pere/sami_parallel huggingface dataset:
På dette møtet ble partene enige om å etablere et nytt nordisk samarbeid om samiske saker som berører felles nordisk interesse .
Gieskat dolle Suoma , Ruoŧa ja Norgga sámediggepresideanttat ja ministarat geain lea ovddasvástádus sámepolitihkalaš áššiide čoahkkima .
Målsettingen med det nye samarbeidet er å styrke og utvikle det samiske folkets språk , kultur og næringer .
Dán čoahkkimis lei ovttaoaivilvuohta ásahit ođđa davviriikkalaš ovttasbarggu sámi áššiid hárrái mat leat oktasaš davviriikkalaš beroštumit .
Sett i lys av Samepresidentenes og ministrenes intensjon om nordisk samarbeid , er Sametinget overrasket over vedtaket i NRKs administrasjon om å utsette igangsettingen av de planlagte samiske fjernsynssendinger .
Ođđa ovttasbarggu ulbmil lea nannet ja ovddidit sámi álbmoga giela , kultuvrra ja ealáhusaid . Sámepresideanttaid ja ministariid davviriikkalaš ovttasbargoáigumušaid oktavuođas , heammástuvvá Sámediggi NRK ` hálddahusa mearrádusain maŋidit plánejuvvon sámi TV-sáddagiid álggaheami .
Sametinget ber styret i NRK gi administrasjonen gir et klart signal om at innsparingstiltakene som rammer den samiske kringkastingsvirksomheten ikke er forenlige med de allmennkringkastingsforpliktelsene som NRK har for det samiske folk .
Sámediggi dáhttu NRK ` stivrra čielgasit čájehit hálddahussii ahte seastindoaibmabijut mat vahágahttet sámi sáddehatdoaimma , eai heive daidda álbmotsáddehat-geatnegasvuođaide mat NRK:s leat sámi álbmoga guovdu .
Styret må skjerme Sámi Radio fra budsjettkutt , særlig da denne divisjonen ikke har overskredet sitt budsjett .
Stivra ferte várjalit Sámi Radio NRK ` bušeahttaunnideamis , erenoamážit danne go dát ossodat ii leat mannan badjel bušeahttarájis .
Sametinget ber samtidig om at Stortinget sikrer et økonomisk grunnlag for utviklingen av samisk allmennkringkasting .
Sámediggi dáhttu seammás ahte Stuoradiggi sihkkarastá sámi álbmotsáddehaga ovddideapmái ekonomalaš vuođu .
Dette kan gjøres ved at Stortinget under behandlingen av St. prp. nr. 1 ( 2000-2001 ) øremerker deler av kringkastingsavgiften til etablering av samiske TV-nyheter i 2001 .
Dát sáhttá dahkkot dakko bokte ahte Stuoradiggi St.prp. nr 1 ( 2000-2001 ) meannudettiin , várre osiid sáddehatdivagiis sámi TV-ođđasiid ásaheapmái 2001:s .
Sametinget ber også om at det sikres samisk deltagelse NRKs styre .
Sámediggi dáhttu ahte NRK ` stivrii sihkkarasto sámi oasseváldin .
Fellesforslaget ble enstemmig vedtatt .
Oktasaš árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Geir Tommy Pedersen , saksordfører
Geir Tommy Pedersen , áššejođih. .
Geir Tommy Pedersen
Geir Tommy Pedersen , áššejođih. .
Dette innebærer at det samiske folk har rett til ytringsfrihet og informasjonsfrihet på lik linje med den norske befolkning .
Dát mielddisbuktá ahte sámi álbmogis lea seamma cealkin- ja diehtojuohkinvuoigatvuohta go norgga álbmogis .
Saken avsluttet 10. november 2000 kl. 09.10 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 09.10
Kárášjohka 10. november 2000
Kárášjohka 28.11.2000
Einar Lifjell Tor Nilsen
Einar Lifjell Tor Nilsen
Tale / artikkel , 11.05.2010
Sárdni / artihkal , 19.05.2010
Av : Forsvarsminister Grete Faremo
Suodjalusministtar Grete Faremo
2011 – et år for endring i Afghanistan
2011 – rievdadeami áigi Afghanistanas
Målet for operasjonene i Afghanistan er at afghanerne skal ta over sikkerheten i eget land .
Doaimmaid ulbmilin Afghanistanas lea ahte Afghanistana álbmot ieš galgá bádjelasas váldit ja fuolahit sihkarvuođa iežaset riikkas .
I dag møtes landene som har styrker i den nordlige regionen for å diskutere hvordan vi best mulig kan hjelpe dem å få til dette .
Odne deaivvadit riikat main leat soalddáhat dán riikka davimus guovllus ságastallat movt mii buoremusat sáhttit sin veahkehit dán olaheames .
Av forsvarsminister Grete Faremo .
Suodjalusministtar Grete Faremo .
I dag møtes forsvarsministre fra 16 land i Berlin .
Odne deaivvadit 16 riikkaid suodjalusministarat Berlinas .
Vi vil se på hvordan vi kan gjøre vårt til å bidra til å realisere FNs og ISAFs mål om å sette afghanerne i stand til å være herrer i eget hus .
Mii áigut ságastallat movt mii buoremusat sáhttit bargat vai ollašuhttit ON ja ISAF áigumuša ahte láhčet dili nu ahte Afghanistana álbmot nákcejit iežaset viesu gohkket .
Målet gjelder alle samfunnssektorer , men i vår krets er fokuset naturlig nok støtte til oppbyggingen av en afghansk sikkerhetssektor – forsvar , grensevakt , politi , domstoler og fengselsvesen .
Áigumuš guoská buot servodatsurggiide , muhto min biires mii lunddolaččat deattuhit ahte lea dehálaš doarjut Afghanistana dorvosuorggi huksema – suodjalusa , rádjebearráigeahču , politiija , duopmostuoluid ja giddagasásahusa .
I tråd med FN-mandatet er målet å skape en fungerende stat og dermed hindre at Afghanistan nok en gang blir en trussel mot internasjonal fred og sikkerhet .
ON fápmudusa mielde lea áigumuš ásahit doaibmi stáhta ja nu eastadeames ahte Afghanistana fas šaddá uhkádussan riikkaidgaskasaš ráfi ja sihkarvuođa ektui .
Skiftet fokus ISAFs hovedfokus har endret seg fra opprørsbekjempelse til beskyttelse av befolkningen .
Rievdadii áŋgiruššama ISAF váldovuoruhus lea rievdan stuimmálašvuođa eastadeames dálá álbmoga suodjaleapmái .
Derfor skjer det nå en markant økning av både afghanske sikkerhetsstyrker og ISAF-styrker .
Danin Afghanistana dorvoveaga ja ISAF-veaga lohku sakka lea lassanan .
Vi innretter stadig mer av innsatsen mot trening , opplæring og samarbeid med afghanerne i felt .
Mii dál bidjat ollu návccat dasa ahte hárjehallat , oahpahit ja ovttasbargat afghanistalaččain .
Den omleggingen som nå skjer i ISAF går i den retningen Norge har arbeidet for og praktisert i flere år .
Rievdadeapmi mii dál dáhpáhuvvá ISAF veagas manna dan guvlui Norga máŋga jagi lea áŋgiruššan ja ieš doaibman .
Norge er opptatt av at vi ikke skal ta på oss oppgaver som det er naturlig at afghanerne selv utfører – noe som dessverre har vært litt for vanlig i andre deler av landet .
Norgga lea deattuhan dan ahte mii eat galgga váldit badjelasámet dakkár doaimmaid maid Afghanistalaččat lunddolaččat ieža sáhttet doaimmahit – mii dađibahábut lea dáhpáhuvvan beare dávjá dán riikka eará guovlluin .
