pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mer enn hundre år med fornorskningspolitikk lar seg ikke så lett viske ut .
Badjel čuođi jagi dáruiduhttinpolitihkka ii sihkkas eret nu álkit .
Blant majoritetsbefolkningen finner man ofte stereotype oppfatninger av samer .
Eanádatveahkadaga gaskkas gávdná olmmoš dávjá oktageardánis , stirdon oainnuid sámiid hárrái .
I tillegg har mange samer opplevd at det samiske blir oppfattet som om det ikke er noe verd .
Lassin leat eatnat sámit vásihan ahte sápmelašvuohta adnojuvvo juonin mas ii leat makkárge árvu .
Mange ønsker ikke å vise sin samiske bakgrunn , verken i form av språk , klesdrakt eller andre kulturelle uttrykksformer .
Eatnagat eai háliit čájehit sámi duogážeaset , eai giela , gárvvuid ja eaige eará kultuvrralaš olggosbuktinvugiiguin .
For noen blir valget av etnisk identitet et stort problem .
Muhtumiidda šaddá etnalaš identitehta válljen stuorra čuolbman .
Mange finner det vanskelig å velge om man skal være norsk eller same .
Máŋgasa mielas lea váttis válljet galgetgo leat dážat vai sápmelaččat .
Kombinasjonen både same og norsk er vanskelig for enkelte .
Sámi ja dáža ovttasteapmi lea váttis muhtumiidda .
Negative holdninger og intoleranse i forhold til samer har gjerne kommet til uttrykk i forbindelse med debatter rundt :
Negatiiva miellaguottut ja áŧesmielalašvuohta sámiide leat mielalaččat boahtán albma digaštallamiin dáid birra :
Samerettsutvalgets innstilling og samiske rettigheter til land og vann
Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalus ja sámi vuoigatvuođat eatnamiidda ja čáziide
Sameloven og lovens språkregler
Sámeláhka ja lága giellanjuolggadusat
Stadnamnlova og bruk av samiske stednavn
Báikenammaláhka ja sámi báikenamaid geavaheapmi
Sametingsvalget
Sámediggeválggat
Det har i noen tilfeller forekommet diskriminerende aksjoner mot samer og rasistisk motivert hærverk .
Muhtumin leat čađahuvvon vealaheaddji akšuvnnat sámiid vuostá ja rásisttalaččat ártaduvvon bahádagut .
Ett eksempel er konflikten om skilting på samisk og norsk .
Ovdamearkan lea riidu sámegiel ja dárogiel galbema alde .
Veiskilt på samisk har i enkelte tilfeller blitt beskutt og ødelagt .
Sámegiel geaidnogalbbat leat muhtun dáhpáhusain báhčaluvvon ja biliduvvon .
Blant samene selv finnes det også negative holdninger og intoleranse , for eksempel i spørsmålet om hvem som er « mest » same , kystsamer eller reindriftssamer .
Sámiid iežaset gaskkas leat maiddái negatiiva miellaguottut ja áŧesmielalašvuohta – ovdal ­mearkka dihtii gažaldagas gii lea « eanemus » sápmelaš , riddosámit vai boazosápmelaččat .
Det foregår med andre ord en rangering av « samiskhet » .
« Sápmelašvuođa » dáfus lea árvortnet .
Blant annet har det eksistert en oppfatning om at man ikke er fullgod same hvis man ikke er reineier .
Earret eará lea gávdnon oaidnu ahte olmmoš ii leat doarvái buorre sápmelaš juos ii leat boazoeaiggát .
Sjøsamisk ungdom som står frem som samer blir til tider beskyldt for å være « super-samer » ved kysten , og i Indre Finnmark godtas de ikke som fullverdige samer .
Mearrasámi nuorat , geat loidet ovdan sápmelažžan , sivahallojuvvojit duollet dálle « supersápmelažžan » rittus , ja Sis-Finnmárkkus fas eai dohkkehuvvon ollesárvosaš sápmelažžan .
8.1.1 Holdningsundersøkelser
8.1.1 Miellaguoddoguorahallamat
Holdninger til samer og samiske rettigheter
Miellaguottut sámiide ja sámi vuoigatvuođaide
Rapporten er begrenset til tidsrommet 1996–2000 .
Raporta lea ráddjejuvvon áigodah ­kii 1996–2000 .
Undersøkelsen omfatter reportasjer , redaksjonelle kommentarer , kronikker , debattinnlegg og NTB-artikler .
Guorahallan siskkilda reportášaid , doaimmahuslaš kommeanttaid , kronihkaid , de-báhttačállosiid ja NTB-artihkkaliid .
Undersøkelsen viser at interessen for samiske spørsmål er større jo lenger nord man kommer , og størst i Finnmark .
Guorahallan čájeha ahte beroštupmi lea suorámus mađe davvelii olmmoš boahtá , ja buot stuorámus Finnmárkkus .
Mest positiv omtale får kategorien « språk og skole » , mens reindriften , i følge rapporten , blir påfallende negativt omtalt i alle avisene undersøkelsen omfatter .
Positiivvalaččamus máinnašumi oažžu kategoriija « giella ja skuvla » , ja boazodoallu lea rapoartta mielde máinnašuvvo fas mearkkašahtti negatiivvalaččat buot aviissain maid guorahallan siskkilda .
Holdningsundersøkelse – tospråklig offentlig service ( NIBR , 2000 : 17 )
Miellaguoddoguorahallan – guovttegielat almmolaš bálvalus ( NIBR , 2000 : 17 )
På oppdrag fra Kommunal- og regionaldepartementet , utførte Norsk institutt for by- og regionforskning ( NIBR ) i 1999 og 2000 en undersøkelse i forvaltningsområdet for samisk språk om tospråklig offentlig service ( samisk og norsk ) , jf. kap. 7 .
Gielda- ja guovlodepartemeantta ovddas čađahii Norsk institutt for by- og regionsforskning ( NIBR – Norgalaš gávpot- ja guovlodutkama instituhtta ) 1999 ja 2000 guorahallama sámegiela hálddahanguovllus almmolaš bálvalusa birra ( sámi ja dáru ) , vrd. kap. 7 .
Undersøkelsen omfattet også spørsmål om holdninger til bruk av samisk språk .
Guorahallan siskkildii maiddái gažaldagaid sámegiela geavaheami birra .
Også informantenes reaksjoner på undersøkelsen ga indikasjoner på hvilke holdninger som knytter seg til temaet tospråklighet .
Maiddái informánttaid reakšuvnnat guorahallamii čujuhedje makkár miellaguottut čatnasit fáddái guovttegielatvuohta .
Nærmere 60 pst. av de som har svart mener at det er viktig å fylle de kommunale stillingene med tospråklige ansatte og følgelig at de med slik kompetanse bør foretrekkes hvis søkerne ellers står likt .
Lagabui 60 pst. sis geat leat vástidan oaivvildit ahte lea deaŧalaš deavdit gielddalaš virggiid guovttegielat bargiiguin ja dainna berrejit sii geain lea dákkár gelbbolašvuohta válljejuvvot ovdalii juos ohccit muđui leat ovtta dásis .
Rundt 70 pst. av respondentene fra Karasjok og Kautokeino svarer at samisk skal være obligatorisk opplæringsfag i grunnskolen , mens i kommunene Tana , Porsanger og Kåfjord svarer mellom 25 og 49 pst. nei på dette spørsmålet .
