pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ved avslag på krav om innsyn kan spørsmålet om det er adgang til å unnta dokument fra offentlighet, påklages til fylkesmannen i Finnmark.
Go oaidningáibádusat biehttaluvvojit, de sáhttá gažaldaga, leago lohpi beaitit áššegirjji almmolašvuođas, váidalit Finnmárkku fylkkamánnái.
Grunn som Finnmarkseiendommen eier, kan legges ut som nasjonalpark etter reglene i naturmangfoldloven kapittel V. Ved utformingen av bruksregler skal det legges vekt på at tradisjonell bruk kan videreføres.
§ 19 Álbmotmeahcit Finnmárkkuopmodaga eatnamiin Eatnamat, maid Finnmárkkuopmodat oamasta, sáhttet biddjojuvvot álbmotmeahccin luonddugáhttenlága mielde. Geavahannjuolggadusaid hábmemis galgá deattuhit, ahte árbevirolaš geavaheami sáhttá joatkit.
Finnmarkseiendommen og bruksrettshavere som berøres, kan kreve erstatning for økonomisk tap etter reglene i naturmangfoldloven § 50.
Finnmárkkuopmodat ja geavahanvuoigatvuođalaččat geat guoskkahuvvojit, sáhttet gáibidit buhtadasa ekonomalaš manahusas luonddugáhttenlága § 20 b njuolggadusaid mielde.
Finnmarkseiendommen har ikke vern mot at dens rettsstilling eller rettigheter endres, innskrenkes eller oppheves ved lov.
§ 20 Gaskavuohta boahttevaš láhkamearrádusaide Finnmárkkuopmodat ii leat suddjejuvvon dan vuo stá, ahte dan riektedilli dahje vuoigatvuođat nuppástuhttojuvvojit, gáržžiduvvojit dahje fámuhuhttojuvvojit lága bokte.
Kapittel 3. Fornybare ressurser på Finnmarkseiendommens grunn
Kapihtal 3 Ođasmuvvi valljodagat Finnmárkkuopmodaga eatnamiin
Finnmarkseiendommen skal forvalte de fornybare ressursene på sin grunn i samsvar med lovens formål og innenfor de rammer som følger av viltloven, lakse- og innlandsfiskloven og annen lovgivning.
§ 21 Hálddaheami váldoprinsihpat Finnmárkkuopmodat galgá hálddahit ođasmuvvi valljodagaid iežas eatnamiin lága ulbmila mielde ja daid rámaid siskkobealde, mat čuvvot fuođđolágas, luossa- ja sáivaguollelágas ja eará láhkamearrádusain.
Naturens mangfold og produktivitet skal bevares.
Luonddu máŋggadáfotvuođa ja buvttadanmuni galgá seailluhit.
Reglene i kapittelet her gjelder ikke i den utstrekning annet følger av særlige rettsforhold.
Dán kapihttala njuolggadusat eai gusto juos eará čuovvu sierra riektediliin.
Rettigheter for personer bosatt i kommunen I samsvar med reglene i kapittelet her og innenfor de rammer som følger av annen lovgivning, har de som er bosatt i en kommune i Finnmark fylke, på Finnmarkseiendommens grunn i kommunen rett til:
§ 22 Gielddas ássi olbmuid vuoigatvuođat Dán kapihttala njuolggadusaid mielde ja daid rámaid siskkobealde, mat čuvvot eará láhkamearrádusain, lea sis geat ásset gielddas Finnmárkku fylkkas, Finnmárkkuopmodaga eatnamiin vuoigatvuohta:
Reindriftsutøvere har samme rett som personer bosatt i kommunen i den tiden reindrift foregår der.
Boazodolliin lea boazodoalu doaimmahettiin gielddas seamma vuoigatvuohta go gielddas ássi olbmuin.
Rettigheter for personer bosatt i Finnmark I samsvar med reglene i kapittelet her og innenfor de rammer som følger av annen lovgivning, har de som er bosatt i Finnmark fylke, på Finnmarkseiendommens grunn rett til:
§ 23 Finnmárkkus ássi olbmuid vuoigatvuođat Dán kapihttala njuolggadusaid mielde ja daid rámaid siskkobealde, mat čuvvot eará láhkamearrádusain, lea sis geat ásset gielddas Finnmárkku fylkkas, Finnmárkkuopmodaga eatnamiin gielddas vuoigatvuohta:
fiske i vassdrag med stang og håndsnøre,
oaggut čázádagain stákkuin ja duorgguin,
Til jordbrukseiendom ligger rett til beite for så stor buskap som kan vinterføs på eiendommen.
Eanadoalloopmodahkii gullá guohtunvuoigatvuohta nu olu šibihiidda go sáhttá dálvvi badjel biebmat opmodagas.
Enkeltpersoner eller grupper av personer som har tilknytning til en bygd og har sitt livsgrunnlag helt eller delvis knyttet til utnyttelsen av fornybare ressurser i nærheten av bygda, kan av kommunen for inntil 10 år om gangen bli tildelt særskilt rett til å utnytte fornybare ressurser som nevnt i §§ 22 og 23 på nærmere angitte områder i kommunen.
§ 24 Sierranas vuoigatvuohta báikkálaš ávkkástallamii Ovttaskasolbmuide dahje olmmošjoavkkuide, geat gullet báikegoddái ja geaid eallinvuođus ollásit dahje oassálassii čatnasa ođasmuvvi valljodagaid ávkkástallamii gili lahka, sáhttá gielda gitta 10 jagi rádjai háválassii addit sierranas vuoigatvuođa ávkkástallat ođasmuvvi valljodagain, nugo namahuvvo §§ 22 ja 23 dárkileappot albmaduvvon guovlluin gielddas.
Ved fastsettelsen av området og de nærmere vilkår skal det tas utgangspunkt i den bruk folk med tilknytning til bygda tradisjonelt har gjort av området.
Guovllu ja dárkilet eavttuid mearrideames galgá atnit vuođđun báikegoddái gulli olbmuid árbevirolaš geavaheami.
Området skal fortrinnsvis utgjøre et sammenhengende område i nærheten av bygda.
Guovlu galgá ovddimustá gártat oktilis guovlun gili lahka.
Finnmarkseiendommen kan gi generelle bestemmelser om kommunenes behandling og vurdering av saker etter paragrafen her.
Finnmárkkuopmodat sáhttá addit oppalaš mearrádusaid, mo gielddat galget gieđahallat ja árvvoštallat áššiid dán paragráfa mielde.
Finnmarkseiendommen er klageorgan for vedtak truffet av kommunen.
Finnmárkkuopmodat lea váidalusorgánan gieldda dahkan mearrádusaid hárrái.
For kommunens og Finnmarkseiendommens saksbehandling gjelder forvaltningsloven.
Gieldda ja Finnmárkkuopmodaga áššegieđahallamii gusto hálddašanláhka.
Paragrafen her gjelder ikke for jakt på storvilt og småvilt, fiske i vassdrag med stang og håndsnøre og fiske etter anadrome laksefisk i sjøen med faststående redskap.
Dát paragráfa ii gusto fuođđo- ja smávvafuđo šbivdui, stággo- ja duorgobivdui čázádagain ja sáivačázis gođđi luossaguliid bivdimii gittaneavvuiguin.
I samsvar med reglene i kapittelet her og innenfor de rammer som følger av annen lovgivning, har enhver på Finnmarkseiendommens grunn adgang til jakt og fangst av småvilt og fiske i vassdrag med stang og håndsnøre samt plukking av multer til egen husholdning.
§ 25 Earrásiid beassan Dán kapihttala njuolggadusaid mielde ja daid rámaid siskkobealde, mat čuvvot eará láhkamearrádusain, beassá juohkehaš Finnmárkkuopmodaga eatnamiin bivdit smávvafuđđožiid ja oaggut čázádagain stákkuin ja duorgguin ja lubmet iežas ruovttudollui.
