pere/sami_parallel huggingface dataset:
[ … ] Skal Finnmarksloven oppfylle ILO-konvensjonens krav til landrettigheter må beslutningsreglene endres slik at samene sikres den kontroll som ligger til en eierposisjon .
[ … ] Skal Finnmarksloven oppfylle ILO-konvensjonens krav til landrettigheter må beslutningsreglene endres slik ahte samene sikres den kontroll son ligger til en eierposisjon .
Hvis dette ikke er aktuelt for hele fylket , må de særlige samiske områder identifiseres , med sikte på å sikre samene kontroll og disposisjonsrett over disse .
Hvis dette ikke er aktuelt for hele fylket , må de særlige samiske områder identifiseres , med sikte på å sikre samene kontroll og disposisjonsrett over disse .
Hjemmelen behøver ikke overføres .
Hjemmelen behøver ikke overføres .
Det er altså ikke noe krav til at samene gis den rettslige disposisjonsrett over områdene , med unntak for den disposisjonsrett som er nødvendig for å foreta de disposisjoner innad i den samiske folkegruppe som følger av samenes egne rettssedvaner .
Det er altså ikke noe krav til ahte samene gis den rettslige disposisjonsrett over områdene , med unntak for den disposisjonsrett son er nødvendig for å foreta de disposisjoner innad i den samiske folkegruppe son følger av samenes egne rettssedvaner .
[ … ] I den ustrekning særlige samiske områder blir identifisert gjennom en slik utvikling [ domstolene foretar identifikasjon ] , vil det av seg selv vokse frem en delt eiendoms- og forvaltningsordning for fylket .
[ … ] I den ustrekning særlige samiske områder blir identifisert gjennom en slik utvikling [ domstolene foretar identifikasjon ] , vil de av seg selv vokse frem en delt eiendoms- og forvaltningsordning for fylket .
Men det forhold at loven ikke stenger for en slik utvikling , er ikke tilstrekkelig til å si at konvensjonens krav er oppfylt , siden den krever aktive tiltak for å sikre anerkjennelse av samenes rettigheter .
Men de forhold ahte loven ikke stenger for en slik utvikling , er ikke tilstrekkelig til å sii ahte konvensjonens krav er oppfylt , siden den krever aktive tiltak for å sikre anerkjennelse av samenes rettigheter .
Når det gjelder rådigheten over ressurser , mener vi at rett for allmennheten til jakt og fangst av småvilt og fiske i vassdrag med stang og håndsnøre og rett for de som er bosatt i Finnmark fylke til jakt på storvilt , plukking av multer og uttak av trevirke til husflid på samiske områder vil kunne være i strid med artikkel 15 .
Når de gjelder rådigheten over ressurser , mener vi ahte rett for allmennheten til jakt og fangst av småvilt og fiske i vassdrag med stang og håndsnøre og rett for de son er bosatt i Finnmark fylke til jakt på storvilt , plukking av multer og uttak av trevirke til husflid på samiske områder vil kunne være i strid med artikkel 15 .
Skal loven oppfylle artikkel 15 må dessuten samene sikres deltakelse i offentlige beslutninger om offentligrettslige avgjørelser som berører deres rettigheter .
Skal loven oppfylle artikkel 15 må dessuten samene sikres deltakelse i offentlige beslutninger om offentligrettslige avgjørelser son berører deres rettigheter .
I brev av 18.12.03 ber Justiskomiteen om svar på hvordan regjeringen vurderer Ulftsein / Gravers utredning .
18.12.03 beaiváduvvon reivves bivddii Justiisalávdegoddi vástádusa das movt ráđđehus árvvoštallá Ulfstein / Graver guoktá čielggadusa .
6. april 2004 oversender Justisminister Odd Einar Dørum brev til Justiskomiteen med svar på noen av spørsmålene komiteen reiste i brev av 18.12.03 .
Cuoŋománu 6. b. 2004 sáddii Justiisaministtar Odd Einar Dørum reivve Justiisalávdegoddái mas ledje vástádusat muhtun gažaldagaide maid lávdegoddi ovddidii 18.12.03 reivves .
I brevet sier Dørum :
Reivves cealká Dørum :
” Regjeringen kan ikke fullt ut slutte seg til utredningens beskrivelse av gjeldende folkerett , herunder ILO-konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk artikkel 14 .
” Regjeringen kan ikke fullt ut slutte seg til utredningens beskrivelse av gjeldende folkerett , herunder ILO-konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk artikkel 14 .
Regjeringen kan derfor heller ikke slutte seg til alle konklusjonene som forfatterne trekker i utredningen [ … ] Regjeringen mener lovforslaget er innefor folkeretten , men for å ivareta konvensjonens målsetting med henblikk på å identifisere opparbeidede individuelle og kollektive rettigheter kan det være hensiktsmessig å vurdere supplerende tiltak ” .
Regjeringen kan derfor heller ikke slutte seg til dalle konklusjonene son forfatterne trekker i utredningen [ … ] Regjeringen mener lovforslaget er innefor folkeretten , men for å ivareta konvensjonens målsetting med henblikk på å identifisere opparbeidede individuelle og kollektive rettigheter kan de være hensiktsmessig å vurdere supplerende tiltak ” .
I brev av 22.04.05 oversender Justisministeren til komiteen materialet som lå til grunn for hans brev .
22.04.05 beaiváduvvon reivves sáddii Justiisaministtar lávdegoddái ávdnasiid mat ledje vuođđun su reivves .
Vedlagt fulgte en ” motutredning ” fra Utenriksdepartementets juridiske rådgiver professor Carl August Fleischer og en vurdering foretatt av Utenriksdepartementets rettsavdeling .
Mielddusin čuovui “ vuostečielggadus ” maid Olgoriikkadepartemeantta juridihkalaš ráđđeaddi professor Carl August Fleischer lei dahkan , ja árvvoštallan maid Olgoriikkadepartemeantta riekteossodat lei dahkan .
I Fleischers rapport heter det blant annet at :
Fleischera raporttas čuožžu earret eará ahte :
” … det kan gi et uheldig inntrykk av at man her setter folkeretten og mulige fortolkninger av denne foran det som virkelig skulle være det vesentlige i et slikt lovforslag : nemlig å komme fram til en samlet løsning som ivaretar både hensynet til samiske interesser og hensynet til Finnmarks befolkning forøvrig , - og , ikke minst , å oppnå en løsning som ikke innebærer at noen samer får urimelig styrket stilling på andre samers bekostning .
” … de kan gii et uheldig inntrykk av ahte man her setter folkeretten og mulige fortolkninger av denne foran de son virkelig skulle være de vesentlige i et slikt lovforslag : nemlig å komme fram til en samlet løsning son ivaretar både hensynet til samiske interesser og hensynet til Finnmarks befolkning forøvrig , - og , ikke minst , å oppnå en løsning son ikke innebærer ahte noen samer får urimelig styrket stilling på andre samers bekostning .
At man også trekker inn som et vesentlig hensyn at det kan være grunn til å gi den samiske befolkning noe igjen for de urimeligheter som måtte ha forekommet tidligere , og kanskje spesielt i tidligere generasjoner , er en sak for seg . ”
At man også trekker inn son et vesentlig hensyn ahte de kan være grunn til å gii den samiske befolkning noe igjen for de urimeligheter son måtte ha forekommet tidligere , og kanskje spesielt i tidligere generasjoner , er en sak for seg . ”
( … … ) ” … folkeretten – eller mer forsiktig , påstander om denne – synes å ha spilt en uforholdsmessig stor rolle i både juridisk og politisk diskusjon om samiske interesser og rettigheter ” .