Birrasiid 70 pst. vástideddjiin Kárášjogas ja Guovdageainnus vástidit ahte sámegiella galgá leat bákkolaš oahpahangiellan vuođđoskuvllas , ja Deanu , Porsáŋggu ja Gáivuona gielddas fas vástidit dán gažaldahkii gaskal 25 ja 49 pst. ahte ii galgga leat bákkolaš .
Det er store forskjeller i holdninger mellom de seks kommunene i undersøkelsen .
Leat stuorra erohusat miellaguottuid hárrái dán guđa gieldda gaskkas mat leat mielde guorahallamis .
Jevnt over er respondentene i Karasjok og Kautokeino mer positive til bruk av samisk språk enn innbyggerne i de andre kommunene .
Jeavda leat Kárášjoga ja Guovdageainnu vástideaddjit positiivvalaččabut sámegiela geavaheapmái go duoid eará gielddaid ássit .
Informantene under 50 år har gjennomgående mer positive holdninger enn de over 50 .
Informánttain vuollel 50 jagi leat dábálaččat positiivvalaččat miellaguottut go sis geat leat badjel 50 .
Boks 8.15 Kommunal- og regionaldepartementets tilskudd til samiske formål
Boksa 8.15 Gielda- ja guovlodepartemeantta doarjja sámi ulbmiliidda
Kommunal- og regionaldepartementet forvalter en tilskuddsordning til samiske formål ( statsbudsjettets kap 541 , post 70 Tilskudd til samiske formål ) .
Gielda- ja guovlodepartemeanta hálddaha doarjjaortnega sámi ulbmiliidda ( stáhtabudjeahta kap 541 , poasta 70 ) Doarjja sámi ulbmiliidda ) .
Formålet med ordningen er å støtte aktiviteter som kan bidra til å bevare , utvikle og fremme kunnskap om samisk identitet , kultur og samfunnsliv .
Ortnega ulbmilin lea doarjut doaimmaid mat sáhttet veahkehit seailluhit , gárgedit ja ovddidit dieđu sámi identitehta , kultuvrra ja servodateallima birra .
Tilskudd kan gis til institusjoner , organisasjoner og kommunale virksomheter .
Doarjja sáhttá addojuvvot institušuvnnaide , organisašuvnnaide ja gielddalaš doaimmaide .
I 2001 har departementet prioritert søknader som gjelder språk- og informasjonstiltak på samisk og om samiske forhold .
2001 lea departemeanta vuoruhan ohcamiid mat gustojit giella- ja dieđihandoaibmabijuide sámegillii ja sámi dilálašvuođaid birra .
I tillegg er tiltak som styrker sørsamiske , lulesamiske , østsamiske / skoltesamiske og sjøsamiske samfunn prioritert .
Lassin leat vuoruhuvvon doaibmabijut mat nannejit oarjelsámi , julevsámi , nuortasámi / goltásámi ja mearrasámi servodagaid .
8.2 Hva kan gjøres ?
8.2 Mii sáhttá dahkkojuvvot ?
Erfaringer fra annet holdningsskapende arbeid viser at fordommer og intoleranse ofte kan skyldes usikkerhet og mangel på informasjon .
Dovddiidusat eará miellaguottuid ávdnejeaddji bargguin čájehit ahte ovdagáttut ja áŧesmielalašvuohta dávjá boahtá eahpesihkarvuođas ja váilevaš informašuvnnas .
Mangel på respekt og aksept fra majoritetsbefolkningen samt marginalisering og utestenging fra storsamfunnet , kan føre til mangel på selvrespekt , psykiske og sosiale problemer hos dem som blir utsatt for dette .
Eanádatveahkadaga váilevaš árvvusatnin ja dohkkehus , ja stuorraservodaga birzzehis dillái gártadeapmi ja olggušteapmi , sáhttet mielddisbuktit ahte sii geat dáid šaddet gillát ožžot heajos iešárvvusatnima ja psykalaš ja sosiála váttisvuođaid .
Myter og « vandrehistorier » må avsannes med saklig og korrekt informasjon .
Myhtat ja « vádjoleaddji muitalusat » fertejit duššin dahkkojuvvot áššálaš ja rivttes informašuvnna veagas .
Kultur- og språksentre der samisk språk og kultur kan utøves , synliggjøres og formidles ser ut til å ha positive effekter , både i lokalsamfunnene og for den enkeltes selvfølelse og selvrespekt , jf. kap. 12.1 .
Kultur- ja giellaguovddážiin gos sámi giella ja kultuvra sáhttet geavahuvvot , oinnolažžan dahkkojuvvot ja gaskkustuvvot , orrot leamen positiiva beavttut , sihke báikkálašservodagaide ja ovttaskasa iešdovdui ja iešárvvusatnimii , vrd. kap. 12.1 .
Fra flere kommuner er det påpekt behov for en ordning for lokalsamfunn som ønsker å utarbeide undervisningsmateriell om områdets flerkulturelle historie .
Máŋga gieldda leat čujuhan ahte dárbbašuvvo ortnet báikkálašservodagaide mat háliidit oahpahusávdnasiid guovllu máŋggakultuvrrat historjjás .
Grunnskolen har fått utvidet informasjonsplikt om samer og samiske forhold i forbindelse med innføringen av nye læreplaner for grunnskolen .
Vuođđoskuvla lea ožžot viiddiduvvon dieđihangeatnegasvuođa sámiid ja sámi dilálašvuođaid hárrái ođđa oahppaplánaid sisabuktimiin vuođđoskuvlii .
Alle barn i Norge skal nå lære om samenes historie og kultur .
Buot mánát Norggas galget dál oahppat sámiid historjjá ja kultuvrra birra .
Barn og ungdom er viktige målgrupper når det gjelder å forme holdninger .
Mánát ja nuorat leat deaŧalaš ulbmiljoavkkut miellaguottuid hábmema hárrái .
Holdningsskapende informasjonsarbeid kan foregå ved å spille på eksisterende sosiale nettverk , spesielt gjennom barne- og ungdomsorganisasjoner , i tillegg til produksjon av skriftlig informasjonsmateriale .
Miellaguottuid ávdnejeaddji dieđihanbargu sáhttá dáhpáhuvvat nu ahte ávkkástallojuvvojit dálá sosiála fierpmádagat , erenoamážit mánáid- ja nuoraid organisašuvnnaid bokte , lassin dasa ahte buvttaduvvojit čálalaš informašuvdnaávdnasat .
Boks 8.16 Sametingsvalget i 1989
Boksa 8.16 Sámediggeválggat 1989
Departementet mottok i den sammenhengen en del henvendelser fra personer som hadde mottatt dette skjemaet for innskriving i samemanntallet :
Departemeanta oaččui dan oktavuođas muhtun ráje jearaldagaid olbmuin geat ledje ožžon dán skovi sámi jienastuslohkui čálihuvvama birra :
« Dette er det frekkeste .
« Gal dii lehpet gutneheamet .
Hva i all verden mener De med dette ?
Maid máilmmiid oaivvildehpet dáinna ?
Vi bor riktignok nord for Sinsenkrysset , men det er ikke bare samer som bor der .
Ássat mii gal davábealde Sinsekryssa , muhto doppe eai leat dušše sámit geat ásset .
Dette vil vi ha en forklaring på !
Dán mii dáhttut čilget !
Er klar over at intelligensen i departementet er lav , men nu er Dere kommet ut på minussiden .
Diehtit gal ahte departemeanttas lea unnán jierbmi , muhto dál lehpet váilli beallái šaddan .
Hvor har De det fra at kona er same ? »
Gos dii dan lehpet ožžon ahte mu eamit lea sápmelaš ? »
« I min alder av 75 år er dette det frekkeste skriv jeg noen gang har mottatt .
