pere/sami_parallel huggingface dataset:
Skattedirektoratet bestemmer når bestemmelsen kan tre i kraft.
Vearrodirektoráhtta mearrida goas mearrádus sáhttá biddjojuvvot fápmui.
Sametingets merknader
Sámedikki mearkkašumit
I forbindelse med endring i statistikkloven er det blitt foreslått at det bør innføres et nasjonalt program for offisiell statistikk som skal fastlegge hva som skal være offisiell statistikk, og som kan være et redskap for samordning og regulering av offisiell statistikk.
Statistihkkalága rievdadeami oktavuođas lea evttohuvvon ahte berre ásahuvvot našuvnnalaš prográmma almmolaš statistihkkii mii mearrida mii galgá leat almmolaš statistihkka, ja mii sáhttá leat reaidu mainna ovttastahttá ja regulere almmolaš statistihka.
Sametingets syn er at samisk statistikk må være en del av den statistikken som SSB får overføringer til å utarbeide gjennom statsoppdraget.
Sámedikki oaidnu lea ahte sámi statistihkka ferte leat oassi dan statistihkas man stáhta gohčču SSB ráhkadit ja masa juolluda ruhtadoarjaga.
NOU 2018: 7 Ny lov om offisiell statistikk og Statistisk sentralbyrå slår fast at statistikk danner grunnlag for politiske beslutninger, understøtter en opplyst samfunnsdebatt og bidrar til felles forståelse av økonomiske og sosiale forhold.
NOU 2018: 7 Ny lov om offisiell statistikk og Statistisk sentralbyrå (Ođđa láhka almmolaš statistihka ja Statihkalaš guovddášdoaimmahaga birra) nanne ahte statistihkka bidjá vuođu politihkalaš mearrádusaide, doarju čuvgehuvvon servodatdigaštallama ja lea veahkkin addime oktasaš ipmárdusa ekonomalaš ja sosiála dilálašvuođaid birra.
Statistikk bidrar også til gode beslutningsgrunnlag som kan sikre bedre måloppnåelse i politikken.
Statistihkka lea maid vuođđun go galgá dahkat buriid mearrádusaid mat sáhttet sihkkarastit buoret mihttoolahemiid politihkas.
Norge mangler god samisk statistikk.
Norggas váilu buorre sámi statistihkka.
Den geografisk baserte statistikken som i dag produseres av SSB gir et bilde av utfordringene i de samiske samfunnene, men er på langt nær godt nok som grunnlag for en opplyst samfunnsdebatt og gode politiske beslutninger.
Geografiijavuđot statistihkka maid SSB dál buvttada čájeha sámi servodagaid hástalusaid, muhto ii leat lahkage doarvái buorre vuođđun čuvgejuvvon servodatdigaštallamii ja buori politihkalaš mearrádusaide.
Sametinget ser at det er et behov for å utrede hvordan statistikken kan forbedres.
Sámediggi oaidná dárbbu guorahallat movt statistihkka sáhttá buoriduvvot.
Det er også behov for å se på muligheten for å ha et individbasert statistikkgrunnlag for samisk statistikk.
Lea maid dárbu geahččat vejolašvuođa ásahit indiviidavuđot statistihkkadieđuid sámi statistihkkii.
Den nye folkeregisterloven har åpnet opp for registrering av samisk språk i Folkeregisteret.
Ođđa álbmotregisttarláhka lea rahpan vejolašvuođa registreret sámegiela Álbmotregistarii.
Sametinget synes det er positivt at dette nå er mulig, men registeret vil ta tid å få bygget opp og baserer seg på frivillig registrering.
Sámedikki mielas lea buorre go dat dál lea vejolaš, muhto registtar boahtá ádjánit stuorrut ja lea eaktodáhtolaš registrerema duohken.
Bruken av etniske registre i forbindelse med utryddelsen av jødene under andre verdenskrig har ført til en generell motstand mot å etablere registre som er basert på etnisitet i Norge.
Čearddalaš registariid atnin juvddálaččaid goddimiid oktavuođas nuppi máilmmisoađis lea dahkan oppalaš vuostehágu ásahit čearddalašvuđot registariid Norggas.
Sametinget ser at denne motstanden også finnes i den samiske befolkningen, og det skaper utfordringer for å få god samisk statistikk.
Sámediggi oaidná ahte maiddái sámi álbmogis lea vuosteháhku dasa, ja dat dahká váttisin oažžut buori sámi statistihka.
3 Samiske språk
3 Sámegielat
3.1 Situasjonsbeskrivelse – samiske språk
3.1 Dilálašvuođačilgehus – sámegielat
3.1.1 Utbredelse og status for de samiske språkene
3.1.1 Sámegielaid lávdan ja stáhtus
De tre mest utbredte samiske språkene i Norge er nord-, sør- og lulesamisk språk.
Eanemus lávdan sámegielat Norggas leat davvi-, lulli- ja julevsámegiella.
I tillegg finnes pite-, ume-, og skoltesamisk i Norge.
Dasa lassin gávdnojit maid bihtán-, ubmi- ja nuortalašsámegielat Norggas.
Samisk språk er viktig for den enkelte språkbruker, for den samiske befolkningen og for utviklingen av det samiske samfunnet.
Sámegiella lea deaŧalaš ovttaskas giellageavaheaddjái, sámi álbmogii ja sámi servodaga ovdáneapmái.
Samiske språk handler ikke bare om kommunikasjon, men er nært knyttet til samisk identitet, kulturarv og tilhørighet.
Sámegielat eai leat dušše gulahallama váste, muhto dat leat maiddái čavga čadnon sámi identitehtii, kulturárbái ja gullevašvuhtii.
De samiske språkområdene går på tvers av landegrensene.
Sámi giellaguovllut mannet riikkarájiid rastá.
For eksempel brukes nordsamisk i tre av fire land hvor samer tradisjonelt er bosatt.
Ovdamearkka dihte adnojuvvo davvisámegiella golmma dan njealji riikkas gos sápmelaččat árbevirolaččat orrot.
Alle de samiske språkene står på UNESCOs liste over truede språk.
Buot sámegielat leat UNESCO áitojuvvon gielaid listtus.
Majoritetsspråkene påvirker de samiske språkene, slik at eksempelvis sørsamisk over tid får mer innslag av svenske ord og ordstilling på svensk side, mens det på norsk side får innslag av norske ord og ordstillinger.
Majoritehtagielat váikkuhit sámegielaid, nu ahte ovdamearkka dihte lullisámegiella Ruoŧa bealde oažžu áiggi mielde eanet ruoŧagiel sániid ja sátneortnegiid, ja Norgga bealde ges dárogiel sániid ja sátneortnegiid.
Dette fører til at språkene på hver sin side av grensene glir fra hverandre.
Dat dagaha ahte gielat goabbatge bealde ráji gáidet nubbi nuppis.
I tillegg blir nye ord som oppstår i majoritetsspråket implementert forskjellig i de forskjellige landene.
Dasa lassin sajustuvvojit ođđa sánit mat gielas čuožžilit, ovdamearkka dihte sánit nugo digitaliseren, iešguđet ládje iešguđetge riikkain.
Dette fører til at språket utvikler seg ulikt på hver sin side av landegrensene.
Dat dagaha ahte giella ovdána iešguđet ládje goabbatge bealde riikarájiid.
Store deler av den samiske befolkningen mistet språket som følge av fornorskingspolitikken.
Stuora oassi sámi álbmogis massii sámegiela dáruiduhttinpolitihka dihte.