Finnmarkseiendommen kan gi andre enn dem som er bosatt i kommunen eller fylket, ytterligere adgang til å utnytte fornybare ressurser som nevnt i §§ 22 og 23.
Finnmárkkuopmodat sáhttá addit earrásiidda go gieldda dahje fylkka ássiide lasi beassama ávkkástallat ođasmuvvi valljodagain nugo namahuvvo §§ 22 ja 23.
Lokal forvaltning av jakt og fiske Finnmarkseiendommen kan for inntil 10 år om gangen tildele lokale organisasjoner og sammenslutninger som har som formål å fremme allment jakt, fangst og fiske, særskilt rett til å forvalte utøvelsen av jakt, fangst og fiske på nærmere angitte områder av Finnmarkseiendommens grunn.
§ 26 Bivddu ja guolásteami báikkálaš hálddaheapmi Finnmárkkuopmodat sáhttá gitta 10 jagi rádjai háválassii juohkit báikkálaš servviide ja dakkár ovttastusaide, maid ulbmilin lea ovddidit oktasaččat bivddu ja guolásteami, sierranas vuoigatvuođa hálddahit bivddu ja guolásteami dárkileappot albmaduvvon guovlluin Finnmárkkuopmodaga eatnamiin.
Nærmere vilkår for utnyttelse av fornybare ressurser og innskrenkninger i utnyttelsen Finnmarkseiendommen kan fastsette nærmere bestemmelser for utnyttelse av fornybare ressurser som nevnt i § 22 bokstav a til f og § 23 bokstav a til e.
§ 27 Dárkilet eavttut ođasmuvvi valljodagaid ávkkástallamii ja ávkkástallama gáržžádusat Finnmárkkuopmodat sáhttá mearridit dárkilet mearrádusaid ođasmuvvi valljodagaid ávkkástallamii nugo namahuvvo §§ 22 bustáva a rájes f rádjai ja § 23 bustáva a rájes e rádjai.
Finnmarkseiendommen kan fastsette at utnyttelse krever tillatelse.
Finnmárkkuopmodat sáhttá mearridit ahte ávkkástallamii gáibiduvvo lohpi.
Det kan settes vilkår i tillatelsene.
Lobiide sáhttá bidjat eavttuid.
For jakt, fangst og fiske er tillatelse alltid nødvendig.
Bivdui ja guolásteapmái dárbbašuvvo álo lohpi.
Den som får tillatelse, skal motta et kort eller lignende som viser at vedkommende har tillatelse.
Son gii oažžu lobi, galgá vuostáiváldit goartta dahje sullasačča, mii čájeha ahte sus lea lohpi.
Med samtykke fra departementet kan Finnmarkseiendommen fastsette unntak fra bestemmelsene i leddet her.
Departemeantta miellasuvvamiin sáhttá Finnmárkkuopmodat mearridit spiehkastagaid dán lađđasa mearrádusain.
For tillatelse til jakt, fangst og fiske kan Finnmarkseiendommen kreve avgift.
Bivdo- ja guolástanlobis sáhttá Finnmárkkuopmodat gáibidit divada.
Avgiften for personer bosatt i Finnmark skal ikke overstige det dobbelte av avgiften for personer bosatt i kommunen.
Finnmárkkus ássi olbmuid divat ii galgga leat alit go guovtte dan mađe go gielddas ássi olbmuid divat.
Det kan ikke kreves avgift ved tildeling av særskilte retter etter § 24.
Divada ii sáhte gáibidit sierranas vuoigatvuođaid juohkimis § 24 mielde.
Fiske etter anadrome laksefisk med faststående redskap i sjøen kan bare foregå etter utvisning av fiskeplass av Finnmarkseiendommen.
Sáivačázis gođđi luossaguliid sáhttá bivdit dušše gittaneavvuiguin mearas maŋŋil go Finnmárkkuopmodat lea čujuhan bivdosaji.
Finnmarkseiendommen kan for nærmere angitte områder fastsette innskrenkninger i adgangen til å utnytte fornybare ressurser som nevnt i første ledd dersom hensynet til ressursen tilsier det.
Finnmárkkuopmodat sáhttá dárkileappot albmaduvvon guovlluide mearridit gáržžádusaid beassat ávkkástallat ođasmuvvi valljodagain nugo namahuvvo vuosttas lađđasis, juos deasta valljodagas gáibida dan.
Kommuner, myndigheter for vilt og fiske mv. og organisasjoner for brukere som berøres, skal høres på forhånd.
Gielddaid, fuođđo- ja guolástaneiseválddiid jna. ja guoskevaš geavaheddjiid servviid, galgá gullat ovddalgihtii.
Ved innskrenkninger i utnyttelsen av fornybare ressurser som nevnt i første ledd skal det tas rimelig hensyn til de ulike brukergruppenes bruk av ressursen.
Ođasmuvvi valljodagaid ávkkástallama gáržžidemiin nugo namahuvvo vuosttas lađđasis galgá adnojuvvot govttolaš deasta iešguđege geavaheaddjijoavkku geavaheamis valljodaga.
Finnmarkseiendommens beslutninger om innskrenkninger som nevnt i femte og sjette ledd kan påklages til departementet etter reglene i forvaltningsloven kapittel VI. Departementets avgjørelse kan ikke påklages.
Finnmárkkuopmodaga mearrádusaid gáržžá dusaid birra nugo namahuvvo viđát ja guđát lađđasis sáhttá váidalit departementii hálddašanlága kapihttala VI mielde. Departemeantta mearrádusa ii sáhte váidalit.
Kapittel 4. Tana og Neiden
Kapihtal 4 Deatnu ja Njávdán
I Neidenvassdraget har lokalbefolkningen særskilte rettigheter til fiske på grunnlag av alders tids bruk og lokal sedvane.
Deanu ja Njávdáma čázádagas leat báikkálaš veahka dagas sierranas vuoigatvuođat guolásteapmái lága, dološ áiggi rájes geavaheami ja báikkálaš vieruiduvvama vuođul.
Kongen kan ved forskrift gi nærmere regler om forvaltningen og utøvelsen av fisket.
Gonagas sáhttá láhkaásahusa bokte addit dárkilet njuolggadusaid guolásteami hálddaheami ja doaimmaheami birra.
Forskriften skal legge til rette for en lokal, rettighetsbasert forvaltning av fiskeressursene i samsvar med overenskomster med Finland om fisket i Neidenvassdraget.
Láhkaásahus galgá lágidit vejolašvuođaid guollevalljodagaid báikkálaš vuoigat vuođaide vuođđuduvvan hálddaheapmái soahpamušaid mielde mat leat Suomain guolásteami birra Deanu ja Njávdáma čázádagas.
Utarbeidelsen av forskrifter og forhandlinger med Finland om fisket i Neidenvassdraget skal skje i samråd med Sametinget, berørte kommuner og de som har særskilte rettigheter til fisket i vassdraget.
Láhkaásahusaid ráhkadeapmi ja šiehtadallamat Suomain guolásteami birra Deanu ja Njávdáma čázádagas galget dáhpáhuvvat ovttasráđiid Sámedikkiin, guoskevaš gielddaiguin ja singuin geain leat sierranas vuoigatvuođat guolásteapmái dáid čážádagain.
Kapittel 5. Kartlegging og anerkjennelse av eksisterende rettigheter
Kapihtal 5 Leahkki vuoigatvuođaid gárten ja dohkkeheapmi
I Finnmarkskommisjonen
I Finnmárkkukomišuvdna
Det opprettes en kommisjon (Finnmarkskommisjonen) som på grunnlag av gjeldende nasjonal rett skal utrede bruks- og eierrettigheter til den grunnen som Finnmarkseiendommen overtar etter § 49.