« Iežan 75 jagis in leat ožžon gutneheappo čálu go dá .
Vel er jeg født og oppvokst i Nord- Norge , men ikke har jeg sameblod i mine årer ei heller same-aner , så dette vil jeg ha meg frabedt .
Lean mun gal riegádan ja bajásšaddan Davvi-Norggas , muhto ii mus lea sámevarra suonain eaige sámemáttut , nu ahte dán mun gal biehttalan dohkkeheames .
Jeg er heller ikke oppdratt til kontakt med samene . »
Inge mun lea bajásgessojuvvon gáimmadit sámiiguin . »
8.3 Tiltak
8.3 Doaibmabijut
Regjeringen vil iverksette en holdnings- / informasjonssatsing om samer og om samiske forhold .
Ráđđehus áigu bidjat doibmii miellaguoddo- / dieđihanáŋggirdemiid sámiid ja sámi dilálašvuođaid birra .
Regjeringen vil nedsette en tverrdepartemental arbeidsgruppe , med deltakelse fra Sametinget , som skal utarbeide forslag til informasjonstiltak på samisk / norsk og som gjelder samer og samiske forhold
Ráđđehus áigu nammadit departemeanttaidgaskasaš bargojoavkku , mas Sámediggi lea mielde , mii galgá evttohit sámegielat / dárogielat dieđihandoaibmabijuid sámiid ja sámi dilálašvuođaid hárrái
Regjeringen vil utarbeide undervisningsmateriale , både i grunnskolen og i videregående opplæring , som er utformet med tanke på å skape gjensidig respekt , toleranse og forståelse mellom samer og nordmenn .
Ráđđehus áigu ráhkadit oahpahusávdnasiid , ­sihke vuođđoskuvlii ja joatkkaoahpahussii , mat leat hábmejuvvon nu ahte ávdnejit gaskaneas árvvusatnima , gierdevašvuođa ja áddejumi sámiid ja dážaid gaskii .
Regjeringen vil sette i gang FOU-virksomhet for å avdekke nærmere noen av årsakene til ulike holdninger til samer og samiske forhold
Ráđđehus áigu álggahit DjO-doaimma mii galgá almmustahttit dárkileappot sivaid iešguđetlágan miellaguottuide sámiid ja sámi dilálašvuođaid hárrái
Kompetansesenteret for urfolks rettigheter i Kautokeino vil ha dokumentasjon og kunnskapsformidling og informasjon om samers og andre urfolks rettigheter som en sentral oppgave
Eamiálbmogiid vuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddážis Guovdageainnus galgá sámiid ja eará eamiálbmogiid vuoigatvuođaid duođašteapmi ja diehtogaskkusteapmi ja dieđiheapmi leat guovdilis dahkamuššan
8 Departementets vurderinger
8 Departemeantta árvvoštallamat
8.1 Innledning
8.1 Álggahus
Lovutvalgets forslag har vært utgangspunkt for departementets arbeid med proposisjonen og de konsultasjoner som har vært ført med Sametinget og NRL .
Iežas barggus proposišuvnnain lea departemeanta atnán vuođđun láhkalávdegotti evttohusa ja ráđđádallamiid mat leat leamaš Sámedikkiin ja NBR:in .
I den forbindelse vil noen av de synspunkter som er framkommet under høringen og konsultasjonene bli presentert og kommentert .
Dan oktavuođas ovdanbuktojuvvojit ja komenterejuvvojit muhtun oainnut mat leat ovddiduvvon ráđđádallamiin ja gulaskuddamis .
Det var forutsatt at mer grunnleggende rettighetsmessige spørsmål skulle behandles av et nytt samerettsutvalg .
Eaktuduvvui ahte vuđolaš rievttálaš gažaldagaid galgá ođđa sámevuoigatvuođalávdegoddi guorahallat .
Som nevnt omfattet ikke utvalgets mandat alle forhold ved dagens lov .
Nugo namuhuvvon , de ii sisttisdoallan lávdegotti mandáhtta buot beliid dálá lágas .
Det er likevel en betydelig revisjon som er foretatt og som fremmes i denne proposisjonen .
Liikká sisttisdoallá dát proposišuvdna mearkkašahtti ođasmahttima , mii dál ovddiduvvo evttohussan .
Dette gjelder både lovens innhold og struktur .
Dat guoská sihke lága sisdollui ja struktuvrii .
Selv om det har gått en del tid siden lovutvalget la frem sin utredning , har departementet valgt å holde seg til de avgrensninger som lå i utvalgets mandat .
Vaikko lea gollan áigi dan rájes go lávdegoddi ovddidii iežas čielggadusa , de lea departemeanta válljen doalahit iežas daidda ráddjejumiide mat ledje lávdegotti mandáhtas .
Det er flere årsaker til dette .
Dasa leat máŋga siva .
For det første vil en mer omfattende revisjon av loven kreve nye utredninger og vurderinger .
Vuosttažettiin gáibidivččii stuorát láhkarevišuvdna ođđa čielggademiid ja árvvoštemiid .
Videre må det tas hensyn til at det for tiden pågår et arbeid i regi av det nye samerettsutvalget som vil kunne ha vesentlig betydning for de lovspørsmål som gjenstår .
Dasto ferte vuhtii váldit ahte dál lea bargu jođus ođđa Sámevuoigatvuođalávdegotti olis , mas sáhttá leat mearkkašahtti mearkkašupmi daidda láhkagažaldagaide mat leat báhcán .
Dette innebærer at fremleggelsen av forslag som berører reindriftens interne forhold måtte utsettes ytterligere .
Dát mearkkaša ahte evttohusaid , mat gusket boazodoalu siskkáldas dilálašvuođaide , ferte ain maŋidit .
Utvalget skal også utrede og komme med forslag til hvordan man skal trygge den samiske befolknings muligheter til å utnytte naturressursene i sine bruksområder , samtidig som man anerkjenner den ikke-samiske befolkningens interesser .
Lávdegoddi galgá maiddái čielggadit ja evttohit movt galgá nannet sámi álbmoga vejolašvuođaid geavahit luondduriggodagaid iežaset geavahanguovlluin , seammás go doahttala sin beroštumiid geat eai leat sápmelaččat .
Særlig skal reindriftens arealbruk og rettigheter vurderes , med sikte på å kunne opprettholde og utvikle en bærekraftig reindriftsnæring .
Erenoamážit galget boazodoalu eanangeavaheapmi ja vuoigatvuođat árvvoštallojuvvot , dainna ulbmiliin ahte bisuhit ja ovddidit guoddevaš boazodoalu .
NRL og Sametinget har under konsultasjonene påpekt behovet for en snarlig endring i disse bestemmelsene .
NBR ja Sámediggi leat ráđđádallamiid oktavuođas čujuhan ahte lea dárbbašlaš farggamusat rievdadit dáid mearrádusaid .
Departementet er innforstått med at Samerettsutvalgets arbeid kan gjøre det nødvendig å vurdere nye endringer i reindriftsloven .
Departemeanta oaidná ahte Sámevuoigatvuođalávdegotti bargu sáhttá dahkat dárbbašlažžan árvvoštallat fas ođđasit rievdadit boazodoallolága .
Når Samerettsutvalgets forslag foreligger , vil departementet komme tilbake til spørsmålet om forholdet til reindriftsloven og oppfølging av de områder som ikke er gjenstand for revisjon nå .