På UNESCOs liste over truede språk defineres nordsamisk som truet, og sør- og lulesamisk som særlig truede språk.
UNESCO áitojuvvon gielaid listtus meroštallojuvvo davvisámegiella áitojuvvon, ja lulli- ja julevsámegielat erenoamáš áitojuvvon giellan.
I Finnmark er nordsamisk majoritetsspråket i Karasjok og Kautokeino, mens de samiske språkene er i en minoritetssituasjon i de resterende kommunene i landet.
Finnmárkkus lea davvisámegiella majoritehtagiella Kárášjogas ja Guovdageainnus, muhto daid eará suohkaniin riikkas leat sámegielat minoritehtadilis.
I 2012 gjennomførte Nordlandsforskning en samisk språkundersøkelse i Norge, på oppdrag fra Sametinget.
Nordlandsforskning čađahii 2012:s sámi giellaguorahallama Norggas, Sámedikki ovddas.
Undersøkelsen slår fast at det er store variasjoner i språkferdigheter mellom brukere av de samiske språkene.
Guorahallan čájehii ahte sámegielaid gaskkas leat stuora erohusat giellamáhtus.
Nordlandsforskning fant at mens samisk brukes i mange ulike sammenhenger i tradisjonelle nordsamiske områder, brukes det på færre arenaer i lulesamisk område.
Nordlandsforskning gávnnahii ahte seammás go sámegiella adnojuvvo olu iešguđetlágan oktavuođain árbevirolaš davvisámi guovlluin, de adnojuvvo dat unnit arenain julevsámi guovlluin.
Språkferdighetene i lulesamisk områder er likevel relativt sterke.
Giellamáhttu julevsámiguovlluin lea goitge oalle buorre.
Sørsamisk har opplevd en revitalisering, men revitaliseringen har ført til at språket har blitt mer skriftbasert.
Lullisámegiella lea vásihan ealáskahttima, muhto ealáskahttima dihte lea giella givron baicca čállingiellan.
Undersøkelsen viser at samisk språkbruk øker i de kommunene hvor kommuner og samiske språkmiljøer samarbeider godt.
Guorahallan čájeha ahte sámegielgeavaheapmi lassána daid suohkaniin gos suohkanat ja sámi giellabirrasat ovttasbarget bures.
Nordlandsforsknings rapport viser at revitalisering også skjer i det tradisjonelle nordsamiske språkområdet, der samisk er i en minoritetssituasjon.
Nordlandsforskninga raporta čájeha ahte maiddái árbevirolaš davvisámi giellaguovllus dáhpáhuvvá giellaealáskahttin, báikkiin gos sámegiella lea minoritehtadilis.
Rapporten viser også at det er behov for arbeid for å utvikle og verne om språkbruken, såkalte språkrøktstiltak, i lokalsamfunn hvor samisk er hverdagsspråk.
Raporta čájeha ahte lea dárbu ovdánahttit ja suodjalit giellageavaheami, ja lea dárbu nu gohčoduvvon gielladikšundoaibmabijuide maiddái báikegottiin gos sámegiella lea beaivválaš giella.
3.1.2 Samiske språkrettigheter
3.1.2 Sámi giellavuoigatvuođat
Sameloven § 1-5 slår fast at samisk og norsk er likeverdige språk.
Sámelága § 1-5 nanne ahte sámegiella ja dárogiella leat dásseárvosaš gielat.
Innenfor forvaltningsområdet for samisk språk gjelder sameloven kapittel 3. I forvaltningsområdet skal samisk og norsk være likestilte, og borgerne har språklige rettigheter i møte med ulike offentlige organ.
Sámegielaid giellahálddašanguovlluin gusto sámelága 3. kapihtal. Giellahálddašanguovllus galget sámegiella ja dárogiella leat dássálagaid, ja ássiin leat gielalaš vuoigatvuođat go deaivvadit iešguđetlágan almmolaš orgánaiguin.
Det gjelder oversettelse av regler, kunngjøringer og skjema til samisk, rett til svar på samisk, utvidet bruk av samisk i rettsvesenet, utvidet rett til bruk av samisk i helse- og sosialsektoren, individuelle kirkelige tjenester, rett til utdanningspermisjon og rett til opplæring i samisk.
Dan sisdoallu lea earret eará ahte oažžut njuolggadusaid, almmuhusaid ja skoviid jorgaluvvot sámegillii, riekti oažžut vástádusa sámegillii, viiddiduvvon riekti geavahit sámegiela riektevuogádagas, viiddiduvvon riekti geavahit sámegiela dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggis ja individuála girkobálvalusain, riekti oahppopermišuvdnii ja riekti sámegieloahpahussii.
Forvaltningsområdet for samisk språk består av kommunene Karasjok, Kautokeino, Tana, Porsanger, Nesseby, Kåfjord og Lavangen i det nordsamiske området, Tysfjord i det lulesamiske området og Hattfjelldal, Røyrvik, Røros og Snåsa i det sørsamiske området.
Sámegielaid giellahálddašanguvlui gullet Kárášjoga, Guovdageainnu, Deanu, Porsáŋggu, Unjárgga, Gáivuona ja Loabát suohkanat davvisámi guovllus, Divttasvuona suohkan julevsámi guovllus ja Aarporte, Raavrhvijhke, Plassje ja Snoasa suohkanat lullisámi guovllus.
Samiske språkrettigheter gjelder ikke utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámi giellarievttit eai gusto giellahálddašanguovlluid olggobealde.
Derfor har samiske språkbrukere som bor utenfor forvaltningsområdet ikke rettigheter på linje med dem innenfor forvaltningsområdet.
Dan dihte eai leat sápmelaččain geat orrot giellahálddašanguovllu olggobealde seammalágan rievttit go giellahálddašanguovllus.
Også statlige og regionale offentlige organer er forpliktet etter sameloven.
Maiddái stáhta ja regionála almmolaš orgánat leat geatnegahttojuvvon sámelága mielde.
For eksempel er det utvidet rett til bruk av samisk i rettsvesenet, og lover og forskrifter av særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkning skal oversettes til samisk.
Ovdamearkka dihte lea viiddiduvvon vuoigatvuohta geavahit sámegiela riektevuogádagas, ja lágat ja njuolggadusat maidda lea erenoamáš beroštupmi juogo olles sámi álbmogii dahje oassái das, galget jorgaluvvot sámegillii.
Bestemmelsene i samelovens kapittel tre er minimumskrav.
Sámelága goalmmát kapihttala mearrádusat leat unnimusgáibádusat.
Alle offentlige organ oppfordres til å ta hensyn til samiske språkbrukere, også utover lovens regler.
Buot almmolaš orgánat ávžžuhuvvojit váldit vuhtii sámi giellageavaheddjiid, maiddái viidábut go lága njuolggadusat gáibidit.
Regjeringen skal legge til rette for at samene skal kunne sikre og utvikle sitt språk og har det overordnede ansvaret for at nasjonale og internasjonale rettsregler for de samiske språkene blir fulgt opp.
Ráđđehus galgá láhčit diliid dasa ahte sápmelaččat galget sáhttit sihkkarastit ja ovdánahttit gielaset, ja das lea bajit ovddasvástádus dasa ahte našuvnnalaš ja internašuvnnalaš riektenjuolggadusat sámegielaid hárrái čuvvojuvvojit.
Sametinget forvalter midler til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner og har ansvar for utviklingen av de samiske språkene.