Vi må bygge , ikke erstatte , afghansk kapasitet .
Mii fertet hukset , eatge lonuhit , Afghanistana kapasitehta .
På Berlin-møtet vil alle som har militære styrker i Nord-Afghanistan søke å samordne vår militære innsats opp mot de nye utfordringene og den nye strategien .
Berlin-čoahkkimis buohkat geain leat soahteveagat Davvi-Afghanistanas gahččalit ovttastahttit iežamet militeara áŋgiruššama ođđa hástalusaid ja ođđa áigumušaid ektui .
Arbeidet blir lite effektivt hvis hvert land skal ha sin særegne måte å gjøre det på .
Bargu ii šatta nu beaktil go galggašii jus juohke riikka iežas sierranas vuogi mielde bargá .
Vi trenger et tett samarbeid og felles mål .
Mii dárbbašat lagas ovttasbarggu ja oktasaš mihttomeari .
For Norges del legger vi stor vekt på å få til en god koordinering med de afghanske og de nye amerikanske styrkene i Faryab .
Norgga bealis mii garrasit deattuhit ahte mii lihkostuvvat buohtalastimis doaimmaimet afghanistanalaš ja ođđa amerihkálaš soahteveagain Faryabas .
Endringer Verken Norge eller Nato for øvrig ønsker å være i Afghanistan en dag lenger enn nødvendig .
Rievdadusat Ii Norga iige Nato ge muđui háliit leat guhkit áiggi Afghanistanas go mii lea dárbbašlaš .
Norge har imidlertid ingen sluttdato – vi gikk inn med våre allierte og vil , når den tid kommer , trekke oss ut sammen med dem .
Dattege Norga ii leat mearridan luohpanbeaivi – mii sisa manaimet iežamet lihtolaččaiguin ja áigut , go áigi lea láddan , ovttas singuin fas guođđit dán riikka .
Desto viktigere er det at vi har et klart fokus på overgangen til økt afghansk kapasitet og eierskap .
Dasto deháleappot lea ahte mis lea čielga mihttun dasa ahte dađistaga lasihit Afghanistana coavcci ja eaiggátvuođa .
Det er dette som er veien frem til en avslutning av det militære oppdraget .
Dát leage geaidnu man geažis lea militeara operašuvnna loahppa Afghanistanas .
NATO har nylig godkjent et konsept for stegvis overføring av sikkerhetsansvaret til afghanerne , og målet er at afghanerne skal overta hovedansvaret for sikkerheten innen få år .
NATO lea aittobáliid dohkkehan konseapta mas árvaluvvo dađistaga sirdit dorvoovddasvástádusa afghanistanalaččaide , ja áigumuš lea ahte Afghanistana soames jagiid geahčen ollásit badjelasas váldá dorvvolašvuođa váldoovddasvástádusa .
Styrkeopptrappingen fører med seg nye utfordringer .
Veagaid lasiheapmi mielddisbuktá ođđa hástalusaid .
Sikkerhetssituasjonen i nord er blitt stadig mer krevende .
Dorvodilli davvin lea dađistaga šaddan eanet gáibideaddjin .
Økt tilstedeværelse i nye områder medfører hyppigere kontakt med opprørere .
Eanet soalddáhat ođđa guovlluin mielddisbuktá ahte dávjjibut vásihit stuibmejeddjiid .
Dette fikk vi en brutal påminnelse om sist søndag , da ni norske soldater ble skadet ute på oppdrag .
Dán garrasit vásiheimmet mannán sotnabeaivvi , go ovcci norgalaš soalddáha roasmmohuvve doaimmas .
Slikt går dypt inn på meg .
Dákkár dáhpáhusat sakka váivvidit mu .
Samtidig vet jeg at de norske soldatene gjør en meget solid jobb .
Seammás dieđán ahte norgalaš soalddáhat barget nana buori barggu .
De er godt trent , godt utrustet og har en profesjonalitet og innsats som jeg er stolt over .
Sii leat bures hárjehallan , leat buori rusttegat ja sin ámmátčehppodat ja árjjalašvuohta dagaha ahte lean hui rámis .
Med den pågående styrkeøkningen må vi forvente at antallet sikkerhetsrelaterte hendelser vil forbli relativt høyt .
Militearaveaga lassáneami dihte lea ain vuorddehahtti ahte dovduičuohcci dáhpáhusat ain deaividit oalle dávjá .
Vi ser likevel ingen alternativer : Skal Afghanistan bli stabilt , kan vi ikke tillate oss å overse de mest utfordrende områdene .
Mii dattege eat oainne eará molssaeavttuid : Jus Afghanistana galgá stáđásmuvvat , de eat sáhte hilgut eanemus hástaleaddji guovlluid .
Vi ser tydelig fremgang , spesielt når det gjelder de afghanske sikkerhetsstyrkenes evne og vilje til å ta ansvar .
Mii oaidnit ovdáneami , earenoamážiid go guoská Afghanistana dorvoveaga návcca ja dáhtu váldimis ovddasvástádusa .
Allierte og afghanske styrker opererer tettere sammen enn noen gang .
Lihtolaččaid ja Afghanistana veagat doibmet eanet lahkalaga go goassege ovdal .
Dette er viktig , for bare afghanerne selv kan mestre de kommende utfordringene og utvikle landet i det lange løp .
Dát lea dehálaš , danin go leat dušše afghanistanalaččat ieža geat sáhttet hálddašit boahttevaš hástalusaid ja ovddasguvlui ja guhkit áiggi vuollái ovdánahttit iežaset riikka .
Nr. : 05/10
Nr. : 05/10
21 polsk-norske kulturprosjekter får støtte
21 polskkalaš-norgalaš kulturprošeavtta ožžot doarjaga
21 nye samarbeidsprosjekter er nå godkjent for finansiering fra Kulturutvekslingsfondet .
21 ođđa ovttasbargoprošeavtta leat dál dohkkehuvvon ruhtaduvvot Kulturlonohallanfoanddas .
Prosjektene omfatter scenekunst , musikk , kulturarv , billedkunst , litteratur og arkiv og involverer aktiviteter i både Polen , Norge og Island .
Prošeavttat fátmmastit lávdedáidaga , musihka , kulturárbbi , govvadáidaga , girjjálašvuođa ja arkiivva ja dat siskkildit doaimmaid sihke Buolas , Norggas ja Islánddas .
Prosjekter som mottar støtte etter 4. utlysningsrunde ( pdf )
Prošeavttat mat ožžot doarjaga 4. almmuhanvuoru maŋŋá ( pdf )
– Kulturutvekslingsfondet er et viktig bidrag til økt kunnskap og interesse for både norsk og polsk kultur , og er et eksempel på hvordan EØS-midlene bidrar til stadig tettere polsk-norsk kontakt og samarbeid .
– Kulturlonohallanfoanda lea dehálaš veahkki mii váikkuha lasihit máhtu ja beroštumi sihke Norgga ja Buola kultuvrras , ja dat lea dakkár ovdamearka mii čájeha ahte EØS-ruđat dađistaga buoridit Buola ja Norgga gaskasaš oktavuođaid ja ovttasbarggu .
Det er stor interesse for fondet både i Norge og Polen og gode og spennende prosjekter innenfor et bredt spekter av kultursektoren har fått støtte , sier kulturminister Anniken Huitfeldt .
Beroštupmi foanddas lea stuoris sihke Buolas ja Norggas ja buorit ja gelddolaš prošeavttat mat gokčet kultursuorggi viidát , leat ožžon ruhtadoarjaga foanddas , dadjá kulturministtar Anniken Huitfeldt .