Go Sámevuoigatvuođalávdegotti evttohus ovddiduvvo , de áigu departemeanta fas geahčadit boazodoallolága ja čuovvolit daid beliid mat eai ođasmahttojuvvo dán háve .
Reindriftslovutvalgets forslag når det gjelder den offentlige forvaltningen er ikke vurdert i denne omgang .
Boazodoalloláhkalávdegotti árvalan modealla almmolaš hálddašeami birra ii leat árvvoštallon dán háve .
Det vises til omtalen under kapittel 8.21 .
Čujuhit dán oktavuođas kapihttalii 8.21 .
Som nevnt innledningsvis , vil det i tilknytning til de enkelte områder bli redegjort for høringsinstansenes syn samt resultater fra konsultasjonene .
Nugo namuhuvvon álggahusas , de áigut iešguđet čuoggáin čilget gulaskuddanásahusaid oaiviliid ja ráđđádallamiid bohtosiid .
En del av høringsinstansenes kommentarer er også knyttet opp mot merknadene til de enkelte bestemmelser i utkastet i kapittel 10 .
Muhtun gulaskuddanásahusaid kommentárat leat maid čadnon evttohusa 10. kapihttala iešguđet mearrádusaid mearkkašumiide .
Dette vil for det meste gjelde detaljspørsmål og forhold av mer teknisk karakter .
Dát leat eanas detaljaáššit ja eanet teknihkalaš gažaldagat .
8.2 Lovens struktur og oppbygging
8.2 Lága struktuvra ja huksehus
Det ble således foretatt en oppsplitting og omplassering av flere av paragrafene med det siktemål å få et mer oversiktlig regelverk .
Dan dihte sirde muhtun paragráfaid dahje osiid eará paragráfaide , dainna áigumušain ahte čorget láhkateavstta .
Utvalget har også bevisst tatt det valg å ta mest mulig inn i loven , og i liten grad forutsatt regulering ved forskrift .
Lávdegoddi lea maid dihtomielalaččat váldán eanemus lági mielde láhkii , vai unnit dárbbaša láhkaásahusaid bokte reguleret .
Sør-Trøndelag og Hedmark reinsamelag , Reindriftssjefen og områdestyrene for Troms og Nordland gir i sine uttalelser uttrykk for at utvalgets forslag er svært detaljert .
Lulli-Trøndelága ja Hedmárkku boazosámisearvi , Boazodoallohoavda ja Romssa ja Nordlándda guovllustivrrat oaivvildit iežaset cealkámušain ahte lávdegotti evttohus lea hui dárkil .
Reindriftsstyret gir for sin del uttrykk for at nettopp fordi det er store regionale forskjeller kan man vanskelig lage en enklest mulig lov .
Boazodoallostivra dovddahii bealistis ahte juste dan dihte go leat stuora erohusat guovlluid gaskka , de sáhttá leat váttis ráhkadit eaŋkilis lága .
Dette ville i så fall overlate svært mye myndighet til forvaltningen .
Jus nu dahká , de addošii hui ollu váldi hálddahussii .
Etter Reindriftsstyrets oppfatning må de forhold som utvalget har sett på , som blant annet gjelder rettigheter og plikter reineierne i mellom , reguleres i lov og ikke i forskrift .
Boazodoallostivra čujuha dasa ahte láhkabargu lea sin oainnu mielde dárkileabbo go njuolggadusbargu , ja ahte njuolggadusat lága bokte leat eanet oidnosis ja dain leat dárkilet ovdabarggut .
I Justisdepartementets veileder Lovteknikk og lovforberedelse sies det følgende når det gjelder valg mellom lov og forskrift :
Justiisadepartemeantta bagadusas Lovteknikk og lovforberedelse ( Láhkateknihkka ja láhkaráhkkaneapmi ) daddjo ná válljema birra lága ja njuolggadusa gaskka :
« Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité har i Innst. S. nr. 296 ( 1995-96 ) gitt en relativt bred drøftelse av spørsmål som gjelder forvaltningens bruk av forskrifter .
« Stuoradikki dárkkistan- ja vuođđudanlávdegoddi lea Evtt. S. nr. 296 ( 1995 – 96 ) dárkilit ságaskuššan gažaldagaid mat gusket hálddahusa láhkaásahusgeavaheapmái .
Et utgangspunkt er at alle spørsmål som er av en slik karakter at Stortinget bør ta stilling til dem , bør reguleres i formell lov og ikke overlates til forskrift .
Vuolggasadjin lea ahte buot gažaldagat mat leat dakkárat main Stuoradiggi berre oaivila dahkat , berrejit regulerejuvvot formála lága bokte , eai ge láhkaásahusaid bokte .
Flere forhold vil være av betydning for vurderingen i denne sammenheng .
Lea deaŧalaš maiddái guorahallat eará beliid dán oktavuođas .
Foruten rent politiske hensyn kan særlig forholdet til borgernes sikkerhet fremheves .
Earret čielga politihkalaš deasttaid , de sáhttá deattuhit beliid mat gusket riikkaássiid sihkarvuhtii .
Jo mer inngripende tiltak som iverksettes , desto sterkere grunn er det til å kreve at Stortinget har tatt uttrykkelig stilling til iverksettelsen av det konkrete tiltaket .
Mađi garraset čuohcci mearrádusat dahkkojit , dađi garraset ágga lea gáibidit ahte Stuoradiggi lea dahkan čielga oaivila dihto doaimma čađaheami birra .
Rettssikkerhetshensyn tilsier også at grunnleggende saksbehandlingsregler tas inn i lov og ikke overlates til forskriftsregulering .
Riektesihkarvuođa vuhtii váldin eaktuda maid ahte vuođđo áššegieđahallannjuolggadusat mearriduvvojit lágas eai ge láhkaásahusain .
Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité uttaler i Innst. S. nr. 296 ( 1995-96 ) at det generelt er særlig grunn til å vise varsomhet ved bruken av forskriftshjemler når det gjelder regler som gir rettigheter eller plikter for borgerne .
Stuoradikki dárkkistan- ja vuođđudanlávdegoddi cealká Evtt. S nr. 296 ( 1995 – 96 ) ahte oppalaččat berre leat várrogas atnimis láhkaásahusaid addima válddi njuolggadusaid dáfus mat addet riikkaássiide geatnegasvuođaid dahje vuoigatvuođaid .
Rettigheter og plikter bør i størst mulig grad fremgå av loven .
Vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat berrejit vuosttažettiin mearriduvvot lága bokte .
En fordel ved å bruke lovs form er at lov er den rettskilden som brukeren lettest kan skaffe seg adgang til .
Ovdamunnin lágain lea ahte láhka lea dat riektegáldu man geavaheaddji álkimusat sáhttá gávdnat .
På den annen side kan tekniske detaljregler ofte med fordel plasseres i forskrift , særlig hvis de i praksis bare retter seg til en avgrenset brukergruppe ( fagpersonale ) .
Nuppe bealis sáhttet teknihkalaš bienalaš njuolggadusat bures biddjot láhkaásahusaide ( njuolggadusaide ) , erenoamážit jus geavatlaččat gusket dušše muhtumiidda ( fágabargiide ) .
Det samme kan ofte gjelde hvis det må ventes hyppige endringer i regelverket .
Seamma sáhttá dávjá leat jus vurdojuvvo ahte njuolggadusat dávjá fertejit rievdaduvvot .
Dette hensynet er imidlertid ikke avgjørende uten videre , jf. f.eks. skatte- og trygdelovgivningen .
Dát deasta datte ii leat ihcalis mearrideaddji , gč. omd. vearro- ja oadjolágaid .