Sámediggi hálddaša ruđaid guovttegielatvuhtii suohkaniin ja fylkkagielddain, ja das lea ovddasvástádus ovdánahttit sámegielaid.
Kommuner, fylkeskommuner og statlige etater i forvaltningsområdet har ansvar for å oppfylle samelovens språkregler.
Suohkaniin, fylkkagielddain ja stáhtalaš etáhtain giellahálddašanguovllus lea ovddasvástádus čađahit sámelága giellanjuolggadusaid.
3.1.3 Samisk språkutvalg
3.1.3 Sámi giellalávdegoddi
I 2016 overrakte samisk språkutvalg NOU 2016: 18 Hjertespråket – Forslag til lovverk, tiltak og ordninger for samiske språk til Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Sametinget.
Sámi giellalávdegoddi geigii 2016:s NAČ 2016: 18 Váibmogiella – sámegielaide láhkamearrádus-, doaibma- ja ásahusevttohusat Gielda- ja ođasmahttindepartementii ja Sámediggái.
Bakgrunnen for at regjeringen satte ned utvalget var blant annet at det har skjedd betydelige endringer i organiseringen av offentlig sektor siden språkreglene ble vedtatt i 1990.
Duogáš dasa go ráđđehus ásahii lávdegotti lei earret eará ahte almmolaš suorggi organiseren lea rievdan mearkkašahtti olu dan rájes go giellanjuolggadusat mearriduvvojedje 1990:s.
Dagens regelverk tar i liten grad høyde for situasjonen i kommuner hvor samene utgjør en mindre del av befolkningen, og det er store variasjoner i hvordan kommunene i forvaltningsområdet følger opp bestemmelsene i samelovens språkregler.
Dálá njuolggadusat váldet unnán vuhtii suohkaniid dilálašvuođa gos sápmelaččat leat unna oasáš álbmogis, ja rievddada olu movt giellahálddašanguovllu suohkanat čuovvolit sámelága giellanjuolggadusa mearrádusaid.
Forvaltningsområdet for samisk språk omfattet opprinnelig seks nordsamiske kommuner og var tilpasset den situasjonen.
Sámegielaid giellahálddašanguovlu fátmmastii álggos guhtta davvisámi suohkana, ja lei heivehuvvon dan dillái.
Nå omfatter forvaltningsområdet i tillegg sør- og lulesamiske kommuner.
Dál fátmmasta giellahálddašanguovlu maiddái lulli- ja julevsámi suohkaniid.
Samisk språkutvalg foreslår en rekke tiltak for å legge til rette for samiske språkbrukere og for å styrke samiske språk.
Sámi giellalávdegoddi evttoha moanat doaibmabijuid láhčit diliid sámi giellageavaheddjiide ja nannet sámegielaid.
Ett av utvalgets forslag er å endre sameloven, slik at dagens forvaltningsområde endres til samisk språkområde.
Okta lávdegotti evttohusain lea rievdadit sámelága, nu ahte dálá giellahálddašanguovlu rievdaduvvo sámi giellaguovlun.
Språkutvalget foreslår også at kommunene i språkområdet deles inn i ulike kategorier, hvor hver kategori har forpliktelser og rettigheter som er tilpasset kommunens språksituasjon.
Giellalávdegoddi evttoha maid ahte giellaguovllu suohkanat juhkkojuvvojit sierra kategoriijaide, gos juohke kategoriijas leat geatnegasvuođat ja rievttit mat leat heivehuvvon suohkana gielladillái.
Utvalgets rapport har vært på høring, og departementene og Sametinget arbeider nå med å vurdere utvalgets forslag.
Lávdegotti raporta lea leamašan gulaskuddamis, ja departemeanttat ja Sámediggi árvvoštallet dál lávdegotti evttohusa.
Regjeringen vil konsultere Sametinget om eventuelle lovendringer og forslag til tiltak.
Ráđđehus áigu gulaskuddat Sámedikkiin vejolaš láhkarievdadusaid birra ja evttohusaid birra doaibmabijuide.
Regjeringen er opptatt av å utforme et regelverk for samiske språk som er fleksibelt, og som tar høyde for at utfordringene og behovene til ulike kommuner og samiske språkbrukere vil kunne variere fra sted til sted.
Ráđđehus áigu hábmet njuovžilis njuolggadusaid sámegielaide, mat váldet vuhtii dan ahte iešguđetlágan suohkaniid ja sámi giellageavaheddjiid hástalusat ja dárbbut sáhttet rievddadit báikkis báikái.
Departementene vurderer forslagene i NOU 2016: 18 Hjertespråket i samarbeid med Sametinget, med sikte på eventuelt å kunne legge fram saker for Stortinget.
Departemeanta árvvoštallá NAČ 2016: 18 Váibmogiella evttohusaid ovttas Sámedikkiin, dainna ulbmiliin ahte vejolaččat ovddidit áššiid Stuoradiggái.
Det enkelte departement har ansvar for å vurdere forslagene på sitt område, mens Kommunal- og moderniseringsdepartementet har koordineringsansvaret for arbeidet.
Ovttaskas departemeanttain lea ovddasvástádus árvvoštallat evttohusaid iežaset suorggis, ja Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttas lea koordinerenovddasvástádus dan barggus.
Departementene vurderer både spørsmål om lovendringer og andre tiltak.
Departemeanttat árvvoštallet gažaldagaid sihke láhkarievdadusaid ja eará doaibmabijuid birra.
Stortinget har bedt regjeringen om å ha en særlig oppmerksomhet rettet mot sørsamisk språk og sammenhengene mellom språk, kultur og næring i oppfølgingen av NOU 2016: 18 Hjertespråket.
Stuoradiggi lea bivdán ráđđehusa erenoamáš fuola atnit lullisámegielas; ja deattuhit giela, kultuvrra ja ealáhusa oktavuođaid NAČ 2016: 18 Váibmogiella čuovvoleamis.
Regjeringen følger opp anmodningsvedtaket som ledd i oppfølgingen og vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.
Ráđđehus čuovvola ávžžuhusmearrádusa viidáset barggus dainna ja máhccá Stuoradiggái heivvolaš vugiin.
I den forbindelse har Kommunal- og moderniseringsdepartementet fått gjennomført en utredning om forholdet mellom sørsamisk språk, kultur og næring.
Dan oktavuođas lea Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta ožžon čađahuvvot guorahallama lullisámegiela, kultuvrra ja ealáhusaid oktavuođa birra.
Denne er utført av Norut i samarbeid med Trøndelag Forskning og Utvikling.
Dan lea Norut čađahan ovttas Trøndelag forskningain.
Som ledd i Sametingets egen oppfølging av språkutvalgs rapport, har Sametinget igangsatt språksatsingen Gïelelutnjeme – Giellalåpptim – Giellalokten.
Sámediggi lea giellalávdegotti raportta čuovvoleamis johtuibidjan giellaáŋgiruššama Gïelelutnjeme – Giellalåpptim – Giellalokten.
Språksatsingens visjon er at samiske språk er naturlige, samfunnsbærende og levende språk.
Giellaáŋgiruššama višuvdna lea ahte sámegielat leat lunddolaš, servodatguoddi ja ealli gielat.
Den viktigste oppgaven i Gïelelutnjeme – Giellalåpptim – Giellalokten er å endre den samiske språksituasjonen, slik at samisk språk blir en naturlig del av samfunnet, på lik linje med norsk.