Kulturutvekslingsfondet med Polen ble etablert i 2008 og forvaltes av det polske kulturdepartementet .
Kulturlonohallanfoanda Buolain ásahuvvui jagi 2008 ja dan hálddaša Buola kulturdepartemeanta .
Fondet utgjør totalt nærmere 90 millioner kroner og finansieres i hovedsak av norske EØS-midler .
Foanddas leat lagabui 90 milj. ruvnno ja dan ruhtadit eanaš norgalaš EØS-ruđat .
Fondet støtter kulturell utveksling i form av samarbeidsprosjekter mellom polske søkere og partnere fra Norge , Island eller Liechtenstein .
Foanda doarju kultuvrralaš lonohallama mat leat Buola oasálaččaid ja ohcciid ja Norgga , Islándda ja Lichtensteina oasálaččaid ja ohcciid ovttasbargoprošeavttat .
Målet er å styrke dialogen og det kulturelle samarbeidet mellom Polen og giverlandene .
Ulbmil lea nanosmahttit Buola ja juolludeaddji riikkaid gaskasaš gulahallama ja kultuvrralaš ovttasbarggu .
Dette er den fjerde av i alt fem planlagte utlysninger .
Dát lea njealját oktiibuot viđa plánejuvvon almmuheamis .
Siste søknadsrunde vil bli utlyst i begynnelsen av mars i år .
Maŋimus ohcanvuorru galgá almmuhuvvot njukčamánu álggus dán jagi .
Nærmere opplysninger om prosjektene og søknadsprosessen finnes på Kulturutvekslingsfondets hjemmeside .
Eanet dieđuid prošeavttaid ja ohcanproseassaid birra leat gávdnamis dás : Kulturlonohallanfoandda ruoktosiidu .
Kulturdepartementet koordinerer arbeidet med fondet i Norge , i samarbeid med Norsk kulturråd , ABM-utvikling og Riksantikvaren .
Kulturdepartemeanta oktiiordne foandabarggu Norggas , ovttasráđiid Norgga kulturráđiin , ABM-ovddidemiin ja Riikkaantikvárain .
Du kan også henvende deg til : .
Don sáhtát maiddái váldit oktavuođa dása : .
20 Ressursutnytting og verdiskapning i samiske områder
20 Resursaávkkástallan ja árvoháhkan sámi guovlluin
I samiske områder og i samisk kultur er bruken av naturen , naturressursene og landskapet sentral .
Sámi guovlluin ja sámi kultuvrras lea luonddu , luondduriggodagaid ja eanadaga geavaheapmi guovddážis .
Dette er det redegjort for i flere offentlige utredninger , senest i NOU 2007 : 14 Samisk naturbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms – Bakgrunnsmateriale for Samerettsutvalget .
Dát lea válddahallon máŋggaid almmolaš čielggademiin , maŋimuš NOU 2007 : 14:s Samisk naturbruk og rettsssituasjon fra Hedmark til Troms – Bakgrunnsmateriale for Samerettsutvalget .
Bruken og nærheten til landskapet er endret over tid , men kunnskapen og kunnskapsuniverset er på mange måter bevart og overført gjennom sosial og praktisk involvering i landskapet der denne kunnskapen er lokalisert .
Lahkavuohta eanadahkii ja dan geava ­heapmi lea nuppástuhtton áiggiid čađa , muhto diehtu ja diehtouniversa lea máŋggaláhkai seailluhuvvon ja sirdojuvvon go lea sosiálalaččat ja geavatlaččat leamaš dan eanadagas gosa dát diehtu gullá .
Kunnskapen om landskapet innebærer også at en får kulturell og språklig kompetanse og muligheten til å delta på den identitetsarenaen som landskapet er .
Diehtu eanadaga birra mearkkaša vel ahte fidne kultuvrralaš ja gielalaš máhtu , ja sáhttá searvat dan identitehtaarenai mii eanadat lea .
Mens landskapets funksjonelle betydning på mange måter er mindre i dag enn tidligere , så har kanskje dets symbolske betydning for samisk identitet blitt sterkere .
Vaikke eanadaga doaimma mearkkašupmi ii leat máŋggaláhkai nu nanus dál go ovdal , de soaitá dan symbolalaš mearkkašupmi sámi identitehtii nanosmuhtton .
Høsting – for eksempel fiske , jakt , fangst , bærplukking – er en viktig del av samisk tradisjonell næringsutøvelse , og er vanlig i de aller fleste samiske bygdene .
Meahcásteapmi – mahkáš guolásteapmi , bivdu , murjen – lea dehálaš oassi sámi árbevirolaš ealáhusdoaimmaheamis , ja lea dábálaš eanaš sámi giliin .
Høstingen er et tilleggsbidrag til den totale husholdsøkonomien og er viktig , i mange tilfeller helt avgjørende , for et husholds totale inntjening og dermed muligheten for å bo i disse områdene .
Meahcásteapmi lea lasáhus ollislaš dállo ­doalloekonomiijai ja lea dehálaš , máŋgga háve áibbas mearrideaddjin , dállodoalu ollislaš dietnasii ja nuge vejolašvuhtii beassat ássat dáid guovlluin .
Grensen mellom næringsvirksomhet og selvforsørgingsbruk kan være utydelig .
Ealáhusdoaimma ja iešbirgendoalu rádjá soaitá leat eahpečielggas .
Den vanlige forståelsen av begrepet næring og næringsvirksomhet er derfor ikke alltid egnet i samisk sammenheng .
Dát dábálaš áddejupmi ealáhusa ja ealáhusdoaimma doahpagis ii leat danne álo nu heivvolaš sámi oktavuođas .
Velfungerende , trygge og identitetsskapende lokalsamfunn er avgjørende for et godt velferdssamfunn .
Buresdoaibmi , oadjebas ja identitehtaása head ­dji báikegottit leat mearrideaddjin buori čálgoservodahkii .
En aktiv og målrettet distrikts- og regionalpolitikk skal bidra til å sikre arbeidsplasser og velferd der folk bor .
Doaibmi ja ulbmillaš guovllu- ja regionálapolitihkka galgá leat veahkkin sihkarastit bargosajiid ja čálggu doppe gos olbmot ásset .
Norge er et langstrakt land med spredt bosetting og store variasjoner i ressursgrunnlag , kultur , historie og identitet .
Norga lea guhkes riika , mas lea bieđggus ássan ja stuorra erohusat resursavuođus , kultuvrras , historjjás ja identitehtas .
Kombinasjonen av mangfold og fellesskap må gjenspeiles i velferdspolitikken og i en tydelig politikk for regional utvikling .
Girjáivuođa ja searvevuođa lotnolasvuohta ferte govviduvvot čálgopolitihkas ja regionála ovdáneami čielga politihkas .
Regional- og distriktspolitikken bygger på tre hovedstrategier , jf. St.meld. nr. 21 ( 2005 – 2006 ) Hjarte for heile landet .
Regionála- ja guovllupolitihkka lea vuođđuduvvon golmma strategiijai , gč. Sd.dieđ. nr. 21 ( 2005 – 2006 ) Hjarte for heile landet .
Om distrikts- og regionalpolitikken :
Guovllu- ja regionálapolitihka birra :
Bedre grunnlaget for utvikling i de enkelte regioner ved å styrke kompetansen , tilrettelegge for nyskaping og næringsutvikling , redusere avstandshindre , utvikle livskraftige lokalsamfunn og fremme bærekraftig bruk av naturressursene .