Etter departementets syn vil dette , ikke minst for næringen selv , være enklere og mer oversiktlig å forholde seg til .
Departemeantta oainnu mielde lea dát , vuosttažettiin boazodollui alccesis , álkimus ja čielgaseamos .
Departementet er derfor enig i utvalgets prinsipper og vurderinger når det gjelder valg av lovteknisk løsning .
Dan dihte lea departemeanta ovttaoaivilis lávdegotti prinsihpalaš oainnuin ja árvvoštallamin láhkateknihkalaš čovdosiid válljema hárrái .
Blant annet har departementet sett på kapittel 4 om utøvelse av reindrift og kapittel 5 om merking .
Earret eará lea departemeanta geahčadan 4. kapihttala boazodoalu doaimmaheami ja 5. kapihttala merkema birra .
Departementet har imidlertid funnet betenkeligheter ved dette .
Departemeanta ii leat datte árvalan dan .
Bestemmelsene slik de er foreslått representerer på mange måter grunnelementer i reindriften , og som bør gjelde over alt hvor reindrift foregår .
Nugo mearrádusevttohusat leat hábmejuvvon , de ovddastit dat máŋgga dáfus boazodoalu vuođđoelemeanttaid , mat berrejit gustot juohke sajis gos boazodoallu doaimmahuvvo .
En forutsetning må være at slike regler ikke kommer i strid med de grunnprinsipper som loven nedfeller .
Eaktun ferte dieđus leat ahte diekkár njuolggadusat eai rihko daid vuođđoprinsihpaid mat lágas leat mearriduvvon .
Utvalget tok forholdsvis tidlig i sitt arbeid opp med departementet behovet for en redaksjonell gjennomgang og opprydding i loven .
Lávdegoddi fuomášuhtii oalle árrat barggustis departemeantta das ahte lea dárbu doaimmahuslaččat guorahallat ja čorget láhkateavstta .
Departementet gav sin tilslutning til dette , og har i hovedsak fulgt de redaksjonelle løsninger som her er valgt .
Departemeanta dohkkehii dán , ja lea eanas muddui čuovvolan čovdosiid maid lávdegoddi evttohii .
8.3 Lovens generelle utgangspunkt
8.3 Lága oppalaš vuolggasadji
For Reindriftslovutvalget har blant annet følgende forutsetninger ligget til grunn for forslagene :
Boazodoalloláhkalávdegoddi lea atnán earret eará dáid eavttuid iežas evttohusa vuođđun :
Lovens bestemmelser må bygge på kulturen og tradisjonene innenfor reindriften .
Lága mearrádusat galget huksejuvvot boazodoalu kultuvrra ja árbevieruid ala .
Lovens bestemmelser skal gi grunnlag for internt selvstyre samtidig som rettssikkerheten for den enkelte utøver blir ivaretatt .
Lága mearrádusat galget addit vuođu siskkáldas iešstivrejupmái seammás go ovttaskas boazodoalli riektesihkarvuohta vuhtii váldojuvvo .
Opprettholde ordningen med at mange kan eie rein , og dermed bevare sin tilknytning til næringen .
Lága mearrádusat galget leat mielde hukseme vuođu dasa ahte boazodoallu heivehuvvo luondduvuđđosii .
Lovens bestemmelser skal bidra til å legge grunnlag for en reindrift tilpasset naturgrunnlaget .
Gulaskuddanásahusat leat eanas mielas dasa ahte boazosámi kultuvra ja árbevierut deattuhuvvojit mearrádusain .
Høringsinstansene er i all hovedsak positive til at samisk kultur og tradisjon i reindriften vektlegges ved utformingen av bestemmelsene .
Sámediggi deattuha deaŧalažžan ahte láhkaevttohus atná árbevirolaš boazosámi kultuvrra ja boazodoalu árbevirolaš organiserema guovddážis .
Sametinget understreker betydningen av at lovforslaget har utgangspunkt i tradisjonell reindriftskultur og den sedvanemessige organiseringen av reindriften .
Muhtun gulaskuddanásahusat ges atnet ahte lávdegoddi iežas árvvoštallamiin lea atnán davvisámi beali beare guovddážis , nu ahte oarjelsámi boazodoallu bázahallá dan dáfus .
Fylkesmannen i Nord-Trøndelag kommer inn på dette .
Davvi-Trøndelága fylkkamánni namuha dán .
Departementet ser det som viktig og nødvendig at samisk kultur og tradisjon står sentralt ved utformingen av reindriftsloven for på den måten å bidra til å oppfylle vedtatte politiske målsettinger .
Departemeanta atná deaŧalažžan ja dárbbašlažžan ahte sámi kultuvra ja árbevierut leat guovddážis boazodoallolágas , go dat lea mielde deavdime mearriduvvon politihkalas mihttomeriid .
I « Politisk plattform for en flertallsregjering » er det sagt følgende :
« Eanetloguráđđehusa politihkalaš vuođustusas » daddjo čuovvovaš ( dás jorgaluvvon ) :
« Vi vil føre en samepolitikk som skal tjene den samiske befolkningen slik at samisk språk , kultur og samfunnsliv skal ha en sikker framtid i Norge .
« Mii áigut čađahit sámepolitihka mii galgá leat ávkin sámi álbmogii , nu ahte sámegielas , sámi kultuvrras ja servodateallimis lea sihkkaris boahtteáigi Norggas .
Kulturlivet er en viktig kraft for å styrke identiteten , samtidig som det bidrar til levende lokalsamfunn . »
Kultureallin lea deaŧalaš veahkkin identitehta nannemis , seammás go dat lea mielde báikkálaš servodagaid doallame ealasin . »
Det er i betydelig grad forskjeller mellom reindriften i de ulike deler av landet .
Leat stuora erohusat boazodoalus iešguđet guovlluin Norggas .
En ny lov må ta høyde for dette slik at bestemmelsene lar seg anvende over alt .
Ođđa láhka ferte vuhtii váldit dan nu ahte mearrádusat heivejit buot guovlluide .
Departementet mener det foreliggende forslag gjør det .
Departemeanta oaivvilda ahte dát evttohus dahká dan .
Departementet har som nevnt vurdert å åpne en adgang for regionale avvik , men er kommet til at dette ikke er nødvendig eller hensiktsmessig .
Nugo namuhuvvon , de lea departemeanta árvvoštallan addit vejolašvuođa ráhkadit guovlulaš njuolggadusaid , muhto lea gávnnahan dán sihke dárbbašmeahttumin ja ulbmilmeahttumin .
Lovutvalget har i noen lovparagrafer foreslått at samiske uttrykk tas inn i overskriften .
Láhkalávdegoddi lea muhtun paragráfain árvalan sámegielsániid bajilčállagiidda .
Dette ble gjort i de tilfeller der disse ble ansett for å være mest dekkende for bestemmelsens innhold .
Dat lei dalle go dát sánit adnojuvvojedje buoremusat čilget mearrádusa sisdoalu .
Det må også påpekes at både lovtekst og proposisjonen skal oversettes til samisk .
Deattuhuvvo maiddái ahte sihke láhkateaksta ja proposišuvdna galgá jorgaluvvot sámegillii .
På den bakgrunn har departementet kommet til at det kun blir det samiske uttrykket siida som benyttes i lovteksten .
Dan vuođul lea departemeanta gávnnahan ahte dušše sámegielsátni siida adno láhkateavsttas .
Noen høringsinstanser presiserer at sentrale myndigheter vil måtte ha et overordnet ansvar for reindriften .
