pere/sami_parallel huggingface dataset:
Se http://regjeringen.asap-asp.com/Upload/AID/temadokumenter/sami/sami_samekonvensjon_norsk.pdf 11 Avtale om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget ble underskrevet av kommunal- og regionalministeren og sametingspresidenten 11. mai 2005 .
Geahča http://www.regjeringen.no/Upload/AID/temadokumenter/sami/sami_samekonvensjon_samisk_H-2183.pdf 11 Miessemánu 11. b. 2005:s vuolláičáliiga gielda- ja guovloministtar ja sámediggepresideanta ráđđádallanvugiid šiehtadusa stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gaskka .
Sametingets plenum ga sin tilslutning 1. juni 2005 .
Sámedikki dievasčoahkkin dohkkehii dan geassemánu 1. b. 2005:s .
Ved kgl. res. 1. juni 2005 ble det stadfestet at de avtalte prosedyrene skal gjelde for hele statsforvaltningen .
Geassemánu 1. b. 2005 ` gon . res. bokte mearriduvvui ahte sohppojuvvon vuogit galget gustot olles stáhtahálddahusas .
12 Innst. 80 O.nr. ( 2004-2005 ) Innstilling fra justiskomiteen om lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke ( finnmarksloven ) .
12 Innst. 80 O.nr. ( 2004-2005 ) Justiisalávdegotti láhkaárvalus Finnmárkku fylkka eatnamiid ja luondduriggodagaid riektedili ja hálddašeami birra ( Finnmárkoláhka ) .
13 ILOs ekspertkomité : Norway , 21003 , Observation concerning Convention No 169 , indigenous and Tribal peoples ( 1989 ) , paragraph 19
13 ILO áššedovdijoavku : Norway , 21003 , Observation concerning Convention No 169 , indigenous and Tribal peoples ( 1989 ) , paragraph 19
Side 12 av 86
Side 12 av 86
Den tradisjonelle tolkningen av begrepet selvbestemmelsesrett har knyttet seg nettopp til avkoloniseringen , samt til okkuperte staters uavhengighet .
Iešmearridanrievtti doaba lea dábálaččat leamaš čadnon dekoloniseremii ja vuollásaš riikkaid sorjjakeahtesvuhtii .
Det antydes at urfolks selvbestemmelsesrett kan ha et annet innhold enn den tradisjonelle eksterne selvbestemmelsesretten og at det dermed også kan ha relevans utover de typiske koloniserings- og okkupasjonstilfellene .
Geažuhuvvo ahte eamiálbmogiid iešmearridanriekti sáhttá mielddisbuktit eará go árbevirolaš olggobealde iešmearridanrievtti , ja ahte das sáhttá leat mearkkašupmi eará oktavuođain nai go dušše dábálaš koloniseren- ja okkupašuvdnaoktavuođain .
14 Det er dermed argumentert for at prinsippet om folkenes selvbestemmelsesrett kan ha forskjellig innhold i ulike kontekster .
14 Dalle ákkastallojuvvo ahte álbmogiid iešmearridanrievtti prinsihpa sisdoallu sáhttá rievddadit dađimielde makkár oktavuođas dat geavahuvvo .
Det har blitt hevdet at rettsprinsippet må undergis en dynamisk tolkning , og at prinsippet også kan omfatte intern selvbestemmelse , for eksempel urfolks krav på selvbestemmelse i forholdet til statsdannelsen som er etablert på det tradisjonelle urfolksterritoriet .
Čuoččuhuvvo ahte riekteprinsihppa ferte dynámalaččat dulkojuvvot , ja ahte prinsihppa maiddái sáhttá mearkkašit siskkáldas iešmearrideami , ovdamearkka dihte go eamiálbmot gáibida iešmearrideami dan stáhtavuođđudusa ektui mii lea sin árbevirolaš eamiálbmotguovllus .
I St.meld. nr. 55 ( 2000-2001 ) Om samepolitikken presiserer regjeringen sitt syn på spørsmålet om retten til selvbestemmelse i forhold til samene ( kap. 4 ) .