Buoridit ovdánanvuođu juohke regiovnnas dan láhkai ahte nanne gealbbu , heiveha hutka ­miidda ja ealáhusovdáneapmi , geahpeda gaskahehttehusaid , ovdánahttá birgejeaddji báikegottiid ja ovddida luondduriggodagaid ceavzilis geavaheami .
Regional- og distriktspoliske hensyn skal tillegges sterkere vekt i politikken på de enkelte sektorer .
Regionála- ja guovllupolitihkalaš deasttat galget garrasabbot deattuhuvvot iešguđet surggiid politihkas .
Satse på å utvikle næringsvirksomhet på områder hvor de enkelte regioner har spesielle fortrinn .
Politihkka galgá buorebut heivehuvvot regionála dilálašvuo-đaide ja buorebut oktiiordnejuvvot .
Sette inn en særskilt innsats for å møte utfordringene i de mest utsatte områdene .
Vuoruhit ovddidit ealáhusdoaimma dakkár surggiin main iešguđet regiovnnain leat erenomáš ovdamunit .
De distriktspolitiske virkemidlene skal styrkes .
Guovllupolitihkalaš gaska ­oamit galget nannejuvvot .
Regjeringen vil legge fram en ny stortingsmelding om distrikts- og regionalpolitikken våren 2009 .
Ráđđehus áigu 2009 giđa ovdanbidjat ođđa stuorradiggedieđáhusa guovllu- ja regionálapolitihka birra .
Meldingen skal inneholde en gjennomgang av status i distrikts- og regionalpolitikken og ambisjoner , nye mål og rammer for et videre offensivt arbeid på politikkområdet i neste stortingsperiode .
Dieđáhus galgá sisttisdoallat guovllu- ja regionálapolitihka stáhtusa guorahallama ja ambišuvnnaid , ođđa mihtuid ja rámmaid joatkka offensiiva bargui politihkas boahtte stuorradiggeáigodahkii .
Rammebetingelser som gjelder generelt for distriktene har også betydning for verdiskaping og utvikling av næringslivet i samiske bosettingsområder .
Rámmaeavttut mat gusket guovlluide oppalaččat , leat mearkkašahttin sámi ássanguovl ­luid ealáhusaid árvoháhkamii ja ovdánahttimiige .
Regjeringen ser det som viktig at man utvikler en næringspolitikk som også er tilrettelagt for samiske bosettingsområder .
Ráđđehusa mielas lea dehálaš ahte ovdánahttá dakkár ealáhuspolitihka mii lea heivehuvvon sámi ássanguovlluidege .
Regjeringen ønsker å skape ringvirkninger på land av utviklingen i olje- og gassektoren i Nord-Norge .
Ráđđehus dáhttu ásahit lassiváikkuhusaid nannámis oljo- ja gássasuorggi ovdánahttimis Davvi-Norggas .
Det legges vekt på behovet for å fremme positiv utvikling innenfor andre viktige næringer som fiske og havbruk , reiseliv , landbruk og reindrift .
Dás deattuhuvvo dárbu ovddidit positiivva ovdáneami eará dehálaš ealáhusain nugo guolástusas ja áhpedoalus , mátkkošteamis , eanadoalus ja boazodoalus .
Det gjelder også næringer som er viktige for de samiske bosettingene og den samiske kulturen i tillegg til reindriften .
Dát guoská vel ealáhusaide mat leat dehálaččat sámi ássamii ja sámi kultuvrii ja vel boazodollui .
Regjeringen ønsker også å legge vekt på å fremme innovasjon og nyskaping i næringslivet .
Ráđđehus dáhttu vel deattuhit ahte ealáhusain ovddiduvvo innovašuvdna ja hutkan .
Soria-Moria-erklæringen sier at regjeringen vil sette i verk et verdiskapingsprogram for næringskombinasjoner i samiske strøk og satse på samisk reiselivsutvikling som skal sikre og styrke næringslivet i samiske områder .
Soria Moria-julggaštus cealká ahte Ráđđehus áigu sámi guovl . ­luin álggahit árvoháhkanprográmma lotnolasea ­láhusaide ja vuoruhit sámi mátkkoštanovdáneami , mii galgá sámi guovlluin sihkarastit ja nannet ealáhusaid .
Regjeringen vil at Sametinget skal ha reell innflytelse på utforming av jordbruks- , reindrifts- og fiskeripolitikken , og på forvaltningen av avgjørende ressurser for samisk samfunnsliv .
Ráđđehus dáhttu ahte Sámedikkis galgá leat duohta váikkuhus eanadoallo- , boazodoallo- ja guolástuspolitihka hábmemis , ja dakkár resurssaid hálddašeamis mat leat mearrideaddjin sámi servodateallimii .
Se Sametingets årsmeldinger 2006 ( punkt 9 ) og 2007 ( punkt 10 ) om Samtingets virkemidler og arbeid på næringsutviklingsområdet .
Geahča Sámedikki 2006 jahkedieđáhusa ( čuoggá 9 ) ja 2007 jahkedieđáhusa ( čuoggá 10 ) Sámedikki váikkuhangaskaomiid ja barggu birra ealáhusovddidansuorggis .
Bærekraftsperspektivet er de siste årene innarbeidet i nye lover som finnmarksloven og reindriftsloven , og i forslag til ny plan- og bygningslov og havressurslov .
Ceavzilvuođaperspektiiva lea maŋimuš jagiid váldon mielde ođđa lágaide nugo finnmárkoláhkii ja boazodoalloláhkii , ja ođđa plána- ja huksenlága ja áhperesursalága evttohusaide .
Bærekraftsbegrepet innbefatter både en økologisk , økonomisk , sosial og kulturell dimensjon , noe som vil gi grunnlag for en mer helhetlig tilnærming til bruk og vern .
Ceavzilvuođadoaba sisttisdoallá sihke ekologalaš , ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš dimenšuvnna , mii bidjá vuođu oppalaččabut meannudit geavahusa ja suodjalusa .
20.1 Arbeidet med rettsforhold i samiske områder
20.1 Sámi guovlluid vuoigatvuođadili bargu
20.1.1 Finnmarkskommisjonen og Utmarksdomstolen for Finnmark
20.1.1 Finnmárkokommišuvdna ja Finnmárkku Meahcceduopmostuollu
Etter finnmarksloven skal det opprettes en kommisjon , Finnmarkskommisjonen , for å kartlegge eksisterende rettigheter til den grunnen Finnmarkseiendommen 1. juli 2006 overtok fra Statskog SF .
Finnmárkolága mielde galgá ásahuvvot kom-mišuvdna , Finnmárkokommišuvdna , kárten dihtii dálá vuoigatvuođaid daid eatnamiidda maid Finnmárkoopmodat suoidnemánu 1. b. 2006 válddii badjelasas Statskog SF:s .
I tillegg skal det opprettes en særdomstol , Utmarksdomstolen for Finnmark , for å pådømme tvister som reiser seg i den forbindelse .
Lassin galgá ásahuvvot sierraduopmostuollu , Meahcceduopmostuollu Finn , ­márkui mii galgá árvvoštallat vertniid mat bohciidit dán oktavuođas .
Kommisjonen ble oppnevnt i statsråd 14. mars 2008 .
Kommišuvdna nammaduvvui stáhtaráđis njukčamánu 14. b. 2008 .
Domstoladministrasjonen bestemte 4. april 2008 at kommisjonens sekretariat skal ligge i Tana .
Duopmostuollohálddahus mearridii cuoŋománu 4. b. 2008 ahte kommišuvnna čállingoddi galgá leat Deanus .
En tar sikte på at kommisjonen skal være operativ fra rundt månedsskiftet august / september 2008 .
áigu-muššan lea ahte kommišuvdna galgá leat doaimmas borgemánu / čakčamánu 2008 molsašumis .