( … … ) ” … folkeretten – eller mer forsiktig , påstander om denne – synes å ha spilt en uforholdsmessig stor rolle i både juridisk og politisk diskusjon om samiske interesser og rettigheter ” .
( … … ) ” Rent generelt er det grunn til å si at problemene om hvordan Finnmarks landområder og ressurser forøvrig skal forvaltes fremover i tid , fortrinnsvis bør løses ut fa vurderinger som tar alle menneskelige og samfunnsmessige interesser i betraktning – i stedet for ved juridisk-teoretiske overveielser på tvilsomt grunnlag til fordel for enkelte grupper som betegnes som samer , … ”
( … … ) ” Rent generelt er de grunn til å sii ahte problemene om hvordan Finnmarks landområder og ressurser forøvrig skal forvaltes fremover i tid , fortrinnsvis bør løses ut fa vurderinger son tar dalle menneskelige og samfunnsmessige interesser i betraktning – i stedet for ved juridisk-teoretiske overveielser på tvilsomt grunnlag til fordel for enkelte grupper son betegnes son samer , … ”
I brev av 14.06.04 til Justiskomiteen kommer Justisminister Odd Einar Dørum med svar på de spørsmål som ikke framkom i hans brev av 06.04.04 .
14.06.04 beaiváduvvon reivves Justiisalávdegoddái vástida Justiisaministtar Odd Einar Dørum daid gažaldagaide mat eai ovdan boahtán su 06.04.04 beaiváduvvon reivves .
Dørum foreslår her identifiseringskommisjon som ett supplerende tiltak i loven , han åpner for at staten ikke har en styrerepresentant i Finnmarkseiendommen og at allmennhetens rettigheter trekkes ut av lovens formålsparagraf .
Dørum evttoha dás dovdáhankomišuvnna deavdda doaibmabidjun lágas , su mielas ii galgga stáhtas leat stivraovddasteaddji Finnmárkkuopmodagas ja ahte buohkaidvuoigatvuođat váldojuvvojit eret lága ulbmilparagráfas .
Komiteen er bekymret for at det nye forslaget til Finnmarkslov i vesentlig grad vil innskrenke kontrollen og beslutningsmyndigheten den samiske befolkningen har over retten til å eie og bruke land og naturressurser i Finnmark fylke .
Komiteen er bekymret for ahte de nye forslaget til Finnmarkslov i vesentlig grad vil innskrenke kontrollen og beslutningsmyndigheten den samiske befolkningen har over retten til å eie og bruke land og naturressurser i Finnmark fylke .
Komiteen gjør regjeringen oppmerksom på sin generelle anbefaling ( General Recommendation ) XXIII om urfolks rettigheter , som blant annet anmoder staten om å anerkjenne og verne om de rettigheter urfolk har til å eie , utvikle , kontrollere og bruke sine felles landområder , territorier og ressurser .
Komiteen gjør regjeringen oppmerksom på sin generelle anbefaling ( General Recommendation ) XXIII om urfolks rettigheter , son blant annet anmoder staten om å anerkjenne og verne om de rettigheter urfolk har til å eie , utvikle , kontrollere og bruke sine felles landområder , territorier og ressurser .
Komiteen anbefaler at regjeringen kommer til enighet med det samiske folk om en hensiktsmessig løsning for kontroll og beslutningsmyndighet over retten til landområder og naturressurser i Finnmark fylke.”(vår oversettelse )
Komiteen anbefaler ahte regjeringen kommer til enighet med de samiske folk om en hensiktsmessig løsning for kontroll og beslutningsmyndighet over retten til landområder og naturressurser i Finnmark fylke.”(vår oversettelse )
ILOs ekspertkomité kommer fram bl.a med følgende observasjon i forbindelse med behandlingen av den norske periodiske rapporten november / desember 2003 :
ILO áššedovdilávdegoddi lea earret eará fuomášan čuovvovačča meannudettiinis norgalaš skábmamánu / juovlamánu 2003 áigodatraportta :
Prosess og innhold er uoppløselig knyttet sammen i konvensjonens krav , og i den gjeldende konflikt .
Prosess og innhold er uoppløselig knyttet sammen i konvensjonens krav , og i den gjeldende konflikt .
Komiteen er av den oppfatning at om Sametinget , som det representative organet for samene i Norge , er villig til å gi sitt samtykke til forslaget , kan komiteen akseptere denne løsningen som oppfyllelse av kravene om landrettigheter , som lenge har vært tema for forhandlinger mellom samene og myndighetene .
Komiteen er av den oppfatning ahte om Sametinget , son de representative organet for samene i Norge , er villig til å gii sitt samtykke til forslaget , kan komiteen akseptere denne løsningen son oppfyllelse av kravene om landrettigheter , son lenge har vært tema for forhandlinger mellom samene og myndighetene .
Etablering av Finnmarkseiendommen uten at det er gitt slikt samtykke , vil på den annen side innebære ekspropriasjon av rettigheter som er anerkjent i rettslige avgjørelser i Norge og som følge av Konvensjonen .
Etablering av Finnmarkseiendommen uten ahte de er gitt slikt samtykke , vil på den annen side innebære ekspropriasjon av rettigheter son er anerkjent i rettslige avgjørelser i Norge og son følge av Konvensjonen .
Under disse forholdene henstiller komiteen regjeringen og Sametinget til å fornye diskusjonen om disponering av landrettigheter i Finnmark , i ånden til dialog og konsultasjon nedfelt i artiklene 6 og 7 i ILO konvensjon nr. 169 .
Under disse forholdene henstiller komiteen regjeringen og Sametinget til å fornye diskusjonen om disponering av landrettigheter i Finnmark , i ånden til dialog og konsultasjon nedfelt i artiklene 6 og 7 i ILO konvensjon nr. 169 .
Komiteen vil igjen rette oppmerksomheten mot bestemmelsen i artikkel 14(1 ) om at ” når forholdene tilsier det , skal det treffes tiltak for å sikre vedkommende folks rett til landområder der de ikke er de eneste som lever , men som de tradisjonelt har hatt tilgang til for sitt livdsopphold og sin tradisjonelle virksomhet ”
Komiteen vil igjen rette oppmerksomheten mot bestemmelsen i artikkel 14(1 ) om ahte ” når forholdene tilsier de , skal de treffes tiltak for å sikre vedkommende folks rett til landområder der de ikke er de eneste son lever , men son de tradisjonelt har hatt tilgang til for sitt livdsopphold og sin tradisjonelle virksomhet ”
Behandlingen av Finnmarksloven i Stortinget
Finnmárkkulága meannudeapmi Stuorradikkis
I brev av 08.04.05 fra Sametingspresidenten til Stortingspresidenten bes det om at Stortinget legger til rette for at Sametinget skal kunne behandle Finnmarksloven før den endelig vedtas i Stortinget .
08.04.05 beaiváduvvon reivves Sámedikki presideanttas Stuorradikki presidentii bivdojuvvo ahte Stuorradiggi láhčá dilálašvuođaid nu ahte Sámediggi galgá sáhttit meannudit Finnmárkkulága ovdal go dat loahpalaččat meannuduvvo Stuorradikkis .
