolašvuođaid maid digitaliseren addá, ovdamearkka dihtii sirdit giellarájáid ja čatnat olbmuid oktii rastá riikarájáid.
For de samiske språkene vil digitaliseringen være avgjørende for videre utvikling.
Sámegielaide lea digitaliseren mearrideaddji dehálaš viidásat ovddideapmái.
Digitalisering gir en helt ny kommunikasjonsplattform og en ny måte å dele informasjon på.
Digitaliseren addá áibbas ođđa vuođđovuogádaga gulahallamii ja ođđa vuogi dieđuid juogadeapmái.
Sametinget skal være en pådriver for ny teknologi i det digitale skiftet og være med på å skape et digitalt samisk samfunn.
Sámediggi galgá leat ođđa teknologiija láidesteaddji digitála nuppástuhttimis ja leat mielde huksemin digitála sámi servodaga.
Ved utviklingen av tjenestetilbudet er det viktig at kommuner, fylkeskommuner og statlige virksomheter samarbeider om å tilby helhetlige og sammenhengende offentlige tjenester.
Go bálvalusfálaldagat hábmejuvvojit, de lea dehálaš ahte gielddat, fylkkagielddat ja stáhta doaimmat ovttas fállet ollislaš ja jotkkolaš almmolaš bálvalusaid.
Den samiske befolkningen bor spredt i Norge, og i dag er det 13 kommuner med i forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámi álbmot ássá bieđgguid Norggas, ja dál leat 13 gieldda mielde sámegiela hálddašanguovllus.
Disse kommunene har et særskilt ansvar for de samiske språkene.
Dáin gielddain lea erenoamáš ovddasvástádus sámegielain.
Sametinget mener det er viktig at velferdstjenester er tilpasset den samiske befolkningen.
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte čálgobálvalusat leat heivehuvvon sámi álbmogii.
Ved digitalisering i kommuner har Sametinget særlig fokus på hvordan de nye tjenestene påvirker befolkningen.
Digitaliserema oktavuođas gielddain lea Sámedikkis erenoamáš fokus das mo ođđa bálvalusat váikkuhit álbmogii.
Sametinget vil trekke fram helsetjenester som viktig, særlig med tanke på at det blir stadig flere eldre innbyggere.
Sámediggái leat dearvvasvuođabálvalusat dehálaččat, erenoamážit go šaddet eanet ja eanet vuorrasat ássit.
Sametinget vil understreke at den samiske befolkningen bør ha rett på digitale tjenester tilpasset deres behov og et likeverdig digitalt tilbud.
Sámediggi deattuha ahte sámi álbmogis berre leat vuoigatvuohta oažžut digitála bálvalusaid mat leat heivehuvvon sin dárbbuide ja sis lea vuoigatvuohta oažžut dásseárvosaš digitála fálaldaga.
Sametinget har laget en digitaliseringsstrategi og en handlingsplan for å følge opp denne strategien.
Sámediggi lea hábmen digitaliserenstrategiija ja doaibmaplána dán strategiija čuovvuleapmái.
I disse dokumentene kommer det fram at Sametinget mener at regjeringens digitaliseringsarbeid ikke alltid er tilpasset samiske språkbrukere, og at det er større digitale hindringer for samiskspråklige enn norskspråklige brukere av digitale verktøy.
Dáin dokumeanttain boahtá ovdan ahte Sámedikki oaidnu lea ahte ráđđehusa digitaliserenbargu ii álo leat heivehuvvon sámi giellageavaheddjiide, ja ahte sámegielat geavaheddjiide leat stuorát hehttehusat geavahit digitála reaidduid go dárogielat geavaheddjiide.
Sametinget er opptatt av at det samiske perspektivet må inn tidlig i alt digitaliseringsarbeid.
Sámediggái lea dehálaš ahte sámi perspektiiva galgá leat mielde árrat buot digitaliserenbargguin.
Sametinget har utviklet mange digitale tjenester for det samiske samfunnet.
Sámediggi lea ovddidan máŋga digitála bálvalusa sámi servodahkii.
For eksempel har Sametinget hatt en viktig i rolle i Divvun og Giellateknos utvikling av samisk tastatur, samisk rettskrivningsprogram og digitale ordbøker (se kapittel 4).
Ovdamearkka dihtii lea Sámedikkis leamaš dehálaš rolla go Divvun ja Giellatekno ovddidedje sámi boallobeavddi, sámi riektačállinprográmma ja digitála sátnegirjjiid (geahča kapihttala 4).
Sametinget har også vært sentrale i utviklingen av den digitale læremiddelportalen Ovttas (se kapittel 5).
Sámedikkis lea maid leamaš guovddáš rolla digitála oahpponeavvoportála Ovttas ovddideamis (geahča kapihttala 5).
Sametingets administrasjon har de seneste årene gjennomført flere egne digitaliseringsprosjekter.
Sámedikki hálddahus lea maŋimus jagiid čađahan máŋga sierra digitaliserenprošeavtta.
Dette gjelder blant annet digitalisering av Sametingets tilskuddsforvaltning, arkivtjenesten og politikerportalen.
Dat guoská earret eará Sámedikki doarjjahálddašeami, arkiivabálvalusa ja politihkarportála digitaliseremii.
Erfaringen viser at brukerne velger de digitale løsningene når de tilbys.
Mii leat vásihan ahte geavaheaddjit válljejit digitála čovdosiid go dat fállojuvvojit.
I sametingsrådets budsjettforslag for 2020 er det satt av midler til et helhetlig digitalt forvaltningssystem av tilskuddsordningene.
Sámediggeráđi jagi 2020 bušeahttaevttohusas leat várrejuvvon ruđat ollislaš digitála hálddašanvuogádahkii mii lea doarjjaortnegiid várás.
Sametinget har i dag over 60 ulike tilskuddsordninger.
Sámedikkis lea dál badjel 60 iešguđet doarjjaortnega.
Et nytt system vil gjøre forvaltningen av tilskudd enklere, og gir en mulighet til å forbedre de tjenestene som Sametinget tilbyr brukerne.
Ođđa vuogádat álkida doarjjahálddašeami, ja addá vejolašvuođa buoridit daid bálvalusaid maid Sámediggi fállá geavaheddjiide.