Oppnevningen av utmarksdomstolen utstår noe siden det ikke vil være anledning til å bringe saker inn for domstolen før kommisjonen har avsluttet kartleggingen av eksisterende rettigheter i det første utredningsfeltet .
Meahcceduopmostuolu nammadeapmi lea veaháš maŋŋonan , go ii sáhte bidjat áššiid ovdan duopmostullui ovdal go kommišuvdna lea loahpahan vuosttaš čielggadanguovllu dálá vuoigatvuođaid kártenbarggu
20.1.2 Samerettsutvalget II
20.1.2 Sámi vuoigatvuođalávdegoddi II
Samerettsutvalget ble gjenoppnevnt i juni 2001 for generelt å utrede « spørsmålene omkring den samiske befolknings rettslige stilling når det gjelder retten til og disponering og bruken av land og vann i samiske bruksområder utenfor Finnmark fylke » ( mandatets avsnitt 2.2 ) .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi fas nammaduvvui geassemánus 2001 ja galggai oppalaččat čielggadit « sámi álbmoga rievttálaš dili gažaldagaid eatnamiid ja čáziid vuoigatvuođa ja hálddašeami ja geavaheami dáfus sámi geavahanguovlluin olggo ­bealde Finnmárkku fylkka » ( mandáhta 2.2 oassi ) .
Herunder skulle utvalget blant annet redegjøre for historiske forhold og vurdere behovet for lovendringer .
Dása gulai ahte lávdegoddi galggai earret eará čielggadit historjjálaš diliid ja árvvoštallat dárbbašuvvojitgo láhkanuppástusat .
Utvalget la i desember 2007 frem NOU 2007 : 13 Den nye sameretten som inneholder en rekke forslag om ny lovgivning og om endringer i eksisterende lover .
Lávdegoddi ovdanbijai juovlamánu 2007 NOU 2007 : 13 Ođđa sámivuoigatvuohta , mas leat moanat evttohusat ođđa lágaide ja dálá lágaid nuppástusaide .
En la samtidig frem NOU 2007 : 14 Samisk naturbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms , som inneholder ulike historiske bakgrunnsutredninger .
Seammás biddjui ovdan NOU 2007 : 14 Samisk naturbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms , mas leat máŋggalágan historjjálaš duogáščielggadeamit .
Et samlet utvalg foreslår en ny lov om kartlegging og anerkjennelse av rettigheter til grunn og naturressurser i tradisjonelle samiske områder fra og med Troms og sørover .
Čoahkis lávdegoddi evttoha ođđa lága mii lea vuoigatvuođaid eatnamiidda ja luondduriggodagaide árbevirolaš sámi guovlluin Romssa rájes ja máttás kártema ja dohkkeheami birra .
Forslaget springer ut av en erkjennelse om at både samer og andre ved langvarig bruk av land og vann kan ha opparbeidet seg rettigheter til grunn og naturressurser som ikke har vært gjenstand for formell rettslig anerkjennelse .
Evttohus lea vuolggahuvvon dan miehtamis ahte go sihke sápmelaččat ja earát guhkesáiggi leat geavahan eatnamiid ja čáziid , de soitet sii leat oamastan alcceseaset vuoigatvuođaid eatnamiidda ja luondduriggodagaide mat eai leat leamaš formála rievttálaččat dohkkehuvvon .
Foruten en kommisjon som skal kartlegge slike rettigheter , foreslås det å etablere en særdomstol som skal avgjøre tvister om rettighetene .
Earret dan kommišuvnna mii galgá kártet dákkár vuoigatvuođaid , evttohuvvo vel cegget sierraduopmo ­stuolu mii galgá mearridit vertniid dáid vuoigatvuođaid hárrái .
Forslaget har en parallell i finnmarksloven kapittel 5 , og er fremmet for å oppfylle statens forpliktelser etter ILO-konvensjon nr. 169 artikkel 14 .
Evttohus sulastahttá finnmárkkulága 5. kapihttala , ja lea ovddiduvvon vai devdojit stáhta geatnegasvuođat ILO-konvenšuvnna nr. 169 14 artihkkala mielde .
Et flertall på ni medlemmer foreslår å overføre statens grunn i Nordland og Troms , som utgjør vel 30 000 km 2 , til regionalt offentlig eierskap ved Hålogalandsallmenningen .
Ovcci miellahttosaš eanetlohku evttoha sirdit stáhta eatnamiid Nordlánddas ja Romssas , mat leat vádjit 30 000 km² , regionála almmolaš oamastan ­searvái Hålogalandalmennega bokte .
Det nye eierorganets styre skal ha to medlemmer oppnevnt av Sametinget , to av Nordland fylkesting og to av Troms fylkesting .
Dan ođđa oamastanorgána stivrras galget leat guokte miellahtu maid Sámediggi nammada , guokte Nordlándda fylkkadiggi ja guokte Romssa fylkkadiggi .
Eierrådigheten vil være underlagt ulike lovfestede begrensninger av hensyn til de som har bruksrettigheter på Hålogalandsallmenningens grunn .
Oamastanráđastallan galgá leat máŋggalágan láhkanannejuvvon gáržžidemiid duohken , sin ektui guđiin leat geavahanvuoigatvuođat Hålogalánddalmennega eatnamiin .
Forvaltningen av rettighetene til bufebeite , hugst , jakt , fangst og fiske foreslås lagt til inntil seks regionale utmarksstyrer .
Hálddašanvuoigatvuohta oapmeguohtumii , mur , ­remii bivdui ja guolástussii evttohuvvo biddjot gitta guđa regionála meahccestivrii .
Disse skal ha representanter fra reindrift , jordbruk og jakt- , fiske- og friluftsinteressene .
Dáin galget leat boazdoalu , eanadoalu ja bivdo- , guolástus- ja olgunastinberoštumiid áirasat .
Utmarksstyrene skal oppnevnes av kommunene i vedkommende region , men vil ha en frittstående stilling både i forhold til Hålogalandsallmenningen og kommunene .
Dán regiovnna gielddat galget nammadit meahccestivrraid , muhto dat galget leat luvvosat sihke Hålogalánddaalmennega ja gielddaid ektui .
Gjeldende generelle rettighetsreguleringer foreslås i hovedsak videreført , men det foreslås en lovfesting av rettigheter som ligger til jordbrukseiendom .
Gustojeaddji oppalaš vuoigatvuohtamuddemat evttohuvvojit eanaš jotkojuvvot , muhto evttohuvvo láhkanannet vuoigatvuođaid mat leat eanadoalloopmodagain .
Et mindretall på tre medlemmer foreslår å utvide Hålogalandsallmenningen til de statseide samiske områdene i Sør-Norge , men slik at eierorganet også forvalter utmarksrettighetene .
Golmma miellahttosaš uhcitlohku evttoha viiddidit Hålogalandaalmennega stáhtaoamastuvvon guovlluide Mátta-Norggas , muhto nu ahte omastanorgána hálddaša meahccevuoigatvuođaidge .
Etter forslaget oppnevner Sametinget og de berørte fylkestingene tre styremedlemmer hver .
Evttohusa mielde nammadit Sámediggi ja guoskevaš fylkkadikkit goabbáge golbma stivralahtu .
Et annet mindretall ( to medlemmer ) foreslår å videreføre statens grunneierrolle i Nordland og Troms .
Eará uhcitlohku ( guokte miellahtu ) evttohit joatkit stáhta eanaoamastemiin Nordlánddas ja Romssas .