Gïelelutnjeme – Giellalåpptim – Giellalokten deaŧaleamos bargun lea rievdadit sámi gielladili, dainna lágiin ahte sámegiella šaddá lunddolaš oassin servodagas, seamma ládje go dárogiella.
Det innebærer at det må legges til rette for opplæring i samisk, bruk av samisk på alle arenaer i samfunnet, gode rammebetingelser og et lovverk som sikrer rett til bruk av samiske språk.
Dat mielddisbuktá ahte dilit fertejit láhččojuvvot sámegieloahpahussii, sámegielgeavaheapmái buot servodatdásiin, ja ahte fertejit ásahuvvot buorit rámmaeavttut ja láhka mii nanne sámegielgeavaheami vuoigatvuođaid.
Det er Sametingets vurdering, basert på møter og rapporteringer, at flere kommuner i forvaltningsområdet bryter samelovens språkregler.
Sámedikki mielas, čoahkkimiid ja raporteremiid vuođul, rihkkot máŋga suohkana giellahálddašanguovllus sámelága giellanjuolggadusaid.
Loven tar etter Sametingets syn ikke hensyn til forskjellene i kommunene.
Láhka ii váldde Sámedikki mielas suohkaniid erohusaid vuhtii.
Språkutvalget foreslår å gjøre endringer i sameloven, og at dagens forvaltningsområde endres til samisk språkområde.
Giellalávdegoddi evttoha rievdadit sámelága, ja ahte dálá giellahálddašanguovlu rievdaduvvo sámi giellaguovlun.
I det nye språkområdet er det foreslått at kommunene deles inn i ulike kategorier hvor hver kategori har forpliktelser og rettigheter som er tilpasset kommunens språksituasjon.
Ođđa giellaguovllus lea evttohuvvon ahte suohkanat juhkkojuvvojit iešguđetlágan kategoriijaide mas juohke kategoriijas leat geatnegasvuođat ja vuoigatvuođat mat leat heivehuvvon suohkana gielladillái.
Sametingets plenum har behandlet en sak om samisk språkområde og vedtatt at Sametinget mener at det skal innføres differensierte kommunekategorier.
Sámedikki dievasčoahkkin lea meannudan ášši sámi giellaguovllu birra ja Sámediggi oaivvilda ahte galget ásahuvvot differensierejuvvon suohkankategoriijat.
Sametinget legger til grunn at denne saken blir gjenstand for videre konsultasjoner mellom Sametinget og regjeringen.
Sámediggi atná vuođđun ahte dát šaddá áššin viidáset ráđđádallamiin Sámedikki ja ráđđehusa gaskkas.
Sametinget viser til at det i NOU 2016: 18 Hjertespråket slås fast at samisk og norsk ikke praktiseres likeverdig, selv om sameloven § 1-5 slår fast at de to språkene er likeverdige.
Sámediggi čujuha ahte NAČ 2016: 18 Váibmogiella nanne ahte sámegiella ja dárogiella eai praktiserejuvvo ovttadássásaččat, vaikko sámelága § 1-5 nanne ahte dat guokte giela leat ovttadássásaččat.
Videre viser Sametinget til at det i NOU 2016: 18 Hjertespråket redegjøres for situasjonen for de samiske språkene.
Muđui čujuha Sámediggi dasa ahte NAČ 2016: 18 Váibmogielas čilgejuvvo sámegielaid dilálašvuohta.
Utvalget er av den oppfatning at «dersom alle de samiske språkene skal kunne overleve, og Norge skal kunne overholde sine internasjonale forpliktelser, kreves en kraftinnsats fra staten og alle involverte offentlige og private aktører».
Lávdegoddi oaivvilda ahte «jus buot sámegielat galget ceavzit, ja Norga galgá deavdit iežas riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid, de gáibiduvvo garra áŋgiruššan Stáhtas ja buot guoskevaš almmolaš ja priváhta aktevrrain».
Norge har ratifisert den europeiske pakten om regions- eller minoritetsspråk, som er et vern om språkene og er med på å holde oppe og utvikle kulturell rikdom og tradisjoner i Europa.
Norga lea ratifiseren Eurohpalaš lihtu regiovnnaid- dahje minoritehtagielaid birra, mii suodjala gielaid ja lea mielde doalaheame ja ovdánahttime kultuvrralaš valljivuođa ja árbevieruid Eurohpás.
Da pakten ble underskrevet, var det kun nordsamiske kommuner med i forvaltningsområdet for samisk språk, og regjeringen anser at det kun er nordsamisk som er omfattet av beskyttelsen etter både del 2 og del 3 av minoritetsspråkpakten.
Go lihttu vuolláičállojuvvui, de ledje sámegielaid giellahálddašanguovllus dušše davvisámi suohkanat, ja ráđđehus atná suodjalus fátmmasta dušše davvisámegiela minoritehtagiellalihtu sihke 2. ja 3. oasi mielde.
Sørsamisk og lulesamisk er omfattet av vernet etter del 2 i pakten.
Lihtu 2. oassi suodjala lullisámegiela ja julevsámegiela.
Sametinget mener at sørsamisk og lulesamisk burde vært omfattet av del 3 i pakten, og har tidligere løftet denne problematikken overfor regjeringen.
Sámediggi oaivvilda ahte maiddái lihtu 3. oassi galggašii fátmmastit lullisámegiela ja julevsámegiela, ja lea ovdal ovddidan dán váttisvuođa ráđđehussii.
Sametinget mener videre at pite-, ume- og skoltesamisk burde være omfattet av beskyttelsen etter del 2 i pakten.
Sámediggi oaivvilda ahte bihttán-, ubmi- ja nuortalašgiella galggaše maiddái suodjaluvvot lihtu 2. oasi mielde.
3.1.4 Det internasjonale året for urfolksspråk (IYIL 2019)
3.1.4 Riikkaidgaskasaš álgoálbmotgielaid jahki (IYIL 2019)
FNs generalforsamling har besluttet at 2019 skal være det internasjonale året for urfolksspråk.
ON generálačoahkkin lea mearridan ahte 2019 galgá leat riikkaidgaskasaš álgoálbmotgielaid jahki.
Det er UNESCO som er ansvarlig for gjennomføringen av språkåret, og det er opprettet en styringsgruppe som består av representanter fra stater, urfolksrepresentanter og medlemmer fra FNs permanente forum for urfolkssaker.
UNESCO:s lea ovddasvástádus čađahit giellajagi, ja stivrenjoavku lea ásahuvvon mas leat stáhtaid ovddasteaddjit, álgoálbmogiid ja ON álgoálbmotáššiid bistevaš foruma ovddasteaddjit.
Sametingspresident Aili Keskitalo er en av lederne i styringsgruppen.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo lea okta stivrenjoavkku jođiheddjiin.
Norge er partner for språkåret og støtter målsetningene for året.
Norga lea giellajagi guoibmi ja doarju jagi mihttomeriid.
Samisk parlamentarisk råd har satt seg to hovedmål for urfolksspråkåret: grenseoverskridende samarbeid og digitalisering.
Sámi parlamentáralaš ráđis leat guokte váldomihtu álgoálbmotgiellajagiin: rádjerasttildeaddji ovttasbargu ja digitaliseren.
Urfolksspråkåret er en anledning til å synliggjøre, fremme og feire urfolksspråk, og invitere til partnerskap for å sikre språkenes framtid.
Álgoálbmotgiellajahki lea vejolašvuohta čalmmustahttit, ovddidit ja ávvudit álgoálbmotgielaid, ja bovdet searvevuhtii nannen várás gielaid boahtteáiggi.