§ 29 Finnmárkkukomišuvdna Ásahuvvo komišuvdna (Finnmárkkukomišuvdna), mii gustojeaddji riikkagottálaš rievtti vuođul galgá čielggadit daid eatnamiid geavahan- ja eaiggát vuoigatvuođaid, maid Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas § 49 mielde.
Kongen oppnevner Finnmarkskommisjonens medlemmer.
Gonagas nammada Finnmárkkukomišuvnna lahtuid.
Finnmarkskommisjonen skal bestå av en leder og fire andre medlemmer.
Finnmárkkukomišuvnnas galget leat jođiheaddji ja njeallje eará lahtu.
Lederen skal oppfylle de kravene som domstolloven stiller til høyesterettsdommere.
Jođiheaddji galgá deavdit daid gáibádusaid, maid duopmostuolloláhka bidjá alimusrievttiduopmáriidda.
To av de øvrige medlemmene skal oppfylle de kravene som stilles til tingrettsdommere.
Guovttis daid eará lahtuin galget deavdit daid gáibádusaid, mat leat biddjojuvvon diggerievttiduopmáriidda.
Minst to medlemmer skal være bosatt i eller på annen måte ha sterk tilknytning til Finnmark fylke.
Uhcimustá guokte lahtu galget ássat Finnmárkku fylkkas dahje eará láhkai leat čavgadit čatnašuvvan Finnmárkku fylkii.
Finnmarkskommisjonen fastsetter felt for utredningsarbeidet og bestemmer rekkefølgen i behandlingen.
§ 30 Čielggadanguovllu jna. ráddjen Finnmárkkuopmodat mearrida čielggadanbarggu guovllu ja mearrida gieđahallama ortnega.
Ved avgjørelsen skal det bl.a. legges vekt på hensynet til en naturlig og hensiktsmessig avgrensning av feltet når det gjelder utstrekning og rettslig og historisk sammenheng samt på behovet for avklaring av rettsforholdene.
Mearrideames galgá ee. deattuhit deastta guovllu lunddolaš ja ulbmillaš ráddjemis oli ja rievttálaš ja historjjálaš ovttastusaid dáfus ja dárbbu čielggadit riektediliid.
Finnmarkskommisjonen kan innskrenke eller utvide et felt etter at utredningen er satt i gang dersom det er nødvendig for å skape en naturlig og hensiktsmessig avgrensning.
Finnmárkkukomišuvdna sáhttá gáržžidit dahje viid didit guovllu maŋŋil go čielggadeapmi lea álggahuvvon, juos dat lea dárbbašlaš duddjon dihtii lunddolaš ja ulbmillaš ráddjema.
Finnmarkskommisjonen kan unnlate å utrede rettigheter som åpenbart ikke egner seg for utredning av kommisjonen.
Finnmárkkukomišuvdna sáhttá guođđit čielggakeahttá daid vuoigatvuođaid, mat čalbmosit eai heive komišuvnna čielggadeapmái.
Ved avgjørelsen skal det bl.a. legges vekt på rettighetens art og hvilket grunnlag den bygger på.
Mearrideames galgá deattuhit ee. vuoigatvuođa šlája ja dan makkár vuđđosa ala dat vuođđuduvvá.
Varsling av mulige rettighetshavere Utredningsarbeidet for et felt skal kunngjøres med oppfordring til mulige rettighetshavere om å melde seg.
§ 31 Vejolaš vuoigatvuođalaččaide dieđiheapmi Guovllu čielggadanbarggu birra galgá dieđihit ja vejolaš vuoigatvuođalaččaid galgá ávžžuhit almmuhit iežaset.
Kunngjøringen foretas i Norsk lysingsblad, i en avis som er alminnelig lest på stedet og lokalt på annen hensiktsmessig måte.
Dieđihuvvo Norsk Lysingsblad bokte ja aviissas man dábálaččat lohket báikkis ja báikkálaččat eará ulbmillaš vugiin.
Reindriftsorganisasjoner og andre representanter for brukerinteresser i det aktuelle feltet samt Sametinget, Finnmark fylkesting, Finnmarkseiendommen og berørte kommuner varsles særskilt.
Boazodoalloorganisašuvnnaide ja áigeguovdilis guovllu eará geavaheaddjiberoštusaid ovddasteddjiide ja Sámediggái, Finnmárkku fylkkadiggái, Finnmárkkuopmodahkii ja guoskevaš gielddaide dieđihuvvo sierra.
Finnmarkskommisjonen har selv ansvaret for at saken blir tilstrekkelig opplyst.
Finnmárkkukomišuvnnas lea alddis ovddasvástádus das, ahte ášši čuvgehuvvo doarvái.
Kommisjonen kan på den måten som den finner hensiktsmessig, innhente forklaringer, dokumenter og annet materiale samt foreta undersøkelser og utredninger m.m. om faktiske og rettslige forhold som kan være av betydning for kommisjonens konklusjoner.
Komišuvdna sáhttá dainna vugiin man gávnnaha ulbmillažžan, viežžat čilgehusaid, áššegirjjiid ja eará materiála ja guorahallat ja čielggadit jna. duođalaš ja rievttálaš diliid main sáhttá lea mearkkašupmi komišuvnna konklušuvnnaide.
Partene har rett til å gjøre rede for de faktiske forholdene og føre bevis som er av betydning for kommisjonens konklusjoner.
Áššeoasálaččain lea vuoigatvuohta čilget duođalaš diliid ja bidjat ovdan duođaštusaid main lea mearkkašupmi komišuvnna konklušuvnnaide.
Partene kan begjære iverksatt tiltak etter første ledd.
Áššeoasálaččat sáhttet gáibidit álggahit doaibmabijuid vuosttas lađđasa mielde.
Finnmarkskommisjonen kan avslå begjæringen dersom den finnes ugrunnet, eller det vil medføre uforholdsmessige forsinkelser eller kostnader å etterkomme den.
Finnmárkkukomišuvdna sáhttá biehttalit gáibádusa, juos dat gávnnahuvvo vuođu haga, dahje ahte dat mielddisbuktá govttolašmeahttun maŋŋonemiid dahje goluid juos dasa mieđiha.
For å ivareta partenes interesser kan Finnmarkskommisjonen oppnevne representanter for ulike interessegrupper som kan følge kommisjonens arbeid.
Finnmárkkuopmodat sáhttá áimmahuššan dihtii áššeoasálaččaid beroštusaid, nammadit iešguđetlágan beroštusjoavkkuide ovddasteddjiid, geat besset čuovvut komišuvnna barggu.
Utgiftene dekkes av staten.
Stáhta máksá goluid.
Etter at kommisjonen har utredet et felt skal den avgi en rapport som skal inneholde opplysninger om:
Maŋŋil go komišuvdna lea čielggadan muhtun guovllu, galgá dat addit raportta, mii sisdoallá čuvgehusaid das:
Det skal fremgå av rapporten om konklusjonene er enstemmige.
Raporttas galgá boahtit ovdan, leatgo konklušuvnnat ovttamielalaččat.
Hvis det ikke er tilfellet, skal det fremgå hvem som er uenig, og hvilke punkter uenigheten gjelder.
Juos nu eai leat, de galgá boahtit ovdan guhtemuš lea sierramielas, ja guđe čuoggáide sierramielalašvuohta gusto.
Både flertallets og mindretallets konklusjoner skal begrunnes.
Sihke eanetlogu ja uhcitlogu konklušuvnnaid galgá vuođđudallat.
Etter at rapporten er avgitt skal den straks kunngjøres på den måten som er beskrevet i § 31. Ved kunngjøring etter § 31 første ledd er det tilstrekkelig at kunngjøringen inneholder et kort sammendrag av konklusjonene samt opplysning om hvor interesserte kan gjøre seg kjent med rapporten i sin helhet.