2 Om regjeringens samepolitikk og digitaliseringspolitikk
2 Ráđđehusa sámepolitihka ja digitaliserenpolitihka birra
2.1 Regjeringens samepolitikk
2.1 Ráđđehusa sámepolitihkka
Samene er anerkjent som urfolk i Norge.
Sámit leat dohkkehuvvon álgoálbmogin Norggas.
I tråd med Grunnloven § 108 har regjeringen som mål å legge til rette for at samene kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Vuođđolága § 108 vuođul lea ráđđehusa ulbmil láhčit dilálašvuođaid dasa ahte sámit sáhttet sihkkarastit ja ovddidit gielaset, kultuvrraset ja servodateallimeaset.
Norge har også folkerettslige forpliktelser som legger føringer for samepolitikken, blant annet ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater og FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27. FNs generalforsamling vedtok 13. september 2007 en felles urfolkserklæring.
Norggas lea maid álbmotrievttálaš geatnegasvuođat mat bidjet láidestusaid sámepolitihkkii, earret eará ILO-konvenšuvdna nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iehčanas stáhtain ja ON-konvenšuvnna artihkal 27 siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra. ON váldočoahkkin dohkkehii čakčamánu 13. b. 2007 oktasaš Álgoálbmotjulggaštusa.
Erklæringen legger viktige føringer i det videre arbeidet for å forstå hvilke rettigheter urfolk har, selv om erklæringen ikke i seg selv er et folkerettslig bindende dokument.
Julggaštus bidjá dehálaš láidestusaid viidásat bargui oažžun dihtii áddejumi das guđe vuoigatvuođat álgoálbmogiin leat, vaikke vel julggaštus iešalddis ii leat álbmotrievttálaččat čatnevaš dokumeanta.
Sametinget er samenes folkevalgte organ og regjeringens viktigste premissleverandør og dialogpartner i samepolitiske spørsmål.
Sámediggi lea sámiid álbmotválljen orgána ja ráđđehusa deháleamos eaktudeaddji ja gulahalli sámepolitihkalaš gažaldagain.
Regjeringen bygger videre på de institusjonelle og rettslige rammene som allerede er lagt for samepolitikken.
Ráđđehus hukse viidáseappot daidda ásahuslaš ja rievttálaš rámmaide mat leat jo biddjojuvvon sámepolitihkkii.
Regjeringen er ikke ansvarlig for Sametingets politiske virksomhet eller vedtakene som Sametinget gjør som politisk organ.
Ráđđehusas ii leat ovddasvástádus Sámedikki politihkalaš doaimmas ii ge dain mearrádusain maid Sámediggi dahká politihkalaš orgánan.
Som urfolk har samene rett til å bli konsultert i saker som kan få direkte betydning for dem. For å sikre at arbeidet med saker som kan påvirke samene direkte gjennomføres på en tilfredsstillende måte, er regjeringen og Sametinget enige om å legge Prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget til grunn ved konsultasjoner.
Álgoálbmogin lea sámiin vuoigatvuohta konsulterejuvvot áššiin main sáhttá leat njuolgga mearkkašupmi sidjiide. Sihkkarastin dihtii ahte bargu daid áššiiguin mat sáhttet váikkuhit sámiide njuolgga, čađahuvvo dohkálaččat, leat ráđđehus ja Sámediggi soahpan bidjat Stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvnnaid prosedyraid vuođđun konsultašuvnnaide.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har ansvar for å samordne statlig politikk som berører samene i Norge, og skal arbeide for helhet og sammenheng i politikken, på tvers av sektorer og forvaltningsnivåer.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttas lea ovddasvástádus oktiiordnet dan stáhta politihka mii guoská sámiide Norggas, ja galgá oččodit ollislaš ja jotkkolaš politihka, sektoriid ja hálddašandásiid rastásaččat.
Hvert fagdepartement har et ansvar for å følge opp statlig politikk overfor samene innenfor sin sektor.
Juohke fágadepartemeanttas lea ovddasvástádus čuovvulit stáhta politihka sámiid ektui iežas suorggis.
Det er statens ansvar å sikre at hensynet til samene blir ivaretatt.
Stáhtas dat lea ovddasvástádus sihkkarastit ahte sámit vuhtiiváldojuvvojit.
Samtidig legger staten til grunn at kommuner og fylkeskommuner på eget initiativ, og som en del av lokaldemokratiet, også følger opp forpliktelsene sine overfor de samiske innbyggerne.
Seammás bidjá stáhta vuođđun ahte gielddat ja fylkkagielddat iežaset álgagiin, ja báikkálaš demokratiija oassin, maiddái čuovvulit geatnegasvuođaideaset sámi ássiid ektui.
2.1.1 Den samiske befolkningen og de samiske språkene
2.1.1 Sámi álbmot ja sámegielat
Det blir ikke gjort registreringer på etnisk grunnlag i Norge, og derfor vet man ikke hvor mange samer som bor i landet.
Norggas eai čađahuvvo registreremat čearddalašvuođa vuođul, ja danne eat dieđe galle sápmelačča ásset riikkas.
18 103 personer var registrert i Sametingets valgmanntall per juni 2019.
Geassemánu 2019 muttus ledje 18 103 olbmo čálihuvvon Sámedikki jienastuslohkui.
Det er en jevn økning i registreringer i manntallet.
Čáliheamit jienastuslohkui lassánit jeavddalaččat.
Mange samer har av ulike grunner valgt å ikke registrere seg i manntallet, og ettersom bare de som kan stemme ved sametingsvalg kan registrere seg i manntallet, viser ikke manntallet hvor mange samer som bor i Norge.
Ollu sápmelaččat leat iešguđet sivaid geažil válljen ahte eai čálit iežaset jienastuslohkui, ja go dušše sii geat sáhttet jienastit sámediggeválggas, sáhttet čálihit iežaset jienastuslohkui, de ii čájet jienastuslohku galle sápmelačča ásset Norggas.
Sametinget har flere ganger pekt på behovet for å lage en individuelt basert statistikk over hvem som er samer i Norge, men også pekt på utfordringer knyttet til dette.
Sámediggi lea máŋgii čujuhan ahte lea dárbu ráhkadit oktagaslašvuđot statistihka das gii lea sápmelaš Norggas, muhto maiddái čujuhan hástalusaide dan oktavuođas.
Blant annet finnes det en historisk basert motstand mot registrering i den samiske befolkningen.