Hovedformålene for urfolksspråkåret er dagsaktuelle, fordi mange urfolksspråk, inkludert samiske språk, henger etter i den teknologiske utviklingen.
Álgoálbmotgiellajagi váldoulbmilat leat áigeguovdilat, dan dihte go olu álgoálbmotgielat, maiddái sámegielat, leat bázahallan teknologalaš ovdáneamis.
Etter forslag fra regjeringen har Stortinget bevilget en ettårig økning på 1,1 millioner kroner til Sametinget i 2019 til arbeidet med det internasjonale urfolksspråkåret.
Stuoradiggi lea ráđđehusa evttohusa mielde juolludan 1,1 miljovnna ruvdnosaš ovttajahkásaš lasáhusa Sámediggái 2019:s riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajagi bargui.
Sametinget vil markere språkåret gjennom ulike arrangementer og tiltak, og regjeringen har vært medarrangør på et sidearrangement under FNs permanente forum for urfolkssaker.
Sámediggi áigu čalmmustahttit giellajagi iešguđetlágan lágidemiiguin ja doaibmabijuiguin, ja ráđđehus lea leamašan mieldelágideaddjin ovtta oalgelágideamis ON álgoálbmotáššiid bistevaš forumis.
I 2019 vil Sametinget arrangere en samisk språkuke.
Sámediggi áigu 2019:s lágidit sámi giellavahkku.
Under denne uka ønsker de arrangementer over hele landet, og Sametinget håper at ulike institusjoner og aktører bidrar til å synliggjøre samiske språk lokalt, regionalt og nasjonalt.
Dan vahkkui livččii sávahahtti oažžut lágideddjiid miehtá riikka, ja Sámediggi sávvá ahte iešguđetlágan ásahusat ja aktevrrat čalmmustahttet veahkkin sámegielaid báikkálaččat, regiovnnalaččat ja našuvnnalaččat.
Under det internasjonale året for urfolksspråk vil Sametinget ta initiativ til samarbeid med sametingene i Sverige og Finland om felles arrangementer og markeringer av året.
Riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajagis áigu Sámediggi álggahit ovttasbarggu sámedikkiiguin Ruoŧas ja Suomas oktasaš lágidemiiguin ja čalmmustahttimiiguin jagis.
3.2 Utfordringer framover – samiske språk
3.2 Hástalusat ovddos guvlui – sámegielat
3.2.1 Styrking og utvikling av samiske språk
3.2.1 Sámegielaid nannen ja ovdánahttin
En utfordring når det gjelder samiske språk, er at det er relativt få språkbrukere.
Okta hástalusain sámegielaid hárrái lea ahte gávdnojit relatiivvalaččat unnán giellageavaheaddjit.
Mange har mistet muligheten til å lære samisk, som følge av fornorskingspolitikken.
Oallugat leat dáruiduhttinpolitihka geažil massán vejolašvuođa oahppat sámegiela.
For å få flere samiske språkbrukere trengs det språkrevitalisering i områder hvor språket står svakt.
Dakkár guovlluin gos giella lea rašes dilis dárbbašuvvo giellaealáskahttin oažžun dihte eanet sámegielgeavaheddjiid.
For å bygge opp under språkutviklingen er det behov for arenaer hvor barn, unge og voksne kan møtes og få trygghet i å snakke språket.
Doarjun dihte giellaovdánahttima dárbbašuvvojit báikkit gos mánát, nuorat ja rávisolbmot deaivvadit ja besset oadjebasat sámástit.
Potensialet for å få flere til å lære seg og til å bruke de samiske språkene er stort.
Lea stuora potensiála oažžut eambbosiid oahppat ja atnit sámegielaid.
Flere samiske språkundersøkelser viser at mange ønsker å lære seg samisk, og ønsker å la barna sine lære samisk.
Moanat sámi giellaiskkadeamit čájehit ahte oallugat háliidit oahppat sámegiela, ja háliidit iežaset mánáid beassat oahppat sámegiela.
De samiske språksentrene er viktige aktører i arbeidet med å styrke og utvikle samiske språk lokalt.
Sámi giellaguovddážat leat deaŧalaš aktevrrat sámegielaid nannen- ja ovdánahttinbarggus báikkálaččat.
Språksentrenes arbeid bidrar til synliggjøring av samiske språk, og er med på å skape samlingspunkter og arenaer for bruk av samiske språk.
Giellaguovddážiid bargu veahkeha čalmmustahttit sámegielaid, ja lea mielde hábmeme čoahkkanansajiid ja báikkiid sámegielgeavaheapmái.
Møtesteder for bruk av samiske språk vil gi flere muligheter til å styrke språklige ferdigheter og bidra til trygghet i språket.
Deaivvadanbáikkit gos sámegielat adnojuvvojit, boahtá addit eanet vejolašvuođaid nannet gielalaš máhtuid ja buktá veahkkin oadjebasvuođa gillii.
Samiske språksentre, i tillegg til barnehager og grunnskoler, har sentrale roller i språkopplæringen lokalt.
Sámi giellaguovddážiin, ja maiddái mánáidgárddiin ja vuođđoskuvllain lea guovddáš rolla giellaoahpahusas báikkálaččat.
Språksentrene innehar viktig fagkompetanse og utgjør kjernen av samisk språkopplæring utenfor grunnskolen.
Giellaguovddážiin lea deaŧalaš fágagelbbolašvuohta ja lea sámi giellaoahpahusa guovddáš lassin vuođđoskuvlii.
Flere språksentre drar nytte av lokale språkbærere og overføring av tradisjonell kunnskap utgjør en viktig del av språksentrenes tilbud.
Olu giellaguovddážiidda leat báikkálaš giellaguoddit ávkkálaččat ja árbevirolaš máhtu sirdin lea deaŧalaš oassi giellaguovddážiid fálaldagas.
Sametinget tildeler i 2019 over 21 millioner kroner til samiske språksentre.
Sámediggi juolluda 2019:s badjel 21 miljovnna ruvnno sámi giellaguovddážiidda.
Stadig flere språksentre blir etablert, og det er flere språksentre som er under etablering.
Ain eanet giellaguovddážat ásahuvvojit, ja máŋga giellaguovddáža leat dál ásahuvvome.
Gjennom de siste tiårene er det satset aktivt for å styrke infrastrukturen for nordsamisk, blant annet gjennom ordbøker og grammatikk, lærebøker, terminologiutvikling, media, forskning og mulighet for å ta høyere utdanning i og på nordsamisk.
Maŋemus logijagiid lea aktiivvalaččat áŋgiruššojuvvon nannet davvisámegiela infrastruktuvrra, earret eará sátnegirjjiid ja grammatihkaid, oahppogirjjiid, terminologiijaovdánahttima, mediaid, dutkamiid ja vejolašvuođaid bokte váldit alitoahpu davvisámegillii ja davvisámegielas.
Satsingen for sørsamisk og lulesamisk har inntil nylig vært begrenset, men også her har det skjedd viktige framskritt med nye lærerutdanninger, se kap. 4. Utvikling av terminologi på sørsamisk og lulesamisk er en forutsetning for at språkene skal kunne brukes på flere samfunnsområder.