Maŋŋil go raporta lea addojuvvon, de galgá dan dalán almmuhit dan vuogi mielde, mii lea válddahuvvon §:s 31. Go almmuhuvvo § 31 vuosttas lađđasa mielde, de lea doarvái ahte almmuheapmi sisdoallá konklušuvnnaid oanehis oktiigeasu ja čuvgehusa, gos berošteaddjit sáhttet oahpásmit olles raportii.
I kunngjøringen skal det opplyses om fristen for å bringe tvister inn for utmarksdomstolen.
Almmuheames galgá maiddái čuvgehit áigemearis doalvut soahpameahttunvuođaid meahcceduopmostullui.
Behandlingen i Finnmarkseiendommen Finnmarkseiendommen skal uten ugrunnet opphold ta stilling til kommisjonens konklusjoner.
§ 34 Gieđahallan Finnmárkkuopmodagas Finnmárkkuopmodat galgá vuođohis áji haga buktit oaivila komišuvnna konklušuvnnaide.
For vedtak som går ut på å godta konklusjoner fra kommisjonen om at andre har rettigheter, gjelder § 10 sjette ledd tilsvarende.
Mearrádusaide mat dohkkehit komišuvnna konklušuvnnaid ahte earrásiin leat vuoigatvuođat, gusto § 10 guđát lađas seamma láhkai.
I den grad Finnmarkseiendommen er enig med kommisjonen i at andre har rettigheter, plikter Finnmarkseiendommen å gi skriftlig uttrykk for det, og uten ugrunnet opphold sørge for at rettigheten blir tinglyst eller i tilfelle bringe saken inn for jordskifteretten etter § 45.
Dan muddui go Finnmárkkuopmodat lea ovtta - mielas komišuvnnain das ahte earrásiin leat vuoigatvuođat, lea Finnmárkkuopmodat geatnegas čálalaččat cealkit dan, ja almmá vuođohis áji haga fuolahit ahte vuoigat vuohta diggelogahuvvo dahje juos dilálašvuohta lea nu doalvut ášši eanajuohkoriektái § 45 mielde.
Parter som ikke er enig i kommisjonens konklusjoner, eller som trenger bistand til å få konklusjonene nedfelt i bindende avtale, kan be Finnmarkskommisjonen om å mekle.
Áššeoasálaččat geat eai leat ovttamielas komišuvnna konklušuvnnaiguin, dahje geat dárbbašit veahki oažžut konklušuvnnaid čállojuvvot čatnavaš šiehtadussii, sáhttet bivdit Finnmárkkukomišuvnna soabahallat.
Kommisjonens plikt til å mekle faller bort når fristen for å bringe tvisten inn for utmarksdomstolen har løpt ut.
Komišuvnna geatnegasvuohta soabahallat jávká, go áigemearri doalvut soahpameahttunvuođa eanajuohkoriektái § 45 mielde lea nohkan.
II Utmarksdomstolen for Finnmark
II Finnmárkku meahcceduopmostuollu
Utmarksdomstolen for Finnmark Det opprettes en særdomstol (utmarksdomstolen for Finnmark) som skal behandle tvister om rettigheter som oppstår etter at Finnmarkskommisjonen har utredet et felt.
§ 36 Finnmárkku meahcceduopmostuollu Ásahuvvo sierraduopmostuollu (Finnmárkku meahcceduopmostuollu), mii galgá gieđahallat soahpameahttunvuođaid vuoigatvuođaid alde, mat čuožžilit maŋŋil go Finnmárkkukomišuvdna lea čielggadan muhtun guovllu.
Kongen oppnevner utmarksdomstolens medlemmer.
Gonagas nammada meahcceduopmostuolu lahtuid.
Utmarksdomstolen skal bestå av en leder, en nestleder, tre faste medlemmer og to varamedlemmer.
Meahcceduopmostuolus galgá leat jođiheaddji, várrejođiheaddji, golbma bissovaš lahtu ja guokte sadjásašlahtu.
Lederen, nestlederen og ett av de øvrige medlemmene skal oppfylle de kravene domstolloven stiller til høyesterettsdommere.
Jođiheaddji, várrejođiheaddji ja okta daid eará lahtuin galget deavdit daid gáibádusaid, maid duopmostuolloláhka bidjá alimusrievttiduopmáriidda.
Det samme gjelder ett av varamedlemmene, som er varamedlem for disse tre.
Seamma gusto ovtta sadjásašlahttui, gii lea dán golbmasa sadjásašlahttu.
Saker som hører under utmarksdomstolen, kan ikke bringes inn for de alminnelige domstolene eller jordskifteretten, med mindre utmarksdomstolen har avvist saken etter § 39, eller søksmålsfristen etter § 38 første ledd er løpt ut, og utmarksdomstolen heller ikke skal ta saken til behandling etter § 38 annet ledd.
Áššiid mat gullet meahcceduopmostuolu vuollái, ii sáhte doalvut dábálaš duopmostuoluide dahje eana juohko riektái, juos meahcceduopmostuollu lea hilgon ášši § 40 mielde, dahje juos áššečuoččáldahttináigemearri § 38 mielde lea nohkan, iige meahcceduopmostuollu galgga váldit ášši gieđahallamii § 38 nuppi lađđasa mielde.
Har noen av de faste medlemmene forfall, innkalles det av varamedlemmene som skal gjøre tjeneste istedenfor det faste medlemmet som har forfall.
§ 37 Jávkan Juos oktage bissovaš lahttu lea eret, de gohččojuvvo dat sadjásašlahttu boahtit gii galgá bálvalit bissovaš lahtu sajis gii lea eret.
Har lederen forfall, gjør nestlederen tjeneste som leder.
Juos jođiheaddji lea eret, de bálvala várrejođiheaddji jođiheaddjin.
Får noen av utmarksdomstolens medlemmer forfall etter at behandlingen av en sak er begynt, kan behandlingen fortsette uten tilkalling av varamedlem så lenge fire medlemmer er med under behandlingen.
Juos oktage meahcceduopmostuolu lahttu šaddá leat eret maŋŋil go ášši gieđahallan lea álgán, de sáhttá gieđahallama joatkit almmá gohčokeahttá sadjásašlahtu nu guhká go njeallje lahtu leat gieđahallamin ášši.
Ved stemmelikhet er lederens stemme avgjørende.
Juos leat ovttamađe jienat, de jođiheaddji jietna mearrida.
Tvister kan bringes inn for utmarksdomstolen ved skriftlig stevning senest ett år og seks måneder etter at Finnmarkskommisjonens rapport ble avgitt.
Soahpameahttunvuođaid sáhttá doalvut meahcceduopmostullui čálalaš stevnnegiin maŋimustá jagi ja guhtta mánu maŋŋil go Finnmárkkukomišuvnna raporta addojuvvui.
Stevningen skal være underskrevet og skal inneholde:
Stevnnet galgá leat vuolláičállojuvvon ja sisdoallat:
Selv om fristen etter første ledd har løpt ut, skal utmarksdomstolen likevel behandle saker som kommer inn før alle saker fra samme felt er avsluttet, dersom den finner at saken egner seg for slik behandling og den kan behandles uten vesentlig forsinkelse for domstolens saksavvikling.
Vaikko áigemearri vuosttas lađđasa mielde lea nohkan, de galgá meahcceduopmostuollu liikká gieđa hallat áššiid mat bohtet sisa ovdal go buot áššit ovtta guovllus leat loahpahuvvon, juos dat gávnnaha ahte ášši dohkke dakkár gieđahallamii ja dan sáhttá gieđahallat almmá mearkkašahtti maŋŋoneami haga duopmostuolu áššečađaheapmái.
Avgjørelser etter leddet her kan ikke angripes.
Dán lađđasa mielde dahkkojuvvon mearrádusaid ii sáhte fallehit guoddalusain dahje váidalusain.
