pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget forutsetter at statlige myndigheter også søker å oppnå enighet med direkte berørte samiske interesser og samiske lokalsamfunn som blir påvirket av verneplaner .
Sámediggi vuordá ahte stáhta eiseválddiid maid áigut geahččalit soabadit sámi beroštusaiguin maiddá áššit čuhcet njuolga ja sámi báikkálašservodagaiguin maidda suodjalanplánat čuhcet .
Sametinget er opptatt av helheten og sammenhengen i forslagene til vern .
Sámedikki mielas lea dehálaš geahččat suodjalusevttohusaid ollislašvuođa ja oktavuođa daid gaskkas .
Sametinget vil gi sitt eventuelle samtykke til verneplanen når alle konsultasjoner med statlige myndigheter på tre nivåer er gjennomført .
Sámediggi áigu vejolaččat dohkkehit suodjalusplánaid go buot konsultašuvnnat stáhta eiseválddiiguin buot golmma dásis leat čađahuvvon .
For Sametinget vil lokalbefolkningens syn på verneplanene veie tungt i vurderingene , det samme vil spørsmålet om områdets naturverdier og om hvorvidt området er truet av ødeleggende inngrep .
Báikkálašolbmuid oainnut suodjalusplánaid birra váikkuhit garrasit Sámedikki árvvoštallama , ja seamma guoská gažaldahkii guovllu luondduriggodagaid birra ja leat go guovllut áitojuvvon billistemiin .
Sametinget er av den formening at de store nasjonalparkers tid er forbi i Norge ved gjennomføringen av nasjonalparkplanen i St mld nr. 62 ( 1991-92 ) .
Sámediggi oaivvilda ahte stuorát álbmotmehciid áigi lea vássánáigi Norggas go St dieđáhusa nr. 62 ( 1991-92 ) álbmotmeahciplána čađahuvvo .
Side 83 av 104
84 siidu 106 siiddus
Sametingsrådets forslag til innstilling utgår og erstattes med følgende : Sametinget mener at tradisjonell samisk bruk av naturen og naturressursene over lang tid har vist seg å være både bærekraftig og respektfull i forhold til det biologiske mangfoldet i samiske områder .
Sámediggeráđi evttohus sihkkojuvvo ja sadjái biddjojuvvo čuovvovaš : Sámediggi oaivvilda ahte lea čájehan ahte árbevirolaš sámi luonddugeavaheapmi ja luondduresurssaiguin ávkkástallan guhkes áiggi badjel lea sihke ceavzil ja árvvus adnojuvvon biologalaš riggodaga ektui sámi guovlluin .
Bruken har bevart det samiske området og sikret det biologiske mangfoldet med økosystemer , arter og bestander .
Geavaheapmi lea suodjalan sámi guovllu ja sihkkarastán biologalaš riggodaga ekovuogádagaid , šlájaid ja náliid ektui .
Samisk tilstedeværelse og tradisjonell bruk , som jakt , fiske og sanking av planter og bær , og reindrift , har etterlatt naturen slik at andre oppfatter den som tilnærmet urørt og verdt å bevare for framtiden .
Sámiid leahkin ja árbevirolaš geavaheapmi , nugo bivdu , guolásteapmi ja šattuid ja murjjiid čoaggin , ja boazodoallu , leat guođđán nugo oaivvilduvvo earáid bealis , luonddu measta guoskameahttumin ja dan gánniha suodjalit boahtteáiggi várás .
Bruken har heller ikke hindret allmennhetens tilgang til naturopplevelser .
Geavaheapmi maid ii leat hehtten olbmuid beassamis lundui .
Sametinget mener derfor at samisk bruk ikke har vært noen trussel mot bevaring av det biologiske mangfoldet .
Sámediggi oaivvilda danne ahte sámi geavaheapmi ii goassige leat leamaš áittan biologalaš riggodaga bisuheapmái .
Sametinget og Miljøverndepartementet ble i januar 2007 enige om hvordan verneplanarbeid skal foregå for å sikre samisk medbestemmelse ved opprettelse av nasjonalparker eller annet vern i samiske områder da retningslinjer for verneplanarbeid etter naturvernloven i samiske områder ble undertegnet .
Sámediggi ja Birasgáhttendepartemeanta sohpe movt suodjalanbarggu bokte sihkkarastojuvvošii sámi mielde mearrideami álbmotmehciid ásahemiid dahje eará suodjaleami oktavuođas sámi guovlluin , ođđajagimánus 2007 dalle go suodjalanplána njuolggadusat luonddusuodjalanlága vuođul sámi guovlluid várás vuolláičállojuvvojedje .
Sametinget konstaterer at i noen samiske områder vil vern være den eneste beskyttelse mot andre arealinngrep .
Sámediggi konstatere ahte muhtun sámi guovlluin lea suodjaleapmi áidna suodji eará
Side 84 av 104
85 siidu 106 siiddus
Etablering av verneområder kan oppfattes som et frislipp av området utenfor til andre formål og inngrep .
Suodjalanguovlluid ásahemiid sáhttá áddet nu ahte guovllut mat leat dan olggobealde luvvejuvvojit eará ulbmiliidda ja lihkahallamiidda .
Sametinget mener vern av marine områder ikke på noen måte skal være til hinder for tradisjonelt fiske .
Sámediggi oaivvilda ahte mariidna guovlluid suodjaleapmi ii mainna ge lágiin galgga hehttet árbevirolaš guollebivddu .
Det må utvikles vernekategorier for marint vern som sikrer tradisjonelt fjordfiske og der marine verneprosesser må ta hensyn til samisk bruk ( lokal bruk ) av området .
Mariidnasuodjalussii ferte ráhkadit suodjalankategoriijaid maiguin árbevirolaš vuotnabivdu suodjaluvvo ja mariidna suodjalanproseassain ferte vuhtii váldit sámi geavaheami ( báikkálaš geavaheapmi ) guovllus .
Sametinget anser at oppdrettsanlegg i fjordene kan representere en trussel mot tradisjonelt fjordfiske .
Sámedikki mielas áitet guollebiebmanrusttegat vuonain árbevirolaš vuotnabivddu .
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og rår Sametinget til å vedta følgende :
Sámediggi diktá gulahallama jorrat dáid beliid gaskka iige áiggo buktit ieš árvalusaid .
Side 85 av 104
Lávdegotti ráva
Forslag 1 ble forkastet med 18 stemmer .
Evttohus 1 hilgojuvvui 18 jienain .
14 stemte for .
14 jienastedje beali .
Forslag 2 ble forkastet med 31 stemmer .
Evttohus 2 hilgojuvvui 31 jienain .
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 19 stemmer mot 13 stemmer .
1 jienasti beali Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 19 jienain . 13 jienasteddje vuostá .
V Taleliste og replikkordskifte 1 2 3 4
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 1 2 3 4
Innlegg Aili Keskitalo , saksordfører Ragnhild Melleby Aslaksen Gunn-Britt Retter Ronny Wilhelmsen
Sáhkavuorru Aili Keskitalo , áššejođiheaddji Ragnhild Melleby Aslaksen Gunn-Britt Retter Ronny Wilhelmsen
Ronny Wilhelmsen 5 Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk 6 Anders Somby jr. .
Willy Ørnebakk Anders Somby jr. .