Dette på bakgrunn av ILO-konvensjonen nr. 169 art. 6 og 7 og ILOs ekspertkomités sin vurdering av Finnmarksloven .
Dát galggai dahkkojuvvot ILO-konvenšuvnna nr 169 guđát ja čihččet arihkkaliid vuođul ja ILO áššedovdilávdegotti Finnmárkkulága árvvoštallama vuođul .
I brev av 26.04.05 oversender Stortingets presidentskap innstilling som Stortinget har fattet vedtak i samsvar med hvor det heter at :
26.04.05 beaiváduvvon reivves sáddii Stuorradikki presideantagoddi árvalusa maid Stuorradiggi lei mearridan dasa dávistettiin mas čuožžu ahte :
” Justiskomiteen forelegger sitt utkast til innstilling om Ot.prp. nr. 53(2002-2003 ) finnmarksloven – foruten for kommunalkomiteen – for Sametinget og Finnmark fylkesting til uttalelse før innstilling av gis , jf. § 64 i Stortingets foretningsorden ” .
” Justiskomiteen forelegger sitt utkast til innstilling om Ot.prp. nr. 53(2002-2003 ) finnmarksloven – foruten for kommunalkomiteen – for Sametinget og Finnmark fylkesting til uttalelse før innstilling av gis , jf . § 64 i Stortingets foretningsorden ” .
Samarbeid i Sametinget
Ovttasbargu Sámedikkis
Det var et tilnærmet enstemmig Sametinget som sto bak vedtaket i Sak 21/03 23. mai 2003 .
Lagabui ovttajienalaš Sámediggi lei duogábealde mearrádusa áššis 21/03 miessemánu 23. b. 2003 .
I det oppfølgende arbeidet med Finnmarksloven har det vært av stor betydning at hele Sametinget har vært delaktig og informert om framdriften .
Lea stuorra mearkkašupmi das go olles Sámediggi lei mielde ja juohkán dieđuid meannudeami viidáset proseassa birra .
Gruppeleder for Arbeiderpartiets sametingsgruppe og det største opposisjonspartiet på Sametinget har deltatt på alle konsultasjonsmøter med komiteen .
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku joavkojođiheaddji ja Sámedikki stuorámus opposišuvdnabellodat lea searvan buot ráđđádallančoahkkimiidda lávdegottiin .
Han har også deltatt i arbeidet med å utforme strategier og tiltak .
Son lea maid searvan strategiijaid ja doaibmabijuid hábmenbargui .
Dette har vært svært nyttig og verdifullt i arbeidet med denne saken .
Dat lea leamaš hui ávkkálaš ja mávssolaš barggus dáinna áššiin .
Alle gruppelederne deltok på møte med Justiskomiteen i Karasjok 9. oktober 2003 .
Buot joavkojođiheaddjit serve čoahkkimii Justiisalávdegottiin mii dollojuvvui Kárášjogas golggotmánu 9. b. 2003 .
Gruppelederne har også deltatt på seminarer og konferanser om Finnmarksloven .
Joavkojođiheaddjit leat maiddái searvan semináraide ja konfereanssaide Finnmárkkulága birra .
Gruppelederne ble orientert om arbeidet med Finmarksloven i notat av 28.04.04 , notat av 05.07.04 og notat av 21.02.05 .
Joavkojođiheaddjiide dieđihuvvui Finnmárkkeláhka barggu birra 28.04.04 beaiváduvvon notáhtas , 05.07.04 beaiváduvvon notáhtas ja 21.02.05 beaiváduvvon notáhtas .
Til alle notatene har det vært lagt ved en rekke brev , utredninger og arbeidsdokumenter .
Buot notáhtain ledje mielde ollu reivvet , čielggadusat ja bargodokumeanttat .
Konsultasjoner og kontakt mellom Stortingets Justiskomité og Sametinget
Ráđđádallamat ja oktavuohta Stuorradikki Justiisalávdegotti ja Sámedikki gaskka
Sametinget deltok på en åpen høring med Justiskomiteen 12. juni 2003 hvor Sametinget vedtak ble lagt fram .
Sámediggi lei mielde rabas gulaskuddamis Justiisalávdegottiin geassemánu 12. b. 2003 gos Sámedikki mearrádus ovddiduvvui .
7-10 oktober 2003 var Justiskomiteen på rundreise i Finnmark og hadde blant annet møte med Sametinget i Karasjok 8-9. oktober .
Golggotmánu 7. – 10. b. 2003 mátkkoštii Justiisalávdegoddi miehtá Finnmárkku ja das lei čoahkkin earret eará Sámedikkiin Kárášjogas golggotmánu 8. – 9. b. 2003 .
Utover høsten 2003 var det samtaler og kontakt mellom Sametingspresidenten , Justiskomiteens leder og Stortingspresidenten om det videre arbeidet med Finnmarksloven .
Čavčča 2003 mielde ledje ságastallamat ja oktavuohta Sámedikki presideantta , Justiisalávdegotti jođiheaddji ja Stuorradikki presideantta gaskka viidáset barggu birra Finnmárkkulágain .
I brev av 22.01.04 ber Sametingspresidenten om en tilbakemelding fra Stortingspresidenten og Justiskomiteens leder om hvordan de ønsker det videre samarbeidet med Sametinget og hvilken prosess det legges opp til i lovbehandlingen .
22.01.04 beaiváduvvon reivves bivddii Sámedikki presideanta vástádusa Stuorradikki presideanttas ja Justiisalávdegotti jođiheaddjis movt sii háliidit ahte ovttasbargu viidáset Sámedikkiin galgá leat ja makkár proseassa biddjojuvvo láhkameannudeamis .
Justiskomiteen leder svarer i brev av 29.01.04 at det om praktisk mulig legges opp til to konsultasjonsmøter våren 2004 .
Justiisalávdegotti jođiheaddji vástida 29.01.04 beaiváduvvon reivves ahte jos geavatlaččat lea vejolaš de čađahuvvojit guokte ráđđádallančoahkkima giđđat 2004 .
Sametingspresidenten inviteres også med på komiteens studietur til Canada 13.-20. april 2004 .
Sámedikki presideanta bovdejuvvo maiddái lávdegotti oahppomátkái Kanadai cuoŋománu 13. – 20. b. 2004 .
Stortingspresident Jørgen Kosmo viser i sitt brev av 02.02.04 til Justiskomiteens svarbrev av 29.01.04
Stuorradikki presideanta Jørgen Kosmo čujuha 02.02.04 beaiváduvvon reivves Justiisalávdegotti 29-01.04 beaiváduvvon vástádusreivii .
Det første konsultasjonsmøte mellom Stortingets Justiskomité og Sametinget ble holdt 29. mars 2004 .
Vuosttaš ráđđádallančoahkkin Stuorradikki Justiisalávdegotti ja Sámedikki gaskka dollojuvvui njukčamánu 29. b. 2004 .
På møtet var det viktig for Sametinget å understreke og få enighet om at Finnmarksloven udiskutabelt skal holde seg innenfor folkerettens krav og forpliktelser .
Dán čoahkkimis lei deaŧalaš Sámediggái deattuhit ja oažžut ovttamielalašvuođa das ahte Finnmárkkuláhka čielgasit galgá dollojuvvot siskkobealde álbmotrievtti gáibádusaid ja geatnegasvuođaid .