Samerettsutvalget har også foreslått en ny lov om saksbehandling og konsultasjoner ved tiltak som kan få virkning for naturgrunnlaget i de tradisjonelle samiske områdene i Norge .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea vel evttohan ođđa lága áššemeannudeami ja ráđđádallamiid birra dakkár doaimmaide , mat soitet dahkat mađđása árbevirolaš sámi guovlluid luondduvuđđui Norggas .
Forslaget er fremmet av et samlet utvalg .
Evttohusa lea olles lávdegoddi ovddidan .
Hensikten med forslaget er å sikre samisk deltakelse i beslutningsprosesser i saker som kan få betydning for samiske rettighetshavere og interesser .
Evttohusa áigga lea sihkarastit sámi oassálastima mearridanproseassain dakkár áššiin , mat soitet leat mearkkašahttin sámi vuoigatvuođalaččaide ja beroštumiide .
Et overordnet mål er å unngå at det iverksettes tiltak som kan stride mot folkerettens krav om vern av samisk materiell kultur .
Bajitdási ulbmilin lea garvit ahte álggahuvvojit doaimmat mat soitet leat vuostá ál ­bmotrievtti gáibádusa ahte galgá suodjalit sámi ávnnaslaš kultuvrra .
Utvalget foreslår også en del endringer i andre lover .
Lávdegoddi evttoha eará lágainge muhtin nuppástusaid .
Blant annet foreslås det visse justeringer i fjellova for å synliggjøre reindriftens rettigheter i statsallmenningene i de sørsamiske områdene .
Earret eará evttohuvvojit dihto muddemat várrelágas vai boazodoalu vuoigatvuođat galget čalmmustahttot máttasámi guovlluid stáhtaalmennegiin .
Det foreslås også at fjellstyrene i disse allmenningene utvides fra fem til sju medlemmer , og slik at reindriften og jordbruket hver vil få to medlemmer .
Dás evttohuvvo vel ahte dáid almennegiid várrestivrrat viiddiduvvojit viđa miellahtus čieža miellahttui , ja nu ahte boazodoallu ja eanadoallu goabbáge ožžot guokte miellahtu .
Reindriftslovens regler om erstatningsansvar for skade påført av rein foreslås så langt som mulig parallellført med det som gjelder for skade påført av andre beitedyr .
Boazodoallolága regelat buhtadusovddasvástádusa hárrái bohcco dagahan vahágiidda , evttohuvvojit nu guhkás go vejolaš leat buohtalasat dan mii gusto eará guohtonealliid dagahan vahágiidda .
Det foreslås også endringer i en del av lovens enkeltbestemmelser for å synliggjøre at reindriftsretten der det har vært drevet reindrift fra gammel tid , har et selvstendig rettsgrunnlag i langvarig bruk .
Dasa evttohuvvojit vel muhtin nuppástusat lága eaŋkilmearrádusaide vai čalmmustahtto ahte boazodoallovuoigatvuođas lea iehčanas riektevuođđu guhkesáiggi geavahusa geažil , doppe gos lea leamaš boazodoallu ovddeš áiggi rájes .
Det er også foreslått visse særskilte saksbehandlings- og konsultasjonsregler i naturvernloven , bergverksloven og plan- og bygningsloven .
Dihto sierra áššemeannudan- ja ráđđádallanregelat leat vel evttohuvvon luonddugáhttenláhkii , báktedoaibmaláhkii ja plána- ja huksenláhkii .
Utvalget har ikke foreslått noen direkte endringer i lovgivningen om fiske i havet , men de foreslåtte generelle saksbehandlings- og konsultasjonsreglene vil også få anvendelse ved fiskerireguleringer .
Lávdegoddi ii leat evttohan makkárge njuolga nuppástusaid lágaide mearraguolástusa birra , muhto evttohuvvon oppalaš áššemeannudan- ja ráđđádallanregelat bohtet gal gustojupmái guolástusmuddemiin .
Utredningen i NOU 2007 : 13 ble sendt på høring 15. februar 2008 .
NOU 2007 : 13 čielggadeapmi sáddejuvvui gulaskuddamii guovvamánu 15. b. 2008 .
På grunn av dens omfang og det store antallet lovforslag som er fremsatt , er høringsfristen satt til 15. februar 2009 .
Dan duhkodaga geažil ja go nu ollu láhkaevttohusat leat bid ­djon ovdan , lea gulaskuddanáigemearri biddjon guovvamánu 15. b. 2009 rádjai .
20.1.3 Kystfiskeutvalget for Finnmark
20.1.3 Finnmárkku Riddoguolástanlávdegoddi
Stortinget behandlet finnmarksloven i vårsesjonen 2005 .
Stuorradiggi meannudii Finnmárkolága 2005 giđđabajis .
Finnmarksloven omhandler bruk av land og vann i Finnmark og rettigheter til naturressursene i fylket .
Finnmárkoláhka máinnaša eana ja čázi geavaheami Finnmárkkus ja luondduriggodagaid vuoigatvuođaid fylkkas .
Loven omhandler ikke fiske i sjø .
Láhka ii máinnaš mearraguolástusa .
I Innst. O. nr. 80 ( 2004 – 2005 ) bemerket flertallet at « spørsmålet om retten til og forvaltning av saltvannsfisket i samiske bosettingsområder har vært gjenstand for atskillig utredning , særlig i perioden 1990 – 2001 » .
O. nr. 80:s ( 2004 – 2005 ) mearkkašii eanetlohku ahte « mo vuoigatvuohta ja hálddašeapmi lea sáltečáhceguolástusas sámi ássanguovlluin lea čielggaduvvon viehka ollu , erenomážit 1990 – 2001 áigodagas » .
I forhold til dagens aktuelle situasjon er det imidlertid ikke utredet konkret hvordan disse hensyn mest effektivt og hensiktsmessig kan ivaretas i den løpende fiskeriforvaltningen » .
­luin guolástushálddašeami hábmedettiin ja geavahettiin . Dálá áigeguovdilis dili hárrái ii leat datte čielggaduvvon justa mo dáid deasttaid beaktilamosit ja ávkkálamosit sáhttá áimmahuššat joatki guolástushálddašeamis » .
Regjeringen ga Fiskeri- og kystdepartementet i oppdrag å sørge for at Stortingets anmodningsvedtak ble fulgt opp .
Ráđđehus gohčui Guolástus- ja riddodepartemeanta fuolahit ahte Stuorradikki ávžžuhusmearrádus čuovvoluvvo .
Fra januar til juni 2006 ble det avholdt tre konsultasjoner som alle involverte Sametinget , Finnmarks fylkeskommune og Fiskeri- og kystdepartementet , med Arbeids- og inkluderingsdepartementet som observatør .
Ođđajagimánus geassemánnui 2006 dollojuvvo golbma ráđđádallančoahkkima main buohkain ledje mielde Sámediggi , Finnmárkku fylkkadiggi ja Guolástus- ja riddodepartemeanta , ja áicin Bargo- ja searvadahttindeparte ­meanta .
Konsultasjonene ble ført på politisk nivå .
Ráđđádallamat ledje politihkalaš dásis .
Konsultasjonene munnet ut i fastsettelse av et mandat for et utvalg som skal utrede samers og andres rett til fiske i havet utenfor Finnmark .
Ráđđádallamiid boađus lei mearridit mandáhta dan lávdegoddái mii galgá čielggadit sápmelaččaid ja earáid vuoigatvuođa guolástit mearas olggobealde Finnmárkku .
Utvalget , i alt ni personer ledet av tidligere høyesterettsjustitiarius Carsten Smith , ble oppnevnt i statsråd 30. juni 2006 .
Lávdegoddi , oktiibuot 9 olbmo maid ovddeš alimusriektejustitiarius Carsten Smith jođihii , nammaduvvui stáhtaráđis geassemánu 30. b. 2006 .