Earret eará lea sámi álbmogis historjjálaš vuosteháhku registreremii.
Fra tallene over hvem som velger samisk språk i barnehagen og på skolen (se kapittel 5), vet vi at det bor samer spredt i hele Norge.
Daid loguid vuođul mat čájehit geat válljejit sámegiela mánáidgárddis ja skuvllas (geahča kapihttala 5), mii diehtit ahte sámit ásset miehtá Norgga.
Det er grunn til å tro at et økende antall samer bor i byer og større tettsteder.
Jáhkkimis lea nu ahte eanet ja eanet sámit ásset gávpogiin ja stuorát čoahkkebáikkiin.
Samtidig vet vi at de mest konsentrerte bosetningsområdene, der samer til dels er i flertall, ligger nord for Saltfjellet.
Seammás diehtit ahte eanemusat čohkiiduvvon ássanguovllut, gos sámit muhtumassii leat eanetlogus, leat Sáltoduoddara davábealde.
I Norge er nord-, sør- og lulesamisk språk i daglig bruk.
Norggas geavahuvvo davvi-, lulli- ja julevsámegiella beaivválaš giellan.
Norges internasjonale forpliktelser knytter seg til disse tre språkene.
Norgga riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat čatnasit dán golmma gillii.
Samisk språk er viktig for den enkelte språkbruker, for den samiske befolkningen og for utviklingen av det samiske samfunnet.
Sámegiella lea dehálaš ovttaskas giellageavaheaddjái, sámi álbmogii ja sámi servodaga ovdáneapmái.
På UNESCOs liste over truede språk, er nordsamisk definert som truet, og sør- og lulesamisk som svært truede språk.
UNESCO áitojuvvon gielaid listtas lea davvisámegiella definerejuvvon áitojuvvon giellan, ja lulli- ja julevsámegiella fas bahás áitojuvvon giellan.
Sametingets merknad
Sámedikki mearkkašupmi
Sametinget understreker at skolte-, ume-, og pitesamisk er språk som hører til på norsk side av Sápmi.
Sámediggi deattuha ahte nuortalaš-, ubmi- ja bihtánsámegiella leat gielat mat gullet Sápmái mii lea Norgga bealde.
Disse språkene er i en sårbar stilling, og det er viktig at behovene til disse språkene også ivaretas.
Dat gielat leat rašis dilis, ja dehálaš lea fuolahit maiddái dáid gielaid dárbbuid.
2.1.2 Rett til offentlige tjenester på samisk
2.1.2 Vuoigatvuohta almmolaš bálvalusaide sámegillii
Sameloven § 1–5 slår fast at samisk og norsk er likeverdige språk.
Sámelága § 1–5 deattasta ahte sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat.
I forvaltningsområdet for samisk språk er samisk og norsk likestilte språk i henhold til bestemmelsene i sameloven kapittel 3.
Sámegiela hálddašanguovllus leat sámegiella ja dárogiella ovttadássásaš gielat sámelága 3. kapihttala mearrádusaid vuođul.
Forvaltningsområdet for samisk språk omfatter i dag kommunene Karasjok, Kautokeino, Tana, Porsanger, Nesseby, Kåfjord, Tjeldsund og Lavangen i det nordsamiske området, Hamarøy i det lulesamiske området og Hattfjelldal, Røyrvik, Røros og Snåsa i det sørsamiske området.
Sámegiela hálddašanguvlui gullet dál Kárášjoga, Deanu, Porsáŋggu ja Unjárgga gielddat ja Guovdageainnu, Gáivuona, Dielddanuori ja Loabága suohkanat davvisámi guovllus, Hápmira suohkan julevsámi guovllus ja Aarborten, Raarvihken, Plassjen ja Snåasen Tjïelte lullisámi guovllus.
I henhold til gjeldende prosedyrer må en kommune søke om innlemmelse i forvaltningsområdet, og sende søknad til Kommunal- og moderniseringsdepartementet, som eventuelt innlemmer kommunen i forvaltningsområdet gjennom forskriftsendring.
Gustovaš prosedyraid vuođul galgá gielda ohcat beassat mielde hálddašanguvlui, ja sáddet ohcama Gielda- ja ođasmahttindepartementii, mii de vejolaččat váldá gieldda mielde hálddašanguvlui láhkaásahusrievdadusa bokte.
Innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk gir innbyggerne språklige rettigheter i møte med ulike offentlige organ, herunder:
Searvan sámegiela hálddašanguvlui addá ássiide gielalaš vuoigatvuođaid go lea oktavuohta iešguđet almmolaš orgánaiguin, dás maiddái:
Lover og forskrifter av særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkningen skal oversettes til samisk.
Lágat ja láhkaásahusat maidda oppa sámi álbmogis dahje sámi álbmoga oasis lea erenoamáš beroštupmi, galget jorgaluvvot sámegillii.
Skjema til bruk overfor lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet skal foreligge både på samisk og norsk.
Skovit maid galgá atnit báikkálaš dahje guovllu almmolaš orgánaide hálddašanguovllus galget leat sihke sámegillii ja dárogillii.
Det samme gjelder kunngjøringer fra offentlige organ som særlig retter seg mot hele eller deler av befolkningen i forvaltningsområdet.
Seammá gusto daidda almmolaš orgánaid almmuhusaide mat gusket olles hálddašanguovllu álbmogii dahje álbmoga osiide.
Rett til svar på samisk, skriftlig og muntlig, ved henvendelse til et offentlig lokalt organ.
Vuoigatvuohta oažžut vástádusa sámegillii, čálalaččat ja njálmmálaččat, go olmmoš váldá oktavuođa almmolaš báikkálaš orgánii.
Når det gjelder regionale offentlige organ har man ved skriftlige henvendelser rett til skriftlige svar på samisk.
Go olmmoš váldá oktavuođa regionála almmolaš orgánii, de lea čálalaš oktavuođaváldimiid oktavuođas vuoigatvuohta oažžut čálalaš vástádusa sámegillii.
Rett til å henvende seg til domstolen på samisk både muntlig og skriftlig, og til å tale samisk i rettsmøter og gjennomføre forhandlinger på samisk.
Vuoigatvuohta váldit oktavuođa duopmostuoluide sámegillii sihke njálmmálaččat ja čálalaččat, ja sámástit sámegillii riektečoahkkimiin ja čađahit šiehtadallamiid sámegillii.