På dette møtet la også Sametinget fram et notat om statens konsultasjons- og forhandlingsplikt iht folkeretten .
Dán čoahkkimis ovddidii Sámediggi maid notáhta stáhta ráđđádallan- ja šiehtadallangeatnegasvuođa hárrái álbmotrievtti ektui .
I brev av 07.06.04 fra Sametingspresidenten til Justiskomiteen gis det uttrykk for at komiteen må komme med synspunkter på hvordan vi kan sikre at loven klart ligger innenfor folkeretten rammer .
07.06.04 beaiváduvvon reivves Sámedikki presideanttas Justiisalávdegoddái dovddahuvvo ahte lávdegoddi ferte buktit oainnuid movt mii sáhttit sihkkarastit ahte láhka čielgasit lea álbmotrievtti rámmaid siskkobealde .
Brevet ble også sendt på bakgrunn av Regjeringens ” motutredning ” til Ulfstein og Gravers rapport og særlig de uttalelser Utenriksdepartementets folkerettsrådgiver Carl August Fleischer kommer med i sin betenkning .
Reive sáddejuvvui maiddái Ráđđehusa Ulfstein ja Graver guoktá raportta " vuostečielggadusa " vuođul ja erenoamážit daid cealkámušaid vuođul maid Olgoriikkadepartemeantta álbmotriekteráđđeaddi Carl August Fleischer buktá iežas čielggadusas .
Sametingspresidenten uttrykker i sitt brev til komiteen at Fleischers uttalelse representerer holdninger Sametinget hadde håpet norske myndigheter ikke ville gi uttrykk for .
Sámedikki presideanta dovddaha reivvestis lávdegoddái ahte Fleischer cealkámuš ovddasta daid miellaguottuid maid Sámediggi doaivvui Norgga eiseválddit eai háliidan dovddahit .
Presidenten uttrykker derfor stor overraskelse og skuffelse over Regjeringens handlemåte i saken .
Danne lea presideanta sakka hirpmástuvvan ja beahttašuvvan Ráđđehusa láhttenvuogi geažil áššis .
På det andre konsultasjonsmøtet i Tana 24.06.04 er det en viss framdrift i arbeidet ved at det blir klarere at det i lovens formålparagraf tydeligere vil framgå at den skal styrke naturgrunnlaget for samisk kultur og at allmennhetens rettigheter kan utgå .
Nuppi ráđđádallančoahkkimis Deanus 24.06.04 oidno ahte bargu lea ovdánan ja lea šaddan čielgaseabbon ahte lága ulbmilparagráfas čielgaseappot šaddá ovdan boahtit dat ahte dat galgá nannet sámi kultuvrra luondduvuođu ja ahte buohkaidvuoigatvuođaid sáhttá váldit eret .
Det er også enighet om at det må egne bestemmelser om identifisering av landrettigheter .
Ovttamielalašvuohta lea maiddái das ahte fertejit leat sierra mearrádusat eanavuoigatvuođaid dovdáheami váste .
Sametinget overleverte sitt Arbeidsdokument 1 – som ga uttrykk for Sametingets posisjoner og samtidig svarte på de spørsmål komiteen reiste på det første konsultasjonsmøte .
Sámediggi geigii vuosttaš Bargodokumeanttas – mas čilgejuvvojedje Sámedikki posišuvnnat ja addojuvvui vástádus daid gažaldagaide maid lávdegoddi lei ovddidan vuosttaš ráđđádallančoahkkimis .
På konsultasjonsmøtet framkommer det fremdeles stor avstand når det gjelder inkorporering av ILO-konvensjonen , fiskerettigheter og fiske i de store elvene .
Ráđđádallančoahkkimis boahtá maiddái ovdan dat ahte ain lea stuorra gaska go guoská ILO-konvenšuvnna heiveheapmái , guolástanvuoigatvuođaide ja guollebivdui stuorra jogain .
Komiteens leder avsluttet det 2. konsultasjonsmøtet med bl.a å si at :
Lávdegotti jođiheaddji loahpahii nuppi ráđđádallančoahkkima earret eará dáid sániiguin :
” Vi har kommet et skritt lenger i dag , kanskje flere skritt , føler jeg .
” Vi har kommet et skritt lenger i dag , kanskje flere skritt , føler jeg .
Komiteen begynner nå å jobbe med utkast til både merknader og lovendringsforslag .
Komiteen begynner nå å jobbe med utkast til både merknader og lovendringsforslag .
Men i mellomtiden , som er sommeren og tidlig høst , er det naturligvis fullt lovlig å komme med innspill , komme med tilakemeldinger på ting som eventuelt har blitt reist som spørsmål i dag ” .
Men i mellomtiden , son er sommeren og tidlig høst , er de naturligvis fullt lovlig å komme med innspill , komme med tilakemeldinger på ting son eventuelt har blitt reist son spørsmål i dag ” .
Etter dette var det ingen kontakt mellom komiteen og komiteens leder før i desember 2004 , dette til tross for flere skriftlige henvendelser fra Sametinget .
Dán maŋŋá ii lean makkárge oktavuohta lávdegotti ja lávdegotti jođiheaddji gaskka ovdal go juovlamánus 2004 , vaikko Sámediggi máŋgii lei čalalaččat váldán oktavuođa .
I brev av 02.10.04 til Justiskomiteen etterspør Sametinget tilbakemeldinger på de posisjoner Sametinget formidlet både skriftlig og muntlig på det 2. konsultasjonsmøtet .
02.10.04 beaiváduvvon reivves Justiisalávdegoddái jearrá Sámediggi vástádusa daid posišuvnnaide maid Sámediggi gaskkustii sihke čálalaččat ja njálmmálaččat nuppi ráđđádallančoahkkimis .
Det ble særlig framhevet viktigheten på å få avklart komiteens forståelse av ILO-konvensjonen nr. 169 artikkel 14 , 13 og 15 .
Erenoamážit lea deattuhuvvon man deaŧalaš lea oažžut čielggasin dan movt lávdegoddi ádde ILO-konvenšuvnna nr 169 artihkkaliid 14 , 13 ja 15 .
Det ble også bedt om en tilbakemelding på komiteens syn på sakens videre gang .
Bivddiimet maiddái vástádus lávdegottis makkár oaidnu das lea viidáset áššejođus .
12.11.04 ble det sendt brev til statsministeren hvor han ble bedt om å engasjere seg i saken .
12.11.04 sáddejuvvui reive stáhtaministarii mas bivddiimet su áŋgiruššat áššiin .
Det ble også bedt om et møte om arbeidet med Finnmarksloven , dette særlig med bakgrunn i at Sametinget , 18 måneder etter at saken ble fremmet av regjeringen , fortsatt avventer tilbakemeldinger fra komiteen som muliggjør reelle konsultasjoner og en dypere substansiell drøfting av lovens forhold til folkeretten .
Bivddiimet maiddái čoahkkima Finnmárkkuláhka barggu birra , erenoamážit dan vuođul go Sámediggi , 8 mánu maŋŋá go ášši ovddiduvvui ráđđehussii , ain lei vuordimin vástádusa lávdegottis duohta ráđđádallamiid birra ja čiekŋaleabbo deaŧalaš ságaškuššama birra dan hárrái makkár oktavuohta lágas lea álbmotriektái .
Statsministeren svarer i brev av 30.11.04 at han ikke ser det som hensiktsmessig med et særskilt møte mellom Regjeringen og Sametinget på det nåværende stadiet i prosessen .