John Kappfjell Rolf Fjellstad Gunn-Britt Retter Gunn-Britt Retter Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Egil Olli Mathis Nilsen Eira Olaf Eliassen Olaf Eliassen Toril Bakken Kåven Alf Isaksen Willy Ørnebakk Aili Keskitalo Egil Olli Aili Keskitalo , saksordfører
John Kappfjell Rolf Fjellstad Gunn-Britt Retter Gunn-Britt Retter Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Egil Olli Mathis Nilsen Eira Olaf Eliassen Olaf Eliassen Toril Bakken Kåven Alf Isaksen Willy Ørnebakk Aili Keskitalo Egil Olli Aili Keskitalo , áššejođiheaddji
Replikk Gunn-Britt Retter Gunn-Britt Retter Aili Keskitalo Aili Keskitalo Gunn-Britt Retter Willy Ørnebakk Ragnhild Melleby Aslaksen Trond Are Anti
Replihkka Gunn-Britt Retter Gunn-Britt Retter Aili Keskitalo Aili Keskitalo Gunn-Britt Retter Willy Ørnebakk Ragnhild Melleby Aslaksen Trond Are Anti
Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk
Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk
VI Sametingets vedtak Sametinget mener at i tråd med urfolkserklæringen og ILO-konvensjonen om urfolk skal samene selv definere sine egne ønsker for samfunnsutviklingen og legge premissene for bruken av sine egne områder .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi oaivvilda ahte álgoálbmotjulggaštusa ja ILO-soahpamuša mielde álgoálbmogiid birra , galget sámit ieža defineret iežaset sávaldagaid servodatovdáneami birra ja bidjat eavttuid iežaset guovlluid geavaheapmái .
Det er selve grunnlaget for samefolkets kulturelle eksistens .
Dat lea sámeálbmoga kultuvrralaš birgenlági vuođđu .
Dette innebærer at Sametinget skal delta i beslutninger om hvordan områder og ressurser skal forvaltes og brukes i fremtiden .
Dát mielddisbuktá ahte Sámediggi áigu leat mielde mearrideame movt guovlluid ja resurssaid galgá hálddašit ja geavahit boahtteáiggis .
Behandlingen av saken ble avsluttet 29.09.10 kl. 18:10 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 29.09.10 dii. 18:10 .
Originalspråk :
89 siidu 106 siiddus
Næringsavtale for duodji 01. januar - 31. desember 2011 godkjenning Arkivsaknr .
Duoji ealáhusšiehtadus ođđajagimánu 1. b. - juovlamánu 31. b. 2011 – dohkkeheapmi Arkiivaáššenr . .
Saksnr. SR 130/10 PFK 012/10 SP 034/10
Áššenr. R 130/10 PFL 012/10 DC 034/10
Saken påbegynt onsdag 29. september 2010 kl. 18:10 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku čačkamánu 29.b.2010 dii. 18:10 .
SR 130/10 Næringsavtale for duodji Krav 2011
R 130/10 Duodjeealáhusšiehtadus – 2011 gáibádus
Sametinget godkjenner den inngåtte avtalen mellom Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi og Sametinget av 27.08.10 .
Sámediggi dohkkeha dahkkojuvvon šiehtadusa Sámiid duoji ja Duojáriid ealáhussearvvi ja Sámedikki gaskka , beaiváduvvon 27.08.10 .
Sametinget gir fullmakt til Sametingsrådet å gi nærmere retningslinjer for de ulike ordningene utover det som framkommer i Sametingets budsjett for 2011 .
Sámediggi addá fápmudusa Sámediggeráđđái bidjat lagat njuolggadusaid daid sierra ortnegiidda lassin daidda mat bohtet ovdan Sámedikki 2011 bušeahtas .
Møtesekretærer : Roy Amundsen Side 88 av 104
Plána- ja finánsalávdegotti árvalus Álgu
Medlemmet fra Fremskrittspartiet ( Frp ) Arthur Tørfoss fremmer følgende forslag : Forslag 1
Ovddádusbellodaga lahttu Arthur Tørfoss ovddidii čuovvovaš evttohusa : Evttohus 1
Tillegg til sametingsrådets forslag til innstilling : Næringsavtalen for duodji er viktig for å opprettholde den samiske kulturarv .
Lasáhus sámediggeráđi mearrádusárvalussii : Duoji ealáhusšiehtadus lea deaŧalaš sámi kulturárbbi bisuheapmái .
Næringen er også viktig for regionen , blant annet som aktør i samspill med reiselivsnæringen .
Ealáhus lea maiddái deaŧalaš guvlui , earret eará aktevran mátkeealáhusain ovttas .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : · ·
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : · ·
Forslag 1 ble forkastet med 32 stemmer .
Evttohus 1 hilgojuvvui 32 jienain .
2 stemte for Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
2 jienasteigga beali Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
91 siidu 106 siiddus IV Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus .
V Taleliste og replikkordskifte 1 2 3 4 5 6
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 1 2 3 4 5 6
Innlegg Jarle Jonassen , saksordfører Miriam Paulsen Ragnhild Melleby Aslaksen Rolf Fjellstad Marianne Balto Jarle Jonassen , saksordfører
Sáhkavuorru Jarle Jonassen , áššejođiheaddji Miriam Paulsen Ragnhild Melleby Aslaksen Rolf Fjellstad Marianne Balto Jarle Jonassen , áššejođiheaddji
VI Sametingets vedtak Sametinget godkjenner den inngåtte avtalen mellom Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi og Sametinget av 27.08.10 .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi dohkkeha dahkkojuvvon šiehtadusa Sámiid duoji ja Duojáriid ealáhussearvvi ja Sámedikki gaskka , beaiváduvvon 27.08.10 .
Behandlingen av saken ble avsluttet 29.09.10 kl. 18:30 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 29.09.10 dii. 18:30 .
Side 90 av 104
92 siidu 106 siiddus
Ášši / Sak OOU 011/10 K Ášši / Sak SP 035/10
Ášši / Sak BFOL 011/10 Ášši / Sak DC 035/10
Strategiplan for samisk kirkeliv Arkivsaknr .
Sámi girkoeallima strategiijaplána Arkiivaáššenr . .
Behandlinger Politisk nivå Sametingsrådet Oppvekst- , omsorg og utdanningskomiteen Sametingets plenum
Meannudeamit Politihkalaš dássi Sámediggeráđđi Bajasšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
Møtedato 10.08.10 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Beaivi 10.08.10 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Saksnr. SR 126/10 OOUK 011/10 SP 035/10
Áššenr. R 126/10 BFOL 011/10 DC 035/10
Saken påbegynt torsdag 30. september 2010 kl. 09:05 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui duorastaga čačkamánu 30. b. 2010 dii. 09.05
Februar 2010
10.08.10 Guovvamánnu 2010
Sametingsrådet Den norske kirke – Samisk kirkeråd
Sámediggeráđi Norgga girku-Sámi girkoráđđi
Sak SR 126/10 Forslag til strategiplan for samisk kirkeliv høringsdokument
R 126/10 Sámi girkoeallima strategiijaplána gulaskuddandokumenta
Sametinget viser til høringsdokumentet Forslag til Strategiplan for samisk kirkeliv av februar 2010 som Den norske kirke v / Samisk kirkeråd har fått utarbeidet og sendt ut på høring .
Sámediggi čujuha gulaskuddandokumentii Evttohus sámi girkoeallima strategiijaplánan guovvamánus 2010 maid Norgga girku Sámi girkoráđi bokte lea ráhkadan ja lea sádden gulaskuddamii .