Saker som finnes ikke å egne seg for behandling i utmarksdomstolen, kan domstolen ved kjennelse avvise helt eller for en del.
Áššiid mat eai gávnnahuvvo dohkket meahcceduopmostuolu gieđahallamii, sáhttá duopmostuollu riektecealkámušain hilgut ollásit dahje osohahkii.
Ved avgjørelsen skal det bl.a. tas hensyn til kravets art og hvilket grunnlag det bygger på.
Mearrideames galgá ee. adnojuvvot deasta gáibádusa šlájas ja makkár vuđđosii dat vuođđuduvvá.
Før en sak avvises, skal saksøkeren gis anledning til å uttale seg.
Ovdal go ášši hilgojuvvo, de galgá áššečuoččál dahttái addojuvvot vejolašvuohta cealkit.
Saken kan avvises uten at partene innkalles til rettsmøte.
Ášši sáhttá hilgut almmá gohčokeahttá áššeoasálaččaid riektečoahkkimii.
Avvisning etter paragrafen her kan ikke angripes.
Dán paragráfa mielde dahkkojuvvon hilguma ii sáhte fallehit guoddalusain dahje váidalusain.
Forening av saker, oppdeling m.m. Utmarksdomstolen kan:
§ 40 Áššiid ovttastahttin, juohkin jna. Meahcceduopmostuollu sáhttá:
Ved avgjørelser etter første ledd skal det bl.a. legges vekt på hensynet til en naturlig og hensiktsmessig avgrensning av tvisteområdene når det gjelder utstrekning, rettslig og historisk sammenheng samt på behovet for avklaring av rettsforholdene.
Mearridemiin vuosttas lađđasa mielde galgá ee. deattuhit deastta soahpameahttunvuođa guovlluid lunddolaš ja ulbmillaš gáržžideames oli, rievttálaš ja historjjálaš čatnosiid dáfus ja dárbbu čielggadit riektediliid.
Før avgjørelser etter første ledd treffes skal partene gis anledning til å uttale seg, med mindre dette finnes unødvendig eller ville medføre uforholdsmessig forsinkelse eller omkostning.
Ovdal go mearrádusat vuosttas lađđasa mielde dahkkojuvvojit, galgá áššeoasásalaččaide addit vejolašvuođa cealkit, juos dát ii gávnnahuvvo dárbbašmeahttumin dahje dát mielddisbuvttášii govtto lašmeahttun maŋŋoneami dahje golu.
Beslutninger etter paragrafen her kan ikke angripes.
Dán lađđasa mielde dahkkojuvvon mearrádusaid ii sáhte fallehit guoddalusain dahje váidalusain.
Det påhviler partene å gjøre rede for de faktiske forholdene og bevisene som er av betydning for avgjørelsen.
Áššeoasálaččain lea geatnegasvuohta čilget duođalaš diliid ja duođaštusaid, main lea mearkkašupmi mearrádussii.
Utmarksdomstolen skal av eget tiltak innhente Finnmarkskommisjonens rapport og ta utgangspunkt i denne i sin behandling av saken.
Meahcceduopmostuollu galgá ieš viežžat Finnmárkkukomišuvnna raportta ja dan atnit vuođđun go gieđahallá ášši.
Partene kan i tillegg legge frem som bevis dokumenter som er kommet inn til, lagt frem for eller utferdiget av Finnmarkskommisjonen.
Áššeoasálaččat sáhttet lassin buktit ovdan duođaštussan dokumenttaid, mat leat boahtán dahje buktojuvvon ovdan Finnmárkkukomišuvdnii dahje maid Finnmárkkuopmodat lea čállán.
Utmarksdomstolen kan ikke ta imot vitneforklaring fra Finnmarkskommisjonens medlemmer eller fra personer som har utført arbeid for kommisjonen i forbindelse med saken.
Meahcceduopmostuollu ii sáhte váldit vuostá vihtančilgehusaid Finnmárkkukomišuvnna lahtuin dahje olbmuin, geat leat bargan komišuvnna ovddas ášši oktavuođas.
Rettsmøter til avhør av parter og vitner utenfor hovedforhandling kan holdes av to av utmarksdomstolens medlemmer, hvorav minst den ene må ha de kvalifikasjonene som kreves for høyesterettsdommere.
Riektečoahkkimiid áššeoasálaččaid ja vihtaniid gažadeapmái olggobealde váldošiehtadallama sáhttet doallat meahcceduopmostuolu guokte lahtu, geain nuppis fertejit leat dat gealbbut, mat gáibiduvvojit alimusrievttiduopmáriin.
Utmarksdomstolen kan begjære at vedkommende tingrett foretar avhør.
Meahcceduopmostuollu sáhttá gáibidit, ahte guoskevaš diggeriekti čađaha gažademiid.
Staten dekker utgiftene til utmarksdomstolens egen virksomhet.
Stáhta máksá meahcceduopmostuolu doaimma goluid.
Staten dekker også nødvendige utgifter for partene i saker om krav om rettigheter som Finnmarkseiendommen har motsatt seg.
Stáhta máksá maiddái áššeoasálaččaid dárbbašlaš goluid daid áššiin vuoigatvuođaid gáibádusaid birra, maid Finnmárkkuopmodat lea vuostálastán.
Ved avgjørelsen av spørsmålet om utgiftene har vært nødvendige, skal utmarksdomstolen bl.a. ha for øyet at parter med likeartede interesser som ikke står i strid, bør nytte samme juridiske og tekniske bistand.
Go mearrida gažaldagas, leatgo golut leamaš dárbbašlaččat, de galgá meahcceduopmostuollu ee. atnit čalmmis ahte áššeoasálaččat geain leat ovttalágan beroštusat mat eai leat vuostálaga, sehtet geavahit ovtta juridihkalaš ja teknihkalaš veahki.
Domstolen skal så tidlig som mulig av eget tiltak ta opp spørsmålet der det er aktuelt.
Duopmostuollu galgá nu árrat go vejolaš ieš váldit ovdan gažaldaga doppe gos dat lea áigeguovdil.
Når særlige grunner tilsier det, kan utmarksdomstolen pålegge en part helt eller delvis selv å bære sine kostnader med saken.
Go sierranas árttat dahket dan sávahahttin, de sáhttá meahcceduopmostuollu geatnegahttit áššeoasálačča ollásit dahje oassálassii ieš máksit goluidis áššis.
For behandlingen av saker for utmarksdomstolen betales det ikke gebyr.
Áššiid gieđahallama ovddas meahcceduopmostuolus ii máksojuvvo divat.
For anke over utmarksdomstolens avgjørelser gjelder lov 17. desember 1982 nr. 86 om rettsgebyr § 8.
Meahcceduopmostuolu mearrádusaid váidalemiide dahje guoddalemiide gusto láhka juovlamánu 17. 1982 nr. 86 riektedivada birra § 8.
III Fellesregler
III Oktasašnjuolggadusat
Om bruk av samisk språk gjelder sameloven kapittel 3. Sameloven § 3-4 første ledd gjelder også for Finnmarkskommisjonen.
§ 44 Sámegiella Sámegiela geavaheami hárrái gusto sámelága kapihtal 3. Sámelága § 3-4 vuosttas lađas gusto maiddái Finnmárkkukomišuvdnii.
Grensegang og tinglysing Rettskraftige dommer fra utmarksdomstolen samt erklæringer og avtaler som er avgitt eller inngått i samsvar med Finnmarkskommisjonens konklusjoner, kan bringes inn for jordskifteretten etter jordskifteloven § 88.
§ 45 Rádjegeassin ja diggelogaheapmi Meahcceduopmostuolu riektefámolaš duomuid ja julggaštusaid ja šiehtadusaid, mat leat addojuvvon dahje dahkkojuvvon Finnmárkkukomišuvnna konklušuvnnaid mielde, sáhttá doalvut eanajuohkoriektái eanajuohkolága § 88 mielde.