St.dieđ. nr. 55:s ( 2000-2001 ) Sámepolitihka birra čilge ráđđehus iežas oainnu iešmearridanrievtti hárrái sápmelaččaid guovdu ( kap. 4 ) .
Regjeringen forutsetter at utviklingen av samisk selvbestemmelse skal skje innenfor rammen av den eksisterende uavhengige og demokratiske stat , og innenfor Norges eksisterende geografiske grenser .
Ráđđehus eaktuda ahte sámi iešmearrideami ovddideapmi gálgá dáhpáhuvvat dálá sorjjakeahtes ja demokráhtalaš stáhta rámmaid siskkobealde , ja dálá Norgga geográfalaš rájiid siskkobealde .
Samenes selvbestemmelse vil derfor måtte ta utgangspunkt i en rett til å delta i avgjørelser som angår dem .
Sápmelaččaid iešmearrideami vuođđu ferte danne leat riekti oassálastit mearrádusain mat váikkuhit sidjiide .
Retten til selvbestemmelse anses som en grunnleggende kollektiv menneskerett .
Riekti iešmearrideapmái oaivvilduvvo leat vuđolaš oktasaš olmmošvuoigatvuohtan .
Det kommer til uttrykk i FN-paktens formål , uttrykt i art. 1 nr. 2 .
Dat ovddiduvvo ON-soahpamuša ulbmilis , art. 1:s nr. 2 .
Jf. blant annet Maivân Clech Lâm , At the edge of the State : Indigenous Peoples and Self-determination , New York , 2000 .
Vrd. earet eará Maivân Clech Lâm , At the edge of the State : Indigenous Peoples and Self-determination , New York , 2000 .
Side 13 av 86
Side 13 av 86
Uttalelsene kan tolkes dithen at Menneskerettskomiteen anser at urfolk omfattes av SP art. 1 .
ON`olmmošvuoigatvuođalávdegoddi lea máŋgii čuoččuhan ahte maiddái eamiálbmogat gullet SP ja ESK art. 1 vuollái .
Sametinget og regjeringen har imidlertid gitt uttrykk for ulik oppfatning av spørsmålet om urfolk er omfattet av art. 1 i SP og ØSK .
Sámediggi ja ráđđehus leat dattege dovddahan goabbatlágán oainnu das ahte gullet go eamiálbmogat art. 1 vuollái SP:s ja ESK:s .
Innholdet i selvbestemmelsesretten og rekkevidden av den når den skal praktiseres innenfor en demokratisk stat , er fortsatt under utvikling .
Iešmearridanrievtti sisdoallu ja viidodat go dan galgá čađahit demokráhtalaš stáhta siskkobealde , lea ain ovdáneame .
ILO-konvensjon nr. 169 art. 7 fastslår at urfolk har rett til å vedta sine egne prioriteringer og kontrollere sin egen økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling .
ILO-konvenšuvdna nr. 169 art. 7 nanne ahte eamiálbmogis lea riekti ieš vuoruhit ja dárkut iežas ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami .
Formuleringen av ILOkonvensjon nr. 169 art. 7 er sammenfallende med formuleringen om retten til selvbestemmelse slik den kommer til uttrykk i felles art. 1 nr. 1 i FN-konvensjonene om henholdsvis sivile og politiske rettigheter , og økonomiske , sosiale og kulturelle rettigheter 15. Til tross for at ILOkonvensjon nr. 169 har enkelte bestemmelser som inneholder elementer med relevans i forhold til samisk selvbestemmelse vil det ikke være riktig å legge til grunn at konvensjonen kan påberopes som grunnlag for samisk selvbestemmelse i folkerettslig forstand .
