pere/sami_parallel huggingface dataset:
Entreprenørskap i høyere utdanning vil kunne bidra til en større satsing på entreprenørskap og elevbedrifter i grunnopplæringen.
Ealáhushutkan alit oahpahusas sáhttá dagahit ahte šaddá eanet beroštupmi ealáhushutkamii ja ohppiidfitnodagaide vuođđooahpahusas.
Det er større muligheter for at unge som har deltatt i slik utdanning etablerer egne bedrifter.
Šaddá stuorát vejolašvuohta ahte nuorat álggahit iežaset fitnodaga go leat oassálastán dakkár oahpahussii.
UiT Norges arktiske universitet, har både på Finnmarksfakultet og fakultetet for humaniora, samfunnsvitenskap og lærerutdanning, utdanningstilbud i henholdsvis reiseliv og entreprenørskap i urfolksområder.
Norgga árktalaš universitehtas lea sihke Finnmárkkufakultehta ja humaniorafakultehtas, servodatdutkan ja oahpaheaddjioahpahus, oahpahusfálaldat sihke mátkeealáhusas ja ealáhushutkamis álgoálbmotguovlluin.
Nord universitet har et forskningsmiljø innen fagfeltet entreprenørskap som utmerker seg også internasjonalt.
Davvi universitehtas lea dutkanbiras ealáhushutkama fágasuorggis mii beaggá maiddái riikkaidgaskasaččat.
Den samiske dimensjonen i de forskningsfaglige arbeidene om disse fagområdene er likevel fremdeles beskjeden og trenger et høynet fokus.
Sámi dimenšuvdna dutkanfágalaš bargguin dáin fágasurggiin lea dattetge ain uhcci ja dárbbaša eanet fuomášumi.
Økt kunnskap om samisk kulturnæring og reiseliv er nødvendig i utviklingen av disse som nye næringsveier i det samiske samfunnet.
Eanet máhtu sámi kulturealáhusa ja mátkeealáhusa birra dárbbašuvvo go galgá dáid ovddidit ođđa ealáhussan sámi servodagas.
Særlig når det dreier seg om kommersialisering basert på samisk kultur og historie.
Earenoamážit go lea sáhka kommersialiseremis sámi kultuvrra ja historjjá vuođul.
Innen høyere utdanning er det behov for å få til egne tilbud, spesielt for samisk reiseliv..
Alit oahpahusas dárbbašuvvojit sierra fálaldagat earenoamážit sámi mátkeealáhusa várás.
Det finnes forskning som grunnlag for bevaring og utvikling av samiske tradisjonelle næringer.
Gávdno dutkan vuođđun dasa ahte seailluhit ja ovddidit sámi árbevirolaš ealáhusaid
Det finnes forskning som grunnlag for næringsutvikling i samiske områder.
Gávdno dutkan vuođđun ealáhusovddideapmái sámi guovlluin
Samisk tradisjonell kunnskap er en del av naturvitenskaplig forskning i samiske områder.
Sámi árbediehtu lea oassi luonddudieđalaš dutkamis sámi guovlluin
Bidra til styrket forskning på arealbruk og forvaltning av arealer i samiske områder.
Váikkuhit nannet dutkama areálageavaheamis ja areálahálddašeamis sámi guovlluin
Bidra til å inkorporere tradisjonell kunnskap i høyere utdanning og forskning.
Váikkuhit inkorporeret árbedieđu alit oahpahussii ja dutkamii
I samarbeid med aktuelle aktører bidra til økt forskningsaktivitet i samisk næringsliv og entreprenørskap.
Ovttas guoskevaš aktevrraiguin váikkuhit eanet dutkama sámi ealáhusain ja ealáhushutkamis
Bidra til at det utvikles en forskningsbasert innovasjonsmodell for samisk næringstilpasning.
Váikkuhit dan ahte ráhkaduvvo dutkanvuđot innovašudnamálle sámi ealáhusheiveheapmái
3.2.4 Rettsforhold.
3.2.4 Riektedilit
Spørsmålet om samiske rettigheter til land og vann har vært en viktig forutsetning for framveksten av den moderne samepolitikken.
Gažaldat sámi eana- ja čáhcevuoigatvuođaid birra lea leamaš deaŧalaš eaktun ođđaáiggi sámepolitihka ovdáneapmái.
Ved siden av konsultasjoner for å oppnå fritt informert samtykke, er land- og ressursrettigheter en grunnstein i det internasjonale rettsgrunnlaget for urfolk, og dermed også for utviklingen og utformingen av sameretten.
Konsultašuvnnaide lassin dan ektui ahte olahit friija miehtama dieđuid vuođul, leat eana- ja resursavuoigatvuođat geađejuolgin álgoálbmogiid riikkaidgaskasaš riektevuđđui, ja nu maiddái sámi vuoigatvuođaid ovdáneapmái ja hábmemii.
Hvilke rettigheter samene har til land og ressurser og hva ulike løsninger for praktisk anerkjennelse av slike rettigheter kan innebære, er ofte forbundet med et høyt konfliktnivå.
Gažaldagat das ahte guđe vuoigatvuođat leat sápmelaččaidn eatnamiidda ja resurssaide ja das ahte maid mielddisbuktá dakkár vuoigatvuođaid gevatlaš dohkkeapmi, leat dávjá riidovuložat.
Problemstillinger knyttet til land- og ressursrettigheter berører grunnleggende interesser om identitet, livsgrunnlag og økonomisk utvikling, og er interesser som krysser og går gjennom organisasjonsliv, lokalsamfunn og næringer.
Áššečuolmmat mat čatnasit eana- ja resursavuoigatvuođaide guoskkahit deaŧalaš beroštumiid identitehtii, birgenláhkái ja ekonomalaš ovdáneapmái, ja leat dakkár beroštumit mat leat ruossalágaid organisašuvdnaeallimiin, báikegottiiguin ja ealáhusaiguin.
Videre styrer disse interessene i stor grad samspillet mellom den samiske offentligheten og det norske politiske system.
Viidáseappot mearridit dát beroštusat unnit eanet sámi almmolašvuođa ja Norgga politihkalaš vuogádaga gaskavuođaid.
Kunnskap om samisk rettsforståelser, sedvaner, eiendomsforhold og bruk av land og ressurser er viktig for avklaring av rettsforhold og for fortolkning og utforming av lovverket.
Máhttu sámi riekteipmárdusa, boares vieruid, eaiggátdiliid ja eanan- ja resursageavaheami birra leat deaŧalaččat go galgá čielggadit riektedilálašvuođa ja dulkot ja hábmet lágaid.
Videre gir dette grunnlag og føringer for en offentlig myndighetsutøvelse av plan-, verne- og utbyggingslovgivingen som virker til vern og utvikling av samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Viidáseappot addá dát vuođu ja láidestusaid dasa mo almmolaš eiseválddit hálddašit plána-, suodjalan- ja huksenlága mii váikkuha sámegiela, kultuvrra ja servodateallima gáhttema ja ovddideami.
Forskningen og høyere utdanning om samiske rettsforhold har et fortsatt behov for videreutvikling, også slik at den internasjonale rettsutviklingen konkretiseres for oppfølging i nasjonal lovgiving og for rettsanvendelsen i domstoler og offentlig forvaltning..