Jordskifteretten gjennomfører grensemerking i terrenget, koordinatfesting og kartlegging av grensene i samsvar med dommen, erklæringen eller avtalen.
Eanajuohkoriekti čađaha rádjemearkuma eatnamis, koordináhtamearrideami ja rájiid gártema duomu, julggaštusa dahje šiehtadusa mielde.
Reglene om jordskifte gjelder tilsvarende så langt de passer.
Njuolggadusat eanajuogu birra gustojit seamma láhkai nu guhkás go heivejit.
Jordskifteretten settes uten jordskiftemeddommere.
Eanajuohkoriekti vuođđuduvvo almmá eanajuohkomieldeduopmáriid haga.
Jordskifteloven § 88 femte ledd og § 89 annet ledd gjelder ikke.
Eanajuohkolága § 88 viđát lađas ja § 89 nubbi lađas eai gusto.
Ved anke gjelder § 72.
Go váidaluvvo, de gusto § 72.
Det skal ikke betales rettsgebyr etter § 74 første ledd.
Riektedivat ii máksojuvvo § 74 vuosttas lađđasa mielde.
Partene skal heller ikke betale for kostnadene ved grensemerking, koordinatfesting og kartlegging av grensene.
Eaige áššeoasálaččat galgga máksit rádjemerkema, koordináhtamearrideami ja rájiid gártema goluid.
For tinglysing gjelder jordskifteloven § 24 så langt den passer.
Diggelogaheapmái gusto eanajuohkolága § 24 nu guhkás go heive.
For rettigheter som er fastlått i en rettskraftig dom fra utmarksdomstolen eller i en erklæring eller avtale i samsvar med Finnmarkskommisjonens konklusjoner, er offentligrettslige begrensninger i adgangen til å stifte eller overdra slike rettigheter ikke til hinder for at rettigheten tinglyses.
Vuoigatvuođaid hárrái, maid meahcceduopmostuolu lágafámolaš duopmu dahje Finnmárkkukomišuvnna konklušuvnnaid mielde dahkkojuvvon julggaštus dahje šiehtadus lea mearridan, eai eastat dakkár vuoigatvuođaid vuođđudan- dahje luobahan vejolašvuođaid almmolašrievttálaš gáržžá dusat digge logaheames vuoigatvuođa.
Det betales ikke gebyr eller dokumentavgift ved tinglysingen.
Divat dahje dokumenta divat ii máksojuvvo diggelogaheami ovddas.
Forholdet til annen lovgivning Domstolloven kapittel 6 om ugildhet og offentleglova gjelder så langt de passer for Finnmarkskommisjonens virksomhet.
§ 46 Gaskavuohta eará láhkamearrádusaide Duopmostuollolága kapihtal 6 bealátkeahtesvuođa birra ja almmolašvuođaláhka gustojit nu guhkás og heive Finnmárkkukomišuvnna doibmii.
Forvaltningsloven gjelder ikke for Finnmarkskommisjonens virksomhet.
Hálddašanláhka ii gusto Finnmárkkukomišuvnna doibmii.
Domstolloven og tvisteloven gjelder så langt de passer for utmarksdomstolens virksomhet, dersom ikke annet er bestemt i loven her.
Duopmostuolloláhka ja soahpameahttunvuođaláhka gustojit nu guhkás go heivejit meahcceduopmostuolu doibmii, juos eará ii leat mearriduvvon dán lágas.
Fullmakt til å gi nærmere regler Kongen kan gi nærmere regler om Finnmarkskommisjonen og utmarksdomstolen for Finnmark, herunder om organisering og økonomiske forhold mv.
§ 47 Fápmudus addit dárkilet njuolggadusaid Gonagas sáhttá addit dárkilet njuolggadusaid Finnmárkkukomišuvnna ja Finnmárkku meahcceduopmostuolu birra, dán vuolde maiddái organiseremis ja ekonomalaš dilálašvuođain jna.
Kapittel 6. Sluttbestemmelser
Kapihtal 6 Loahppamearrádusat
Loven gjelder fra den tid Kongen bestemmer.
Láhka gusto dan áiggi rájes, go Gonagas mearrida.
Kongen kan sette i kraft de enkelte bestemmelser til forskjellig tid.
Gonagas sáhttá bidjat fápmui iešguđege mearrádusa iešguđege áigái.
Finnmarkseiendommen overtar det personlige ansvaret fra Statskog SF for pantheftelser og andre heftelser for pengeforpliktelser i de eiendommer eller rettigheter som Finnmarkseiendommen overtar.
Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas persovnnalaš ovddasvástádusa Statskog SFas bántagiddehusain ja eará giddehusain ruhtageatnegasvuođain daid opmodagain dahje vuoigatvuođain, maid Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas.
Finnmarkseiendommen overtar også ansvaret for avtaler om bruksretter, leieretter o.l. til de eiendommene og rettighetene som overtas.
Finnmárkkuopmodat váldá maiddái badjelasas ovddasvástádusa šiehtadusain geavahanvuoigatvuođaid, láigovuoigatvuođaid j.s. birra daid opmodagaide ja vuoigatvuođaide, maid váldá badjelasas.
Finnmarkseiendommen overtar konsesjoner og bevillinger mv. som Statskog SF har i tilknytning til de eiendommer og rettigheter som overtas.
Finnmárkkuopmodat váldá badjelasas konsešuvnnaid ja doaibmalobiid jna, mat Statskog SFas leat daid opmodagaid ja vuoigatvuođaid oktavuođas, mat váldojuvvojit badjelassii.
Etter avtale med Statskog SF har Finnmarkseiendommen rett til å overta avtaler som Statskog SF har inngått vedrørende virksomheten i Finnmark.
Šiehtadusa mielde Statskog SFain lea Finnmárkkuopmodagas vuoigatvuohta váldit badjelasas šiehta dusaid, maid Statskog SF lea dahkan doaimma hárrái Finnmárkkus.
Den som ved ikrafttredelsen av kapittel 2 er ansatt i Statskog SF med arbeidssted i Finnmark fylke, unntatt ansatte som er knyttet til Statskog SFs fjelltjeneste, anses som ansatt i Finnmarkseiendommen fra ikrafttredelsestidspunktet med samme lønns- og arbeidsvilkår som vedkommende hadde hos Statskog SF, med mindre den ansatte har meddelt at vedkommende ikke ønsker det.
Gii kapihttala 2 fápmuiboahtimis lea Statskog SFa virgehas ja geas lea bargobáiki Finnmárkku fylkkas, earret virgehasaid geat leat Statskog SFa meahccebálvalusas, adnojuvvo Finnmárkkuopmodaga virgehassan fápmuiboahtináiggi rájes seamma bálká- ja bargoeavttuiguin go sus ledje Statskog SFas, juos virgehas ii leačča dieđihan ahte son ii hálit dan.
Fra ikrafttredelsestidspunktet er ansatte i Statskog SF med arbeidssted i Finnmark ikke lenger ansatt i Statskog SF med mindre det er særskilt avtalt.
Fápmuiboahtináiggi rájes eai leat Statskog SFa virgehasat, geain lea bargobáiki Finnmárkkus, šat Statskog SFa virgehasat, juos dat ii leačča vásedin šiehtaduvvon.
Departementet innkaller til det første styremøtet i Finnmarkseiendommen.
Departemeanta gohčču Finnmárkkuopmodaga vuosttas stivrračoahkkimii.
Styret skal sørge for at Finnmarkseiendommen blir registrert i foretaksregisteret innen seks måneder etter ikrafttredelsen.
Stivra galgá fuolahit, ahte Finnmárkkuopmodat logahuvvo fi tnodatlogaheapmái ovdal go guhtta mánu leat vássán fápmuiboahtima rájes.