Domstolen er forpliktet til å sørge for oversettelser av prosesskrifter, skriftlige bevis, rettsbøker mv. både til norsk og samisk.
Duopmostuolut leat geatnegahttojuvvon fuolahit ahte proseassačállosat, čálalaš duođaštusat, riektegirjjit jna. leat sihke dárogillii ja sámegillii.
(Med rettsvesen siktes det her til politi, lensmennene, påtalemyndighetene, domstolene, og kriminalomsorgen).
(Riektelágádussan dás oaivvilduvvojit politiija, leansmánnit, áššáskuhttineiseválddit, duopmostuolut, ja rihkusfuolahus).
Rett til individuelle kirkelige tjenester på samisk i Den norske kirkes menigheter.
Vuoigatvuohta oažžut oktagaslaš girkobálvalusaid sámegillii Norgga girku searvegottiin.
Rett til å bruke og bli betjent på samisk for å ivareta egne interesser overfor lokale og regionale offentlige helse- og sosialinstitusjoner.
Vuoigatvuohta geavahit sámegiela ja bálvaluvvot sámegillii suodjalan dihtii beroštumiidis báikkálaš ja regionála almmolaš dearvvasvuođa- ja sosiálaásahusaid ektui.
Tilsatte i et lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet har rett til permisjon med lønn for å lære seg samisk når organet har behov for slik kunnskap.
Hálddašanguovllu báikkálaš dahje regionála almmolaš orgána bargiin lea vuoigatvuohta oažžut virgelobi bálkkáin oahppat sámegiela go orgánas lea dárbu dakkár máhttui.
I grunnskolen har alle elever, både samer og ikke-samer, i samiske distrikt (med det menes forvaltningsområdet pluss eventuelt andre kommuner eller deler av kommuner som særskilt er innlemmet), rett til opplæring på samisk.
Vuođđoskuvllas lea buot ohppiin, sihke sis geat leat sápmelaččat ja sis geat eai leat sápmelaččat, seamma guovllus (dainna oaivvilduvvo hálddašanguovlu ja lassin vejolaš eará gielddat dahje gielddaoasit mat leat mielde hálddašanguovllus), vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii.
Også utenfor forvaltningsområdet gir samelovens språkregler språklige rettigheter på samisk.
Maiddái hálddašanguovllu olggobealde addet sámelága giellanjuolggadusat gielalaš vuoigatvuođaid sámegillii.
Blant annet gjelder det et krav til oversettelse av lover og forskrifter av særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkningen.
Dat guoská earret eará vuoigatvuhtii oažžut daid lágaid ja láhkaásahusaid jorgaluvvot maidda olles sámi álbmot dahje dan osiin lea erenoamáš beroštus.
Videre har enhver rett til opplæring i samisk.
Viidáseappot lea juohkehaččas vuoigatvuohta oahpahussii sámegielas.
Opplæringsloven fastsetter bestemmelser om rett til opplæring i og på samisk for elever i grunnskolen og videregående skole.
Oahpahuslágas leat mearrádusat vuođđoskuvlaohppiid ja joatkkaskuvlaohppiid vuoigatvuođa birra oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii.
Utenfor forvaltningsområdet har man også rett til bruk av samisk i domstolene, også når dette ikke er nødvendig på grunn av språk- og kommunikasjonsproblemer.
Hálddašanguovllu olggobealde lea maid vuoigatvuohta beassat geavahit sámegiela duopmostuoluin, maiddái dalle ge go dat ii dárbbašuvvo giella- ja gulahallanváttisvuođaid geažil.
Bestemmelsene i samelovens kapittel 3 er minimumskrav.
Sámelága goalmmát kapihttala mearrádusat leat uhcimusgáibádusat.
Alle offentlige organ oppfordres til å ta hensyn til samiske språkbrukere, også utover lovens regler.
Buot almmolaš orgánat ávžžuhuvvojit vuhtiiváldit sámi giellageavaheddjiid, maiddái lága njuolggadusaid olggobealde.
Regjeringen skal legge til rette for at samene skal kunne sikre og utvikle sitt språk og har det overordnede ansvaret for at nasjonale og internasjonale forpliktelser for de samiske språkene blir fulgt opp.
Ráđđehus galgá láhčit dilálašvuođaid nu ahte sámit sáhttet sihkkarastit ja ovddidit gielaset ja ráđđehusas lea bajimus ovddasvástádus das ahte nationála ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat sámegielaid ektui čuovvuluvvojit.
Kommuner, fylkeskommuner og statlige etater har ansvar for å oppfylle samelovens språkregler.
Gielddain, fylkkagielddain ja stáhta eiseválddiin lea ovddasvástádus ollašuhttit sámelága giellanjuolggadusaid.
Sametinget forvalter midler til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner og har et særskilt ansvar for å fremme alle de samiske språkene.
Sámediggi hálddaša ruđaid guovttegielatvuhtii gielddain ja fylkkagielddain ja das lea erenoamáš ovddasvástádus ovddidit buot sámegielaid.
Regjeringen er en viktig samarbeidspartner i språkpolitikken, og har på linje med Sametinget et ansvar for å styrke og utvikle samiske språk.
Ráđđehus lea dehálaš ovttasbargoguoibmi giellapolitihkas, ja das lea seamma láhkai go Sámedikkis ge ovddasvástádus nannet ja ovddidit sámegielaid.
Gjennom Grunnloven er staten forpliktet til å sikre den enkeltes rett til bruk av samiske språk.
Vuođđolága bokte lea stáhta geatnegahttojuvvon sihkkarastit ovttaskas olbmo vuoigatvuođa geavahit sámegielaid.
Rollefordeling mellom Sametinget og regjeringen har i noen tilfeller vært uklar.
Muhtun dilálašvuođain ii leat Sámedikki ja ráđđehusa gaskasaš rollajuogadeapmi leamaš čielggas.
Samtidig som Sametinget har det overordnede ansvaret for å styrke og utvikle samiske språk, spiller regjeringen en viktig rolle i utøvelsen av dette ansvaret.
Seammás go Sámedikkis lea bajimus ovddasvástádus nannet ja ovddidit sámegielaid, de lea ráđđehusas dehálaš rolla čađahit dán ovddasvástádusa.