Dutkama ja alit oahpu sámi riektedilálašvuođaid birra lea ain dárbu ovddidit, maiddái dan dihte vai riikkaidgaskasaš riekteovdáneapmi konkretiserejuvvo nationála lágaid čuovvoleami várás ja duopmostuoluid riektegeavaheami várás ja almmolaš hálddašeami várás.
Det finnes forskning om samiske rettsforhold som gir kunnskap om samisk rettsforståelser, sedvaner, eiendomsforhold og bruk av land og ressurser.
Gávdno dutkan sámi riektedilálašvuođaid birra mii addá máhtu sámi riekteipmárdusaid, boares vieruid, eaiggátdiliid birra ja eana- ja resursageavaheami birra
Arbeide for styrking av forsking om samiske rettsforhold Arbeide for at det opprettes et masterutdanning i eiendomsfag som inkluderer samiske rettsforhold Arbeide for at kunnskap om samisk kultur, eiendomshistorie, rettserverv og sedvanerett inngår som en del av basiskompetansen i utdanningen for alle jordskiftedommere.
Bargat dan ala ahte álggahuvvo masteroahppu oamastanfágas mii fátmmasta sámi riektediliid Bargat dan ala ahte máhttu sámi kultuvrra, oamastanhistorjjá, riekteháhkama ja boaresvirot vuoigatvuođaid birra lea oassin vuođđogelbbolašvuođas buot eananjuohkinduopmáriid oahpus
3.2.5 Samisk offentlighet.
3.2.5 Sámi almmolašvuohta
Fra midten av 1980 årene har det blitt utformet en ny samepolitikk og en samisk offentlighet bestående av institusjoner, organisasjoner, partier og media som utvikler og former meninger om politiske spørsmål.
Gasku 1980 jagiin lea hábmejuvvon ođđa sámepoltihkka ja sámi almmolašvuohta masa gullet ásahusat, organisašuvnnat, bellodagat ja media mat ovdánahttet ja hábmejit oainnuid politihkalaš áššiin.
Sametinget er kjerneinstitusjonen i denne nye samiske offentligheten.
Sámediggi lea guovddášásahus dán ođđa sámi almmolašvuođas.
Den moderne samepolitikken dreier seg i stor grad om etablering av etnisitetsdimensjonen innenfor legitime institusjonelle rammer for maktutøvelse.
Ođđaáigásaš sámepolitihkas lea ollu sáhka etnálašvuođa dimenšuvnna ásaheamis lágalaš institušuvnnalaš rámmaid siste válddi čađaheami várás.
Utformingen og utviklingen av den moderne samepolitikken skjer ut fra politiske, geografiske og historiske trekk og strukturer.
Ođđaáigásaš sámepolitihka hábmen ja ovddideapmi dáhpáhuvvá politihkalaš, geografalaš ja historjjálaš mearkkaid ja struktuvrraid vuođul.
I Norge skjer dette innenfor rammen av enhetsstaten, som er en stor, sterk og tilstedeværende stat.
Norggas dat dáhpáhuvvá ovttadatstáhta rámma siskkabealde, mii lea stuoris, nanus ja olámuttus.
Historiske sosiale bevegelser, også samebevegelsen, har i stor grad vært politisk i karakter og de har vendt seg mot staten for økt statlig ansvar.
Historjjálaš sosiála lihkadusaid, maiddái sámelihkadusa, lea ollu báidnán politihkka ja dat leat bivdán stáhta váldit stuorát ovddasvástádusa.
Denne statsorienteringen har gitt frivillige organisasjoner en sentral plass i utformingen av offentlig politikk og i utformingen av velferdsstaten.
Dát stáhtavuohki lea addán eaktodáhtolaš organisašuvnnaide guovddáš saji almmolaš politihka ja čálgostáhta hábmemis.
Norge framstår derfor i internasjonal sammenheng som et svært «statsvennlig» samfunn der det for interesseorganisasjoner er en særegen blanding av selvstendighet og integrasjon i det politiske systemet.
Danne adnojuvvo Norga riikkaidgaskasaš oktavuođas hui ”stáhtaguovdásaš” servodahkan gos beroštupmiorganisašuvnnain lea iešheanalašvuohta ja integrašuvdna erenoamáš seaguhussan politihkalaš vuogádagas.
Dette er en samfunnsform som legger betydelige premisser for hvordan samene og staten møtes, og hva som er muligheter og begrensninger i utviklingen av en samisk offentlighet.
Dát lea dakkár servodatvuohki mii bidjá ollu eavttuid movt sámit ja stáhta deaivvadit, ja makkár vejolašvuođat ja ráddjejumit leat sámi almmolašvuođa ovddideamis.
Samtidig som det norske politiske styringssystemet legger viktige rammer for utviklingen av den samiske offentligheten er samepolitikken i høy grad et resultat av den internasjonale rettsutviklingen.
Seammás go Norgga politihkalaš stivrenvuogádat bidjá deaŧalaš rámmaid sámi almmolašvuođa ovddideapmái, lea sámepolitihkka ollu ovdánan riikkaidgaskasaš riekteovdáneami bokte.
FN-systemets oppmerksomhet om og arbeid med utvikling av rettslige standarder for statenes forpliktelser overfor urfolk og minoriteter er derfor i stor grad styrende for hvordan samepolitikken kan utvikles.
ON-vuogádaga fuomášupmi ja bargu rievttálaš standárddaid ovddidemiin stáhtaid geatnegasvuođaide álgoálbmogiid ja minoritehtaid ektui stivre danne ollu movt sámepolitihkka sáhttá ovddiduvvot.
Kunnskap om hvordan internasjonale rettsregler og statlige styringssystemer virker og samvirker i utviklingen av den samiske offentligheten vil være viktig bidrag i den samiske samfunnsdebatten.
Máhttu movt riikkaidgaskasaš riektenjuolggadusat ja stáhtalaš stivrenvuogádagat váikkuhit ja ovttas doibmet sámi almmolašvuođa ovddideami ektui, lea deaŧalaš bealli sámi servodatdigaštallamis.
Sametingssystemet har vært under stadig utvikling siden det ble etablert i 1989.
Sámediggevuogádat lea oppa áiggi ovddiduvvon dan rájes go dat ásahuvvui 1989:s.
Levering av organiserte meninger og interesser fra det samiske sivilsamfunnet inn i Sametinget er sentralt for utvikling av tillit og legitimitet til institusjonen.
Organiserejuvvon oaiviliid ja beroštumiid buktin sámi siviilaservodagas Sámediggái lea guovddážis luohttámuša ja legitimitehta ovddideamis ásahussii.
Samtidig kan det sies at levering av tjenester og håndfaste resultater ut fra Sametinget til det samiske samfunnet også har stor betydning for legitimiteten til systemet.
Dasto sáhttá dadjat ahte bálvalusaid addimis ja buriin bohtosiin Sámedikkis sámi servodahkii lea maiddái stuorra mearkkašupmi vuogádaga legitimitehtii.
En utvikling som på den ene siden kan ha trekk av institusjonell profesjonalisering av Sametinget der samiske sivilsamfunnsaktører i begrenset grad har utviklet seg, og på den andre siden trekk i retning av liten grad av utvikling mot effektiv tjenestelevering fra Sametinget til det samiske samfunnet kan sette Sametinget, og dermed hele den samiske offentligheten, under et økende legitimitetspress.