ILO-konvenšuvnna nr. 169 art. 7 vástida iešmearridanrievtti sátnádeapmái oktasaš art.1:s nr. 1:s ON ` konvenšuvnnain siviila ja politihkalaš rivttiid birra ja ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš rivttiid birra . 15 Vaikko ILOkonvenšuvnnas nr. 169 leat dihto mearrádusat main leat oasit mat gusket sámi iešmearrideapmái , de ii leat aŋkke riekta atnit konvenšuvnna vuođđun čuoččuhit sámi iešmearrideami álbmotrievttálaš ipmárdusa mielde dannego konvenšuvnnas lea sierra mearrádus art. 1:s ( 3 ) mii mielddisbuktá ráddjema álbmogiid iešmearrideami rievtti hárrái .
Samenes statsrettslige stilling Det samiske folkets statsrettslige særstilling er kommet til uttrykk i forskjellige former i Sverige , Finland og Norge ( se også kap. 5 ) .
Sápmelaččaid stáhtarievttálaš dilli Sámi álbmoga erenoamáš stáhtarievttálaš dilli boahtá ovdan iešguđetládje Ruoŧas , Suomas ja Norggas ( geahča maiddái kap. 5 ) .
Samenes forfatningsmessige særstilling er kommet til direkte uttrykk i den finske og norske grunnloven .
Sápmelaččaid vuođđonjuolggaduslaš dilálašvuohta nannejuvvo njuolga Suoma ja Norgga vuođđolágain .
Forfatningsvernet for samene på norsk side er inntatt i Grunnloven § 110 a .
Norgga beale sápmelaččaid vuođđonjuolggadussuodji lea nannejuvvon Vuođđolága § 110A:s .
Den norske stat 15
Okta guhte álgoálggus juo sátnádii dán vuođđojurdaga lei alimusrievttijustitiarius 15
Jf. utkast til finsk-norsk-svensk-samisk ekspertgruppe til nordisk samekonvensjon , s. 147 Henriksen , Scheinin , Åhrén : Det samiska folkets rätt till självbestämmande , s. 309-310 , i Nordisk samekonvensjon : Utkast fra finsk-norsk-svensk-samisk ekspertgruppe , avgitt 26. oktober 2005 .
Vrd. suoma-norgga-ruoŧa-sámi áššedovdijoavkku árvalusa davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii , s. 147 Henriksen , Scheinin , Åhrén : Sámi álbmoga riekti iešmearrideapmái , s.309-310 , Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna : Suoma-norgga-ruoŧa-sámi áššedovdijoavkku árvalus , geigejuvvon golggotmánu 26. b. 2005 .
Protokoll 3 om det samiska folket var en slik avklaring .
Protokoll 3 lei dakkár čielggadeapmi .
Denne protokollen er en del av EU-regelverket og dermed også direkte bindende for Finland og Sverige .
Dát beavdegirji lea dál oassi EO-njuolggadusain ja njuolgga geatnegahtti sihke Supmii ja Ruŧŧii .
Side 14 av 86
Side 14 av 86
har derfor et særlig ansvar for å legge forholdene til rette for at det samiske folk skal kunne bygge et sterkt og levedyktig samfunn " .
Carsten Smith 18. Gonagas Harald dovddahii dán vuođđojurdaga goalmmát Sámedikki rahpansártnis golggotmánu 7. b. 1997 : " Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga guvlui – dáččaid ja sápmelaččaid .
Synet er videreført i en rekke sammenhenger , bl.a. i St.meld. nr. 21 ( 1999-2000 ) ” Menneskeverd i sentrum”19 , og i Norges rapportering til FNs menneskerettighetskomité i 200420 .
Dát oaidnu boahtá maiddái ovdan máŋgga eará oktavuođain , ee. St.dieđ. nr. 21:s ( 1999-2000 ) ” Menneskeverd i sentrum”19 , ja Norgga raporteremis ON`olmmošvuoigatvuođalávdegoddái 2004:s20 .
Erkjennelsen av at staten har ansvar for tidligere urett mot samene er også en erkjennelse med et statsrettlig innhold .
Mieđiheapmi dasa ahte stáhtas lea ovddasvástádus ovddeš vearredaguide sápmelaččaid vuostá lea maiddái mieđiheapmi mas lea stáhtarievttálaš sisdoallu .