Áŋgiruššan lullisámegiela ja julevsámegiela ovddas lea gitta maŋemus áiggi rádjái leamašan ráddjejuvvon, muhto dákko leat maid dáhpáhuvvan deaŧalaš ovdáneamit ođđa oahpaheaddjeoahpuid olis, geahča 4. kapihttala. Lullisámegiela ja julevsámegiela terminologiija ovdánahttin lea leamašan eaktun vai gielat sáhttet adnojuvvot eanet servodatsurggiin.
Kulturdepartementet arbeider med en språkmelding, som etter planen skal legges fram for Stortinget våren 2020.
Kulturdepartemeanta bargá gielladieđáhusain, mii plána mielde galgá ovdanbuktojuvvot Stuoradiggái 2020 giđa.
Meldingen vil beskrive hvilket samfunnsoppdrag det offentlige har i å styrke situasjonen for de språkene som den norske staten har nasjonale og internasjonale forpliktelser for.
Dieđáhus boahtá čilget makkár servodatdoaibma almmolašvuođas lea nannet daid gielaid dilálašvuođa maid ovddas Norgga stáhtas leat našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat.
Slik Sametinget ser det er det behov for tiltak også i områder hvor språket står sterkt.
Sámedikki oainnu mielde dárbbašuvvojit doaibmabijut maiddái daid guovlluin gos giella lea nanus.
Dette har Sametinget påpekt overfor regjeringen flere ganger.
Dan lea Sámediggi máŋgga geardde deattuhan ráđđehussii.
I disse områdene er det ifølge Sametinget behov for arbeid for å utvikle og verne om språkbruken, såkalte språkrøktstiltak, samt opplæring for de som ikke behersker samisk.
Dáin guovlluin lea Sámedikki mielas dárbu ovdánahttit ja suodjalit giellageavaheami, nu gohčoduvvon gielladikšundoaibmabijuiguin, ja maiddái dárbbašuvvo oahpahus sidjiide guđet eai máhte sámegiela.
3.2.2 Rekruttering av samiskspråklig personale
3.2.2 Sámegielat bargiid rekrutteren
Som følge av at det er få språkbrukere, er det også vanskelig å rekruttere samiskspråklig personale.
Go leat unnán giellageavaheaddjit, de lea maid váttis rekrutteret sámegielat bargiid.
En utfordring som vil kunne bli større i årene som kommer, er mangelen på samiskspråklig personale i alle sektorer.
Okta hástalus mii sáhttá stuorrut boahttevaš jagiid, lea go váilot sámegielat bargit buot surggiin.
Dette henger sammen med den lave rekrutteringen til samisk høyere utdanning.
Dat gullá oktii dainna vuollegis rekrutteremiin mii lea sámi alit oahpuide.
For mer om rekrutteringsutfordringen, se kapittel 4 om utdanning og forskning.
Geahča 4. kapihttalis oahpu ja dutkama birra eanet rekrutterenhástalusaid birra.
Dersom den samiske befolkningen skal få et likeverdig tjenestetilbud som befolkningen for øvrig, er det nødvendig at det finnes samiskspråklig personale.
Jus sámi álbmot galgá oažžut dásseárvosaš bálvalusfálaldaga mii muđui álbmogis lea, de lea dárbbašlaš ahte gávdnojit sámegielat bargit.
Sametinget mener derfor at det samiske samfunnets behov må legges til grunn for målsetninger om en nasjonal kompetansepolitisk strategi.
Sámediggi oaivvilda dan dihte ahte sámi servodaga dárbbut fertejit biddjojuvvot vuođđun našuvnnalaš gelbbolašvuođapolitihkalaš strategiija mihttomeriide.
Det bør også foretas en kartlegging av kompetansesituasjonen i det samiske samfunnet knyttet til framtidige behov for arbeidskraft.
Sámi servodaga gelbbolašvuođadilálašvuohta berre maid kártejuvvot boahttevaš bargiid rekrutteremiid dihte.
3.2.3 Synliggjøring av samiske språk
3.2.3 Sámegielaid čalmmustahttin
Samisk språk er lite synlig i det offentlige rom.
Sámegielat leat unnán oinnolaččat almmolašvuođas.
Synliggjøring av samisk i offentlige rom, vil kunne bidra til økt status for språkene, og sterkere følelse av tilhørighet for samer.
Sámegielaid čalmmustahttin almmolašvuođas sáhtášii leat veahkkin lokteme gielaid stáhtusa, ja addit stuorát gullevašvuođadovddu sápmelaččaide.
Det er få offentlige steder, bygg, butikker og lignende som er skiltet på samiske språk.
Leat unnán almmolaš báikkit, visttit, gávppit ja sullasaččat mat leat galbejuvvon sámegielaide.
Det finnes bare et fåtall matvarer som er merket med samisk tekst, og det gjelder i hovedsak reinkjøttprodukter.
Gávdnojit dušše muhtin biebmogálvvut mat leat merkojuvvon sámegielaide. Leat vuosttažettiin bohccobiergobuktagat mat leat merkejuvvon sámegiel teavsttain.
Et viktig tiltak for synliggjøring av samisk språk er skilting av samiske stedsnavn.
Okta deaŧalaš doaibmabidju čalmmustahttit sámegielaid lea sámi báikenamaid galben.
Statens vegvesen har fokus på samisk skilting langs riks- og fylkesveger, og har hatt en større gjennomgang av stedsnavnskilting i de nordlige fylkene.
Stáhta geaidnodoaimmahagas lea fokus sámegiel galbemii riikka- ja fylkkageainnuid mielde, ja leat geahčadan davimus fylkkaid báikenammagalbema.
Hensikten har vært å sikre at samiske stedsnavn som er godkjent i stedsnavnsregisteret blir ført opp på skiltene.
Ulbmil lea leamašan sihkkarastit ahte sámi báikenamat mat leat dohkkehuvvon báikenammaregistaris, bohtet galbbaide.
I løpet av 2019 skal skilt som ikke har samiske og kvenske stedsnavn, få dette.
2019 mielde galget báikkit main eai leat sámi ja kvena báikenamat galbbain, oažžut daid.
Samtidig pågår det et arbeid med å oppdatere skilt etter hvert som flere samiske stedsnavn blir godkjent og ført inn i stedsnavnsregisteret.
Seammás bargojuvvo dál ođasmahttit galbbaid dađi mielde go eanet sámi báikenamat dohkkehuvvojit ja lasihuvvojit báikenammaregistarii.
Statens vegvesen følger på eget initiativ opp skilting av tettsteder, grender, kommunale gater, veier, torg, bydeler, boligfelt, anlegg o.l. Dette gjøres etter at kommunene har vedtatt skrivemåten av offisielle navn og adresser.
Stáhta geaidnodoaimmahat fuolaha dál ieš čoahkkebáikkiid, gilážiid, suohkanlaš gáhtaid, luottaid, márkanšiljuid, ássanviessoguovlluid, rusttegiid jna. galbema. Dat dahkkojuvvo maŋŋel go suohkanat leat mearridan almmolaš namaid ja čujuhusaid čállinvuogi.
Det samme gjelder når fylkeskommunene vedtar skrivemåten av navn på fylkeskommunale anlegg.
Seamma guoská dasa go fylkkagielda mearrida fylkkagielddalaš rusttegiid namaid čállinvugiid.
Når Statens vegvesen bygger nye bruer og tunneler får disse også samiske navn der det følger av loven.
Go Stáhta geaidnodoaimmahat hukse ođđa šaldiid ja tuneallaid, de ožžot dat maid sámi namaid dalle go láhka dan gáibida.
Statens kartverk vedtar skrivemåte på statlige anlegg.