Ovdáneapmi mii nuppe beales sáhttá čájehit Sámedikki institušuvnnalaš profešonaliserema, man oktavuođas sámi siviilaservodaga aktevrrat gáržžet leat ovdánahttán iežaset, ja nuppe beales fas čájeha ahte Sámediggi unnán ovdána árjjalaš bálvalusaddimis Sámedikkis sámi servodahkii, mii sáhttá buktit Sámediggái ja dieinna lágiin olles sámi almmolašvuhtii oppa áiggi stuorát legitimitehtavuordámušaid.
En vesentlig aktør i den samiske offentligheten er samiske og norske medier.
Deaŧalaš aktevrrat sámi almmolašvuođas leat sámi ja dáža mediat.
Samisk journalistutdanning har vært viktig for å rekruttere journalister til mediebedrifter og offentlig og privat sektor.
Sámi journalistaoahppu lea leamaš deaŧalaš journalisttaid rekrutteremii mediafitnodagaide ja almmolaš ja priváhta suorgái.
I tillegg har utdanningen bidratt til å bygge et fagmiljø innen journalistikk, herunder urfolksjournalistikk.
Dasa lassin lea oahppu váikkuhan journalistalaš fágabirrasa ahtanuššama, maiddái álgoálbmotjournalistihkas.
Mediene påvirker både det samiske og det norske samfunnet.
Mediat váikkuhit sihke sámi ja dáža servodaga.
Det er derfor behov for forskning som blant annet gir kunnskap om ulike mediers betydning for samisk samfunnsutvikling og mediers betydning for status for samisk språk og kultur i forhold til majoritetsspråk og -kultur.
Danne lea dárbu dutkat dan mii earret eará attášii máhtu sierra mediaid mearkkašumis sámi servodatovddideapmái, ja maid mediat mearkkašit sámi giela ja kultuvrra stáhtusii majoritehtagiela ja -kultuvrra ektui.
Også internasjonalisering av mediebruk og endring av medievaner i den samiske befolkningen er interessante tema for medieforskning.
Maiddái media geavaheami riikkaidgaskasašvuohta ja mediadábiid rievdan sámi servodagas leat miellagiddevaš mediadutkanfáttát.
Kunnskap om hva som er betingelsene for og utviklingstrekkene av den samiske offentligheten er viktig for valg og prioriteringer som tas i utformingen av samepolitikken i åra framover.
Máhttu dan birra makkár eavttut sámi almmolašvuođas leat, ja makkár válljemiid ja vuoruhemiid dat dahká, leat deaŧalaččat sámepolitihka hábmemii jagiin mat bohtet.
I denne sammenhengen er det behov for å sammenligne institusjons- og samfunnsutviklingen for samene i de fire statene de tilhører.
Dán oktavuođas lea deaŧalaš buohtastahttit movt ásahusat ja servodat lea ovdánan dan njealji riikkas gosa sii gullet.
Det er imidlertid også behov for en slik sammenlignende forskning med andre urfolk som virker innenfor andre politiske systemer.
Dattetge lea maiddái dárbu čađahit buohtastahtti dutkama eará álbmogiiguin mat doibmet eará politihkalaš vuogádagain.
Kunnskap om samenes politiske deltakelse og oppslutning ved sametingsvalg er i en slik sammenheng av grunnleggende betydning.
Máhttu sámiid politihkalaš searvamis ja guorraseamis sámediggeválggain lea dán oktavuođas vealtameahttun deaŧalaš.
Det er derfor av stor betydning at det gjennomføres en systematisk valgforskning for sametingsvalgene.
Danne lea stuorra dárbu čađahit sámediggeválggaid vuogádatlaš válgadutkama.
Slik forskning ble første gang gjort i tilknytning til valget i 2005.
Dákkár dutkan dahkkojuvvui vuosttaš gearddi 2005 válggaid oktavuođas.
Det ble den gang finansiert over Norges forskningsråds program for samisk forskning.
Dat ruhtaduvvui dalle Norgga dutkanráđi sámi dutkanprográmma bokte.
For valget i 2009 har Sametinget bevilget midler etter en årlig særlig tildeling fra departementet til slik forskning etter anbudskonkurranse.
Jagi 2009 válggaid ektui lei Sámediggi juolludan ruđaid, maid departemeanta erenoamážit juolluda dán lágan dutkamii fálaldatgilvvu vuođul.
Finansieringen av sametingsvalgundersøkelser må fra og med valget i 2017 inn i Sametingets rammebudsjett for å sikre nødvendig forutsigbarhet og forankring av en systematisk sametingsvalgforskning..
Sámediggeválggaid iskkademiid ruhtadeapmi jagi 2017 válgga rájes ferte biddjojuvvot Sámedikki rámmabušehttii sihkkarastin dihte dárbbašlaš einnostahttivuođa ja ahte sámediggeválggat vuogádatlaččat dutkojuvvojit.
Det forefinnes forskning på samisk offentlighet og forskning om sametingsvalget.
Sámi almmolašvuođa ja sámediggeválggaid dutkan lea gávdnomis
Arbeide for styrking av forsking på samisk offentlighet, herunder sammenlignende forskning med situasjon og utvikling i Finland, Sverige og Russland.
Bargat sámi almmolašvuođa dutkama nannemiin, maiddái buohtastahttit dutkama diliin ja ovddidemiin Suomas, Ruoŧas ja Ruoššas
Arbeide for systematisk forskning om sametingsvalget.
Bargat sámediggeválggaid vuogádatlaš dutkamiin
3.2.6 Helse.
3.2.6 Dearvvašvuohta
Kunnskap om samiske samfunnsforhold, samisk språk og kultur er nødvendig for å påvirke helsen til den samiske befolkning i positiv retning.
Dárbbašuvvo máhttu sámi servodatdiliid, sámi giela ja kultuvrra birra váikkuhit sámi álbmoga dearvvašvuođa positiivvalaš guvlui.
Slik kunnskap er også en forutsetning for god kvalitet på tjenestene, og er nødvendig for ivaretakelse av pasientsikkerheten.
Dán lágan máhttu lea maiddái eaktun bálvalusaid buori kvalitehtii, ja dárbbašuvvo pasieantasihkarvuođa goziheapmái.
Manglende kunnskap om samisk språk og kultur i helse- og omsorgstjenestene reduserer også samiske pasienters tilgjengelighet til tilbudene.
Go váilu máhttu sámi giela ja kultuvrra birra dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusain, de dat dagaha maiddái dan ahte bálvalusat sámi pasieanttaide fuotnánit.
Senter for samisk helseforskning, SSHF, som ble etablert i 1990, har som mål å drive forsknings- og utviklingsarbeid knyttet til helse og levekårsrelaterte problemstillinger i den samiske befolkning.
Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš, SDDG, ásahuvvui 1990:s, man ulbmilin lea dutkat ja gálgat dearvvašvuođa ja eallindillelágan čuolmmaid sámi álbmoga gaskkas.
Senteret har etter opprettelsen gjennomført helse- og levekårsundersøkelser i samiske områder på norsk side, og også bidratt aktivt i rekruttering og utdanning av samiske helseforskere.
Guovddáš lea maŋŋá ásaheami čađahan dearvvašvuođa- ja eallindilleiskkademiid sámi guovlluin Norgga bealde, ja lea maiddái árjjalaččat váikkuhan sámi dearvvašvuođadutkiid rekrutterema ja oahpu.
Gjennom dette er det fremmet studier av sykdomsforekomst og risikofaktorer hos den samiske befolkning.
Dán bokte leat ovdánahttojuvvon oahput dávdailbmama ja riskafaktuvrraid birra sámi álbmoga gaskkas.