Den som ved ikrafttredelsen av kapittel 2 er ansatt i Statskog SF med arbeidssted i Finnmark og som er knyttet til Statskog SFs fjelltjeneste, anses fra ikrafttredelsestidspunktet som ansatt i Statens naturoppsyn.
Gii kapihttala 2 fápmuiboahtimis lea Statskog SFa virgehas ja geas lea bargobáiki Finnmárkku fylkkas ja gii lea Statskog SFa meahccebálvalusas, adnojuvvo fápmuiboahtináiggi rájes Stáhta luonddugeahču virgehassan.
For øvrig gjelder fjerde ledd tilsvarende.
Muđui gusto njealját lađas seamma láhkai.
Kongen kan fastsette at andre eiendeler knyttet til virksomheten i Finnmark enn fast eiendom skal overføres fra Statskog SF til Finnmarkseiendommen og Statens naturoppsyn.
Gonagas sáhttá mearridit, ahte Finnmárkku doaimma eará oamit go gittaopmodagat galget sirdojuvvot Statskog SFas Finnmárkkuopmodahkii ja Stáhta luonddugehččui.
Kongen kan også fastsette at avtaler som nevnt i tredje ledd skal kunne overtas av Statens naturoppsyn.
Gonagas sáhttá maiddái mearridit, ahte šiehtadusaid, nugo namahuvvo goalmmát lađđasis, galgá Stáhta luonddugeahčču váldit badjelasas.
For øvrig kan Kongen gi nærmere overgangsregler.
Muđui sáhttá Gonagas addit dárkilet muhttádusnjuolggadusaid.
Endringer i annen lovgivning Fra den tid Kongen bestemmer gjøres følgende endringer i annen lovgivning: - - -
§ 50 Eará láhkamearrádusaid nuppástuhttimat Dán áiggi rájes go Gonagas mearrida, dahkkojuvvojit čuovvovaš nuppástusat eará láhkamearrádusaide:
LOV 2009-06-19 nr 101 : Lov om erverv og utvinning av mineralressurser ( mineralloven )
Láhka háhkamis ja roggamis minerálavalljodagaid
Lovens formål
Lága ulbmil
Formålet med loven er å fremme og sikre samfunnsmessig forsvarlig forvaltning og bruk av mineralressursene i samsvar med prinsippet om en bærekraftig utvikling .
Lága ulbmiliin lea ovddidit ja dáhkidit minerálaresurssaid servodatlaš dohkálaš hálddašeami ja geavaheami guoddevaš ovdáneami prinsihpaid mielde .
§ 2 . Hensyn ved forvaltning og bruk av mineralressursene
§ 2 . Doahttaleamit minerálaresurssaid geavaheami ja hálddašeami oktavuođas
Innenfor rammen av § 1 skal forvaltning og bruk av mineralressursene etter denne lov ivareta hensynet til : a ) verdiskaping og næringsutvikling , b ) naturgrunnlaget for samisk kultur , næringsliv og samfunnsliv , c ) omgivelsene og nærliggende områder under drift , d ) miljømessige konsekvenser av utvinning , og e ) langsiktig planlegging for etterbruk eller tilbakeføring av området .
Vuosttaš paragráfa mielde galgá minerálaresurssaid hálddašeapmi ja geavaheapmi dán lága vuođul vuhtiiváldit : a ) árvoháhkama ja ealáhusovdáneami , b ) sámi kultuvrra , ealáhusaid ja kultuvrraid luondduvuođu , c ) birrasiid ja lagamus guovlluid doaimma oktavuođas , d ) roggama birasváikkuhusaid , ja e ) guhkitáiggeplánema bakte mearridit geavaheami maŋŋil rogganáigodaga dahje movt máhcahit guovllu .
§ 3 . Saklig virkeområde
§ 3 . Áššálaš doaibmaguovlu
Loven gjelder aktiviteter som har til formål å kartlegge mineralske ressurser med sikte på utvinning .
Láhka guoská doaimmaide main ulbmil lea kártet minerála resurssaid gávdnostumi roggama várás .
Loven gjelder ethvert uttak av mineralske forekomster .
Láhka guoská buotlágan minerála resurssaid roggamiidda .
Loven gjelder likevel ikke uttak som hovedsakelig er en del av annen utnyttelse av grunnen .
Láhka dattetge ii guoskka roggamii mii vuosttažettiin lea oassin guovllu eará ávkkástallamis .
Departementet kan gi forskrift om hvilke aktiviteter eller uttak som omfattes av loven . Tilsvarende kan bestemmes av Direktoratet for mineralforvaltning ved enkeltvedtak .
Departemeanta sáhttá láhkaásahusa bakte mearridit makkár doaimmaide dahje roggamiidda láhka guoská . Nu sáhttá maiddái Minerálahálddašandirektoráhtta eaŋkilmearrádusa bakte mearridit .
§ 4 . Stedlig virkeområde
§ 4 . Lága doaibmaguovlu
Loven gjelder på norsk territorium med unntak av Svalbard .
Láhka guoská buot norgga eatnamiid siskkobealde earret Svalbárddas .
Loven gjelder ikke utenfor den private eiendomsrettens grenser i sjø .
Láhka ii guoskka olggobealde priváhta oamastanguovlluid mearas .
§ 5 . Forholdet til annet regelverk
§ 5 . Oktavuođat eará njuolggadusaide
Tillatelser etter denne lov erstatter ikke krav om tillatelse , godkjenning , arealplan eller konsesjon etter annen lovgivning .
Lobit mat dán lága mielde mieđihuvvojit eai boađe eará lágaid mieđihan , dohkkehan , areálaplána dahje konsešuvnna gáibádusaid sadjái .
Leting , undersøkelse , utvinning og drift på mineralske forekomster kan bare utøves innenfor de begrensninger som følger av denne lov og annen lovgivning .
Minerálaid gávdnoštumi ohcan , guorahallan , roggan ja doaibma sáhttá dušše čađahuvvot dán ja eará lágaid mearriduvvon gáržžidemiid mielde .
§ 6 . Forholdet til folkeretten
§ 6 . Gaskavuohta álbmotriektái
Loven skal anvendes i samsvar med folkerettens regler om urfolk og minoriteter .
Láhka galgá geavahuvvot álbmotrievtti njuolggadusaid álgoálbmogiid ja unnitálbmogiid birra .
§ 7 . Lovens mineralkategorier
§ 7 . Lága minerálašlájat
Med statens mineraler menes i denne lov : a ) metaller med egenvekt 5 gram / cm 3 eller høyere , herunder krom , mangan , molybden , niob , vanadium , jern , nikkel , kobber , sink , sølv , gull , kobolt , bly , platina , tinn , sink , zirikonium , wolfram , uran , kadmium og thorium og malmer av slike metaller .
Dán lága mielde leat stáhta minerálat : a ) metállat main iešdeaddu lea 5 grámma / cm 3 dahje eanet , dákko bakte krom , máŋgana , molybden , Niobe , vanadium , ruovdi , nihkkel , veaiki , siŋka , silba , golli , kobolta , ladju , platina , datni , siŋka , zirikonium , wolfram , urána , kadmium ja thorium ja málmmat dákkár metállain .
Dette gjelder likevel ikke alluvialt gull , b ) metallene titan og arsen og malmer av disse , c ) magnetkis og svovelkis .
Dattetge dát ii guoskka alluvialaš gollái , b ) metállat titana ja arsena ja málmmat dain , c ) magnehtakiisi ja riššačievra ( riššakiisi ) .
Med grunneiers mineraler menes i denne lov alle mineraler som ikke er statens mineraler etter første ledd .
Eanaeaiggáda minerálat leat dán lága mielde buot minerálat mat vuosttaš lađđasa mielde eai gula stáhtii .