Utvalget tok senere navnet Kystfiskeutvalget for Finnmark .
Lávdegoddi gohčoduvvui maŋŋil Riddoguolástanlávdegoddi Finnmárkui .
Utvalgets arbeid ble avsluttet ultimo desember 2007 og innstillingen er publisert som NOU 2008 : 5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark .
Lávdegotti bargu loahpahuvvui juovlamánu loah ­pas 2007 ja árvalus lea almmuhuvvon NOU 2008 : 5:in Retten til fiske i havet utenfor Finnmark .
Innstillingen ble avgitt fiskeri- og kystministeren på et folkemøte i Vestertana 18. februar 2008 . Innstillingen vil bli sendt på bred høring .
árvalus geigejuvvui guolástus- ja riddoministarii álbmotčoahkkimis Deanodagas guovvamánu 18. b. 2008. árvalus sáddejuvvo gulaskuddamii viehka ollusiidda .
Utvalgets hovedoppgave var i følge mandatet på prinsipielt grunnlag å utrede samers og andres rett til fiske i havet utenfor Finnmark .
Mandáhta mielde lei lávdegotti váldobargun prinsihpalaš vuođuin čielggadit sápmelaččaid ja earáid vuoigatvuođa guolástit mearas olggobealde Finnmárkku .
Med dette ble det spesielt siktet til utredning av samers og andres rett til saltvannsfiske i kystnære farvann og fjorder langs Finnmarks kyst .
Dáinna lei jurddašuvvon erenomážit čielggadit sápmelaččaid ja earáid vuoigatvuođa sáltečáhceguolástussii riddolagaš mearraguovlluin ja vuonain Finnmárkku rittu mielde .
Fremstillingen skulle også omfatte betydningen av relatert landbasert virksomhet .
Dán ovdanbuktimii galggai vel gullat guoskevaš nannánvuođđuduvvon doaimmaid mearkkašupmi .
Utvalget skulle videre utarbeide en oversikt over relevante folkerettslige kilder og norsk rett , over tidligere utredninger , offentlige dokumenter , rettspraksis o.l. som er relevant for spørsmålet , samt over reguleringstiltak o.a. som har vært brukt for å ivareta relevante regionalpolitiske målsettinger .
Lávdegoddi galggai dasto ráhkadit várdosa guoskevaš álbmotrievttálaš gálduin ja Norgga rievttis , ovdalis čielggademiin , almmolaš dokumeanttain , riektegeavadis js. mat leat áššái guoskevaččat , ja muddendoaimmain jna. mat leat leamaš geavahuvvon go galggai áimmahuššat guoskevaš regionálapolitih ­kalaš mihttomeriid .
Utvalget har i forbindelse med sitt arbeid holdt åpne høringsmøter i alle Finnmarks kystkommuner .
Lávdegoddi lea barggustis oktavuođas doallan rabas gulaskuddančoahkkimiid Finnmárkku visot riddogielddain .
Formålet med høringsmøtene var å få et inntrykk av aktiviteten i fiskeriene i dag , høre om lokale fiskeritradisjoner , og innhente innbyggernes synspunkter på gjeldende fiskerireguleringer .
Gulaskuddančoahkkimiid ulbmilin lei dihto muddui beassat diehtit makkár doaibma lea guolástusas dál , gullat báikkálaš guolástanvie ­ruid birra , ja fidnet ássiid oaiviliid gustojeaddji guolástanmuddemiidda .
Utvalget var også interessert i å få eventuelle forslag til endringer i disse reguleringene .
Lávdegoddi áiggui vel oažžut maŧolaš evttohusaid dáid muddemiid nuppástusaide .
Retten bygger på historisk bruk og folkerettens regler om urfolk og minoriteter .
Vuoigatvuohta lea vuođđuduv ­von historjjálaš atnui ja álbmotrievtti regeliidda eamiálbmogiid ja minoritehtaid birra .
Utvalget tilrår at retten skal gjelde for alle som bor i fylket , uavhengig av etnisk og kulturell tilknytning .
Lávdegoddi rávve ahte vuoigatvuohta galgá gustot buohkaide guđet ásset fylkkas , beroškeahttá čearddalaš ja kultuvrralaš gullevašvuođas .
Retten er foreslått nedfelt i en lov om retten til fiske i havet utenfor Finnmark ( finnmarksfiskeloven ) .
Vuoigatvuohta lea evttohuvvon čállojuvvot láhkii guolástanvuoigatvuođa birra mearas olggobealde Finnmárkku ( finnmárkoguolástanláhka ) .
Utvalget foreslår videre en særlig rett til å fiske i fjordene for folk bosatt ved den enkelte fjord , i loven kalt fjordretten .
Lávdegoddi evttoha dasto sierra guolástanvuoigatvuođa vuonain sidjii ­de guđet ásset dán dihto vuotnagáttis , lágas gohčoduvvon vuotnavuoigatvuohta .
Utenfor fjordene skal fremmedfiskerne , fiskere som ikke er bosatt i Finnmark , ha rett til å fiske på lik linje med finnmarksfiskere .
Olggobealde vuonaid galgá vierisguolásteaddjiin , guolástead ­djiin guđet eai ása Finnmmárkkus , leat vuoigat ­vuohta guolástit seamma láhkai go finnmárkoguo ­lásteaddjit .
Det foreslås opprettet et nytt regionalt organ , Finnmark fiskeriforvaltning , med myndighet til å fastsette reguleringer for fartøystørrelser og redskapsbruk i havet ut til fire nautiske mil fra grunnlinjene .
Ođđa regionála orgána , Finnmárkku guolástanhálddašeapmi , evttohuvvo ceggejuvvot . Das galgá leat váldi mearridit muddemiid fanas ­sturrodagaide ja bivddusatnui mearas gitta njeallje mearramiilla eanalinjjáin eret .
Organet skal også disponere over kvoter eller fisketillatelser til fremme av Finnmarks fjord- og kystfiske .
Orgána galgá vel hálddašit eriid dahje guolástanlobiid Finnmárkku vuotna- ja riddoguolásteami ovddideapmái .
Organet vil ha et styre på seks medlemmer , der Sametinget og Finnmark fylkesting oppnevner tre medlemmer hver .
Orgánas galgá leat guđa miellahttosaš stivra , masa Sámediggi ja Finnmárkku fylkkadiggi nammadit golbma miellahtu goabbáge .
Utvalgets forslag innebærer i sum en egen kystfiskesone for Finnmark , i loven kalt Finnmarkssonen .
Lávdegotti evttohus mearkkaša de sierra riddoguolástanavádaga Finnmárkui , lágas gohčoduvvon Finnmárkoavádat .
20.2 Offentlige reguleringer som påvirker bruken av utmark
20.2 Almmolaš muddemat mat váikkuhit meahcceávkkástallamii
Innen tradisjonell samisk kultur har høsting av utmarksressurser vært en del av næringsgrunnlaget .
Sámi árbevirolaš kultuvrras lea meahcásteapmi leamaš oassin ealáhusvuođus .
Bruk av naturen er derfor i dag både en kilde for livsopphold , og en viktig bestanddel i utøvelse , bevaring og videreføring av samisk kultur .
Luondduávkkástallan lea danne dál sihke birgema gáldun , ja dehálaš oassin sámi kultuvrra doaimmaheamis , seailluheamis ja joatkimis .
I tillegg vil områder som fra et friluftsperspektiv oppfattes som allmenning , fra et samisk perspektiv oppfattes ut fra tradisjonelle siida-grenser .
Dat guovllut fas mat olgunastinperspektiivvas adnojit almennegin , adnojit sámi perspektiivvas árbevirolaš siida-rádján .