Muhtun gulaskuddanásahusat oaivvildit ahte guovddáš eiseválddit fertejit atnit bajit ovddasvástádusa boazodoalu hárrái .
Fylkesmannen i Finnmark gir i den forbindelse uttrykk for at det ikke er noe mål i seg selv at staten skal detaljstyre reindriften .
Finnmárkku fylkkamánni cealká dán oktavuođas ahte ii leat iešalddis mihttun ahte stáhta galgá bienasta bitnii stivret boazodoalu .
Staten ved sine politiske myndigheter er imidlertid ansvarlig for utviklingen av reindriftsnæringen , og kan ikke fraskrive seg ansvaret og mulighetene til overordnet styring .
Stáhtas lea iežas politihkalaš eiseválddiid bokte liikká ovddasvástádus boazodoalu ovdáneami hárrái , ii ge sáhte beasadit geatnegasvuođas ja vejolašvuođas atnit bajimus stivrejumi .
En av statens viktigste funksjoner er , etter fylkesmannens oppfatning , å påse at reindriften foregår på en økologisk bærekraftig måte både av hensyn til reindriften selv og av hensyn til naturen og andre brukerinteresser .
Fylkkamánni oaivila mielde lea okta stáhta deaŧaleamos doaimmain fuolahit ahte boazodoallu doaimmahuvvo ekologaš guoddevaš vugiin sihke boazodoalu iežas dihte , muhto maiddái luonddu ja eará geavaheddjiid dihte .
Noen framholder også at myndighetene ellers må ha mulighet til å gripe inn der det interne selvstyret svikter eller andre samfunnsinteresser gjør det nødvendig .
Muhtumat deattuhit maiddái ahte eiseválddit muđui nai galget sáhttit juoidá dahkat dalle go iešstivrejupmi ii doaimma dahje eará servodatberoštumit dahket dan dárbbašlažžan .
Regjeringsadvokaten reiser på den bakgrunn spørsmål om det ikke bør innarbeides flere hjemler for offentlig intervensjon i de tilfeller hvor de privatrettslige organene ikke gjør det loven foreskriver eller opptrer på tvers av overordnede interesser .
Ráđđehusadvokáhtta jearrá dán vuođul ii go livčče buoremus ásahit eanet almmolaš intervenšuvdnavejolašvuođaid dilálašvuođaide main priváhtarievttálaš orgánat eai daga dan maid láhka eaktuda dahje jus rihkkot bajit beroštumiid .
Dette er også nødvendig av hensyn til internasjonale forpliktelser .
Dát lea maiddái dárbbašlaš riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid geažil .
Forholdet mellom næringsmessig selvstyre og myndighetenes ansvar for at reindriften blir bærekraftig har vært en utfordring i utformingen av politikken frem til nå , og vil også være det i tiden fremover .
Ealáhuslaš iešstivrejumi ja eiseválddiid ovddasvástádusa gaskavuohta dan hárrái ahte boazodoallu šaddá guoddevaš , lea leamaš hástalussan politihka hábmemis dássážii , ja nu šaddá ain leat boahtteáiggis .
Det må i denne forbindelse tas hensyn til konklusjonene i Riksrevisjonens undersøkelse « Bærekraftig bruk av reinbeiteressursene i Finnmark , dokument nr. 3:12 ( 2003-2004) .
Dán oktavuođas ferte vuhtii váldit Riikkarevišuvnna konklušuvnnaid iskkadeamis « Bærekraftig bruk av reinbeiteressursene i Finnmark , dokument nr. 3:12 ( 2003 – 2004) .
Her blir det bl.a. påpekt at det er behov for å fastsette mer presise rammebetingelser for reindriften for å sikre en bærekraftig utvikling .
Dás čujuhuvvo earret eará ahte lea dárbbašlaš mearridit dárkilet rámmaeavttuid boazodollui , sihkkarastin dihte guoddevaš ovdáneami .
Departementet vil framheve at stabile rammebetingelser er en nødvendig forutsetning for en bærekraftig reindrift .
Departemeanta deattuha ahte bistevaš rámmaeavttut leat guoddevaš boazodoalu dárbbašlaš eaktun .
Fastsetting av grenser mellom reinbeiteområder , distrikter og siidaområder er en sentral del av dette arbeidet .
Guovddážis dán barggus lea mearridit rájiid boazodoalloguovlluid , orohagaid ja siiddaid gaskka .
Dette arbeidet er i gang , og vil være et viktig bidrag for å få balanse mellom reintall og beiteressurser .
Dát bargu lea álggahuvvon , ja šaddá deaŧalažžan barggus heivehit boazologu guohtuneatnamiidda .
Reindriftsnæringen har stor kunnskap om drifts- og beiteforhold , og dermed forutsetninger for å vurdere hvor høyt reintallet kan være i forhold til ressursgrunnlaget .
Boazodoalus lea ollu máhttu doaibma- ja guohtundilálašvuođaid birra , ja nu lea maiddái vuođđu árvvoštallat man ollu bohccuid eatnamat guddet .
Det er imidlertid en del forhold som i enkelte områder kan gripe inn og forstyrre naturgitte tilpasningsmønstre .
Almmotge leat soames bealit mat sáhttet muhtun dáfus váikkuhit ja seaguhit luondduvuđđosaš doaibmavugiid .
Dette må forstås med utgangspunkt i kombinasjonen av kollektive rettigheter , uavklarte grenseforhold , et historisk høyt antall utøvere , stort etableringspress samt kostnadsstrukturen i næringen .
Dán ferte ipmirdit oktasaš vuoigatvuođaid , eahpečielga rádjeáššiid , historjjálaččat eatnat boazodolliid , stuora álggahangilvvu ja ealáhusa gollovuogádaga kombinašuvdnan .
I tillegg er reindriftsnæringen også en moderne næring som anvender den teknologien som til en hver tid er tilgjengelig og fornuftig å bruke .
Dasa lassin lea boazodoallu ođđaáigásaš ealáhus , mii ávkkástallá teknologiija mii áiggis áigái lea gávdnamis ja man heive atnit boazodoalus .
Det vil derfor være behov for visse kontrollordninger , samt å legge inn sikkerhetsventiler i loven for å fange opp de tilfeller hvor det indre selvstyret ikke fungerer som forutsatt .
Dan dihte dárbbašuvvojit dihto bearráigeahččanortnegat , ja nu maiddái sihkarvuođanjuolggadusat lágas , dusten dihte dilálašvuođaid goas siskkáldas iešstivrejupmi ii doaimma nugo jurddašuvvon .
En utfordring blir å finne den rette balansen mellom intern og offentlig styring .
Šaddá hástalussan gávnnahit rievttes dássedeattu siskkáldas ja almmolaš stivrema gaskka .
Reglene må også utformes slik at hensynet til den enkeltes rettssikkerhet blir ivaretatt på en tilfredsstillende måte .
Njuolggadusat fertejit maiddái hábmejuvvot dainna lágiin ahte ovttaskas olbmuid riektesihkarvuohta vuhtii váldojuvvo dohkálaččat .
Når det gjelder forutsetningen om at mange skal kunne eie rein , påpeker Fylkesmannen i Finnmark og Reindriftssjefen at dette kan være med på å øke presset på ressursene og svekke grunnlaget for en økologisk og økonomisk bærekraftig reindrift .
Eavttu birra ahte oallugat galget sáhttit eaiggáduššat bohccuid , čujuheaba Finnmárkku fylkkamánni ja Boazodoallohoavda ahte dát sáhttá leat mielde lasiheame gilvvu resurssaid alde ja heajudeame ekologalaš ja ekonomalaš guoddi boazodoalu vuođu .