Kommuner, fylkeskommuner og statlige organ med tjenestekrets i forvaltningsområdet har også et ansvar for å oppfylle samelovens språkregler.
Gielddain, fylkkagielddain ja stáhta orgánain mat fállet bálvalusaid hálddašanguovllus, lea maiddái ovddasvástádus ollašuhttit sámelága giellanjuolggadusaid.
2.1.3 Regjeringens oppfølging av NOU 2016: 18 Hjertespråket
2.1.3 Ráđđehusa NAČ 2016: 18 Váibmogiela čuovvuleapmi
I 2016 overrakte samisk språkutvalg NOU 2016: 18 Hjertespråket – Forslag til lovverk, tiltak og ordninger for samiske språk til Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Sametinget.
Jagi 2016 geigii sámi giellalávdegoddi NAČ 2016: 18 Váibmogiella – Sámegielaide evttohuvvon láhkamearrádusat, doaibmabijut ja ásahusat Gielda- ja ođasmahttindepartementii ja Sámediggái.
Bakgrunnen for at regjeringen satte ned utvalget var blant annet at det har skjedd betydelige endringer i organiseringen av offentlig sektor siden språkreglene ble vedtatt i 1990.
Duogážin dasa ahte ráđđehus nammadii lávdegotti, lei earret eará dat ahte almmolaš suorggi organiseren lei sakka rievdan jagi 1990 rájes go giellanjuolggadusat mearriduvvojedje.
Dagens regelverk tar i liten grad høyde for situasjonen i kommuner hvor samene utgjør en mindre del av befolkningen, og det er store variasjoner i hvordan kommunene i forvaltningsområdet følger opp bestemmelsene i samelovens språkregler.
Dálá njuolggadusat eai vuhtiiváldde doarvái bures daid gielddaid dili main sámi álbmot lea unnitlogus, ja stuorra molsašumit leat das mo hálddašanguovllu gielddat čuovvulit sámelága giellanjuolggadusaid mearrádusaid.
Utvalgets rapport har vært på høring, og departementene og Sametinget arbeider nå med å vurdere utvalgets forslag.
Lávdegotti raporta lea leamaš gulaskuddamis, ja departemeanttat ja Sámediggi leat dál árvvoštallamin lávdegotti evttohusa.
Regjeringen konsulterer Sametinget om aktuelle lovendringer og forslag til tiltak.
Ráđđehus konsultere Sámedikkiin vejolaš láhkarievdadusaid ja doaibmabidjoevttohusaid birra.
2.2 Regjeringens digitaliseringspolitikk
2.2 Ráđđehusa digitaliserenpolitihkka
Norsk offentlig sektor er i verdensklasse på digitaliseringsområdet, og skal fortsette å være det.
Norgga almmolaš suorgi lea okta máilmmi buoremusain digitaliserensuorggis, ja nu dat galgá ain leat.
Derfor må offentlig sektor jobbe sammen for å løse brukernes behov.
Danne fertejit almmolaš suorggit ovttas čoavdit geavaheddjiid dárbbuid.
Målet om én digital offentlig sektor krever endrede arbeidsmåter og samarbeidsformer, og at sektoren har riktig kompetanse og løser flere oppgaver digitalt.
Dat ulbmil ahte galgá leat dušše okta digitála almmolaš suorgi, gáibida ahte bargovuogit ja ovttasbargovuogit rievdaduvvojit, ja ahte suorggis lea rivttes gelbbolašvuohta ja ahte dat čoavdá eanet bargguid digitálalaččat.
Offentlig sektor skal tilby sammenhengende tjenester, benytte fellesløsninger og sørge for at fellesløsninger virker på tvers av forvaltningsnivåer og sektorer.
Almmolaš suorgi galgá fállat jotkkolaš bálvalusaid, geavahit oktasaščovdosiid ja fuolahit ahte oktasaščovdosat doibmet hálddašandásiid ja surggiid rastá.
Vi må også dele og gjenbruke mer offentlige data.
Mii galgat maiddái juogadit ja ođđasis geavahit eanet almmolaš dieđuid.
Staten skal sørge for at regelverket er digitaliseringsvennlig.
Stáhta galgá bearráigeahččat ahte njuolggadusat leat heivvolaččat digitaliseremii.
Regjeringen foreslår en offensiv satsing på digitalisering og opprettholder et høyt digitaliseringstempo.
Ráđđehus evttoha doaimmalaš áŋgiruššama digitaliseremiin ja doalaha alla digitaliserenleavttu.
I statsbudsjettet for 2019 ble det satt av 1,7 milliarder kroner til digitalisering og regjeringens budsjettforslag for 2020 innebærer 707 millioner kroner til nye digitaliseringstiltak.
Jagi 2019 stáhtabušeahtas várrejuvvui 1,7 miljárdda ruvnnu digitaliseremii ja ráđđehusa jagi 2020 bušeahttaevttohus almmuha 707 miljon ruvnnu ođđa digitaliserendoaibmabijuide.
Satsningen gjelder for eksempel digitalarkiv og digital langtidslagring, økt tilskudd til bredbåndsutbygging, markedsplass for skytjenester, medfinansieringsordningen for digitaliseringsprosjekter, digitale løsninger for kommunalt disponerte boliger, forbedring og videreutvikling av matrikkelen, analyser og klargjøring for 5G, deling av data, helseplattformen, samt bedre pasientsikkerhet og samhandling med standardisert språk.
Áŋgiruššamii gullet earret eará digitálaarkiiva ja digitála guhkesáigerádjan, lassi doarjja govdabáddehuksemii, balvabálvalusaid márkansadji, mielruhtadanortnet digitaliserenprošeavttaide, digitála čovdosat ásodagaid várás maid gielda hálddaša, matrihkkala buorideapmi ja viidáseappot ovddideapmi, 5G analysat ja válbmen, dieđuid juogadeapmi, dearvvasvuođavuođđovuogádat, ja vel buoret buhcciidsihkkarvuohta ja ovttasdoaibman standardiserejuvvon gielain.
Sametinget mener at de som samenes folkevalgte parlament bør sikres nødvendige ressurser og kompetanse til å delta i digitaliseringsarbeidet.
Sámediggi oaivvilda ahte sidjiide sámiid álbmotválljen parlameantan berrejit sihkkarastojuvvot doarvái resurssaid ja gelbbolašvuođa vai sáhttet searvat digitaliserenbargui.