Sametinget er tilfreds med at Kirkemøtet i 2006 vedtok at det skulle lages en plan for utviklingen av samisk kirkeliv .
Sámediggi lea duhtavaš go Girkočoahkkin 2006:s mearridii ahte galgá ráhkaduvvot sámi girkoeallima ovddidanplána .
Kirken har og har hatt en sentral plass hos mange samer .
Girkus lea ja lea leamaš guovddáš sadji ollu sámiid gaskkas .
Foruten å være et trossamfunn har kirken også vært en viktig bærer av språklige , kulturelle og religiøse tradisjoner som har samlet mennesker i livets ulike faser .
Lassin dasa go girku leamaš oskuservodat , de lea dat maiddái leamaš deaŧalaš giela , kultuvrra ja oskkoldat árbevieruid guoddi mat leat čohkken olbmuid eallima iešguđege muttuin .
Størstedelen av den samiske befolkningen er medlemmer av Den norske kirke .
Danne leat guovddáš girkoáššit deaŧalaš áššit sámi servodahkii buot osiin min riikkas .
Side 91 av 104
93 siidu 106 siiddus
Den norske kirke tok lenge del i fornorskningsprosessen i landet .
Norgga girku lei guhkes áiggi mielde dáruiduhttinproseassas min riikkas .
Sametinget er glad for at kirken har erkjent sin medvirkning til fornorskingen av samene , og at en uttrykker vilje til å bidra til at denne uretten ikke skal fortsette .
Sámediggi lea movtta go girku lea dovddastan ahte dat lea searvan sámiid dáruiduhttimii , ja ahte dat dovddaha dáhtu váikkuhit dan ahte dát eahperiekti ii joatkašuvašii .
Til tross for den aktive fornorskingslinja kirka har stått for var man likevel tidlig ute med å ta i bruk samisk språk i kirkerommet .
Vaikko girku leige guhká mielde árjjalaččat dáruiduhttimin , de liikká dat lea árrat geavahišgoahtán sámegiela girkus .
Bruken av de samiske språkene i kirkelige sammenhenger skaper tilhørighet og en større grad av deltakelse i kirkelige handlinger .
Sámi gielaid geavaheapmi girkolaš oktavuođain buvttiha gullevašvuođa ja dan ahte olbmot eanet servet girkolaš doaimmaide .
Sametinget vil derfor poengtere viktigheten av at alle de samiske språkene skal ivaretas på en god måte innenfor Den norske kirke .
Danne deattuha Sámediggi ahte lea deaŧalaš gozihit buot sámi gielaid buori vuogi mielde Norgga girkus .
Dette innebærer at de samiske språkene ikke bare skal synliggjøres på et symbolnivå , men at både sør- , lule- og nordsamisk skal være i reell bruk i kirkelig sammenheng i fremtiden .
Dát mearkkaša dan ahte sámi gielat eai galgga dušše oainnusmahttojuvvot symboladásis , muhto ahte sihke mátta- , julev- ja davvisámegiella galget leat duohta geavahusas girkolaš oktavuođain boahtteáiggis .
Dette betyr at bibel , salmer og annet kirkelig materiell skal foreligge på de samiske språk , og at samisk språk tas i bruk i kirkelige handlinger , i barne- og ungdomsarbeid , i opplæringssammenheng o.s.v. .
Dat mearkkaša dan ahte biibbal , sálmmat ja eará girkolaš ávdnasat galget leat mátta- , julev- ja davvisámegillii , ja ahte sámegiella geavahuvvo girkolaš doaimmain , mánáid- ja nuoraidbarggus , oahpahusoktavuođas jna. .
Samtidig har kirka forpliktelser til å ivareta de bestemmelsene som er nedfelt i samelovens språkregler .
Dasto lea girku geatnegahttojuvvon gozihit daid mearrádusaid mat leat sámelága giellanjuolggadusain .
For å kunne oppfylle dette betinger det en stor satsing på kompetanseoppbygging og rekruttering av personell .
Dán ollašuhttin eaktuda ollu áŋgiruššamiid gelbbolašvuođa huksema ja bargiid rekrutterema oktavuođas .
Samenes kontakt med hverandre på tvers av landegrensene , og samenes kontakt med andre urfolk er en naturlig del av mange samiske samfunnsområder .
Sámiid oktavuohta riikarájáid rastá , ja sámiid oktavuohta eará álgoálbmogiiguin lea lunddolaš oassi ollu sámi servodatsurggiin .
Sametinget ser at denne kontakten også er sentral innenfor samisk kirkeliv , og ser det som viktig at dette gjøres gjeldende i enda sterkere grad enn hittil innenfor Den norske kirke .
Sámedikki mielas lea hui deaŧalaš ahte dát oktavuohta ealášii maiddái sámi girkoeallima siskkobealde , ja oaidná deaŧalažžan ahte dát čuvošii mielde nannoseappot go dán rádjai lea dahkan Norgga girkus .
Sametinget vil i denne sammenheng sterkt uttrykke den forpliktelsen statlige myndigheter har etter grunnloven og folkerettslige bestemmelser til å ivareta samisk kirkeliv , også etter at den nåværende statskirkeordningen opphører .
Sámediggi áigu dán oktavuođas nannosit dovddahit makkár geatnegasvuohta stáhtalaš eiseválddiin lea vuođđolága ja álbmotrievttálaš mearrádusaid mielde gozihit sámi girkoeallima , maiddái maŋŋá go dáláš stáhtagirkoortnet heaittihuvvo .
Dette innebærer en økonomisk forpliktelse til å sikre at kirken i fremtiden vil kunne oppfylle forpliktelsene overfor den samiske befolkningen .
Dán geažil lea ekonomalaš geatnegasvuohta sihkkarastit ahte girku boahtteáiggis sáhttá ollašuhttit geatnegasvuođaid sámi álbmoga ektui .
I handlingsplandelen i forslaget til strategiplan , kap.6 , er tiltak og økonomiske behov innenfor samisk kirkeliv for femårsperioden 2012-2016 skissert .
Doaibmaplánaoasis strategiijaplána evttohusas , guđát kapihttalis leat doaibmabijut ja ekonomalaš dárbbut sámi girkoeallima oktavuođas hábmejuvvon viđa jagi áigodahkii 2012-2016 .
Sametinget finner denne handlingsplanen som fremtidsrettet og god .
Sámedikki mielas lea dát doaibmaplána buorre ja das leat čujuhusat boahtteáigái .
Handlingsplanen vil danne et godt grunnlag for Den norske kirke videre arbeid med samisk kirkeliv , og ser frem til Kirkemøtets behandling av strategiplanen .
Doaibmaplána bidjá buori vuođu Norgga girku viidáset bargui sámi girkoeallimiin , ja buriin mielain vuordit go Girkočoahkkin meannuda strategiijaplána .
Sametinget vil samtidig sterkt uttrykke det ansvaret Den norske kirke har for å bidra til at handlingsplanen kan gjennomføres .
Seammás muittuha Sámediggi čavgadit makkár ovddasvástádus Norgga girkus lea váikkuhit dan ahte doaibmaplána livččii vejolaš čađahit .
Den norske kirke har således en særskilt forpliktelse overfor samene som urfolk i kirken , jfr. aktuelle konvensjoner og erklæringer .
Dieinna lágiin lea Norgga girkus erenoamáš ovddasvástádus gozihit sámiid álgoálbmogin girkus , geahča guoskevaš konvenšuvnnaid ja julggaštusaid .