Stáhta kártadoaimmahat mearrida čállinvugiid stáhtalaš rusttegiidda.
Kulturdepartementet har lagt fram forslag til endringer i stedsnavnloven, som sikrer at navn på reinbeitedistrikter blir vedtatt etter reglene i stedsnavnloven.
Kulturdepartemeanta lea ovdanbuktán evttohusaid dasa movt rievdadit báikenammalága, mat sihkkarastet ahte boazodoalloorohagaid namat mearriduvvojit báikenammalága njuolggadusaid mielde.
Dette er en oppfølging av NOU 2016: 18 Hjertespråket.
Dat lea NAČ 2016: 18 Váibmogiela čuovvoleapmi.
Forslagene til endringer i loven sikrer også at kommuner i samiske språkområder, som ikke bruker samiske stedsnavn på skilt, kan klages inn for Fylkesmannen.
Evttohuvvon láhkarievdadusat sihkkarasttáše ahte suohkanat mat eai ane sámi báikenamaid sámi giellahálddašanguovlluin, sáhttet váidojuvvot Fylkkamánnái.
Dagens norske pass har ikke samisk tekst.
Dálá Norgga pássas ii leat sámegiel teaksta.
Dette blir endret på passene og de nasjonale ID-kortene som etter planen skal lanseres i 2020.
Dat rievdaduvvo pássain ja našuvnnalaš ID-koarttain mat plána mielde almmuhuvvojit 2020:s.
På forsiden av de nye passene vil «Kongeriket Norge» angis både på bokmål, nynorsk, nordsamisk og engelsk.
Ođđa pássaid ovdasiiddus boahtá «Norgga gonagasriika» čállojuvvot sihke girjedárogillii, ođđadárogillii, davvisámegillii ja eŋgelasgillii.
Tilsvarende vil kortformen «Norge» bli angitt på nordsamisk på personaliasiden.
Seamma ládje boahtá oanehis hápmi «Norga» čállojuvvot davvisámegillii personáliasiidui.
De nye nasjonale ID-kortene vil ha all ledetekst på bokmål, nynorsk, nordsamisk og engelsk.
Ođđa našuvnnalaš ID-koarttain bohtet buot láidestanteavsttat leat girjedárogillii, ođđadárogilli, davvisámegillii ja eŋgelasgillii.
Tilgang på samiske medier er en viktig del av arbeidet med å synliggjøre samiske språk.
Sámi mediat leat deaŧalaš oassin sámegielaid čalmmustahttinbarggus.
To samiske dagsaviser får i dag tilskudd fra en egen tilskuddsordning.
Guokte sámi beaiveaviissa ožžot dál doarjaga sierra doarjjaortnegis.
I tillegg gis det tilskudd til to lokalaviser som har nyhetssider på lule- og sørsamisk.
Dasa lassin addojuvvo doarjja guovtti báikkálaš aviisii main leat ođassiiddut julev- ja lullisámegillii.
Formålet er å legge til rette for demokratisk debatt, meningsdanning og språkutvikling i det samiske samfunnet.
Ulbmil lea láhčit dili demokráhtalaš digaštallamii, oaivilhábmemii ja giellaovdánahttimii sámi servodagas.
I dag gis det kun tilskudd til papiraviser.
Dál juolluduvvojit doarjagat dušše báberaviissaide.
Kulturdepartementet vil starte en prosess med å gjøre ordningen plattformnøytral.
Kulturdepartemeanta áigu álggahit proseassa dahkat ortnega neutrálan ja beroškeahttá das guđelágan hámis dat almmuhuvvo.
Det kan bidra til at terskelen for å publisere nyheter på samisk, eller nyheter som har den samiske befolkningen som hovedmålgruppe, blir lavere.
Dat sáhttá dahkat álkibun almmuhit ođđasiid sámegillii, dahje ođđasiid maid ulbmiljoavku lea sámi álbmot.
En del av NRKs oppdrag er å styrke de samiske språkene, samisk identitet og kultur.
Oassi NRK doaimmas lea nannet sámegielaid, sámi identitehta ja kultuvrra.
NRK skal ha daglige sendinger for den samiske befolkningen og jevnlige programmer for barn og unge på de samiske språkene.
NRK:s galget leat beaivválaš sáddagat sámi álbmoga várás ja jámma prográmmat mánáide ja nuoraide sámegielaide.
Nyhetssendingen Ođđasat sendes alle hverdager på NRK1.
Ođassátta Ođđasat sáddejuvvo juohke árgabeaivvi NRK1:s.
I tillegg produserer NRK Sápmi nyheter for nett og radio.
Dasa lassin buvttada NRK Sápmi ođđasiid nehttii ja rádioi.
NRK Super sender barneprogrammer på samisk hver ettermiddag, mens talkshowet «Studio Sápmi» er en del av NRKs satsing på samisk innhold for unge.
NRK Super sádde mánáidprográmmaid sámegillii juohke maŋŋelgaskabeaivvi, ja talkshow «Studio Sápmi» lea oassi NRK áŋgiruššamis, mii lea sámi sisdoalu fállat nuoraide.
Synliggjøring av samiske språk er et symbol på tilhørighet, tilstedeværelse og anerkjennelse.
Sámegielaid čalmmustahttin lea gullevašvuođa, oassálastima ja dohkkeheami symbola.
Synliggjøring vil også være viktig for den enkelte, da språk er personlig, identitetsknyttende og nært knyttet til følelser.
Čalmmustahttin lea maid deaŧalaš ovttaskas olbmuide, go giella lea persovnnalaš ja identitehtii ja dovdduide čadnojuvvon.
Synliggjøring av språkene skjer tydeligst gjennom skriftspråket, og det vil derfor være behov for å synliggjøre samiske språk skriftlig flere steder i samfunnet.
Gielaid čalmmustahttin dáhpáhuvvá čielgasepmosit čállingiela bokte, ja dan dihte boahtá leat dárbu čalmmustahttit sámegielaid čálalaččat eambbo servodatoktavuođain.
Synliggjøring skjer i dag primært gjennom skilting av samiske stedsnavn.
Čalmmustahttin dál lea ovddemustá sámi báikenamaid galben.
Sametinget mener at samiske språk også bør synliggjøres mer generelt.
Sámediggi oaivvilda ahte sámegielat maid berrejit čalmmustahttojuvvot eanet oppalaččat.
Synliggjøring i offentlig sammenheng vil gi språkene høyrere status som offentlige språk.
Čalmmustahttin almmolaš oktavuođain lokte gielaid stáhtusa almmolaš giellan.
Det er også viktige kulturfremmende tiltak.
Dat leat maid deaŧalaš kulturovddideaddji doaibmabijut.
Sametinget mener at alle offentlige bygg bør skiltes på minst ett samisk språk, og at større offentlige arrangementer også bør skiltes og ha informasjon på minst ett samisk språk.
Sámediggi oaivvilda ahte buot almmolaš visttit berrejit galbejuvvot unnimusat ovtta sámegillii, ja ahte stuora almmolaš lágideamit maid berrejit galbejuvvot ja juohkit dieđuid unnimusat ovtta sámegillii.
Det må etter Sametingets syn også jobbes for at dagligvarebutikker og andre prioriterer samisk.
Sámedikki oainnu mielde ferte maid bargat dan ovdii ahte borramušgávppit ja earát vuoruhit sámegiela.