I den sammenheng vil Sametinget understreke at dagens bevilgning ikke bygger opp Sametinget til å gjennomføre satsinger på lik linje med andre offentlige etater i Norge.
Dan oktavuođas deattuha Sámediggi ahte dálá juolludusat eai veahket Sámedikki čađahit áŋgiruššamiid seamma dásis go eará almmolaš etáhtat Norggas. 2.2.1 Okta digitála suorgi
Regjeringen og KS lanserte i juni 2019 Én digital offentlig sektor – Digitaliseringsstrategi for offentlig sektor 2019–2025.
Ráđđehus ja KS almmuhedje geassemánu 2019 digitaliserenstrategiija almmolaš suorggi várás áigodahkii 2019–2025 mii gohčoduvvui Én digital offentlig sektor – Digitaliseringsstrategi for offentlig sektor 2019–2025.
Strategien er en oppfølging av Meld. St. 27 (2015–2016) Digital agenda for Norge – IKT for en enklere hverdag og økt produktivitet.
Strategiija lea dieđáhusa Meld. St. 27 (2015–2016) Digital agenda for Norge – IKT for en enklere hverdag og økt produktivitet čuovvuleapmi.
Strategien definerer felles mål og innsatsområder for digitaliseringsarbeidet fram mot 2025, og skal støtte den digitale transformasjonen i hele offentlig sektor.
Strategiija definere digitaliserenbarggu oktasaš ulbmiliid ja áŋgiruššansurggiid jagi 2025 rádjai, ja galgá doarjut olles almmolaš suorggi digitála nuppástuhttima.
Dette er derfor en felles strategi for både kommunal sektor og staten.
Danne dat lea sihke gieldda suorggi ja stáhta oktasaš strategiija.
Digitalisering i offentlig sektor skal samtidig bidra til økt verdiskaping for næringslivet.
Digitaliseren almmolaš suorggis galgá seammás váikkuhit eanet árvoháhkamii ealáhuseallimis.
I strategien prioriteres å utvikle sammenhengende tjenester innenfor følgende livshendelser: Å få barn, å få et alvorlig sykt barn, å miste og finne jobb, å være ny i Norge, å starte og drive en bedrift, ved dødsfall og arv og å starte og drive en frivillig organisasjon.
Strategiijas vuoruhuvvo jotkkolaš bálvalusaid ovddideapmi čuovvovaš eallindáhpáhusain: Oažžut máná, oažžut bahás buohcci máná, massit ja fidnet barggu, ođđaássi Norggas, álggahit ja jođihit fitnodaga, jápmima ja árbema oktavuođas ja eaktodáhtolaš organisašuvnna jođihit.
Ett av virkemidlene for å lykkes med utviklingen av sammenhengende tjenester er deling av data.
Okta váikkuhangaskaomiin go áigumuš lea lihkostuvvat oktilis bálvalusaid ovddidemiin, lea dieđuid juogadeapmi.
Regjeringen vil etablere et nasjonalt ressurssenter for deling av data som skal ha spisskompetanse på sammenhengen mellom juss, teknologi, forretnings- og forvaltningsprosesser, og fungere som et læremiljø og en kompetansebank for hele den offentlige sektoren.
Ráđđehus áigu ásahit nationála resursaguovddáža dieđuid juogadeami várás mas galgá leat njunušgelbbolašvuohta juridihka, teknologiija ja gávpe- ja hálddašanproseassaid gaskavuođas, ja mii galgá doaibmat oahppobirasin ja gealbobáŋkun olles almmolaš suorggi várás.
Kunstig intelligens vil sette oss i stand til å få ny kunnskap fra de store informasjonsmengdene vi har i offentlig sektor og bidra til at vi kan løse oppgaver på nye måter.
Goanstajierbmi veahkeha min viežžat ođđa máhtu dain stuorra diehtohivvodagain mat mis leat almmolaš suorggis ja veahkeha min čoavdit bargguid ođđa vugiiguin.
Mer bruk av kunstig intelligens i offentlig sektor reiser også vanskelige spørsmål rundt åpenhet, ansvar, rettssikkerhet og personvern.
Eanet goanstajierpmi geavaheapmi almmolaš suorggis bohciidahttá maid váttes gažaldagaid rabasvuođa, ovddasvástádusa, riektesihkkarvuođa ja persovdnasuddjema ektui.
Regjeringen har derfor lansert en nasjonal strategi for kunstig intelligens.
Danne lea ráđđehus almmuhan nationála strategiija goanstajierpmi várás.
For å oppnå økt deling av data og mer sammenhengende tjenester må regelverket legge til rette for det.
Jus galggaš juksat eanet diehtojuohkima ja eanet jotkkolaš bálvalusaid, de ferte njuolggadusaid heivehit dasa.
Regelverket må være klart og forståelig, uten unødvendige skjønnsbestemmelser og ha harmoniserte begreper.
Njuolggadusat fertejit leat čielgasat ja áddehahttit, almmá dárbbašmeahttun árvvoštallanmearrádusaid haga ja dain fertejit leat harmoniserejuvvon doahpagat.
Regjeringen vil gå gjennom regelverket for å fjerne gjenstående hindringer for digitalisering, med utgangspunkt i arbeidet med sammenhengende tjenester.
Ráđđehus áigu geahčadit njuolggadusaid sihkkun dihtii dan mii ain hehtte digitaliserema, dan barggu vuođul mii dahkkojuvvo jotkkolaš bálvalusaiguin.
Kommuner, fylkeskommuner og statlige virksomheter må kunne samhandle for å utvikle brukerrettede, sammenhengende og effektive digitale tjenester.
Gielddat, fylkkagielddat ja stáhta doaimmat galget sáhttit ovttas ovddidit geavaheaddjiláđis, jotkkolaš ja beaktilis digitála bálvalusaid.
Regjeringen vil, i samarbeid med KS, etablere et felles digitalt økosystem for nasjonal samhandling og tjenesteutvikling.
Ráđđehus áigu, ovttas KS:in, ásahit oktasaš digitála ekovuogádaga nationála ovttasdoaibmama ja bálvalusovddideami várás.
Samhandling og samordning av digitaliseringsarbeidet i kommuner, fylkeskommuner og statlige virksomheter skal legge grunnlaget for utvikling av sammenhengende tjenester til innbyggere, frivillige organisasjoner og næringsliv.