Tradisjonell samisk naturbruk og naturforståelse skiller seg derfor på flere måter fra det klassiske friluftslivet , slik det bl.a. er beskrevet i St.meld. nr. 39 ( 2000 – 2001 ) Friluftsliv – Ein veg til høgare livskvalitet .
árbevirolaš sámi luonddudoallu ja luondduáddejupmi lea danne máŋggaláhkai earálágan go klassihkalaš olgunastineallin , nu go dat lea válddahallon ee. Sd.dieđ. nr. 39:s ( 2000 – 2001 ) Friluftsliv – Ein veg til høgare livskvalitet .
Det har også oppstått konflikter mellom tradisjonell samisk bruk og opprettelsen av verneområder i medhold av naturvernloven , og mellom tradisjonell samisk bruk og arealkrevende næringer som vannkraftsutbygging , bergverksvirksomhet , turisme m.m. .
Riiddut leat gal čuožžilan gaskal árbevirolaš sámi ávkkástallama ja gáhttenguovlluid ásaheami luonddugáhttenlága olis , ja gaskal árbevirolaš sámi ávkkástallama ja areálagáibideaddji ealáhusaid nugo čáhcefápmohuksema , báktedoaimma , turismma jna. .
Gjennom saksbehandlingsrutiner har man over flere år søkt å skape mekanismer for å minske konflikt og interessemotsetninger mellom tradisjonell samisk bruk i forhold til både ønske om vern og ønsket om næringsutvikling .
áššemeannudandagaldumiid bokte leat máŋggaid jagiid geahččalan ráhkadit mekanismmaid vai geahpedivččii riidduid ja beroštus ­vuostálasvuođaid gaskal árbevirolaš sámi ávkkástal ­lamiid sihke gáhttendáhtu ja ealáhusovdánandáhtu ektui .
Se også Sametingets årsmeldinger .
Geahča maiddái Sámedikki jahkedieđáhusaid .
20.2.1 Ny plandel i plan- og bygningsloven
20.2.1 Plána- ja huksenlága ođđa plánaoassi
Regjeringen la i februar 2008 fram et forslag til ny plan- og bygningslov ( Ot.prp. nr. 32 ( 2007 – 2008 ) Om lov om planlegging og byggesaksbehandling ( plan- og bygningsloven ) ( plandelen ) ) .
Ráđđehus ovdanbijai guovvamánu 2008 ođđa plána- ja huksenlága evttohusa ( Od.prp. nr. 32 ( 2007 – 2008 ) Om lov om planlegging og byggesaksbehandling ( plána- ja huksenláhka ) ( plánaoassi ) ) .
Loven vil ha et bredt samfunnsmessig perspektiv , og være et virkemiddel for å fremme bærekraftig utvikling til beste for den enkelte , samfunnet og framtidige generasjoner .
Lágas galgá leat govda servodatlaš perspektiiva , ja leat gaskaoapmin ceavzilis ovdáneapmái mii lea buot buoremussan juohkehažžii , servodahkii ja boahttevaš buolvvaide .
Planlegging skal gi felles rammer for bruk og vern av arealressurser regionalt og kommunalt , og sikre at privat planlegging og utbygging skjer innenfor disse rammene .
Plánen galgá regionála ja gieldda dásis bidjat oktasaš rámmaid areálaresurssaid geavaheapmái ja gáhttemii , ja sihkarastit ahte priváhta plánen ja huksen geavvá dáid rámmaid siskkobealde .
Lovforslaget vil gi politiske myndigheter et egnet redskap til å fastlegge mål , legge til rette for verdiskaping og sysselsetting , og ivareta langsiktige miljøhensyn , folkehelsen og andre allmenne interesser .
Láhkaevttohus galgá addit politihkalaš eiseválddiide heivvolaš neavvu mearridit mihtuid , láhčit dili árvoháhkamii ja barggaheapmái , ja hovdet guhkesáiggi birasdeasttaid , álbmotdearvvasvuođa ja eará buohkaidguoski beroštumiid .
Dette har stor betydning for fordeling av goder og byrder mellom innbyggerne .
Dás lea stuorra mearkkašupmi ássiid gaskkas buriid ja nođiid juogadeamis .
Av særlig betydning er hvordan arealbruken fastlegges og tilhørende interessekonflikter løses .
Erenomáš mearkkašahttin lea mo areálageavaheapmi mearriduvvo ja mo dasa guoski beroštusriiddut čovdojit .
Dette stiller krav til måten plansystemet utformes på .
Dát bidjá gáibádusaid dasa mo plánavuogádat hábmejuvvo .
Lovforslaget vil legge til rette for en styrking av den sektorovergripende , samfunnsrettede planleggingen , med samordning av interesser og hensyn på tvers av sektorer og samfunnsområder innenfor lovens system .
Láhkaevttohus galgá láhčit dili vai nannejuvvo suorgerasttildeaddji , servodatlaš plánen , mas galgá oktiiordnet beroštumiid ja deasttaid surggiid ja servodatsurggiid gaskka lága vuogádaga siskkobealde .
Dette vil kunne gi bedre prioritering av de offentlige ressursene og en større grad av måloppnåelse .
Dáinna sáhttá buorebut vuoruhit almmolaš resurssaid ja olaha mihtuid buorebut .
Samisk kultur , næringsutøvelse og samfunnsliv er under press fra det norske storsamfunnet på mange måter , men kan ivaretas og fremmes gjennom en aktiv og bevisst planlegging i kommuner og fylker .
Sámi kultuvra , ealáhusdoaimmaheapmi ja servodateallin lea máŋggaláhkai Norgga stuorraservodaga deattu vuolde , muhto daid sáhttá áimmahuššat ja ovddidit gielddaid ja fylkkaid beales doaibmi ja dihtomielalaš plánema bokte .
Plan- og bygningslovens regler , og hvordan loven blir praktisert , har derfor en stor betydning for hvordan de samiske interessene blir ivaretatt .
Plána- ja huksenlága regelat , ja mo láhka geavahuvvo , lea danne sakka mearkkašahttin das mo sámi beroštumit áimmahuššojit .
Dette vil gjelde i de kommuner og regioner der det er tydelige samiske interesser , og ellers i plansaker som berører den samiske befolkningen spesielt .
Dát guoská daid gielddaide ja regiovnnaide gos leat čielga sámi beroštumit , ja muđui plánaáššiin mat gusket sámi álbmogii erenomážit .
De samiske interessene må ha mulighet til å komme fram i planprosessen .
Sámi beroštumiin galgá leat vejolašvuohta beassat ovdan plánaproseassas .
Hensynet må tillegges en slik vekt ved avveiningen at samisk kultur , næringsutøvelse og samfunnsliv bevares eller fremmes gjennom planene , og ikke trues .
Deasta galgá deattuhuvvot vihkkedallamis nu ahte sámi kultuvra , ealáhusdoaibma ja servodateallin plánaid bokte seailluhuvvo dahje ovddiduvvo , iige uhkiduvvo .
I kommuner med en betydelig samisk befolkning bør kommuneplanleggingen offensivt ta opp oppgaver for å legge til rette for vern og utvikling av samisk kultur , næringsutøvelse og samfunnsliv .
Gielddain main leat viehka ollu sámi ássit , berre gielddaplánemis offensiivva bargat nu ahte láhččo dilli sámi kultuvrra , ealáhusdoaimma ja servodateallima gáhttemii ja ovdánahttimii .
Tilsvarende bør slike spørsmål tas opp i den regionale planleggingen .
Vástideaddji berre dákkár áššiid meannudit regionála plánemis .