Dette gjelder likevel ikke petroleum etter lov 4. mai 1973 nr. 21 om undersøkelser etter og utvinning av petroleum i grunnen under norsk landområde .
Dát dattetge ii guoskka petroleumii 1973 miessemánu 4. beaivvi lága nr. 21 mielde iskamis ja bohkamis petroleuma norgga eatnanguovlluin .
Kapittel 2 . Leting
Kapihtal 2 . Ohcan
§ 8 . Leteretten
§ 8 . Ohcanvuoigatvuohta
Enhver kan lete etter mineralske forekomster på fremmed grunn med de begrensninger som følger av denne lov og annen lovgivning .
Juohkehaš sáhttá ohcat minerála gávdnoštumiid earáid eatnamiin daid gáržžidemiid mielde mat dán ja eará lágaid mielde čuvvot .
Leteretten omfatter ikke innsamling av mineraler som ligger utenfor lovens formål og virkeområde .
Ohcanvuoigatvuohta ii guoskka minerálaid čohkkemis olggobealde dán lága ulbmila ja doaibmaguovllu .
Letingen skal ikke være til hinder for andres undersøkelse , utvinning og drift etter denne lov .
Ohcan ii galgga eastadit earáid guorahallama , roggama ja doaimma mii dán lága mielde čađahuvvo .
§ 9 . Leterettens omfang
§ 9 . Ohcanvuoigatvuođa viidodat
Leteren kan foreta arbeider i grunnens overflate som er nødvendige for å påvise mineralske forekomster .
Ohcci sáhttá čađahit dakkár doaimmaid eanangierragis mat leat dárbbašlačča duođašteames minerála gávdnoštumiid .
Inngrep som kan medføre skade av betydning , kan ikke foretas uten samtykke fra grunneieren og brukeren av grunnen .
Meassamat mat sáhttet dagahit mearkkašahtti vahágiid , ii sáhte čađahit almmá eanaeaiggáda ja eatnama geavaheaddji dohkkeheami haga .
§ 10 . Varslingsplikt
§ 10 . Dieđihangeatnegasvuohta
Leteren skal varsle grunneieren og brukeren av grunnen senest en uke før letingen igangsettes .
Ohcci galgá eananeaiggádii ja geavaheaddjái dieđihit maŋimusat vahku ovdal go ohcagoahtá .
Varsling kan skje muntlig eller skriftlig .
Dieđiheapmi galgá leat juogo njálmmálaččat dahje čálalaččat .
Dersom det er forbundet med urimelig ulempe å varsle muntlig eller skriftlig , kan varsling skje ved kunngjøring i en avis som er alminnelig lest på stedet .
Jus njálmmálaš dahje čálalaš dieđiheapmi šaddá eahpegovttolaš váivvádussan , de sáhttá dieđihit almmuhusa bakte báikkálaš áviissas .
Ved leting i Finnmark skal leter i tillegg skriftlig varsle Sametinget , Finnmarkseiendommen som grunneier og det aktuelle områdestyret og distriktsstyret for reindriften .
Minerálaid ohcama oktavuođas Finnmárkkus galgá maiddái čálalaččat dieđihit Sámediggái , Finnmárkkuopmodahkii , mii lea eanaeaiggát , ja boazodoalu guovllustivrii mii lea dan guovllus gos áigu ohcat ja maiddái boazodoalu orohatstivrii .
Når det er praktisk mulig , skal siidaene , jf. lov 15. juni 2007 nr. 40 om reindrift ( reindriftsloven ) § 51 , varsles muntlig .
Go lea praktihkalaččat vejolaš , de galgá siiddaide njálmmálaččat dieđihit , vrd. 2007 geassemánu 15. beaivvi láhka nr. 40 boazodoalu birra ( boazodoalloláhka ) § 51 .
Varsling skal skje så tidlig som mulig og senest to uker før leting startes .
Dieđihit berre nu árrat go vejolaš ja maŋimusat guokte vahku ovdal go ohcan álggahuvvo .
Departementet kan gi forskrift om varslingsplikten og om unntak fra denne .
Departemeanta sáhttá mearridit láhkaásahusa dieđihangeatnegasvuođa ja das spiehkastatvejolašvuođaid birra .
Kapittel 3 . Undersøkelse av grunneiers mineraler
Kapihtal 3 . Guorahallamis eanaeaiggáda minerálaid
§ 11 . Avtale om undersøkelsesrett
§ 11 . Šiehtadus guorahallanvuoigatvuođa birra
Den som vil undersøke forekomster av grunneiers mineraler , må inngå avtale med grunneieren . Dersom avtale ikke kommer i stand , kan det søkes om ekspropriasjon , jf. § 37 .
Son guhte áigu iskat eanaeaiggáda minerálaid gávdnostumi , ferte šiehtadit eanaeaiggádin oažžumis soahpamuša . Jus soahpamuša ii sáhte olahit , de sáhttá ohcat bággolonisteami , vrd. § 37 .
§ 12 . Prøveuttak
§ 12 . Geahččalanroggan
I tillegg til avtale med grunneier krever prøveuttak særskilt tillatelse fra Direktoratet for mineralforvaltning .
Lassin šiehtadussii eananeaiggádiin gáibida geahččalanroggan ahte oažžu earenoamáš lobi Minerálahálddašandirektoráhtas .
Med prøveuttak menes uttak som er nødvendig for å vurdere forekomstens drivverdighet .
Geahččalan roggamin oaivvilduvvo roggan mii lea dárbbašlaš árvvoštallamis minerálahivvodaga roggangánnáheami ektui .
Tillatelse til prøveuttak kan ikke gis for uttak av mer enn 2 000 m 3 masse unntatt i særlige tilfeller .
Geahččalanrogganlobi ii sáhte mieđihit go dušše 2 000 m 3 hivvodaga rádjái , ja dušše earenoamáš oktavuođain sáhttá viiddidit hivvodaga .
Det kan settes vilkår for tillatelsen .
Lohpái sáhttet mearriduvvot sierranas eavttut .
Før tillatelse gis , skal Direktoratet for mineralforvaltning gi grunneieren , brukeren av grunnen , fylkesmannen , fylkeskommunen og kommunen anledning til å uttale seg .
Ovdalgo lohpi juolluduvvo , galgá Minerálahálddašandirektoráhtta addit eanaeaiggádii , eanageavaheaddjái , fylkkamánnái , fylkkasuohkanii ja suohkanii vejolašvuođa ovddidit cealkámuša .
Undersøker skal skriftlig varsle Direktoratet for mineralforvaltning minst tre uker før arbeidene igangsettes .
Iskkadeaddji galgá čálalaččat dieđihit Minerálahálddašandirektoráhtii unnimusat golbma vahku ovdalgo bargu álggahuvvo .
Direktoratet for mineralforvaltning skal varsle kommunen , fylkeskommunen og fylkesmannen .
Minerálahálddašandirektoráhtta fas galgá dieđihit suohkanii , fylkkasuohkanii ja fylkkamánnái .
Ved prøveuttak i Finnmark gjelder § 17 andre til sjette ledd tilsvarende .
Geahččalanroggama oktavuođas Finnmárkkus guoská § 17 nuppi - guđat lađđasii vástideaddjin .
Kapittel 4 . Undersøkelse av statens mineraler
Kapihtal 4 . Guorahallamis stáhta minerálaid
§ 13 . Søknad om undersøkelsesrett
§ 13 . Ohcamis guorahallanvuoigatvuođa
Den som vil sikre seg rett til å undersøke forekomster av statens mineraler , må søke Direktoratet for mineralforvaltning om undersøkelsesrett .
Son guhte áigu iskat stáhta minerálagávdnostumi , ferte ohcat guorahallanvuoigatvuođa Minerálahálddašandirektoráhtas .