Stáhtaministtar vástidii 30.11.04 beaiváduvvon reivves ahte son ii oainne ulbmillažžan dan ahte doallat sierra čoahkkima Ráđđehusa ja Sámedikki gaskka proseassa dán dásis .
Rett før jul 2004 ble det igjen etablert kontakt mellom Justiskomiteens leder og Sametinget .
Ovdalaš juovllaid 2004 ásahuvvui fas oktavuohta Justiisalávdegotti jođiheaddji ja Sámedikki gaskka .
Det ble avtalt møte for å drøfte framdrift i lovarbeidet 11. januar 2005 .
Šiehtaduvvui ahte dollojuvvo čoahkkin gos ságaškuššat láhkabarggu áššejođu birra ođđajagimánu 11. b. 2005 .
Møtet ble fulgt opp med brev fra Justiskomiteen av 24.01.05 hvor de ble foreslått en konkret framdriftsplan .
Čoahkkin čuovvoluvvui Justiisalávdegotti beales 24.01.05 beaiváduvvon reivviin mas evttohuvvui konkrehta áššejohtoplána .
Sametingspresidenten svarte i brev av 01.02.05 hvor Sametinget slutter seg til tidsplanen , men hvor det understrekes at dokumentene komiteen sender Sametinget er forpliktende , at de fullt ut inneholder de ulike partienes synspunkter og at de dekker helheten i det komiteen arbeider med .
Sámedikki presideanta vástidii 01.02.05 beaiváduvvon reivves ahte Sámediggi guorrasa áigeplánii , muhto das deattuhuvvo ahte áššebáhpirat maid lávdegoddi sádde Sámediggái geatnegahttet , ahte dain ollásit leat iešguđet bellodagaid oainnut ja ahte dain oidno ollisvuohta das mainna lávdegoddi bargá .
Det ble også understreket at det må være full åpenhet om det ferdigstilte lovforslagsdokumentet som Sametinget skal ta stilling til og gi sitt samtykke til .
Deattuhuvvui maiddái dat ahte ferte leat ollislaš rabasvuohta dan gárvvistuvvon láhkaevttohusáššebáhpira ektui masa Sámediggi galgá dahkat oainnu ja masa galgá miehtat .
I e- post av 04.02.05 fra Justiskomiteens leder bekreftes at notatene som oversendes Sametinget vil ha det innhold Sametinget har bedt om .
04.02.05 beaiváduvvon šleađgapoasttas Justiisalávdegotti jođiheaddjis duođaštuvvo ahte notáhtain mat sáddejuvvojit Sámediggái galgá leat dat sisdoallu maid Sámediggi lea bivdán .
På det 3. konsultasjonsmøte på Stortinget 2. mars 2005 gir Sametinget en tilbakemelding til komiteens notat av 18.02.05 .
Goalmmát ráđđádallančoahkkimis Stuorradikkis njukčamánu 2. b. 2005 vástida Sámediggi lávdegotti 18.02.05 beaiváduvvon notáhtii .
Fra Sametinget side ble det understreket at det ikke er tilstrekkelig , men en absolutt nødvendighet at ILO-konvensjonen nr. 169 inkorporeres i norsk rett .
Sámedikki beales deattuhuvvui ahte ii leat doarvái , muhto lea čielga eaktu ahte ILO-konvenšuvdna nr 169 heivehuvvo Norgga riektái .
Videre ble det bl.a framhevet at allmennheten ikke skal ha noen særskilt rett i Finnmark , prinsippet om at samene har eiendoms- og bruksrettigheter må fram i loven og saltvannfiske og fiske i de store elvene må omfattes av loven .
Dasto deattuhuvvui earret eará ahte buohkain ii galgga leat makkárge sierra riekti Finnmárkkus , prinsihppa ahte sámiin leat oamastan- ja geavahanvuoigatvuođat ferte oidnot lágas ja láhka ferte sisttisdoallat sáltečáhcebivddu ja guollebivddu stuorát jogain .
Sametinget overleverte og gjennomgikk Arbeidsdokument 3 – rettighetskommisjon , Arbeidsdokument 4 – saltvannsfiske og Arbeidsdokument 5 - fiske i de store elvene på møtet .
Sámediggi geigii ja geahčadii goalmmát Bargodokumeantta – vuoigatvuođakomišuvdna , njealját Bargodokumeantta – sáltečáhcebivdu ja viđát Bargodokumeantta – guollebivdu stuorát jogain čoahkkimis .
Det 3. konsultasjonsmøtet viste relativt lite framgang for å sikre at loven i større grad ville være i overensstemmelse med folkeretten .
Goalmmát ráđđádallančoahkkimis bođii ovdan ahte ášši lei viehka unnán ovdánan dan ektui ahte sihkkarastit lága buorebut dávisteami álbmotriektái .
23. mars 20005 oversendte Sametinget sitt Arbeidsdokument 6 – fornybare ressurser som innspill til komiteen .
Njukčamánu 23. b. 2005 sáddii Sámediggi guđát Bargodokumeantta – ođasmuvvi rerurssat árvalussan lávdegoddái .
Til det 4. konsultasjonsmøte på Stortinget 13. april hadde særlig regjeringspartiene foreslått konkrete endringer av lovteksten .
Njealját ráđđádallančoahkkimii Stuorradikkis cuoŋománu 13. b. ledje erenoamážit ráđđehusbellodagat evttohan konkrehta rievdadusaid láhkatekstii .
Dette knyttet seg til lovens kapittel 1 , identifisering og forvaltning av de fornybare ressursene .
Dát čatnašedje lága vuosttaš kapihttalii , ođasmuvvi resurssaid dovdáheapmi ja hálddašeapmi .
Det 4. konsultasjonsmøte var åpent og Sametinget ga konkrete tilbakemeldinger på hva Sametinget kunne akseptere eventuelt med hvilke endringer .
Njealját ráđđádallančoahkkin lei rabas ja Sámediggi buvttii konkrehta vástádusaid dasa maid Sámediggi sáhtii dohkkehit ja vejolaččat makkár rievdadusaiguin .
Sametinget overleverte også ett tilleggsdokument til Arbeidsdokument 6 som var justert i forhold til regjeringspartienes forslag til bestemmelser .
Sámediggi geigii maiddái ovtta lassidokumeantta guđát Bargodokumentii mii lei muddejuvvon ráđđehusbellodagaid mearrádusevttohusa ektui .
Det 4. konsultasjonsmøte viste større vilje til bevegelse fra komiteen og økt tro på at det ville la seg gjøre å komme fram til en lov innenfor folkerettens krav .
Njealját ráđđádallančoahkkimis čájehuvvui stuorát doaibmadáhttu lávdegotti beales ja lei stuorát jáhkku dasa ahte lei vejolaš hábmet dakkár lága mii lea álbmotrievtti siskkobealde .
I etterkant av konsultasjonsmøte var det også møte mellom parlamentarisk leder Kristin Halvorsen i SV og sametingspresidenten og visepresidenten .
Maŋŋá ráđđádallančoahkkima lei maiddái čoahkkin parlamentáralaš jođiheaddji Kristin Halvorsen Sosialisttalaš gurotbellodagas ja Sámedikki presideantta ja várrepresideantta gaskka .