Departementet ser det slik at reindriften i utgangspunktet må ta stilling til slike strukturelle spørsmål .
Departemeanta oaivvilda ahte álgovuođus berre boazodoallu dahkat oaivila diekkár struktuvrralaš áššiin .
En grunnleggende forutsetning er imidlertid at dette ikke kommer i konflikt med de overordnede målsettinger om at reindriften skal være økologisk og økonomisk bærekraftig .
Vuođđoeavttuid gaskkas lea datte ahte dát ii galgga šaddat vuostálaga váldo mihttomeriin , mii lea ahte boazodoallu galgá leat ekologalaččat ja ekonomalaččat guoddevaš .
At reindriftsutøvelsen må tilpasses naturgrunnlaget , er et selvfølgelig utgangspunkt .
Lea čabučielga vuolggasadjin ahte boazodoallu ferte heivehuvvot luondduvuđđosii .
Videre skal reindriften , etter departementets oppfatning , fortsatt være en næring .
Departemeantta oaivila mielde galgá boazodoallu ain bissut ealáhussan .
Den må kunne vise til produksjon og verdiskaping .
Boazodoallu ferte čájehit buvttadeami ja árvoháhkama .
Dersom det blir for mange utøvere i næringen , vil det svekke lønnsomheten .
Jus ealáhussii gártet beare ollu boazodoallit , de hedjona gánnáheapmi .
Dette skyldes ikke minst at kostnadsstrukturen i reindriften krever en viss størrelse på driftsenheten for at den skal bli lønnsom .
Sivvan dása lea vuosttažettiin ahte boazodoalu gollostruktuvra lea dakkár ahte doallu ferte leat vissis sturrodagas ovdal go lea gánnáhahtti .
Uten et solid økonomisk fundament , vil reindriften langt på vei miste innhold og konsistens , og dermed også bidra til at det faktiske grunnlaget for den særlige beskyttelse reindriften og samiske kultur har , svekkes .
Almmá nana ekonomalaš vuođu haga massášii boazodoallu stuora oasi sisdoalus ja ulbmilis , ja livččii nu ieš mielde heajudeame dan erenoamáš vuođu mii addá boazodollui ja sámi kultuvrii suodjalusa .
Etter departementets syn vil mange av de momentene som vanskeliggjør fastsettelsen av reintallet , også gjøre seg gjeldende når det gjelder antallet utøvere i næringen .
Departemeantta oainnu mielde gusket ollu dain beliin , mat dahket váttisin mearridit boazologu , maiddái boazodolliid lohkui .
Det er derfor nødvendig å legge opp til kontrollrutiner som kan sikre at ikke næringen totalt sett får en tilpasning som svekker lønnsomheten .
Dan dihte lea dárbbašlaš ásahit bearráigeahččanvuogádagaid mat sáhttet sihkkarastit ahte ealáhus ollislaččat ii heivehuvvo dainna lágiin ahte gánnáheapmi hedjona .
Det vises til drøftelsene nedenfor .
Čujuhuvvo ságaskuššamii dás maŋŋelis .
8.4 Lovens formål
8.4 Lága ulbmil
Utvalgets forslag til formålsbestemmelse er i hovedsak en videreføring av formålsbestemmelsen i 1978-loven § 1 .
Lávdegotti árvalan ulbmilparagráfa lea dadjat measta seamma go 1978-lága 1. § .
På bakgrunn av at reindriftsloven i første rekke gir regler om samisk reindrift , har utvalget foreslått at det foretas en oppdeling av formålsparagrafen , slik at utkastet § 1-1 gjelder lovens formål innenfor det samiske reinbeiteområdet og § 1-3 reindrift ellers i landet .
Go boazodoalloláhka vuosttažettiin sisttisdoallá njuolggadusaid sámi boazodoalu birra , de lea lávdegoddi árvalan ahte ulbmilparagráfa juhkkojuvvo , nu ahte evttohusa § 1 – 1 sisttisdoallá lága ulbmila sámi boazodoalloguovllus ja § 1 – 3 boazodoalu muđui riikkas .
Ordlyden er imidlertid foreslått noe endret for å gjøre den klarere og mer i samsvar med hva slags regler loven faktisk inneholder .
Teaksta lea rievdaduvvon veahá , vai šaddá čielgaseabbon ja vai dárkileappot boahtá ovdan makkár njuolggadusat lágas namalassii leat .
Det er videre inntatt en henvisning til menneskerettsloven av 21. mai 1999 nr. 30 .
Paragráfas čujuhuvvo maiddái miessemánu 21. b. 1999 nr. 30 olmmošvuoigatvuođaláhkii .
En del av høringsinstansene påpeker at forholdet til øvrige samfunnsinteresser bør tydeliggjøres sterkere i en formålsbestemmelse .
Muhtun gulaskuddanásahusat čujuhit ahte gaskavuohta eará servodatberoštumiide berre čielgaseappot boahtit ovdan ulbmilparagráfas .
Slike spørsmål hører etter Bondelagets oppfatning under Samerettsutvalget .
Boanddaidsearvvi mielas gullet diekkár gažaldagat Sámevuoigatvuođalávdegoddái .
Olje - og energidepartementet mener bestemmelsen framstår som unødig vidløftig , og at henvisning til Grunnloven § 110 a og folkerettens regler ikke bør inntas .
Oljo- ja energiijadepartemeanta oaivvilda ahte mearrádus orru leame dárbbašmeahttun viiddis , ja ahte ii berre čujuhit Vuođđolága § 110 a ja álbmotrievtti njuolggadusaide .
Advokatforeningen gir uttrykk for at bestemmelsen bør omarbeides og strammes inn slik at den ikke virker som en reservedelsbestemmelse for uhensiktsmessige / manglende bestemmelser i utkastet .
Advokáhttasearvi oaivvilda ahte paragráfa berre rievdaduvvot ja čavgejuvvot vai ii doaimma dego veahkkemearrádussan muđui árvaluvvon eará váilevaš / ulbmilmeahttun mearrádusaide .
Sametinget har foreslått at følgende tas inn i formålsbestemmelsen :
Sámediggi lea árvalan ahte čuovvovaš váldo mielde ulbmilparagráfii ( dás jorgaluvvon ) :
« Myndighetene skal legge til rette for at reindriftsnæring kan utøves i overensstemmelse med samiske rettsoppfatninger og arbeidsmåter . »
« Eiseválddit galget lágidit dilálašvuođaid dasa ahte boazodoallu sáhttá doaimmahuvvot sámi riekteipmárdusaid ja bargovugiid mielde . »
Departementet ser det som riktig og nødvendig at hensynet til øvrige samfunnsinteresser synliggjøres i en formålsbestemmelse .
Departemeanta atná riektan ja dárbbašlažžan ulbmilparagráfas vuhtii váldit eará servodatberoštumiid .
Den tilsvarende bestemmelse i dagens lov gjør det , og departementet ser ikke noen grunn til å endre dette .
Vástideaddji mearrádus dálá lágas dahká dan , ja departemeanta ii oainne ákka rievdadit dan .
Samisk reindrift skal bevares som et viktig grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv til gagn for reindriften selv og samfunnet for øvrig .
Sámi boazodoallu galgá seailluhuvvot sámi kultuvrra ja servodateallima deaŧalaš vuođđun , buorrin boazodollui alccesis ja servodahkii muđui .
For øvrig kan ikke departementet se at utvalgets forslag til formålsbestemmelse innebærer realitetsendringer i forhold til det som følger av dagens lov , og ulovfestet rett når det gjelder rettsgrunnlaget .