Ovttasdoaibman ja digitaliserenbarggu oktiiheiveheapmi gielddain, fylkkagielddain ja stáhta doaimmain galgá bidjat vuođu daid jotkkolaš bálvalusaid ovddideapmái mat leat ássiide, eaktodáhtolaš organisašuvnnaide ja ealáhuseallimii.
Digital kompetanse blir en kritisk faktor for offentlige virksomheters evne til å digitalisere tjenester til innbyggere og næringsliv og å få gevinster av dette.
Digitála gelbbolašvuohta šaddá kritihkalaš fáktorin almmolaš doaimmaid nákcemis digitaliseret bálvalusaid ássiide ja ealáhuseallimii ja oažžut ávkki das.
Regjeringen vil utarbeide en strategi for digital kompetanse i offentlig sektor i samarbeid med KS og andre relevante aktører.
Ráđđehus áigu hábmet digitála gelbbolašvuhtii strategiija almmolaš suorggis ovttas KS:in ja eará guoskevaš doaimmaheddjiiguin.
Digital sikkerhet er en grunnleggende forutsetning for å opprettholde tillit til offentlig sektors IT-systemer og offentlige digitale tjenester.
Digitála sihkkarvuohta lea vuođđoeaktun go galggaš leat vejolaš bisuhit luohttámuša almmolaš suorggi IT-vuogádagaide ja almmolaš digitála bálvalusaide.
I januar 2019 la regjeringen fram en nasjonal strategi for digital sikkerhet.
Ođđajagimánus 2019 almmuhii ráđđehus nationála strategiija digitála sihkkarvuođa várás.
Digitaliseringsdirektoratet vil, i samarbeid med KS, Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Datatilsynet, ha en sentral rolle i å arbeide med styrket og samordnet tilnærming til digital sikkerhet i offentlig sektor.
Digitaliserendirektoráhtas galgá, ovttas KS:in, nationála sihkkarvuođaeiseválddiin ja Diehtobearráigeahčuin, leat guovddáš rolla barggus nannejuvvon ja oktiiheivehuvvon lahkonemiin digitála sihkkarvuhtii almmolaš suorggis.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet utarbeider en handlingsplan for operasjonalisering av alle tiltakene i digitaliseringsstrategien.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta ráhkada doaibmaplána digitaliserenstrategiija buot doaibmabijuid čađaheapmái.
Sametinget har tidligere påpekt at Sametinget ikke blir tatt med ved nasjonale satsinger, og bør derfor inkluderes i arbeidet med å etablere et felles digitalt økosystem.
Sámediggi lea ovdal čujuhan ahte Sámediggi ii váldojuvvo mielde nationála áŋgiruššamiidda, ja berre danne váldojuvvot mielde oktasaš digitála ekovuogádaga ásaheapmái.
Sametinget mener også at Sametinget bør inngå blant aktørene som skal bidra til å utarbeide strategien for digital kompetanse i offentlig sektor.
Sámediggi oaivvilda maiddái ahte Sámediggi berre leat daid doaimmaheddjiid searvvis mat galget leat mielde hábmemin strategiija mii lea digitála gelbbolašvuođa várás almmolaš suorggis.
3.1 Informasjon fra det offentlige på samisk
3.1 Almmolašvuođa dieđut sámegillii
I dette kapitlet vil vi diskutere informasjonen fra det offentlige som finnes på samisk.
Dán kapihttalis mii gieđahallat daid almmolašvuođa dieđuid mat leat sámegillii.
For enkelthets skyld vil vi skille mellom to typer informasjon: Den innbyggeren selv oppsøker, for eksempel ved å søke opp en nettside, og den innbyggeren mottar, for eksempel et informasjonsskriv fra myndighetene eller en epikrise fra et sykehus.
Álkivuođa dihtii mii earuhit guovttelágan dieđuid: Daid dieđuid maid ássi ieš ohcá, ovdamearkka dihtii go ohcá neahttasiiddu, ja daid maid ássi oažžu, ovdamearkka dihtii diehtojuohkinčállosa eiseválddiin dahje epikriissa buohcceviesus.
Det er verdt å minne om det offentliges forpliktelser etter samelovens kapittel 3 (se kap. 2.1.2).
Muittuhan veara leat almmolašvuođa geatnegasvuođat sámelága 3. kapihttala vuođul (geahča kap. 2.1.2).
Ifølge sameloven har offentlige organer visse forpliktelser til å oversette informasjon til samisk, nærmere angitt i loven.
Almmolaš orgánain leat dihto geatnegasvuođat jorgalit dieđuid sámegillii sámelága vuođul, lagabui almmuhuvvon lágas.
Dessuten har staten praksis for å oppfordre til oversettelse av informasjon også utover det som er påkrevd etter loven.
Dasa lassin láve stáhta ávžžuhit jorgalit dieđuid vaikke vel láhka dan ii gáibit.
I forarbeidene til sameloven vises det til at oversetting vanligvis skal skje til nordsamisk, mens regelverk som spesielt retter seg mot den samiske befolkningen i lule- eller sørsamisk språkområde, skal oversettes til de respektive språk.
Sámelága ovdabargguin čujuhuvvo ahte jorgaleapmi dábálaččat galgá dahkkojuvvot davvisámegillii, ja njuolggadusat mat erenoamážit gusket sámi álbmogii julevsámi giellaguovllus, galget jorgaluvvot julevsámegillii ja lullisámi giellaguovllus fas lullisámegillii.
3.1.1 Informasjon som innbyggeren selv oppsøker
3.1.1 Dieđut maid ássit ieža ohcet
Da sameloven trådte i kraft i 1987 var det fremdeles vanlig at innbyggerne i Norge oppsøkte informasjon fra kommunen, fylkeskommunen og staten ved fysisk oppmøte på sitt lokale offentlige kontor, eller ved å ringe eller sende brev.
Go sámeláhka bođii fápmui jagi 1987 de lei ain dábálaš ahte Norgga ássit fitne iežaset báikkálaš almmolaš kantuvrras ohcamin dieđuid gielddas, fylkkagielddas ja stáhtas, dahje sii geavahedje telefovnna dahje sáddejedje reivve.
I dag henter de fleste av borgerne nødvendig informasjon på offentlige nettsider, som gjør den mer tilgjengelig og åpner for mer fleksible løsninger.