Media og litteratur spiller en viktig rolle i samfunnet, og det er Sametingets vurdering at disse bør ha et spesielt stort ansvar for å synliggjøre samiske språk og fremme god språkbruk.
Medias ja girjjálašvuođas lea deaŧalaš rolla servodagas, ja Sámediggi árvvoštallá ahte dain berre leat erenoamáš stuora ovddasvástádus čalmmustahttit sámegielaid ja ovddidit buori giellageavaheami.
Samiske barne- og ungdomsfilmer og TV-serier bør vektlegges, og det bør tilrettelegges for at samiske språk får større plass i daglige tv-sendinger.
Sámi mánáid- ja nuoraidfilmmat ja TV-ráiddut berrejit deattuhuvvot, ja dilit berrejit láhččojuvvot nu ahte sámegiella oažžu stuorát saji beaivválaš tv-sáddagiin.
På TV finnes det daglige nyhetssendinger på samisk, men det meste av innholdet er kun på nordsamisk og sendingene varer kun i et kvarter.
TV:s gávdno beaivválaš ođassátta sámegillii, muhto eanas sisdoallu lea dušše davvisámegillii ja sáddagat bistet dušše kvártta.
Sametinget mener at det også må produseres nyheter på lule- og sørsamisk.
Sámediggi oaivvilda ahte fertejit maid buvttaduvvot ođđasat julev- ja lullisámegillii.
Dette vil kunne understøtte språkopplæringen og bidra til å synliggjøre språkene.
Dat sáhtášii doarjut giellaoahpahusa ja veahkkin čalmmustahttit gielaid.
Kartverket og kommunene i tradisjonelle samiske områder skal sende alle navnesaker til Samisk stedsnavnstjeneste, i henhold i stedsnavnloven.
Kártadoaimmahat ja suohkanat árbevirolaš sámi guovlluin galget sáddet buot báikenamaid Sámi báikenammanevvohahkii, báikenammalága mielde.
Samisk stedsnavntjeneste ved Sametinget gir råd om navnevalg på samisk og tilrår skrivemåte.
Sámi báikenammabálvalus Sámedikkis neavvu sámegiel nammaválljema birra ja čállinvuogi birra.
Etter Sametingets vurdering må Statens vegvesen samarbeide med kommunene og stedsnavntjenesten med tanke på navnevalg.
Sámedikki árvvoštallama mielde ferte Stáhta geaidnodoaimmahat ovttasbargat suohkaniiguin ja báikenammabálvalusain nammaválljemiin.
3.2.4 Digitalisering
3.2.4 Digitaliseren
De fleste barn, ungdom og voksne bruker og forholder seg daglig til digitale løsninger;
Eanas mánát, nuorat ja rávisolbmot atnet digitála čovdosiid ja sis lea juogalágan oktavuohta daidda beaivválaččat;
i kommunikasjon med det offentlige, på skolen og sosiale medier.
gulahallamis almmolašvuođain, skuvllas ja sosiála mediain.
Tilgang til funksjonelt samisk tastatur, digitale ordbøker, korrektur- og oversettelses- programmer vil bidra til at flere stimuleres til å skrive samisk.
Doaibmi sámi boallobeavddit, digitála sátnegirjjit ja divvun- ja jorgalanprográmmat leat veahkkin movttiidahttime eanebuid čállit sámegillii.
I tillegg vil tilgang til samiske applikasjoner, spill, pedagogiske hjelpemidler og lydbøker kunne virke stimulerende på språkutviklingen og på utdanning i og på samisk.
Dasa lassin sáhttet sámi applikašuvnnat, spillat, pedagogalaš veahkkeneavvut ja jietnagirjjit maid leat ávkin giellaovdáneapmái ja sámegieloahpus ja oahpahusas sámegillii.
Det er også viktig at det finnes andre teknologiske hjelpemidler på samisk, som for eksempel velfungerende talesynteser (tekst til tale system).
Lea maid deaŧalaš ahte gávdnojit eará teknologalaš veahkkeneavvut sámegillii, ovdamearkka dihte hupmansyntesat (teavsttas hupmamii -vuogádagat) mat doibmet bures.
Gode digitale hjelpemidler er også nødvendig for å tilrettelegge utdanning til samiske elever med spesielle behov.
Buorit digitála veahkkeneavvut leat maid dárbbašlaččat láhčin dihte oahpu sámi ohppiide geain leat erenoamáš dárbbut.
Det finnes en del teknologiske løsninger på nordsamisk, men mangelen er fremdeles stor.
Gávdnojit muhtin teknologalaš čovdosat davvisámegillii, muhto olu ain váilu.
Det er også et stort behov for å styrke teknologiske løsninger på lule- og sørsamisk.
Lea maid stuora dárbu nannet teknologalaš čovdosiid julev- ja lullisámegillii.
Det er flere offentlige digitale registre som ikke er tilpasset samisk språk, blant annet Brønnøysundregistrene og Folkeregisteret.
Leat máŋga almmolaš digitála registara mat eai leat heivehuvvon sámegielaide, earret eará Brønnøysund-registarat ja Álbmotregisttar.
Gamle systemer er ikke tilrettelagt for samiske tegnsett, og det betyr at navn og adresser med samiske bokstaver ikke registreres korrekt.
Boares vuogádagat eai leat heivehuvvon sámi čállinmearkkaide, ja dat mearkkaša ahte namat ja čujuhusat main leat sámi bustávat eai registrerejuvvo riekta.
I prosessen med å modernisere eldre registre bør det legges til rette for samiske spesialtegn for å få korrekt registrering og forenkle kommunikasjonen med samiskspråklige brukere.
Boares registariid ođasmahttinproseassas berre láhčit diliid sámi erenoamáš mearkkaide vai registreren šaddá riekta ja berre álkidahttit gulahallama sámegielat geavaheddjiiguin.
Arbeids- og velferdsetaten har allerede modernisert sine registre slik at de støtter samiske bokstaver, men de vil ikke kunne brukes før Folkeregisteret blir modernisert og tilpasset samiske bokstaver.
Bargo- ja čálgoetáhta lea jo ođasmahttán iežas registariid vai dorjot sámi bustávaid, muhto dat eai sáhte adnojuvvot ovdal go Álbmotregisttar ođasmahttojuvvo ja heivehuvvo sámi bustávaide.
For å styrke samisk språkteknologi ble Divvun etablert i 2004.
Nannen dihte sámi giellateknologiija ásahuvvui Divvun 2004:s.
Divvun finansieres i dag over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta bušeahtta ruhtada Divvuma dál.
Divvun har utviklet språkverktøy i form av blant annet elektronisk stavekontroll, korrekturprogram, grammatikk-kontroll, tastaturer og pedagogisk programvare for ulike samiske språk.
Divvun lea ovdánahttán giellareaidduid nugo earret eará elektrovnnalaš stávenreaiddu, divvunprográmma, grammatihkkakontrolla, boallobevddiid ja pedagogalaš prográmmagálvvu iešguđetge sámegielaide.
Divvun arbeider også med taleteknologi.
Divvun bargá maid hupmanteknologiijain.
Divvuns produkter er fritt tilgjengelig på nett.
Divvuma buktagat leat nuvttá oažžumis neahtas.
Senter for samisk språkteknologi – Giellatekno, ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet, bidrar også aktivt til å øke digitaliseringen av samisk.
Sámi giellateknologiija guovddáš – Giellatekno, Romssa universitehtas – Norgga árktalaš universitehtas, bargá maid aktiivvalaččat eanet digitaliseret sámegiela.