Muđui ii oainne departemeanta ahte lávdegotti evttohan ulbmilparagráfa rievdada dálá lága ulbmilparagráfa sisdoalu , ii ge dan riektevuođu mii ii leat láhkanannejuvvon .
Om rettsgrunnlaget , se nedenfor .
Geahča riektevuođu birra eambbo maŋŋelis .
Departementet har derfor i sitt utkast forsøkt å utforme en helt ny og kortfattet bestemmelse uten at noen endring i meningsinnholdet er tilsiktet .
Dan dihte lea departemeanta iežas evttohusas geahččalan hábmet áibbas ođđa ja oanehis ulbmilparagráfa , mas ii leat ulbmilin rievdadit oaivilsisdoalu .
Departementet mener også at de intensjoner som ligger bak Sametingets forslag om tillegg i formålsbestemmelsen blir ivaretatt gjennom disse formuleringer .
Departemeanta oaivvilda maiddái ahte dat áigumušat mat leat Sámedikki lassievttohusas ulbmilparagráfii leat vuhtii váldojuvvon evttohuvvon teavsttas .
Det vises til merknadene til bestemmelsen i kapittel 10 .
Čujuhit mearkkašumiide ulbmilparagráfii 10. kapihttalis .
Etter departementets syn bør forholdet til folkeretten tas ut av formålsbestemmelsen og omtales i en egen bestemmelse , jf. § 3 .
Departemeantta oainnu mielde berre oktavuohta álbmotriektái váldot eret ulbmilparagráfas ja baicca biddjot sierra mearrádussan , gč. § 3 .
I formålsparagrafen er det tatt inn en bestemmelse om reindriftens arealer .
Ulbmilparagráfii lea váldon mearrádus boazodoalu areálaid birra .
Det vises til omtalen i kapittel 8.5 og merknadene til § 1 .
Čujuhit kapihttalii 8.5 ja § 1 mearkkašumiide .
Departementets utkast har ikke en egen formålsparagraf for reindrift utenfor det samiske reinbeiteområdet slik som foreslått av utvalget .
Departemeantta evttohusas ii leat sierra ulbmilparagráfa boazodollui olggobealde sámi boazodoalloguovllu nugo lávdegoddi lei árvalan .
Bestemmelsen er tatt inn som tredje ledd i § 1 .
Mearrádus lea biddjon vuosttaš paragráfa goalmmát lađasin .
8.5 Reindriftens rettsgrunnlag og ­reindriftens arealer
8.5 Boazodoalu riektevuođđu ja boazodoalu areálat
En vurdering av spørsmål vedrørende reindriftens rettsgrunnlag har ligget utenfor utvalgets mandat .
Láhkalávdegoddi ii lean bivdojuvvon guorahallat boazodoalu riektevuođu .
Utvalget har imidlertid foreslått at loven gir uttrykk for det som er fastslått i rettspraksis , at reindriften har sitt grunnlag i rettsstiftende bruk .
Lávdegoddi lea datte árvalan ahte láhka dadjá juoidá dan birra mii almmotge čađahuvvo riektegeavada bokte , namalassii ahte boazodoalu vuođđun lea rivttiid ásaheaddji geavaheapmi .
Det vises til § 1-1 tredje ledd og § 1-2 i utvalgets forslag .
Čujuhuvvo lávdegotti árvalan § 1 – 1 goalmmát lađđasii ja § 1 – 2 .
Regjeringsadvokaten reiser spørsmål om betydningen og hensiktsmessigheten av slike bestemmelser .
Ráđđehusadvokáhtta jearrá mii lea dakkár mearrádusaid mearkkašupmi ja ulbmil .
Det anføres at bestemmelsene reelt sett kan bidra til å skape usikkerhet ved at det kan synes som om reindriftsnæringen etter disse bestemmelser skal kunne ha rettigheter som ikke framgår av loven .
Namuha ahte mearrádusat sáhttet baicca dagahit eahpesihkarvuođa dan dihte go dakkár dajaldagat sáhttet dego geažuhit ahte boazodoalus leat vuoigatvuođat mat eai boađe ovdan lágas .
Advokatforeningen har tatt opp utvalgets begrepsbruk .
Advokáhttasearvi lea čujuhan lávdegotti sátnegeavaheami .
I § 3-1 brukes uttrykket fra gammelt av .
Maiddái § 3 – 1 daddjo fra gammelt av .
Det påpekes at denne vekslingen skjer uten nærmere kommentarer med hensyn til innholdet av dem .
Čujuhuvvo ahte lávdegoddi ii leat čilgen manne atná iešguđet doahpagiid , ii ge daid sisdoalu .
Det påpekes også at nyere Høyesterettspraksis ( Selbudommen Rt. 2001 s. 767 og Manndalendommen Rt. 2001 s. 1229 ) nytter uttrykket alders tids bruk .
Deattuhit ahte Alimusrievtti ođđaset duomuin atnet doahpaga alders tids bruk ( dološ áiggi rájes geavaheapmi ) ( Selbu-duopmu Rt. 2001 s. 767 ja Olmmáivákkiduopmu Rt. 2001 s. 1229 ) .
Sametinget gir også uttrykk for at begrepet alders tids bruk bør inn i en slik bestemmelse .
Sámediggi oaivvilda maiddá ahte dološ áiggi rájes geavaheapmi lea rievttes dajaldat .
Dette er fastslått i rettspraksis , senest i Selbudommen nevnt ovenfor .
Dát lea nannejuvvon riektegeavadis , maŋemus Selbu-duomus nugo namuhuvvon dás ovdalis .
Departementet er enig med utvalget i at en bestemmelse med et slikt innhold , uttrykkelig bør inntas i loven slik at det ikke oppstår tvil om dette prinsippet .
Departemeanta lea ovttaoaivilis lávdegottiin das ahte láhkii berre čielgasit boahtit mearrádus mas lea dakkár sisdoallu , vai ii dárbbaš leat eahpádus dien prinsihpa hárrái .
Videre gir loven grunnlag for en regulering og styring av utøvelsen på tilsvarende måte som for andre rettigheter av opprinnelig karakter , for eksempel eiendomsretten eller allmenningsrettighetene .
Dasto addá láhka vuođu reguleret ja stivret vuoigatvuođaid geavaheami seammaládje go vástideaddji álgoviđá vuoigatvuođaid , omd. opmodatrievtti dahje almennetrievtti .
Dette kan ikke være til hinder for at driftsgrupper innen reindriften kan ha hevdet særskilte rettigheter utover det som følger av selve loven .
Dát ii sáhtte leat hehttehussan dasa ahte boazodoalus sáhttet omd. siiddat čuoččuhit erenoamáš rivttiid lassin dasa mii lágas daddjo .
De alminnelige hevdsregler må gjelde for reindriften på samme måte som for andre .
Dábálaš vuoigatvuođačuoččuhusa njuolggadusat ( hevdsregler ) fertejit gustot boazodollui seammaládje go earáide .
Departementet er enig med Advokatforeningen i at begrepsbruken så langt det er mulig bør være konsekvent , og at begrepet alders tids bruk er et uttrykk som både er dekkende og innarbeidet .
Departemeanta lea ovttaoaivilis Advokáhttaservviin das ahte doabageavaheapmi berre nu guhkás go vejolaš leat konsekveanta , ja ahte doaba alders tids bruk ( dološ áiggi rájes geavaheapmi ) lea doaba mii lea oahpis ja deavdá oaivvilduvvon sisdoalu .