Dette innebærer blant annet et ansvar for å legge til rette for et gudstjeneste- og kirkeliv på samiske premisser .
Earret eará lea das ovddasvástádus láhčit ipmilbálvalusaid ja girkoeallima sámi eavttuid mielde .
Et overordnet hensyn bør være at samisk kirkeliv utvikles i tråd med samisk selvforståelse og samiske tradisjoner , og hvor et deltakelsesperspektiv legges til grunn , slik at samiske kirkemedlemmer kan oppleve at kirkens virksomhet og forkynnelse gjenspeiler og gir mening i deres livsverden .
Bajimuš áigumuššan berre leat dat ahte sámi girkoeallin ovddiduvvošii sámi iešáddejupmái ja sámi árbevieruide dávistettiin , ja man oktavuođas searvan-perspektiiva biddjojuvvo vuođđun , nu ahte sámi girkolahtut sáhttá dovdat ahte girku doaibma ja sártnun dávista sin eallimii ja addá ulbmila .
Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteens innstilling Innledning
Bajásšaddan- , fuolahus- og oahppolávdegotti árvalus Álggahus
Den norske kirke v / Samisk kirkeråd i samarbeid med de tre nordligste bispedømmerådene og Oslo bispedømmeråd laget en plan for samisk kirkeliv " Strategiplan for samisk kirkeliv " .
Norgga girku , Sámi girkoráđi bokte , oktan golmma davimus bismmagodderáđiiguin ja Oslo bismmagodderáđiin leat ráhkadan plána sámi girkoeallima várás " Sámi girkoeallima strategiijaplána " .
Planen er sendt ut på høring i tidsrommet februar - mai 2010 bl.a. til Sametinget .
Plána lea leamaš gulaskuddamis guovvamánus miessemánnui 2010 , earret eará Sámedikkis .
Planen skal etter høringen behandles av den norske kirkes sentrale organer , før den endelig behandles i Kirkemøtet 14. - 21.11.2010 .
Maŋŋel gulaskuddama galget norgga girku guovddáš orgánat meannudit plána , ovdal go loahpalaččat meannuduvvon Girkočoahkkimis 14.-21.11.2010 .
Planen skal munne ut i en handlingsplan for perioden 2012 - 2016 .
Plána vuođul galgá dahkkot doaibmaplána áigodahkii 2012 - 2016 .
Sentrale tema er styrking av samisk språk- og kulturkompetanse , rekruttering , samisk relaterte emner i kirkelig utdanninger , kirkelige grunnmateriell på samisk , ivaretaking av samisk språk , kultur og tradisjon innenfor gudstjenesteliv , trosopplæring , diakoni og kirkemusikk , egnet organisering av samisk kirkeliv , behovet for avklaring av samiskrelaterte spørsmål i rammen av stat-kirke reformen og kirkelig urfolksarbeid .
Guovddáš fáttát leat sámi giella- ja kulturmáhtu nannen , rekruteren , sámi guoskevaš fáttát girkolaš oahpuin , girkolaš vuođđoávdnasat sámegillii , sámi giela , kultuvrra ja árbevieruid vuhtiiváldin ipmilbálvalusaid oktavuođas , oskuoahpahus , diakoniija ja girkomusihkka , sámi girkoeallima dohkálaš organiseren , dárbu čielggadit sámi guoskevaš gažaldagaid stáhta-girku ođasteami rámmas , ja girkolaš álgoálbmotbargu .
Komiteens mindretall , medlemmer fra Norske Samers Riksforbund ( NSR . ) Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild og Miriam Anna Stina Paulsen , fremmet følgende merknad : Komiteen mener det er viktig at samisk kirkeliv fortsatt er et satsningsområde i Den norske kirke da den er en samisk språk- og kulturbærer .
Lávdegotti uhcitlohku , Norgga Sámiid Riikkasearvvi ( NSR ) lahtut Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild ja Miriam Anna Stina Paulsen , ovddidedje čuovvovaš mearkkašumi : Lávdegoddi oaivvilda ahte lea dehálaš ahte sámi girkoeallin ain bissu vuoruhansuorgin Norgga girkus danne go dat lea sámi giella- ja kulturguoddi ásahus .
Komiteen mener derfor at samisk kirkeliv må ha tilstrekkelige økonomiske rammebetingelser slik at samene som individer og gruppe i trosfellesskapet kan delta ut fra egne forutsetninger og på egne premisser .
Danne oaivvilda lávdegoddi ahte sámi girkoeallimis fertejit leat doarvái buorit ekonomalaš rámmaeavttut vai sámit , sihke iehčanassii ja joavkun oskusearvevuođas sáhttet oassálastit iežaset eavttuid mielde .
Komiteen registrerer at det eksisterer større rekrutterings- og kompetanseutfordringer når det gjelder samisk kirkelig personell , noe som blant annet fører til utfordringer med å oppfylle både språkloven og behovene for samisk kultur- og språkkompetanse .
Lávdegoddi oaidná ahte leat stuora hástalusat sámegielat girkobargiid rekruteremis ja gelbbolašvuođa ektui , mii earret eará mielddisbuktá hástalusaid ollašuhttit giellalága ja gokčat dárbbuid sámi kultur- ja giellagelbbolašvuhtii .
Det er viktig at man for å løse dette utvikler en konkret og målrettet kompetansehevings- og rekrutteringsstrategi både når det gjelder kirkelige stillinger , samiske språk og kultur .
Čoavdin dihte dan lea dehálaš ovdánahttit konkrehta ja ulbmillaš gelbbolašvuođalokten- ja rekruterenstrategiija mii guoskkaha sihke girkolaš virggiid , sámegiela ja sámi kultuvrra .
Komiteen mener generelt at samisk språk- og kulturforståelse må få en bredere plass i utdanningen av kirkelig personell .
Lávdegoddi oaivvilda oppalaččat ahte girkolaš bargiid oahpus ferte leat stuorát sadji sámi giella- ja kulturipmárdussii .
Komiteen oppfordrer derfor sametingsrådet og kirken til å ta dette opp med de aktuelle utdanningsinstitusjonene .
Danne ávžžuha lávdegoddi sámediggeráđi ja girku doalvvuhit dán ášši guoskevaš oahppoásahusaide .
Komiteen mener de samiske språkene skal være levende bruk i kirken i framtiden .
Lávdegoddi oaivvilda ahte sámegielat galget geavahuvvot girkus boahtteáiggis .
Komiteen registrerer at det nå ikke finnes verken bibel eller salmebok på sørsamisk , men ulike papirutgaver .
Lávdegoddi diehtá ahte dál ii leat Biibal eaige sálbmagirjjit lullisámegillii , dušše iešguđetlágan bábergihppagat .
Komiteen mener det er viktig at dette kommer på plass så fort som mulig , og ber derfor om at dette prioriteres .
Lávdegoddi oaivvilda ahte dat galggaše ilbmat nu jođánit go vejolaš , ja bivdá vuoruhit dan barggu .
Komiteen vil også fremheve at samer er et folk på tvers av landegrenser .
Lávdegoddi háliida maiddái deattuhit ahte sámit lea álbmot rastá riikkaráji .
Komiteen oppfordrer derfor kirken å tenke grenseoverskridende i sitt arbeid , for eksempel når det gjelder ungdomsarbeid .
Danne ávžžuha lávdegoddi girku jurddašit rájiid rastá iežaset barggus , earret eará go guoská nuoraidbargui .