Helseforetaket Helse Nord vedtok i 2011 å utrede en «Samisk helsepark», med mål om å samle og samordne et bredt helsefaglig miljø med utgangspunkt i SANKS – Samisk nasjonalt kompetansesenter – psykisk helsevern og rus og Samisk spesialistlegesenter.
Dearvvašvuođadoaimmahat Dearvvašvuohta Davvin, mearridii 2011:s čielggadit ”Sámi dearvvašvuođapárkka” dainna ulbmilin ahte čohkket ja ovttastahttit viiddis dearvvašvuođafágalaš birrasa, mas vuolggasadjin lea SANAG – Sámi nationála gealboguovddáš – psyhkalaš dearvvašvuohta ja gárrendikšu ja Sámi spesialistaguovddáš.
Intensjonen er å samle ulike tjenester rettet mot den samiske befolkningen, blant annet psykiatri, rus, somatikk og forskning.
Áigumuššan lea čohkket sierra bálvalusaid sámi álbmoga várás, earret eará psykiátriija, gárrendivššu, somatihka ja dutkama.
Tanken er også at Samisk helsepark skal styrke og bygge fagmiljøer, og bidra i utdanning av fagpersonell.
Jurdda lea maiddái ahte Sámi dearvvašvuođapárka nannešii ja huksešii fágabirrasiid, ja váikkuhivčče dan ahte fágaolbmot ožžot oahpu.
Helse- og levekårsundersøkelser fra Senter for samisk helseforskning viser at man ikke finner systematiske forskjeller i helse mellom samisk befolkning og øvrig befolkning i samme geografiske områder.
Dearvvašvuođa- ja eallindilleiskkadeamit maid Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš lea dahkan, čájehit ahte eai gávdno vuogádatlaš erohusat dearvvašvuođas sámi álbmoga ja muđui eará álbmoga gaskkas seamma geográfalaš guovlluin.
Den samiske befolkning har imidlertid, i likhet med den nordnorske befolkning, på noen områder dårligere helse enn gjennomsnittet i den norske befolkning.
Sámi álbmogis lea dattetge nugo Davvinorgga álbmogis ge, muhtun sajiin heajut dearvvašvuohta go gaskamearálaččat álbmoga gaskkas Norggas.
Selv om mange av helseutfordringene er felles, er det likevel områder og temaer hvor det er nødvendig med ytterligere forskning for å få bedre kunnskap om samers helse og levekår.
Vaikko ollu dearvvašvuođa hástalusat leat ge seammaláganat, de gávdnojit dattetge suorggit ja fáttát maid lea dárbu eanet dutkat vai oččošeimmet buoret máhtu sámiid dearvvašvuođa ja eallindiliid birra.
Dette gjelder psykisk helse generelt, selvmord og brå død, vold i nære relasjoner, livsstilssykdommer som diabetes type 2, tjenestetilbudet til samiske pasienter og omsorgsforskning inkludert barnevern.
Dát guoská psyhkalaš dearvvašvuhtii oppalaččat, iešsorbmemii ja fáhkka jápmimiidda, veahkaváldái lagaš oktavuođain, eallindilledávddaide nugo sohkardávda 2, bálvalusfálaldagaide sámi pasieanttaid várás ja fuolahusdutkamii mas mielde mánáidsuodjalus.
Når det gjelder vold i nære relasjoner, er dette et tema som berører flere samfunnsområder.
Go guoská veahkaváldái lagaš oktavuođain, de lea dat dakkár fáddá mii guoská ollu servodatsurggiide.
Nylig publisert forskning ved Senter for samisk helseforskning viser at samiske kvinner rapporterer høyere forekomst av alle typer vold, både emosjonell, fysisk og seksuell vold, sammenlignet med den øvrige befolkningen.
Gieskat almmuhuvvon Sámi dearvvašvuođa dutkama dutkan čájeha ahte sámi nissonolbmot dieđihit ahte lea eanet juohkelágan veahkaváldi, sihke emošonealla, fysalaš ja seksuála veahkaváldi, go buohtasttá muđui álbmogiin.
Disse funnene viser at ytterligere forskning på området er nødvendig.
Dát gávdnosat čájehit ahte suorggi lea eanet dárbu dutkat.
Det samiske samfunnet står overfor store utfordringer innenfor tradisjonelle samiske næringer.
Sámi servodagas leat ovddabealde stuorra hástalusat árbevirolaš sámi ealáhusaid siskkabealde.
De tradisjonelle næringene er under sterkt press fra resten av samfunnet.
Árbevirolaš ealáhusaide čuhcet sakka bahkkemat muđui servodaga beales.
Arealinngrep, kamp eksternt og internt om ressurser og arealer, rovdyrproblematikken, stadig endrede rammevilkår og holdninger til næringene er noen av utfordringene.
Areáladuohtadeamit, olggobealde ja siskkabealde lea gilvu resurssaid ja areálaid alde, boraspireváttisvuohta, dađistaga rievdan rámmaeavttut ja miellaguottut ealáhusaide leat hástalusaid searvvis.
Dette er forhold som påvirker den fysiske og psykiske helsen.
Dát bealit váikkuhit fysálaš ja psyhkalaš dearvvašvuhtii.
Utøverne opplever å være i en stadig stressituasjon med bekymring for egen og næringens framtid.
Doallit vásihit ahte leat oppa áiggi huššadilis ja balus iežaset ja ealáhusa boahtteáiggi dihte.
Å stadig måtte forsvare næringens berettigelse oppleves belastende, og har betydelige helsemessige konsekvenser for utøverne.
Lea lossat go ohpihii ferte bealuštit ealáhusa vuoigatvuođaid, ja das leat viehka stuorra váikkuhusat dolliid dearvvašvuhtii.
Barn og unge som har familietilknytning til reindriften er særlig utsatt.
Mánát ja nuorat geain lea bearašoktavuohta boazodollui gártet eanemusat gillát.
Negativ omtale av næringen i media og i samfunnet for øvrig vil også kunne oppleves som årsak til mobbing og diskriminerende reaksjoner.
Orru maiddái nu ahte ealáhusa fuones beaggin medias ja muđui servodagas, lea sivvan givssideapmái ja vealaheapmái.
Dette er problemstillinger som ikke etterspørres i generell folkehelsearbeid, og er tema det er stort behov for dokumentert kunnskap om. Den samiske befolkningen opplever et større kommunikasjonsproblem i møte med helse- og sosialtjenesten enn majoritetsbefolkningen.
Dát áššečuolmmat eai ohcaluvvo oppalaš álbmotdearvvašvuođa barggus, ja fáttá lea stuorra dárbu duođaštit máhtuin. Sámi álbmogis leat stuorát gulahallanváttisvuođat dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusain go majoritehta álbmogis.
For at samer skal få en likeverdig helse- og sosialtjeneste må tjenesten ha kunnskap om og kompetanse i samisk språk og kultur på alle nivåer.
Jos sámit galget oažžut ovttaárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusa, de ferte bálvalusas leat máhttu ja gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras buot dásiin.
Kvaliteten på tilbudene kan ikke være avhengig av enkeltpersoners spesialkompetanse eller interesse for samisk språk og kultur, og den enkelte samiske tjenestemottaker skal heller ikke selv måtte definere sine behov for tilrettelagte helse- og sosialtjenester.