Fra Sametingets side ble det på møte understreket at spørsmålene knyttet til fullstendig identifiseringsarbeid , inkorporering av ILO-konvensjonen og ingen økte rettigheter til allmennheten var grunnleggende spørsmål for at loven skulle kunne holde seg innefor folkeretten .
Sámedikki beales deattuhuvvui čoahkkimis ahte gažaldagat mat čatnasit ollásit dovdáhanbargui , ILO-konvenšuvnna heiveheapmái ja ahte eai galgga leat stuorát buohkaidvuoigatvuođat , ledje vuođđogažaldahkan jos láhka galggai sáhttit dollojuvvot álbmotrievtti siskkobealde .
27. april oversendte Sametinget Arbeidsdokument 7 – forvaltning og notat med økonomiske og administrative konsekvenser som ett siste formelt innspill til komiteen .
Cuoŋománu 27. b. sáddii Sámediggi čihččet Bargodokumeantta – hálddašeapmi ja notáhta mas leat ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat maŋimuš formálalaš árvalussan lávdegoddái .
I hele prosessen har det i større og mindre grad vært dialog og uformell kontakt mellom Sametinget og medlemmer av justiskomiteen .
Olles proseassas lea leamaš eanet ja unnit gulahallan ja eahpeformálalaš oktavuohta Sámedikki ja Justiisalávdegotti lahtuid gaskka .
Høsten 2004 var imidlertid denne kontakten fraværende , noe som etter Sametinget syn forsinket framdriften i lovarbeidet .
Čakčat 2004 váillui dattetge dát oktavuohta , mii Sámedikki mielas maŋŋonahtii láhkabarggu jođu .
9. mai 2005 fikk Sametinget oversendt Justiskomiteens utkast til innstilling O.nr. 80 ( 2004-2005)om lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke ( finnmarksloven ) .
Miessemánu 9. b. 2005 sáddii Sámediggi Justiisalávdegoddái evttohusa Árvalussii O. nr. 80 ( 2004-2005 ) láhka riektedilálašvuođaid ja eatnamiid ja luondduvalljodagaid hálddaheami birra Finnmárkku fylkkas ( Finnmárkkuláhka ) .
Det er foretatt omfattende og grunnleggende endringer i Regjeringens opprinnelige forslag .
Ráđđehusa álgoevttohus lea sakka ja vuđolaččat rievdaduvvon .
Dette betyr at alle lovens bestemmelser må leses på bakgrunn av formålsbestemmelsen og det grunnsynet og de hensyn som etter den skal tillegges særskilt vekt .
Dat mearkkaša ahte lága mearrádusaid ferte geahččat ulbmilmearrádusa vuođul ja dan vuođđooainnu ja daid deasttaid vuođul , mat dan olis galget deattuhuvvot erenoamážit .
Dette betyr også at det grunnsynet som Samerettsutvalgets bygget sine forslag på nå er tatt inn i loven .
Dat mearkkaša maiddái ahte dat vuođđooaidnu , mii lea vuođđun Sámi vuoigatvuođalávdegotti evttohusaide , dál lea váldojuvvon mielde láhkii .
Et av Sametingets hovedkrav har vært at folkeretten skulle få en sentral rolle i lovforslaget .
Okta Sámedikki váldogáibádusain lea leamaš ahte álbmotriekti galgá leat guovddážis láhkaevttohusas .
Sametinget har vært tydelig på at ILO- kovensjonen må gjennomføres i norsk rett ved inkorporering og gis forrang foran norske lover .
Sámediggi lea leamaš čielggas das ahte ILO-soahpamuš galgá ovttastahttot Norgga riektái ja gustot ovddabealde Norgga lágaid .
Justiskomiteens innstilling medfører en delvis inkorporering eller gjennomføring av konvensjonen .
Justiisalávdegotti evttohus mielddisbuktá muhtun muddui dán soahpamuša ovttasteami dahje čađaheami .
Det opprinnelige lovforslaget inneholdt ingen bestemmelser om ressursene i havet .
Dan lassin čuovvu lága mearkkašumiin ahte dát soahpamuš lea deaŧalaš riektegáldu lága dulkomis .
Utgangspunktet for å få dette med i loven har derfor vært vanskelig .
Álgoláhkaevttohusas eai lean mearrádusat mearraresurssaid birra .
Hadde sjøfisket vært omtalt i proposisjonen kunne kanskje muligheten for å få med bestemmelser om de marine ressursene vært større .
Jus mearraguolásteapmi livččii namuhuvvon evttohusas , de livččii várra leamaš buoret vejolašvuohta oažžut mielde mearrádusaid mariidnaresurssaid birra .
Sametinget har hevdet , og hevdet til siste timen i dialogen med komiteen at rettighetene til de kystnære ressursene skulle tas med i loven .
Sámediggi lea čuoččuhan , ja čuoččuhan gitta maŋimus diibmui dialogas lávdegottiin , ahte vuoigatvuođat riddolagaš resurssaide galge leat mielde lágas .
Våre forslag til konkrete lovbestemmelser om marine ressurser fremgår av våre arbeidsdokumenter 2 , 3 , 4 og 6 som er lagt frem for komiteen og nå er offentliggjort .
Min konkrehta láhkamearrádusevttohusat mariidnaresurssaid birra bohtet ovdan min bargodokumeanttain 2 , 3 , 4 , ja 6 , mat leat ovddiduvvon lávdegoddái ja mat dál leat almmolaččat .
Sametinget fikk ikke gjennomslag for konkrete bestemmelser om sjøsamenes og andre finnmarkingers rettigheter til fiske .
Sámediggi ii oččodan váldojuvvot mielde konkrehta mearrádusaid mearrasápmelaččaid ja eará finnmárkolaččaid guolástanvuoigatvuođaid birra .
Utifra det utgangspunktet vi hadde , er likevel komiteens erkjennelse av at fiske er en viktig del av samisk kultur , og pålegget til regjeringen om å sette igang arbeid for å klargjøre rettighetssituasjonen på kysten av Finnmark , til å leve med .
Dan vuolggasaji vuođul mii mis lei , de lea dattetge lávdegotti dohkkeheapmi ahte guolástus lea deaŧalaš oassi sámi kultuvrras , ja dainna gohččosiin ráđđehussii ahte galgá čielggadišgoahtit vuoigatvuođaid Finnmárkku riddoguovlluin , juoga mainna sáhttá eallit .
En politisk prosess har startet , og retningen er positiv .
Politihkalaš proseassa lea álggahuvvon , ja hálti lea positiiva .
I merknadene åpnes det også for at Finnmarkskommisjonen kan kartlegge og anerkjenne også samiske rettigheter til saltvannsfiske i Finnmark .
Mearkkašumit addet maid dan vejolašvuođa ahte Finnmárkkukommišuvdna sáhttá kártet ja dohkkehit maiddái sámi vuoigatvuođaid sáltečáhceguolástussii Finnmárkkus .
Sametinget vil ta dette med seg i det videre arbeid .
Sámediggi váldá dán mielde viidáset barggus .
Forslaget om Finnmarkskommisjon og særdomstol er svært viktige fremskritt .
Evttohus Finnmárkkukommišuvnna ja sierraduopmostuolu birra lea hui stuorra ovdáneapmi .
Det bygger på kjente prinsipper og vil kunne danne modell for løsning av slike spørsmål i våre naboland og for andre urfolk .