Fra Norske Samers riksforbund ( NSR . ) , Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild og Miriam Anna Stina Paulsen Forslag 1
Norgga Sámiid Riikkasearvvi ( NSR ) lahtuin Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild og Miriam Anna Stina Paulsen Evttohus 1
tilleggsforslag inn før siste avsnitt Kirken er en offentlig institusjon som må følge samelovens språkregler .
Lassievttohus maŋemus teakstabihtá ovddabeallái Girku lea almmolaš ásahus mii ferte čuovvut sámelága giellanjuolggadusaid .
Det innebærer at samer de fleste steder ikke Møtesekretærer : Roy Amundsen
Sámediggi oaidná ahte dát njuolggadusat gusket dušše indiviidadiđolaš girkomeanuide .
Side 93 av 104 har rett til å få kirkelige fellesskapshandlinger på samisk , som for eksempel gudstjenester og dåp i kirken .
Dat mearkkaša ahte sámiin eanaš báikkiin ii leat riekti oažžut girkolaš searvedoaimmaid sámegillii , ovdamearkka dihte ipmilbálvalusain ja gásttain girkus .
Sametinget mener at de kirkelige aspektene ved samelovens språkregler på denne bakgrunn må gjennomgås med henblikk på å sikre bruk av samisk i kirkens fellesskapshandlinger .
Sámediggi oaivvilda ahte dán vuođul ferte geahčadit sámelága giellanjuolggadusaid girkolaš beliid dainna ulbmiliin ahte sihkkarastit sámegielgeavaheami girku searvedoaimmain .
Det må også ses på videreføring av forpliktelsene knyttet til samelovens språkregler ved endrede relasjoner mellom stat og kirke .
Relašuvdnarievdademiid oktavuođas gaskal stáhta ja girku ferte maiddái geahčadit sámelága giellanjuolggadusaid geatnegasvuođaid joatkašuvvama .
Merknad , NSRs sametingsgruppe v / representant Kirsti Guvsám
Mearkkašupmi , NSRs sámediggejoavku áirras Kirsti Guvsám
Kirken er en offentlig institusjon som må følge samelovens språkregler .
Girku lea almmolaš ásahus mii ferte čuovvut sámelága giellanjuolggadusaid .
Sametinget registrerer at disse reglene omfatter kun individrettede kirkelige handlinger .
Sámediggi oaidná ahte dat njuolggadusat gusket dušše indiviidadiđolaš girkomeanuide .
Det innebærer at samer de fleste steder ikke har rett til å få kirkelige fellesskapshandlinger på samisk , som for eksempel gudstjenester og dåp i kirken .
Dat mearkkaša ahte sámiin eanaš báikkiin ii leat riekti oažžut girkolaš searvedoaimmaid sámegillii , ovdamearkka dihte ipmilbálvalusain ja gásttain girkus .
Sametinget mener at de kirkelige aspektene ved samelovens språkregler på denne bakgrunn må gjennomgås med henblikk på å sikre bruk av samisk i kirkens fellesskapshandlinger .
Sámediggi oaivvilda ahte dan vuođul ferte geahčadit sámelága giellanjuolggadusaid girkolaš beliid dainna ulbmiliin ahte sihkkarastit sámegielgeavaheami girku searvedoaimmain .
Det må også ses på videreføring av forpliktelsene knyttet til samelovens språkregler ved endrede relasjoner mellom stat og kirke .
Relašuvdnarievdademiid oktavuođas gaskal stáhta ja girku ferte maiddai geahčadit sámelága giellanjuolggadusaid geatnegasvuođaid joatkašuvvama .
III Votering Av 39 representanter var 33 til stede .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 33 čoahkis .
Forslag 1 ble forkastet med 17 stemmer .
Evttohus 1 hilgojuvvui 17 jienain .
16 stemte for Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
16 jienastedje beali Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg 1 Jørn Are Gaski , saksordfører Jørn Are Gaski 2 Silje Karine Muotka 3 Kirsti Guvsám
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru 1 Jørn Are Gaski , áššejođiheaddji Jørn Are Gaski 2 Silje Karine Muotka 3 Kirsti Guvsám
Kirsti Guvsám Åge Nordkild Jørn Are Gaski Egil Olli Per Andersen Bæhr
Kirsti Guvsám Åge Nordkild Jørn Are Gaski Egil Olli Per Andersen Bæhr
Replikk Kirsti Guvsám Marianne Balto Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Trond Are Anti
Replihkka Kirsti Guvsám Marianne Balto Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Trond Are Anti
Trond Are Anti Heidi Persdatter Greiner Haaker Jørn Are Gaski
Trond Are Anti Heidi Persdatter Greiner Haaker Jørn Are Gaski
VI Sametingets vedtak Sametinget viser til høringsdokumentet Forslag til Strategiplan for samisk kirkeliv av februar 2010 som Den norske kirke v / Samisk kirkeråd har fått utarbeidet og sendt ut på høring .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi čujuha gulaskuddandokumentii Evttohus sámi girkoeallima strategiijaplánan guovvamánus 2010 maid Norgga girku Sámi girkoráđi bokte lea ráhkadan ja lea sádden gulaskuddamii .
Behandlingen av saken ble avsluttet 30.09.10 kl. 10:20 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 30.09.10 dii. 10:20 .
Side 96 av 104
98 siidu 106 siiddus
Ášši / Sak OOU 012/10 K Ášši / Sak SP 036/10
Ášši / Sak BFOL 012/10 Ášši / Sak DC 036/10
Revidert samarbeidsavtale mellom Sametinget og fylkeskommunene i sørsamisk område 2010-2013 Arkivsaknr .
Ođastuvvon ovttasbargošiehtadus Sámedikki ja máttasámi fylkkagielddaid gaskka 2010-2013 Arkiivaáššenr . .
Møtedato 26.08.10 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Beaivi 26.10.05 14. – 16.09.10 28. – 30.09.10
Saksnr. SR 129/10 OOUK 012/10 SP 036/10
Áššenr. R 129/10 BFOL 012/10 DC 036/10
Saken påbegynt torsdag 30. september 2010 kl. 10:20 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku čakčamánu 00.b.2010 dii. 10:20 .
Sametingsrådet
Sámediggeráđi
Sak SR 129/10 Åarjelsaemien samarbeidsavtale for perioden 2010-2013 Åarjelsaemien laavenjostoelatjkoe boelhken 2010 - 2013
Ášši R 129/10 Åarjelsaemien laavenjostoelatjkoe boelhken 2010 - 2013 Åarjelsaemien samarbeidsavtale for perioden 2010 2013
Sametinget godkjenner den reviderte samarbeidsavtalen , Åarjelsaemieh samarbeidsavtale for perioden 2010 – 2013 , med fylkeskommunene i sørsamisk område slik den foreligger undertegnet av samarbeidspartene Sametinget i Norge , Nordland fylkeskommune , Nord-Trøndelag fylkeskommune , Sør-Trøndelag fylkeskommune og Hedmark fylkeskommune .
Sámediggi dohkkeha reviderejuvvon ovttasbargošiehtadusa , Åarjelsaemien laavenjostoelatjkoe boelhken 2010 – 2013 , gaskkal oarjelsámi guovllu fylkkasuohkaniid ja Sámedikki nu mo dat boahtá ovdan dan hámis maid ovttasbargoguoimmit Sámediggi , Nordlándda fylkkasuohkan , DavviTrøndelága fylkkasuohkan , Lulli-Trøndelága fylkkasuohkan ja Hedmark fylkkasuohkan leat vuolláičállán .
Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteens innstilling Innledning
Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus Álggahus
Sametinget og fylkeskommunene i sørsamisk område inngikk en samarbeidsavtale i 2005 . Avtalepartene har i 2010 revidert avtalen fra 2005 .
Sámediggi ja fylkkagielddat máttasámi guovllus šiehtadedje ovttasbargošiehtadusa 2005:s. 2010:s ođastedje šiehtadanbealit 2005 šiehtadusa .
Den reviderte avtalen er undertegnet av partene Sametinget , Nordland fylkeskommune , Nord-Trøndelag fylkeskommune , Sør-Trøndelag fylkeskommune og Hedmark fylkeskommune .
Ođastuvvon šiehtadusa leat bealit Sámediggi , Nordlándda fylkkagielda , Davvi-Trøndelaga fylkkagielda , Lulli-Trøndelaga fylkkagielda ja Hedemárkku fylkkagielda vuolláičállán .
Saken er til behandling slik at Sametingets plenum kan godkjenne den underskrevne avtalen .
Ášši meannuduvvo vai Sámedikki dievasčoahkkin beassá dohkkehit vuolláičállojuvvon šiehtadusa .
, Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski og Anne Helene Saari , medlemmet fra Árja Odd Iver Sara , medlemmet fra Åarjel-Saemiej Gielh ( ÅaSG ) Ida Marie Bransfjell , medlemmer fra Norske Samers Riksforbund ( NSR . )
Lávdegotti eanetlogu lahtut , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku ( Bb ) lahtut , Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski ja Anne Helene Saari , Árja lahtu Odd Iver Sara , Åarjel-Saemiej Gielh ( ÅaSG ) lahtu Ida Marie Bransfjell
, Silje Karine Muotka , Miriam Anna Stina Paulsen , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild fremmet følgende merknad : Sametinget ber om at det ved neste rullering blir innarbeidet følgende nye momenter Handlingsdel : Hospitering Partene vil arbeide for å styrke hospiteringsordningen for samiske barn og unge bosatt utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
ja Norgga Sámiid Riikkasearavvi ( NSR ) lahtut , Silje Karine Muotka , Miriam Anna Stina Paulsen , Kirsti Guvsám , Åge Nordkild ovddidedje čuovvovaš mearkkašumi : Sámediggi bivdá ahte boahtte vuorus biddjojit čuovvovaš momeanttat sisa . Doaibmaoassi : Hospihtten Bealit áigot bargat dan ala ahte nannet hospihttenortnega sámi mánáide ja nuoraide geat orrot olggobealde sámegiela hálddašanguovllu .
Partene vil videre arbeide for en bedre tilrettelegging av gjensidige hospiteringsordninger for barn og unge bosatt i de ulike språkområdene .
Bealit áigot viidásit geahččalit buorebut heivehit guovtteguvlosaš hospihttenortnegiid mánáide ja nuoraide geat orrot dain iešguđetge giellaguovlluin .
Rovdyrproblematikk Reindrifta i det sør samiske området har store utfordringer i forhold til rovdyrproblematikken .
Boraspireváttisvuohta Máttasámi-guovllu boazodoalus leat stuora hástalusat boraspireváttisvuođaid oktavuođas .
Det er ønskelig at partene i felleskap skaper et politisk forum for rovdyrspørsmål .
Sávvat ahte bealit ovttasráđiid hábmejit politihkalaš foruma boraspirečuolmmaid várás .
Tilleggsetning under næringsutvikling Partene vil samarbeide om å øke kunnskapen om samisk kultur og historie ovenfor reiselivsnæringen Strategidel : Partene skal arbeide for å styrke synliggjøringen av samisk språk utenfor forvaltningsområdet .
Liigecealkka ealáhusovdáneami vuollái Bealit áigot ovttasbarggu bokte buoridit mátkkoštusealáhusa máhtu sámi kultuvrra ja historjjá birra Strategiijaoassi : Bealit áigot geahččalit nannet sámegiela čalmmustahttima olggobealde hálddašanguovllu .
Avtalen representerer en sentral kanal for å styrke og å synliggjøre samisk kultur , språk og samfunnsliv i sørsamisk område .
Šiehtadus lea dehálaš kanála sámi kultuvrra , giela ja servodateallima nannemii máttasámi-guovllus .
Gjennom en gjensidig avtale mellom Sametinget i Norge , Nordland fylkeskommune , Nord-Trøndelag fylkeskommune , SørTrøndelag fylkeskommune og Hedmark fylkeskommune er det grunnlag for å koordinere felles innsatsområder og dermed sikre konkret fremgang på viktige områder for den sørsamiske befolkning .
Dakkár šiehtadusa vuođul gaskal Norgga Sámedikki , Nordlándda fylkkagieldda , Davvi-Trøndelaga fylkkagieldda , Mátta-Trøndelaga fylkkagieldda ja Hedemárkku fylkkagieldda sáhttá oktiiheivehit oktasaš vuoruhansurggiid ja dainna lágiin sihkkarastit konkrehta ovdáneami dehálaš surggiin máttasámi álbmogii .
Komiteen konstaterer at det er uttrykk for at avtalen som ble inngått i 2005 var gjennomarbeidet og at avtalen tok opp sentrale problemstillinger og innsatsområder .
Lávdegoddi gávnnaha ahte dat mearkkaša ahte 2005 šiehtadus lei bures ráhkaduvvon ja ahte šiehtadusas ledje guovddáš čuolmmat ja vuoruhansuorggit .
Komiteen ser det som sentralt for måloppnåelsen i samarbeidsavtalen at avtalen må forplikte partene til og gjensidig bidra økonomisk og praktisk i gjennomføringen av avtalen .
Lávdegoddi oaidná dehálažžan ahte šiehtadus geatnegahttá beliid váikkuhit ekonomalaččat ja praktihkalaččat šiehtadusa čađaheamis , vai olahivčče ovttasbargošiehtadusa ulbmiliid .
Komiteen vil påpeke at sørsamisk språk og kultur er spesielt sårbare på grunn av spredt bosetning over et stort område , som er delt av både riksgrensen og fylkesgrensene .
Lávdegoddi háliida deattuhit ahte máttasámi giella ja kultuvra leat earenoamážit áitojuvvon danne go máttasámit orrot nu bieđgguid viiddis guovllus , rastá sihke riikarájiid ja fylkkarájiid .
Språk , opplæring og kompetanse Komiteen mener at den fylkeskommunale avtalen må stimulere til at det utarbeides tilbud som sikrer at sørsamiske barn og ungdom får et helhetlig utdanningsløp i samisk språk og kultur .
Giella , oahpahus ja gelbbolašvuohta Lávdegoddi oaivvilda ahte fylkkagielddalaš šiehtadus fertešii movttiidahttit ráhkadit fálaldagaid maid sihkkarastet ahte máttasámi mánát ja nuorat ožžot ollislaš oahppogeainnu sámegielas ja sámi kultuvrras .
Når det gjelder rekruttering av lærlinger i duedtie og reindrift mener komiteen at det er et stort behov for å iverksette målrettede prosjekter for å sikre ytterligere rekruttering til fagene under avtalens virkeområde .