Fálaldaga kvalitehta ii galggašii leat sorjavaš ovttaskas olbmo erenoamáš gelbbolašvuođas dahje beroštumis sámi gillii ja kultuvrii – ja ovttaskas sámi bálvalusdárbbašeaddji maid ii galgga ieš dárbbašit muitalit makkár láhččojuvvon dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid dárbbaša.
I møte med Sametingets eldreråd understrekte rådet sterkt behovet for at det samiske perspektivet må implementeres i alle helsefaglige utdanninger.
Sámedikki vuorrasiidráđi čoahkkimis deattuhii ráđđi garrasit ahte sámi perspektiiva ferte heivehuvvot buot dearvvašvuođafágalaš oahpuin.
Eldrerådet var også opptatt av helsesektorens manglende kompetanse om samisk tradisjonell folkemedisin.
Vuorrasiidráđđi lei maiddái fuolas das go dearvvašvuođasuorggis váilu gelbbolašvuohta sámi árbevirolaš álbmotmedisiinnas.
De etterlyste forskning innen mental rehabilitering for det samiske folk etter århundrer med rasisme og mentale overgrep, der konsekvensene av fornorskingspolitikken er en del av det totale bilde av helsetilstanden for det samiske folk i Norge.
Sii váillahedje dutkama sámi álbmoga mentála veajuiduhttimis maŋŋá go čuohtejagiid leat gillá rasismma ja mentála vearredaguid, man oktavuođas dáruiduhttinpolitihkka lea váikkuhan sámi álbmoga dearvvašvuođa dillái Norggas.
Flere av innspillene peker spesielt på behovet for sykepleiere med samisk språk- og kulturkompetanse.
Máŋga árvalusa čujuhit erenoamážit ahte dárbbašuvvojit buohccidivššárat geain lea giella- ja kulturgelbbolašvuohta.
Eldrerådet var særlig opptatt av dette fordi de mener at samiske eldre, og spesielt samiske demente, ikke får et likeverdig og verdig tilbud i dag.
Vuorrasiidráđi mielas lei dát erenoamáš deaŧalaš danne go sii oaivvildit ahte sámi vuorasolbmot ja erenoamážit sámi demeansaolbmot, dál eai oaččo ovttaárvosaš ja heivvolaš fálaldaga.
Muligheten til å bruke eget språk er særlig avgjørende for et godt resultat på områder som geriatri, demens, rehabilitering, forebygging av kroniske sykdommer, læring og mestring, og rus og psykisk helse.
Vejolašvuohta beassat geavahit iežas giela lea áibbas vealtameahttun deaŧalaš go galgá oažžut buori divššu surggiin nugo geriatriija, demeansa, veajuiduhttin, bistevaš dávddaid eastadeapmi, oahppan ja birgehallan, ja gárrendilli ja psyhkalaš dearvvašvuohta.
Eldrerådet mener derfor det er behov for forskning som viser hvilket tilbud samiske pasienter i realiteten tilbys.
Vuorrasiidráđđi oaivvilda danne ahte lea dárbu dutkamii mii čájeha makkár fálaldagaid sámi pasieanttat duohtavuođas ožžot.
Dette må videre føre til at tilbudet til samiske brukere og pasienter blir likeverdig, og ikke minst verdig for samiske eldre.
Dát ferte doalvut dasa ahte fálaldat sámi geavaheddjiide ja pasieanttaide šaddá ovttaárvosaš, ja erenoamážit heivvolaš sámi vuorasolbmuide.
Som en av medlemmene uttrykte det i møtet: «Det må forskes på den åndelige biten, for vi er mer enn et kjemisk laboratorium på to bein».
Nugo okta lahtuin dajai čoahkkimis: «Det må forskes på den åndelige biten, for vi er mer enn et kjemisk laboratorie på to bein» (Ferte dutkat vuoiŋŋalaš beali, danne go mii leat eanet go okta kjemilaboratoriija guovtti juolggi alde)
Helse- og sosialfaglig personell har nødvendig kunnskap om samiske samfunnsforhold, samisk språk og kultur.
Dearvvašvuođa- ja sosiálgafágalaš bargiin lea dárbbašlaš máhttu sámi servodatdiliid birra, sámi gielas ja kultuvrras
Bidra til at helse- og sosialfaglig personell på alle nivå har samisk språk- og kulturkompetanse.
Váikkuhit dan ahte dearvvašvuođa- ja sosiálafágalaš bargiin buot dásiin lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta
Bidra til økt forskningsaktivitet innen helse- og sosialsektoren, herunder forskning på tjenestetilbudet til den samiske befolkning.
Váikkuhit dan ahte šaddet eanet dutkandoaimmat dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggi siskkabealde, maiddái sámi álbmoga bálvalusfálaldaga dutkamis
Bidra til at det opprettes en samisk sykepleieutdanning.
Váikkuhit dan ahte ásahuvvo sámi buohccidivššároahppu
3.2.7 Barnehage og grunnopplæring.
3.2.7 Mánáidgárddit ja vuođđooahpahus
Det å ha en velfungerende oppvekst- og utdanningssektor er en sentral del av det samiske velferdssamfunnet og viktig i utvikling av samfunns- og arbeidsliv.
Sámi čálgoservodahkii lea buresdoaibmi bajásšaddan- ja oahpposuorgi deaŧalaš oassi ja dat lea deaŧalaš servodat- ja bargoeallima ovddideamis.
Mange og gode samiske barnehagetilbud er vesentlig for styrking av samisk språk og identitet.
Ollu ja buorit sámi mánáidgárdefálaldagat leat deaŧalaččat sámi giela ja identitehta nannemii.
Også kvalitativt godt samisk tilbud i grunnopplæringen er med på å forme den enkelte positivt og legger føringer for barn- og ungdoms valg av høyere utdanning og yrkesvalg.
Maiddái kvalitehta dáfus buorre sámi fálaldat vuođđooahpahusas lea mielde hábmemin ovttaskas olbmo positiivvalaččat ja bidjamin láidestusaid dasa makkár alit oahpu ja ámmáha mánát ja nuorat válljejit.
I den forbindelse vil forskningsbasert kunnskap innenfor flere områder være med på å styrke kvaliteten i samisk oppvekst- og utdanningssektor i tiden fremover.
Dán oktavuođas lea dutkanvuđot máhttu ollu surggiin mielde nannemin sámi bajásšaddan- ja oahpposuorggi kvalitehta boahtteáiggis.
Sametinget er av den oppfatning at forskningsbasert kunnskap må forefinnes også for utviklingen av samisk oppvekst- og utdanningssektor.
Sámedikki oaivila mielde ferte dutkanvuđot máhttu gávdnot maiddái sámi bajásšaddan- ja oahpposuorggi ovddideapmái.
Kunnskapsdepartementet har gjennom forskningsrådet prioritert utdanningsforskning som et stort område.
Máhttodepartemeanta lea dutkanráđi bokte vuoruhan oahppodutkama stuorra suorgin.
Samisk utdanningsforskning har ikke vært særskilt prioritert.
Sámi oahppodutkan ii leat leamaš vuoruhuvvon erenoamážit.
Det er i denne sammenheng naturlig at også samisk skoleforskning blir en integrert del av forskningsrådets programmer.
Dán oktavuođas lea lunddolaš ahte maiddái sámi skuvladutkan heivehuvvošii oassin dutkanráđi prográmmain.
Sametinget er opptatt av at samiske barn skal ha et trygt psykososialt skolemiljø.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte sámi mánáin lea oadjebas psykososiála skuvlabiras.