Dat bidjá vuođđun oahpes prinsihpaid ja sáhttá šaddat čoavddusmállen sullasaš áššiin min ránjjáriikkaide ja eará álgoálbmogiidda .
Ikke alle positive elementer fremkommer direkte av lovteksten .
Eai buot positiiva bealit boađe ovdan njuolgga láhkateavsttas .
Kommisjonen skal fastslå etablerte rettigheter etter gjeldende nasjonal rett etter § 29- og hvis man leser merknadene så nevnes samiske sedvaner spesielt som en del av grunnlaget for kommisjonens avgjørelser
Kommišuvdna galgá nannet ásahuvvon vuoigatvuođaid gustovaš našuvnnalaš rievtti § 29 mielde ja jus lohká mearkkašumiid , de namuhuvvojit sámi boaresvierut erenoamážit oassin kommišuvnna mearrádusaid vuđđosis .
Etableringen av Finnmarkseiendommen markerer et historisk skille i forvaltningen av grunn og ressurser i Finnmark .
Finnmárkkuopmodaga ásaheapmi lea historjjálaš earru Finnmárkku eatnamiid ja resurssaid hálddašeamis .
Finnmarkslovsaken inneholder svært viktige prinsipielle avklaringer .
Finnmárkkuláhkaáššis leat hui deaŧalaš prinsihpat čielgan .
Fremover vil grunnlaget for vurdering av samiske interesser i saker som angår bruken av utmarka ikke lenger være avhengig av om en saksbehandler kjenner til og har vilje til å vurdere samiske hensyn .
Boahtteáiggis ii šat sorjá sámi beroštumiid árvvoštallan dakkár aššiin mat gusket meahccegeavaheapmái , das ahte dovdet go áššemeannudeaddjit sámi beroštusaid ja das ahte lea go sis dáhtu árvvoštallat daid .
Sametinget har fått et virkemiddel for å påvirke arealforvaltningen i fylket som vi ikke har hatt tidligere .
Sámediggi lea ožžon dakkár váikkuhangaskaoami váikkuhit areálahálddašeami fylkkas , mii ovdal ii leat leamaš .
Selv om bestemmelsen om Sametingets retningslinjer etter vårt syn ikke burde inneholdt noen departemental kontroll , så ser vi likevel på dette som en aksept av Sametingets rolle som forvalter av de samiske interessene og verdiene .
Vaikke vel mearrádusas Sámedikki njuolggadusaid birra min oainnu mielde ii lean berret sisttisdoallat departemanttalaš bearráigeahču , de lea min mielas dát dattetge Sámedikki rolla dohkkeheapmi sámi beroštusaid ja árvvuid hálddašeaddjin .
Sametinget ville selvfølgelig helst sett at lovforslaget bar ennå sterkere preg av samiske sedvaner og en klarere anerkjennelse av det kollektive aspektet av samenes bruk .
Sámediggi gal dieđusge livččii háliidan ahte láhkevttohus buorebut vuhtiiváldá sámi boaresvieruid ja čielgaseappot dohkkehan sámiid geavaheami kollektiiva beliid .
Sametinget legger for sin del vekt på at folk utenom Finnmark fortsatt bør ha god tilgang til jakt og fiske i fylket , slik Stortingets justiskomite også har vektlagt .
Sámediggi bealistis deattuha ahte olbmuin olggobealde Finnmarkku ain galgá leat buorre vejolašvuohta bivdit ja oaggut fylkkas , nu mo Stuorradikki justiisalávdeegoddi maiddái lea deattuhan .
Finnmarksloven setter en stopper for at det overskuddet Statskog Sf har hatt hvert år ved salg av ressursene her , forsvinner ut av fylket .
Fáinnmárkkuláhka bisseha dan vieru ahte dat badjebáza mii Statskog Sf:as lei juohke jagi go vuvde dáid resurssaid , sáddejuvvui eret fylkkas .
Finnmarkseiendommen skal ivareta forvaltningen av ressursene og få inntektene av salg av fiske- og jaktkort .
Finnmárkkuopmodat galgá fuolahit resurssaid hálddašeami ja oažžut boađuid oaggun- ja bivdinkoarttaid vuovdimis .
Det samme gjelder de mineralene som tilhører grunneier .
Seammá guoská maiddái daidda minerálaide , mat gullet eanaeaiggádiidda .
Disse vil fra lovens ikrafttredelse tilhøre Finnmarkseiendommen , som vil gi tillatelser til undersøkelser og utvinning av disse .
Dát galget lága fápmuiboahtima rájes gullat Finnmárkkuopmodahkii , mii addá lobiid iskat ja roggat dáid minerálaid .
Når det gjelder mutbare mineraler så skal det legges vesentlig vekt på hensynet til samisk kultur med reindrift , utmarksbruk , næringer og samfunnsliv .
Ozolaš minerálaid oktavuođas galgá biddjojuvvot hui stuorra deaddu sámi kultuvrii oktan boazodoaluin , meahcceealáhusaiguin , ealáhusaiguin ja servodateallimiin .
Dette betyr at Sametingets lange kamp for å få en regel om særskilt vektlegging av samiske hensyn ved mineralutvinningssaker endelig har medført resultater .
Dát mearkkaša ahte Sámedikki guhkes rahčan ahte oažžut erenoamážit deattuhuvvot sámi beroštumiid minerálarogganáššiin , viimmat lea lihkostuvvan .
Dette er viktig å merke seg .
Dán lea deaŧalaš fuomášit .
Dette vil forhåpentligvis også gi føringer for behandlingen av mineralsaker i andre samiske områder .
Doaivumis lea ahte dát maiddái bidjá láidestusaid minerálaáššiid meannudeapmái eará sámi guovlluin .
Finnmarksloven er det første viktige steget i prosessen med å anerkjenne samenes rettigheter til grunn og ressurser , og hvordan dette kan gjøres i samarbeid med den øvrige befolkning .
Finnmárkkuláhka lea vuosttas deaŧalaš lávki dan proseassas ahte oažžut sámiid vuoigatvuođaid eatnamiidda ja resurssaide dohkkehuvvot , ja mo dán sáhttá dahkat ovttas álbmogiin muđui .
Nå begynner arbeidet med de gjenværende spørsmål , slik som østsamenes situasjon og konkrete oppfølgninger av lovens andre sider .
Dál álgá bargu daid eará gažaldagaiguin , nu go nuortalaččaid diliin ja lága eará beliid konkrehta čuovvolemiin .
Sametinget vil fortsette å arbeide med disse sakene , det er nå lagt grunnlag for videre diskusjoner med sentrale myndigheter om hvordan det samiske samfunnet skal videreutvikles og hvordan Sametinget skal bidra til en positiv videre utvikling av Finnmark .
Sámediggi áigu joatkit barggu dáiguin áššiiguin , dál han lea biddjojuvvon vuođđu viidáset digaštallamiidda guovddášeiseválddiiguin dan birra mo sámi servodat galgá ovddiduvvot viidáseappot ja mo Sámediggi galgá váikkuhit Finnmárkku positiiva ovdáneami viidáseappot .