Go guoská oahpahalliid rekruteremii duodjái ja boazodollui de oaivvilda lávdegoddi ahte lea stuora dárbu ásahit ulbmillaš prošeavttaid mat sihkkarastet vel buoret rekruterema fágaide šiehtadusa doaibmaguovllus .
Media Komiteen mener at tiltaket med nettstedet Infonuorra som hittil er og har vært meget viktig for samiske ungdommer i områdene .
Media Lávdegoddi oaivvilda ahte neahttabáiki Infonuorra , mii dássážii lea ja lea leamaš hui dehálaš dán guovllu sámi nuoraide .
Nettsidene er en viktig møteplass for samisk ungdom som også tilbyr god informasjon om samiske forhold til norske ungdommer .
Neahttabáiki lea dehálaš čoahkkananbáiki sámi nuoraide mas maiddái lea buorre diehtojuohkin sámi diliid birra dáčča nuoraide .
Derfor mener komiteen at fylkeskommunene , regjeringen og Sametinget må finne en felles løsning som gjør det mulig å fortsatt videreføre og utvikle infonuorra.no Ordningen med pressestøtte må sikre at det etableres nyhetstilbud og medietilbud til den sørsamiske befolkningen .
Danne oaivvilda lávdegoddi ahte fylkkagielddat , ráđđehus ja Sámediggi fertejit gávnnahit buori čovdosa mii dahká vejolažžan joatkit ja ovdánahttit infonuorra.no . Preassadoarjjaortnet ferte sihkkarastit ahte ásahuvvojit ođasfálaldagat ja mediafálaldagat máttasámi álbmogii .
Komiteen vil fremheve at det i dag ikke finnes tilstrekkelig medietilbud for sørsamene .
Lávdegoddi háliida deattuhit ahte dál eai gávdno doarvái mediafálaldagat máttasápmelaččaide .
Arealforvaltning og kulturminnevern .
Areálahálddašeapmi ja kulturmuitosuodjalus .
Komiteen vil vise til arbeidet med Samerettsutvalgets forslag og mener at det er sentralt å sikre kartlegging og identifisering av samiske rettigheter i området , samt en helhetlig framtidig forvaltning av det sørsamiske området med reell samisk representasjon .
Lávdegoddi háliida čujuhit bargui Sámi vuoigatvuođalávdegotti evttohusain ja oaivvilda ahte lea dehálaš sihkkarastit ahte sámi vuoigatvuođat kártejuvvojit ja identifiserejuvvojit dan guovllus , ja ahte boahtteáiggis šaddá ollislaš hálddašeapmi máttasámi guovllus mas lea duohta sámi ovddasteapmi .
Sørsamisk reindrift er utfordret av statlig rovdyrpolitikk og forvaltning , av store arealinngrep , og av gjentatte rettslige tvister med grunneiere .
Máttasámi boazodoalus leat hástalusat stáhta boraspirepolitihka ja hálddašeami geažil , stuora sisabahkkemiiguin , ja dávjá leat rievttálaš soahpameahttunvuođat vuođđoeaiggádiiguin .
I forbindelse med tilbakevendende problemstillinger knyttet til massive reinpåkjørsler på Nordlands- og Rørosbanen er det et stort behov for at det gjøres en felles koordinert innsats for å bedre forutsetningene for utvikling av reindriftsnæringen i områdene .
Nordlands- ja Rørosbanenis vuddjojit olu bohccot , ja dat lea váttisvuohta mii ain bohciida . Dan oktavuođas lea stuora dárbu oktiiheivehit oktasaš doaimmaid buoridan dihte dán guovllu boazodoalu ovdánaneavttuid .
I den sammenheng oppfatter komiteen at fylkeskommunene som regional arealplanforvaltningsmyndighet er viktige samarbeidspartnere for å sikre betingelsene for næringen .
Dán áššis oaidná lávdegoddi ahte fylkkagielddat , regiovnnalaš areálaplánahálddašaneiseváldin , leat dehálaš ovttasbargoguoimmit mat sáhttet sihkkarastit ealáhusa eavttuid .
Kultursentre , museumsaktivitet , bibliotek og teater Komiteen påpeker viktigheten av at den fylkeskommunale samarbeidsavtalen for sørsamisk område konkretiserer målsetningen om at de fylkeskommunale grensene ikke skal være til hinder for utvikling og etablering av sørsamiske institusjoner .
Kulturguovddážat , museadoaimmat , girjerádju ja teáhter Lávdegoddi čujuha ahte lea dehálaš ahte máttasámi-guovllu fylkkagielddalaš ovttasbargošiehtadus konkretisere dan mihttomeari ahte fylkkagieldda rájit eai galgga leat hehttehussan máttasámi ásahusaid ovddideapmái ja ásaheapmái .
Det er etter komiteens oppfatning også sentralt at oppvekst- og kompetansesenteret i Elgå blir et konkret innsatsområde under avtalen for å sikre at senteret videreutvikles ytterligere .
Lávdegoddi oaidná maiddái dehálažžan ahte bajásšaddan- ja gelbbolašvuođaguovddáš Elgås šaddá konkrehta vuoruhansuorgin šiehtadusas , dan dihte vai sihkkarastit ahte guovddáš ovdána ain eanet .
Komiteen mener at avtalen i det videre bør fokusere på videreutvikling av sørsamisk kompetansebibliotek som en viktig institusjon for faglig arbeid innenfor sørsamiske emner .
Lávdegoddi oaivvilda ahte šiehtadus boahtteáiggis berre deattuhit máttasámi gelbbolašvuođagirjeráju ovddideami dehálaš ásahussan fágalaš bargui máttasámi fáttáiguin .
Når det gjelder Åerjelh saemien teater vil komiteen fremheve at det er viktig at avtalepartene bidrar solidarisk til at denne viktige kulturinstitusjonen videreutvikles .
Go guoská Åerjelh saemien teáhterii de háliida lávdegoddi deattuhit man dehálaš lea ahte šiehtadanbealit solidáralaččat váikkuhit dasa ahte dát dehálaš kulturásahus ovdánahttojuvvo .
Dette omfatter etter komiteens mening at partene bør yte driftsstøtte for at teateret skal få forbedrede arbeidsvilkår .
Dát mielddisbuktá lávdegotti čalmmiin ahte bealit berrejit juolludit doaibmadoarjaga vai teáhter oččošii buoret bargoeavttuid .
Kulturarrangementer og festivaler Komiteen mener at et viktig samhandlingsområde for Sametinget og fylkeskommunene innenfor avtalen er forberedelse av 100-års jubileum for det første samiske landsmøtet i Trondheim – Trondheim 2017 .
Kulturlágideamit ja festiválat Lávdegotti mielas dehálaš ovttasdoaibmasuorgi Sámediggái ja fylkkagielddaide šiehtadusa siskkobealde lea ráhkkanit vuosttaš sámi riikačoahkkima 100-jagi ávvudeapmái Troandimis - Troanddin 2017 .
Dette vil fordre et formelt samarbeid med samiske organisasjoner og institusjoner i området samt Trondheim kommune .
eaktuda formála ovttasbarggu sámi organisašuvnnaiguin ja ásahusaiguin dán guovllus , ja Troandima gielddain .
Komiteen ber derfor om at Sametinget prioriterer dette arbeidet fremover .
Danne bivdá lávdegoddi Sámedikki vuoruhit dán barggu ovddasguvlui .
Bysamer Byene kan ha både sør- , lule- og nordsamisktalende miljø i en og samme by .