I dag finnes tilnærmet ingen forskning om krenkelse, mobbing og trakassering i den samiske skolen.
Dál ii gávdno measta oppage dutkan loavkideami, givssideami ja olggušteami birra sámi skuvllas.
Sametinget er enig med forslaget fra Djupedal-utvalget NOU 2015:2 Å høre til -Virkemidler for et trygt psykososialt skolemiljø, om at det avsettes øremerkede midler til forsking på mobbing i den samiske skolen.
Sámediggi lea ovttaoaivilis dainna mii daddjojuvvo Djupedal-lávdegotti NOU 2015:2 Å høre til -Virkemidler for et trygt psykososialt skolemiljø evttohusas, ahte várrejuvvojit merkejuvvon ruđat dutkamii givssideami birra sámi skuvllas.
Videre støtter Sametinget utvalgets forslag om at det bygges opp et juridisk fagmiljø som har særlig kompetanse i en slik sammenheng.
Dasto doarju Sámediggi lávdegotti evttohusa ahte ceggejuvvo juridihkalaš fágabiras mas lea erenoamáš gelbbolašvuohta dákkár oktavuođas.
Sametinget registrerer at det innen samisk barnehagesektor ikke finnes tilstrekkelig med forskning som kan underbygge hvilke modeller som best fungerer i språkopplæringen.
Sámediggi registrere ahte sámi mánáidgárdesuorgi ii leat measta oppage dutkojuvvon nu ahte sáhtášii vuođustit makkár mállet doaimmašedje buoremusat giellaoahpahusas.
Dette er med på å gjøre foreldre usikker på hvilke valg de skal gjøre for sine barn videre i utdanningsløpet.
Dát buktá vánhemiidda eahpesihkarvuođa das maid sii galget válljet mánáidasaset viidáseappot oahppomannolagas.
Det er store frafall i språkopplæringen i hele utdanningssystemet.
Olles oahppomannolagas guđđet ollugat giellaoahpahusa.
Det er derfor behov for økt forskning både på årsakene til frafallet og på metodikk og organisering av opplæringen.
Danne lea dárbu eanet dutkat sihke heaitinsivaid ja metodihka ja oahpahusa organiserema.
Dette gjelder både innen klasseromsundervisning og i fjernundervisning.
Dát guoská sihke luohkálanjas oahpahussii ja gáiddusoahpahussii.
Mangelen på utdannede barnehagelærere og lærere med kompetanse i samisk språk, og om samisk kultur og samfunnsliv, fører til at barn i barnehagen og elever i grunnopplæringen ikke alltid får det tilbudet de har rett til.
Go váilot oahppan mánáidgárdeoahpaheaddjit ja oahpaheaddjit geain livččii gelbbolašvuohta sámegielas, ja sámi kultuvrra ja servodateallima birra, dagaha dan ahte mánáidgárdemánát ja vuođđoskuvlla oahppit eai álohii oaččo dan fálaldaga masa sis lea vuoigatvuohta.
Denne mangelen har også konsekvenser for kvaliteten på barnehage- og opplæringstilbudet.
Dát váilivuohta čuohcá maiddái mánáidgárde- ja oahpahusfálaldaga kvalitehtii.
Sámi allaskuvla er den eneste institusjonen som i dag utdanner barnehagelærere og lærere for grunnopplæringen etter rammeplanene for samisk barnehage- og lærerutdanning.
Sámi allaskuvla lea áidna ásahus odne mii fállá oahpu mánáidgárdeoahpaheddjiide ja vuođđoskuvlaoahpaheddjiide sámi mánáidgárde- ja oahpaheaddjioahpu rámmaplánaid mielde.
UiT Norges arktiske universitet tilbyr lærerutdanning 5 – 10 med nordsamisk som fremmedspråk som masterfag.
Norgga arktálaš universitehta fállá oahpaheaddjioahpu 5 – 10 davvisámegielain amasgiellan, masterfága.
Rekruttering til disse utdanningene har til nå vært en stor utfordring.
Dáid oahpuide rekrutteren lea dán rádjai leamaš stuorra hástalus.
Sør- og lulesamisk språk tilbys som del av ordinær grunnskolelærerutdanning.
Mátta- ja julevsámegiella fállojuvvo oassin dábálaš vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpus.
Mulighetene for og kvaliteten på undervisning i samisk språk skaper grunnlaget for det framtidige akademia i samisk språk.
Vejolašvuođat sámegiela oahpahussii ja dan kvalitehtii lea vuođđun boahtteáiggi akademiijai sámegielas.
Kvaliteten innenfor barnehage- og opplæringssektoren er avhengig av at det forefinnes kunnskap som er av betydning for utvikling av sektoren.
Mánáidgárde- ja oahpahussuorggi kvalitehta sorjá das ahte gávdno máhttu mii lea deaŧalaš suorggi ovddideapmái.
Slik kunnskap handler for eksempel om språkopplæringsmetodikk og tilpasning til ulike nivå også innen voksenopplæring, tospråklighetsopplæring, didaktikk for samisk fjernundervisning, frafall av elever i samiskopplæring på grunnskolenivå og frafall av samiskspråklige elever i videregående opplæring.
Dákkár máhtu oktavuođas lea ovdamearkka dihte sáhka giellaoahpahusmetodihka ja heiveheami birra iešguđege rávisolbmuidoahpahusdásiide, guovttegielatoahpahusas, sámi gáiddusoahpahusa didaktihkas, manne oahppit heitet sámegielaoahpahusas vuođđoskuvladásis ja manne sámegielat oahppit heitet joatkkaskuvllain.
Barnehagelærere og lærere i grunnopplæringen har nødvendig kunnskap i samisk språk og om samiske samfunnsforhold, samisk språk og kultur.
Mánáidgárde- ja vuođđoskuvllaid oahpaheddjiin lea dárbbašlaš máhttu sámegielas ja sámi servodatdiliid, sámi giela ja kultuvrra birra
Bidra til at lærere i barnehage og grunnopplæring har samisk språk- og kulturkompetanse.
Váikkuhit dan ahte mánáidgárde- ja vuođđoskuvllaid oahpaheddjiin lea gelbbolašvuohta sámegielas ja sámi kultuvrras
Bidra til økt forskningsaktivitet innen samisk oppvekst- og utdanningssektor.
Váikkuhit eanet dutkandoaimmaid sámi bajásšaddan- ja oahpposuorggis
Arbeide for at det gjennomføres konsultasjoner med Norges forskningsråd om skoleforskningsprogrammer.
Bargat dan ala ahte čađahuvvojit konsultašuvnnat Norgga dutkanráđiin skuvladutkanprográmmaid birra
3.3 Rekruttering til samisk høyere utdanning og forskning.
3.3 Rekrutteren sámi alit ohppui ja dutkamii
Befolkningstallet i de samiske områdene følger en saktegående negativ trend, preget av en lett aldrende befolkning sammenlignet med landsgjennomsnittet - en utvikling distrikts-Norge generelt også preges av.
Olmmošlohku sámi guovlluin lea gulul njiedjamin, báhcimin leat vel boares olbmot go buohtastahttá riikka gaskameriin – mii lea dovdomearkan oppalaččat ovdáneapmái guovlu-Norggas.
Denne utviklingen påvirker antall potensielle studenter til samisk høyere utdanning.
Dát treanda váikkuha maiddái studeantalohkui sámi alit ohppui.