II Forslag og merknader
II Mearrádusárvalus ja mearkkašumit
Fellesforslag fra Norske samers riksforbunds sametingsgruppe , Arbeiderpartiets sametingsgruppe , Senterpartiets sametingsgruppe , Samefolkets parti , Høyre og Kautokeino flyttsamelistas sametingsgruppe , Samenes Valgforbund , Sørsamelista og Samer bosatt i Sør-Norge
Oktasaš evttohus Norgga Sámiid Riikasearvis , Bargiid bellodaga sámediggejoavkkus , Guovddášbellodaga sámediggejoavkkus , Sámeálbmotbellodagas , Olgešbellodagas ja Guovdageainnu johttisápmelaččaidlisttu sámediggejoavkkus , Sámiid Válgalihttus , Lullisámelisttus ja Sámit mat ásset Lulli-Norggas
Sametinget viser til Justiskomiteens utkast til innstilling O.nr. 80 ( 2004-2005)om lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke ( finnmarksloven ) , av 9. mai 2005 .
Sámediggi čujuha Justiisalávdegotti evttohan árvalussii O.nr. 80 ( 2004-2005 ) láhka eatnamiid ja luondduresurssaid riektediliid ja hálddašeami birra Finnmárkku fylkkas ( finnmárkkuláhka ) miessemánu 9. b. 2005 .
Sametinget konstaterer at Finnmarksloven er et viktig fremskritt i sikringen og anerkjennelsen av samenes rettigheter til land og naturressurser etter intern rett og folkerett .
Sámediggi konstatere ahte Finnmárkkuláhka lea deaŧalaš lávki ovddosguvlui sámiid vuoigatvuođaid sihkkarastimis ja dohkkeheamis eatnamiidda ja čáziide siskkáldas rievtti ja álbmotrievtti mielde .
Finnmarksloven fører sammen samenes fortid , nåtid og fremtid .
Finnmárkkuláhka laktá oktii sámiid ovddešáiggi , dálááiggi ja boahtteáiggi .
Loven bygger på en erkjennelse av behovet for forsoning mellom staten og samene for tidligere tiders urett , og behovet for å sikre at samenes mangfoldige kultur og levesett skal bestå også i fremtiden .
Láhka lea vuođđuduvvon dasa ahte lea dárbu soabadit stáhta ja sámiid gaskka ovddeš áiggi eahperievtti geažil , ja lea dárbu sihkkarastit ahte sámiid šláddjás kultuvra ja eallinvuohki galgá bissut maiddái boahtteáiggis .
Det framheves at Finnmarksloven markerer et historisk skille når det gjelder de prinsipper forvaltningen av grunn og ressurser i Finnmark skal bygge på .
Deattuhuvvo ahte Finnmárkkuláhka čalmmusta historjjálaš ráji mii guoská daidda prinsihpaide maidda eatnamiid ja resurssaid hálddašeapmi Finnmárkkus galgá vuođđuduvvot .
Finnmarkslovens grunnsyn er at forvaltningen av grunn og naturressurser i Finnmark særlig skal sikre samisk kultur , reindrift , utmarksbruk , næringsutøvelse og samfunnsliv .
Finnmárkkulága vuođđooaidnu lea dat ahte eatnamiid ja luondduresurssaid hálddašeapmi Finnmárkkus erenoamážit galgá sihkkarastit sámi kultuvrra , boazodoalu , meahccegeavaheami , ealáhusbarggu ja servodateallima .
Dette grunnsynet og den prinsipielle anerkjennelsen av samenes rettigheter , er selve fundamentet for Finnmarksloven , og vil forhåpentligvis gi virkninger for tilsvarende prosesser om samenes og andre urfolks rettigheter i andre områder og i andre land .
Dát vuođđooaidnu ja sámiid vuoigatvuođaid prinsihpalaččat dohkkeheapmi , leat vuođđun Finnmárkkulágas , ja doaivumis addá dát váikkuhusaid vástesaš proseassaide sámiid ja eará eamiálbmogiid vuoigatvuođaid oktavuođas eará guovlluin ja eará riikkain .
Det konstateres at lovforslaget anerkjenner at samene gjennom sin bruk etter alders tid har etablert rettigheter til grunn og ressurser i Finnmark , og at disse rettighetene består og skal kartlegges og sikres ved egne prosesser .
Mii konstateret ahte láhkaevttohus dohkkeha ahte sámit dološ áiggiid rájes geavaheami bokte leat ásahan vuoigatvuođaid eatnamiidda ja resurssaide Finnmárkkus , ja ahte dát vuoigatvuođat bissot ja galget kártejuvvot ja sihkkarastojuvvot sierra proseassaid bokte .
Den tradisjonelle samiske utmarksbruken har ved denne loven fått sin første lovmessige anerkjennelse , noe som har vært av stor betydning for Sametinget .
Árbevirolaš sámi meahccegeavaheapmi lea dán lágas vuosttaš gearddi dohkkehuvvon lága bokte , mas lea leamaš stuorra mearkkašupmi Sámediggái .
Sametinget vil framheve at Finnmarkskommisjonen og særdomstolen skal bygge sine avgjørelser på gjeldende rett , og ser det som positivt at samiske sedvaner og rettsoppfatninger og folkeretten anerkjennes som viktige rettskilder .
Sámediggi háliida deattuhit ahte Finnmárkkukomišuvdna ja sierraduopmostuollu galget vuođđudit iežaset mearrádusaid gustovaš riektái , ja oaidná positiivan dan go sámi boares vierut ja riekteáddejumit ja álbmotriekti dohkkehuvvojit deaŧaleamos riektegáldun .
En slik anerkjennelse av samisk sedvanemessig bruk vil bidra til at kommende generasjoner samer sikres en trygg framtid med bakgrunn i deres forfedres bruk av deres tradisjonelle områder .
Sámi vieruiduvvan geavahusa dáinna lágiin dohkkeheapmi váikkuha dan ahte boahtte sohkabuolvva sámiide sihkkarastojuvvo oadjebas boahtteáigi nu ahte sii besset geavahit árbevirolaš guovlluid nugo sin máttut leat dahkan .
Sametinget legger til grunn at dette bør få virkning også i den generelle rettsanvendelsen
Sámediggi oaivvilda ahte dás berre leat váikkuhus maiddái oppalaš riektegeavahussii .
Sametinget vil framheve det positive i at loven gir ILO- konvensjon nr. 169 om urfolks rettigheter forrang foran Finnmarksloven hvis lovens bestemmelser strider mot konvensjonen .
Sámediggi háliida deattuhit dan positiiva beali ahte láhka addá ILO-konvenšuvdnii nr. 169 eamiálbmogiid vuoigatvuođaid birra ovdamuni Finnmárkkulága ovddabealde dalle jos lága mearrádusat eai soaba oktii konvenšuvnnain .
Finnmarksloven innebærer dermed at Norge et stykke på vei gir konvensjonen den status urfolks menneskerettigheter bør ha i landets lovgivning .
Finnmárkkuláhka mearkkaša dalle dan ahte Norga addá konvenšuvdnii muhtun muddui dan stahtusa mii eamiálbmogiid olmmošvuoigatvuođain berre leat riikka láhkaaddimis .
Vi forventer at norsk lovgivning vil utvikle seg videre i denne positive retning .
Mii vuordit ahte norgalaš láhkaaddin ovdána viidáseappot positiivvalaččat .
Sametinget forventer at det igangsettes en helhetlig gjennomgang av relevant lovgiving slik at også disse er i samsvar med folkeretten og Finnmarksloven .
Sámediggi vuordá ahte guoskevaš lágat ollislaččat geahčaduvvojit nu ahte maiddái dat dávistišgohtet álbmotriektái ja Finnmárkkuláhkii .