Dál vižžet eanaš ássit dárbbašlaš dieđuid almmolaš neahttasiidduin, mii dagaha ahte lea álkit juksat sin ja dat dahká njuovžilat čovdosiid vejolažžan.
For at flere offentlige virksomheter skal ha informasjon på samisk på sine nettsider krever det at virksomhetens ledelse tar en beslutning om at det er viktig at også samiskspråklige brukere skal finne informasjon på sitt språk.
Dieđut sámegillii eanet almmolaš doaimmaid neahttasiidduin gáibida ahte doaimma jođihangoddi dovddasta dehálažžan ahte maiddái sámegielat geavaheddjiide galget leat dieđut iežaset gillii.
Det må opprettes en samiskspråklig versjon av nettstedet, og det må settes av midler i de årlige budsjettene til oversettelser til samisk.
Sámegielat veršuvdna neahttabáikkis ferte ásahuvvot ja jahkásaš bušeahtain lea dárbu várret ruđaid sámegieljorgaleapmái.
Det er viktig at de samiske sidene er oppdaterte og relevante, slik at brukeren kan stole på at de finner nødvendig informasjon på nettsidene.
Dehálaš lea ahte sámi siiddut leat áigáduvvon ja guoskevaččat, vai geavaheaddji luohttá dasa ahte son gávdná dárbbašlaš dieđuid neahttasiidduin.
I tillegg må nettstedet støtte UTF-8, som er en IT-standard som blant annet støtter de samiske særtegnene og sikrer at tegnene blir vist korrekt i brukernes nettlesere.
Dasa lassin ferte neahttabáiki doarjut UTF-8, mii lea dat IT-standárda mii earret eará doarju sámi sierramearkkaid ja sihkkarastá ahte mearkkat oidnojit riekta geavaheaddji neahttalohkkis.
Dette gjelder tegnene Áá Čč Đđ Ŋŋ Šš Ŧŧ Žž (nordsamisk) Áá, Ŋŋ (lulesamisk), Ïï og Öö (sørsamisk).
Dat guoská mearkkaide Áá Čč Đđ Ŋŋ Šš Ŧŧ Žž (davvisámegielas), Áá, Ŋŋ (julevsámegielas), Ïï ja Öö (lullisámegielas).
Fra 2009 har det vært et krav at alle offentlige virksomheter ved omlegging, nyetableringer og videreutvikling av sine IT-systemer skal bruke UTF-8.
Jagi 2009 rájes lea leamaš gáibádus ahte buot almmolaš doaimmat go sii rievdadit, ásahit ođđa ja viidáseappot ovddidit iežaset IT-vuogádagaid, galget geavahit UTF-8.
Det betyr at de fleste offentlige virksomheter i dag kan presentere innhold på samisk.
Dat mearkkaša ahte eanaš almmolaš doaimmat dál, sáhttet almmuhit sisdoalu sámegillii.
I 2011/2012 gjorde daværende Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi), nå Digitaliseringsdirektoratet, en statuskartlegging av samisk informasjon på 234 statlige nettsteder.
2011/2012 kártii dalá Direktoráhta hálddašeami ja IKT várás (Difi), dál Digitaliserendirektoráhta 234 stáhta neahttasiiddu sámi diehtojuohkima stáhtusa.
Når det gjelder publisering av samiskspråklig innhold, viser resultatet av kartleggingen at statlig sektor står overfor betydelige utfordringer.
Sámegielat sisdoalu álmmuheami hárrái čájeha kártenboađus ahte stáhta suorggis leat hui stuorra hástalusat.
Det var kun 26 prosent av de statlige nettstedene som på en målrettet og systematisk måte publiserte samiskspråklig innhold.
Dušše 26 proseantta stáhta neahttasiidduin almmuhedje sámegielat sisdoalu ulbmillaččat ja vuogádatlaččat.
Det var dessuten kun 5 prosent som har et så omfattende samiskspråklig innhold at nettstedet kan sies å ha en samiskspråklig versjon av det viktigste norskspråklige innholdet.
Dasa lassin ledje dušše 5 proseanttas dakkár viiddes sámegielat sisdoallu ahte lea vejolaš dadjat ahte neahttasiiddus lei sámegielat veršuvdna deháleamos dárogielat sisdoalus.
Innenfor flere av statens og samfunnets kjerneområder er samiske språk nærmest fraværende på nettstedene.
Ollu stáhta ja servodaga guovddášsurggiin illá oppa oidno ge sámegiella neahttasiidduin.
Områder som politi, helse, utdanning, skatt og de ulike ombudene (med unntak av Sivilombudsmannen) har for eksempel lite samisk innhold.
Dakkár surggiin go politiijas, dearvvasvuođas, oahpahusas, vearus ja iešguđet áittardeddjiin (earret Siviilaáittardeaddjis) lea ovdamearkka dihtii uhccán sámi sisdoallu.
Samtidig viste kartleggingen at den tekniske forutsetningen om UTF-8 var tilstede hos 80 prosent av virksomhetene.
Seammás čájehii kárten ahte 80 proseantta doaimmain ollašuhtte UTF-8 teknihkalaš eavttu.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet ser verdien av å fortsette å følge med på bruk av samiskspråklig innhold på offentlige nettsider, og har besluttet å gi Digitaliseringsdirektoratet i oppdrag å gjøre en ny kartlegging av dette i 2020/2021.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta oaidná árvvolažžan gozihit almmolaš neahttasiidduid sámegielat sisdoalu, ja lea mearridan addit Digitaliserendirektoráhtii bargun čađahit das ođđa kártema 2020/2021.
En slik undersøkelse vil gjøre det lettere å sette inn tiltak i framtiden for å synliggjøre språkene, og sikre bedre og mer målrettet informasjon til samiskspråklige brukere av offentlige tjenester.
Dakkár iskkadeapmi dagašii álkibun čađahit doaibmabijuid boahtteáiggi mat oainnusmahttet gielaid, ja sihkkarastet almmolaš bálvalusaid buoret ja ulbmilleabbo diehtojuohkima sámegielat geavaheddjiide.
Hovedutfordringen når det gjelder informasjon som samiskspråklige innbyggere oppsøker er altså ikke de tekniske løsningene.
Váldohástalus dieđuid hárrái maid sámegielat ássit ohcet, eai leat nappo teknihkalaš čovdosat.