Også statens tidligere fornorskingspolitikk har ført til at dette rekrutteringsgrunnlaget er lavt.
Stáhta ovddeš dáruiduhttinpolitihkka lea dagahan dan ahte dát rekrutterenvuođđu lea fuotni.
Det er derfor et relativt lite rekrutteringsgrunnlag til samisk høyere utdanning og forskning.
Danne rekrutterenvuođđu sámi alit ohppui ja dutkamii lea viehka unni.
Dette er særlig lavt når det gjelder personer med samisk som førstespråk.
Dát lea erenoamáš unni go guoská olbmuide geain lea sámegiella vuosttašgiellan.
I Samiske tall forteller 8 – kommentert samisk statistikk 2015, framkommer i tabell 2.12 antallet elever med samisk i fagkretsen i videregående skole.
Sámi logut muitalit 8:s – lea sámi statistihkka 2015 kommenterejuvvon, ja das boahtá ovdan tabeallas 2.12 man ollu leat oahppit geain sámegiella lea fágasuorggis joatkkaskuvllas.
Skoleåret 2014/15 var det totalt 449 elever med samisk i fagkretsen.
Skuvlajagis 2014/15 ledje oktiibuot 449 oahppi geain lei sámegiella fágasuorggis.
Av disse hadde 205 elever samisk som førstespråk, og 244 samisk som andrespråk.
Sin gaskkas ledje 205 oahppi geain sámegiella lei vuosttašgiellan, ja 244 geain sámegiella lei nubbingiellan.
Dette antallet er det totale antallet, uavhengig av hvilket trinn elevene går på.
Dát lea lohku ollásit beroškeahttá das makkár ceahkis oahppit vázze.
Antallet førstespråkselever har gått ned fra 243 skoleåret 2013/14, mens antallet andrespråkselever har økt fra 209.
Vuosttašgielat ohppiid lohku lea njiedjan 243 rájes skuvlajagis 2013/14, go fas nubbigielat oahppit leat lassánan 209 rájes.
I disse tallene framkommer ikke hvor mange elever som er i sitt avsluttende år, og heller ikke hvor mange som vil ha studiekompetanse av disse.
Dáin loguin ii oainne man ollu oahppit leat vázzimin maŋimuš jagi, iige datge ahte man ollugiin sis lea oahppogelbbolašvuohta.
Det er viktig at opplæringen i samisk som 1. og 2. språk fungerer godt i videregående opplæring.
Deaŧalaš lea ahte vuosttaš ja nuppi giela oahpahus sámegielas joatkkaskuvllain doaibmá bures.
Det store frafallet fra opplæringen i samisk som 1.språk i videregående opplæring gir grunn til bekymring for bruken av samisk språk, og for rekruttering av samiskspråklige til høyere utdanning og forskning.
Dat go nu ollugat gaskkalduhttet oahpahusa sámegielas joatkkaskuvllain addá vuođu leat fuolas sámegiela geavaheamis ja sámegielat olbmuid rekrutteremis alit ohppui ja dutkamii.
I tillegg til frafallet fra førstespråkopplæringen er det et stort frafall generelt, og spesielt blant gutter.
Lassin dasa go heitet oahpahusa vuosttaš gielas, de heitet ollugat joatkkaskuvllas oppalaččat, erenoamážit gánddat.
Dette er en ekstra utfordring for rekruttering videre til høyere utdanning og forskning.
Dát lea liige hástalus rekrutteremii viidáseappot alit ohppui ja dutkamii.
Rekrutteringsgrunnlaget til samisk høyere utdanning og forskning består ikke kun av de omtalte elevene i videregående opplæring.
Rekrutterenvuođđun sámi alit ohppui ja dutkamii eai leat dušše namuhuvvon joatkkaskuvlaoahppit.
Også elever uten samisk i fagkretsen er aktuelle studenter til samisk høyere utdanning.
Maiddái oahppit geain ii leat sámegiella fágasuorggis sáhttet váldit sámi alit oahpu.
Det har over flere år vært gjort en innsats ved Sámi allaskuvla for å kvalifisere studenter til samisk høgere utdanning.
Sámi allaskuvllas leat ollu jagiid rahčan oažžut kvalifiserejuvvon ohppiid sámi alit ohppui.
Sametinget har finansiert et femårig kvalifiserings- og rekrutteringsprogram i samisk språk for høyere utdanning, som ble avsluttet i 2014.
Sámediggi lea ruhtadan viđajagáš kvalifiseren- ja rekrutterenprográmma sámegielas alit ohppui, ja dat loahpahuvvui 2014:s.
Programmet må sies å ha vært vellykket, da 360 studenter fullførte med bestått eksamen.
Sáhttá dadjat ahte prográmmain leat lihkostuvvan, go 360 studeantta čađahedje ja cevze eksámena.
Modellen for programmet benyttes nå i lule- og sørsamisk område.
Prográmmamálle geavahit dál julev- ja máttasámi guovllus.
En annen aktuell gruppe for rekruttering er voksne.
Eará áigeguovdilis rekrutterenjoavku lea rávisolbmot.
Fra høsten 2015 har regjeringen satt av midler til arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning for raskt å bøte på mangelen på barnehagelærere.
Čavčča 2015 rájes lea ráđđehus bidjan ruđaid dasa ahte bargosaji bokte sáhttá váldit mánáidgárdeoahpaheaddji oahpu ja nie johtilit beassat eret mánáidgárdeoahpaheddjiid váilivuođas.
Også Sámi allaskuvla gir dette tilbudet.
Dát fálaldat lea maiddái Sámi allaskuvllas.
Dette er en modell som er interessant å se nærmere på også for andre profesjonsfag i samisk sammenheng.
Dán málle lea miellagiddevaš geahčadit lagabuidda maiddái eará profešuvdnafágaid várás sámi oktavuođas.
Sámi allaskuvla fikk i 2009 i oppdrag av Kunnskapsdepartementet å opprette og lede en nasjonal arbeidsgruppe med siktemål å utarbeide en strategi for rekruttering til samisk høyere utdanning.
Sámi allaskuvla oaččui 2009:s Máhttodepartemeanttas bargun ásahit ja jođihit nationála bargojoavkku man ulbmilin lea ráhkadit strategiija sámi alit ohppui rekrutteremii.
Det var særlig lagt vekt på samisk lærerutdanning og samiske språk.
Erenoamážit deattuhuvvojedje sámi oahpaheaddjioahppu ja sámegielat.
Nasjonal rekrutteringsstrategi for samisk høyere utdanning 2011-2014 ble vedtatt av Kunnskapsdepartementet i 2011.
Máhttodepartemeanta mearridii 2011:s nationála rekrutterenstrategiija sámi alit oahpu várás jagiide 2011-2014.
Rekrutteringsstrategien har vært fulgt opp av Samisk lærerutdanningsregion, et samarbeidsorgan bestående av Sámi allaskuvla, Høgskolen i Nord-Trøndelag, Universitetet i Nordland og UiT Norges arktiske universitet.
Rekrutterenstrategiija leat čuovvolan Sámi oahpaheaddjioahpuregiovdna, ovttasbargoorgána mas leat mielde Sámi allaskuvla, Davvi-Trøndelága allaskuvla, Norlándda universitehta ja Norgga árktalaš universitehta.
Det ble avholdt en evalueringskonferanse i april 2014, der det blant annet ble pekt på at rekruttering til samisk høyere utdanning må forankres i ledelsen i utdanningsinstitusjonene, og i et gjensidig forpliktende samarbeid mellom institusjonene.