Gávpotsápmelaččat Juohke gávpogis sáhttet leat sihke mátta- , julev- ja davvisámegielat birrasat .
I byene bor også ikkesamisktalende som enten har mistet språket eller ikke har hatt anledning til å lære språket .
Gávpogiin orrot maiddái olbmot geat eai huma sámegiela , ležžet go dal massán gielaset vai oba ožžon ge vejolašvuođa oahppat giela .
Det vil også være store grupper av samer som ikke har en samisk identitet , eller ikke identifiserer seg med samisk miljø , eller oppsøker samiske miljø .
Leat maid olu sápmelaččat geain ii leat sámi identitehta , dahje eai identifisere iežaset sámi birrasiiguin , eai ge ohcal sámi birrasiid .
Komiteen mener det derfor er behov for språklige og kulturelle arenaer og et samiskspråklig felleskap og et samisk felleskap i byene .
Danne oaivvilda lávdegoddi ahte dárbbašuvvojit gielalaš ja kultuvrralaš arenat ja sámegielat searvevuođat ja sámi searvevuođat gávpogiin .
Det er behov for en infrastruktur for barn , unge og eldre samer i byene .
Sámi mánát , nuorat ja boarrásat dárbbašit vuođđostruktuvrra gávpogiin .
Komiteen mener det må arbeides aktivt for å integrere samiske tilbud i allerede eksisterende institusjoner , samtidig er det viktig å etablere og videreutvikle egne samiske institusjoner i byene .
Lávdegoddi oaivvilda ahte ferte árjjalaččat bargat integreret sámi fálaldagaid ásahusaide mat dál gávdnojit , ja seammás lea dehálaš ásahit ja ovdánahttit sierra sámi ásahusaid gávpogiidda .
Næringsutvikling Samisk reiseliv er en næring i utvikling , og komiteen mener at avtalepartene bør samarbeide for å sikre kvalitetsmessig videreutvikling i forhold til samisk reiselivsnæring i området .
Ealáhusovdáneapmi Sámi mátkkoštusealáhus lea ealáhus mii ovdána , ja lávdegoddi oaivvilda ahte šiehtadanbealit fertejit ovttasráđiid sihkkarastit kvalitehtalaš ovdáneami sámi mátkkoštusealáhussii dán guovllus .
Helse Når det gjelder psykiske lidelser og selvmord blant ungdom i sørsamiske områder , så vil komiteen påpeke at det er nødvendig å få satt i gang forskningsprosjekter for å kartlegge årsakene til selvmord og brå død blant unge samiske menn .
Dearvvašvuohta Go guoská psykalaš gillámušaide ja iešsoardimii nuoraid gaskkas máttasámi-guovllus , de háliida lávdegoddi čujuhit man dehálaš lea bidjat johtui dutkanprošeavttaid mat galget iskat mii sáhttá leat sivvan iešsoardimiidda ja fáhkka jápmimiidda nuorra sámi dievdduid gaskkas .
Fra Fremskrittspartiet ( FrP ) , Hans Eriksen Forslag 1
Ovddádus bellodaga ( FrP ) lahtus , Hans Eriksen Evttohus 1
Alternativt forslag til rådets innstilling : Sametinget mener det er viktig at de sørsamiske fylkene ivaretar vår felles kulturarv .
Molssaevttolaš evttohus ráđi árvalussii : Sámediggi oaivvilda ahte lea dehálaš ahte máttasámi gielddat áimmahuššet min oktasaš kulturárbbi .
Sametinget forutsetter at disse fylkene er sitt ansvar bevisst også overfor samisk kultur og språk , innenfor sine rammer .
Sámediggi jáhkká ahte dát fylkkat dovdet iežaset ovddasvástádusa maiddái sámi kultuvrra ja giela ektui , iežaset rámmaid siskkobealde .
Utover dette vil det ikke være behov for særskilt behandling av etniske grupper i disse fylkene , og heller ikke behov for noen avtale mellom fylkene og Sametinget .
Dán viidát ii leat dárbu earenoamážit gieđahallat etnalaš joavkkuid dáin fylkkain , iige leat dárbu makkárge šiehtadussii gaskal fylkkaid ja Sámedikki .
Sametinget er heller ikke forelagt dokumentasjon som viser at gjeldende samarbeidsavtaler har gitt noen effekt .
Sámediggái eai leat ge boahtán duođaštusat mat čájehit ahte gustovaš ovttasbargošiehtadusas lea leamaš makkárge ávki .
Den fremforhandlede samarbeidsavtalen mellom Sametinget og fylkeskommunene i sørsamisk område 2010-2013 forkastes .
Šihttojuvvon ovttasbargošiehtadus gaskal Sámedikki ja máttasámi-guovlluid fylkkagielddaid 20102013 hilgojuvvo .
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og rår Sametinget til å vedta følgende : Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat : Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti 102 siidu 106 siiddus
Møtesekretærer : Roy Amundsen Side 100 av 104
Sámediggi doarju muđui Sámediggeráđi evttohusa árvalussii
Forslag 1 ble forkastet med 30 stemmer .
Evttohus 1 hilgojuvvui 30 jienain .
2 stemte for Oppvekst , omsorgs og utdanningskomiteens tilrådning ble vedtatt med 30 stemmer mot 2 stemmer
2 jienasteaigga beali Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 30 jienain .
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
2 jienasteaigga vuostá
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg 1 Miriam Paulsen , saksordfører 2 Marianne Balto 3 Hans J. Eriksen
IV Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus . V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 1 2 3
Willy Ørnebakk Trond Are Anti Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Jarle Jonassen Skjalg Asbjørn Jensen Kirsti Guvsám Leif Aksel Renfjell Silje Karine Muotka Marianne Balto Silje Karine Muotka , saksordfører
Willy Ørnebakk Trond Are Anti Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Jarle Jonassen Skjalg Asbjørn Jensen Kirsti Guvsám Leif Aksel Renfjell Silje Karine Muotka Marianne Balto Silje Karine Muotka , áššejođiheaddji
Replikk Kirsti Guvsám Silje Karine Muotka Willy Ørnebakk
Replihkka Kirsti Guvsám Silje Karine Muotka Willy Ørnebakk
Willy Ørnebakk Silje Karine Muotka Mariann Wollmann Magga
Willy Ørnebakk Silje Karine Muotka Mariann Wollmann Magga
VI Sametingets vedtak Sametinget godkjenner den reviderte samarbeidsavtalen , Åarjelsaemieh samarbeidsavtale for perioden 2010 – 2013 , med fylkeskommunene i sørsamisk område slik den foreligger undertegnet av samarbeidspartene Sametinget i Norge , Nordland fylkeskommune , Nord-Trøndelag fylkeskommune , Sør-Trøndelag fylkeskommune og Hedmark fylkeskommune .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi dohkkeha reviderejuvvon ovttasbargošiehtadusa , Åarjelsaemien laavenjostoelatjkoe boelhken 2010 – 2013 , gaskkal oarjelsámi guovllu fylkkasuohkaniid ja Sámedikki nu mo dat boahtá ovdan dan hámis maid ovttasbargoguoimmit Sámediggi , Nordlándda fylkkasuohkan , DavviTrøndelága fylkkasuohkan , Lulli-Trøndelága fylkkasuohkan ja Hedmark fylkkasuohkan leat vuolláičállán .
Behandlingen av saken ble avsluttet 30.09.10 kl. 11:50 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 30.09.10 dii. 11:50 .
Side 101 av 104
103 siidu 106 siiddus