Cuoŋománus 2014 dollojuvvui evaluerenkonferánsa, gos konkluderejuvvui earret eará ahte rekrutterema sámi alit ohppui ferte fakkastit oahppoásahusaid jođiheapmái ja guktui guvlui geatnegahtti ovttasbargui ásahusaid gaskka.
Dette samarbeidet må sikres økonomisk, f. eks. gjennom årlige tildelinger fra Kunnskapsdepartementet.
Dán ovttasbarggu ferte sihkkarastit ekonomalaččat, ovdamearkka dihte Máhttodepartemeanta jahkásaš juolludusaid bokte.
Rekruttering av samer til samisk forskninger lav.
Rekrutteren sámi dutkamii lea unni.
Et større antall samiske forskere vil kunne gi et større kunnskapsgrunnlag utviklet fra et samisk ståsted.
Jos livčče eanet dutkit de dat sáhtásii addit stuorát máhttovuođu ovddideapmái sámi vuolggasajis.
Innen akademia for samisk språk er det behov for flere med kompetanse på doktorgradsnivå.
Sámegiela akademiija siskkabealde dárbbašuvvojit eanet geain lea gelbbolašvuohta doavttergrádadásis.
Det betyr at det må rekrutteres flere studenter som tar mastergrad i samisk språk og som deretter kan fortsette med doktorgradsstudier.
Dat mearkkaša dan ahte ferte rekrutteret eanet studeanttaid váldit mastergráda sámegielas, geat dan maŋŋá sáhtášedje joatkit doavttergrádaoahpuide.
Det må vurderes å innføre øremerkede master- og doktorgradsstipender for å styrke akademia rundt samisk språk.
Ferte árvvoštallat váldit atnui master- ja doavttergráda stipeanddaid mat leat merkejuvvon akademiija nannema várás sámegielas.
I tillegg er det svært viktig at universitet, høgskoler og forskningsinstitusjoner som arbeider innen feltet, prioriterer rekruttering til samisk høyere utdanning og samisk forskning.
Dasa lassin lea hui deaŧalaš ahte universitehtat, allaskuvllat ja dutkanásahusat mat barget fealtta siskkabealde, vuoruhit rekrutterema sami alit ohppui ja sámi dutkamii.
Betydningen av rekrutteringsarbeidet og pålegg om oppfølging av dette, må bli en del av oppdraget regjeringen gir aktuelle universitet, høgskoler og forskningsinstitusjoner.
Rekrutterenbarggu mearkkašupmi ja dan čuovvoleami geatnegahttin, ferte leat oassin dan barggus maid ráđđehus bidjá guoskevaš universitehtaide, allaskuvllaide ja dutkanásahusaide.
Siden mangelen på samisktalende forskere i stor grad er et resultat av statens tidligere fornorskingspolitikk, vil det være naturlig at regjeringen legger inn midler til en større satsning for å få flere norskspråklige kvalifisert til å ta samisk høyere utdanning.
Dasa go váilot sámegielat dutkit lea sivvan hui ollu stáhta ovddeš áiggiid dáruiduhttinpolitihka, ja lea lunddolaš ahte ráđđehus bidjá ruđaid stuorábuš áŋgiruššamii oččodan dihte eanet dárogielagiid kvalifiserejuvvot váldit sámi alit oahpu.
Dette er noe Sametinget på nytt vil ta opp med statlige myndigheter.
Dán áigu Sámediggi fas váldit ovdan ođđasis stáhta eiseválddiiguin.
Det er avgjørende for det samiske samfunns fremtid at det iverksettes en betydelig nasjonal satsing for å få tilstrekkelig utdannet samiskspråklig personell.
Sámi servodahkii lea vealtameahttun deaŧalaš álggahit stuorábuš nationála áŋgiruššama vai oččošeimmet doarvái oahppan sámegielat olbmuid.
Spesielt gjelder dette for kommunene i det samiske språkforvaltningsområdet, men også andre kommuner har et stort behov for fagfolk med samisk språk og/eller kulturkompetanse.
Erenoamážit guoská dát gielddaide sámegiela hálddašanguovllus, muhto maiddái eará gielddain lea stuorra dárbu oažžut fágaolbmuid geain lea sámi giella ja/dahje kulturgelbbolašvuohta.
Det er mangel på denne kompetansen innenfor de fleste profesjoner.
Dát gelbbolašvuohta váilu eanaš profešuvnnaid siskkabealde.
I tillegg er det en utfordring at fagpersoner som allerede er i jobb i samiske områder mangler kunnskap om samisk språk og kultur.
Dasa lassin lea hástalussan dat go fágaolbmuin geat juo leat barggus sámi guovlluin váilu máhttu sámi gielas ja kultuvrras.
Den samiske befolknings rett til tjenesteyting som tar hensyn til den enkeltes språk og kulturbakgrunn er i dag derfor mangelfull.
Sámi álbmoga vuoigatvuohta oažžut dakkár bálvalusaid mat vuhtii váldet ovttaskas olbmo giela ja kulturduogáža, lea danne dál váilevaš.
Rekrutteringsarbeidet må starte tidlig.
Rekrutterenbargu ferte álggahuvvot árrat.
Tidlig informasjon og veiledning om språkvalg vil være en av faktorene som danner grunnlaget for foreldrenes valg av språk for sitt barn.
Diehtojuohkin ja bagadeapmi árrat giellaválljema birra leat faktuvrrat mat bidjet vuođu dasa movt vánhemat válljejit giela mánnáseaset.
Dette må videre følges opp i barnehage med et godt samiskspråklig tilbud.
Dát ferte čuovvoluvvot viidáseappot mánáidgárddis buriin sámegielalaš fálaldagain.
Det vil også være avgjørende at samarbeidet i overgangen barnehage - skole er godt, og ikke minst at tilbudet i grunnopplæringen er av god kvalitet.
Vealtameahttun deaŧalaš lea maiddái ahte ovttasbargu mánáidgárddis sirdimis skuvlii lea buorre, ja erenoamážit ahte vuođđooahpahusas lea buorre kvalitehta.
Dette er et felles ansvar for de lokale barnehage- og skolemyndighetene.
Dás lea oktasaš ovddasvástádus báikkálaš mánáidgárde- ja skuvlaeiseválddiin.
Å satse på kvalitet innenfor høyere utdanning for samisk ungdom er en av de viktigste forutsetningene for at ungdom velger samisk høyere utdanning og utdanning i samisk språk.
Kvalitehtaáŋgiruššan alit oahpu siskkabealde sámi nuoraid várás lea okta dain deaŧaleamos eavttuin dasa ahte nuorat vállješedje sámi alit oahpu ja oahpu sámegielas.
Institusjoner som tilbyr samisk høyere utdanning må arbeide med tilrettelegging og organisering av tilbudene, med det formål å nå ut til flest mulig studenter.
Ásahusat mat fállet sámi alit oahpu fertejit bargat fálaldagaid láhčimiin ja organiseremiin, dainna ulbmilin ahte olahit eanaš vejolaš studeanttaid.
Dette forutsetter at de institusjonene som tilbyr samisk høyere utdanning og tilbud innen samiske emner har et tett og nært samarbeid.
Dát eaktuda dan ahte ásahusain mat fállet sámi alit oahpu ja fálaldaga sámi fáttáin, lea lávga ja lagaš ovttasbargu.