Dette er inntatt i St.meld. nr. 21 ( 1999-2000 ) punkt 4.6.2 : ” Samene har vært utsatt for en hard og langvarig fornorskningspolitikk ... Politikken medførte alvorlige menneskerettighetsbrudd .
Dat lea váldon mielde St.dieđ. nr. 21:s ( 1999-2000 ) čuokkis 4.6.2 : ” Sápmelaččat leat šaddan gillát garra ja guhkilmas dáruiduhttinpolitihka ... Politihkka mielddisbuvttii duođalaš olmmošvuoigatvuođa rihkkumiid .
21 ” Både Grunnloven § 110 a , erkjennelsen av at Norge er etablert på territoriet til to folk og erkjennelsen om tidligere urett mot samene , innebærer en fornyelse av statens politikk overfor samene .
21 ” Sihke Vuođđolága § 110a , dohkkeheapmi das ahte Norga lea ásahuvvon guovtti álbmoga guvlui ja ovddeš vearredaguid mieđiheapmi , mearkkaša ahte stáhta politihkka sápmelaččaid guovdu lea ođastuvvon .
Det rettslige innholdet i dette må forstås ut fra begrepene forsoning og fornyelse .
Dáid beliid rievttálaš sisdoalu ferte dulkot seanadeami ja ođasteami doahpagiid vuođul .
22 Det tidligere norske nasjonale “ énkulturelle ” selvbildet er uten tvil under endring .
22 Ovddeš norgalaš našovnnalaš “ oktakultuvrralaš ” iešgovva lea eahpitkeahttá rievdame .
Det neste spørsmålet er om disse prinsippene også omfatter en plikt for myndighetene utover det som ligger innenfor det som tidligere har vært lagt til grunn m.h.t. Grunnloven § 110 a .
Nubbi gažaldat lea mielddisbuktet go dát prinsihpat geatnegasvuođaid eiseválddiide , mat leat viidábut go dat mii ovdal lea leamaš vuođđun Vuođđolága § 110a olis .
Ved vedtakelsen av § 110 a ble det ikke satt fokus på ansvaret for gjenoppretting av de skadene fornorskningspolitikken medførte .
Go § 110a dohkkehuvvui , de ii čalmmustahttojuvvon ovddasvástádus divvut daid vahágiid maid dáruiduhttinpolitihkka mielddisbuvttii .
Den utviklingen som har skjedd etter vedtakelsen av § 110 a , medfører et annet og videre ansvarsforhold for staten i dag .
Dat ovdáneapmi mii lea leamaš maŋŋel § 110a dohkkeheami , mielddisbuktá stáhtii eará ja viidát ovddasvástádusa go dat mii lea dássážii leamaš .
St.meld. nr. 21 ( 1999-2000 ) ” Menneskeverd i sentrum ” kap. 4.6.2 Det samepolitiske feltet .
St.dieđ. nr. 21 ( 1999-2000 ) ” Menneskeverd i sentrum ” kap. 4.6.2 Det samepolitiske feltet .
“ Implementation of the international covenant on civil and political rights , November 2004 , “ The fifth report of Norway , Request of Human Rights Committee in its concluding observations on Norways ’ s fourth periodic report to submit the report by October 2004 ( CCPR ” : ( C/79/Add.112 ) .
20 “ Implementation of the international covenant on civil and political rights , November 2004 , “ The fifth report of Norway , Request of Human Rights Committee in its concluding observations on Norways ’ s fourth periodic report to submit the report by October 2004 ( CCPR ” : ( C/79/Add.112 ) .
The Sami people are defined as an indigenous people according to ILO Convention No 169 concerning Indigenous and Tribal Peoples .
The Sámi people are defined as an indigenous people according to ILO Convention No 169 concerning Indigenous and Tribal Peoples .
The basis of the Government ’ s policies towards the Sami people is that the Norwegian State was originally established on the territory of two peoples : the Norwegians and the Samis .
The basis of the Government ’ s policies towards the Sámi people is that the Norwegian State was originally established on the territory of two peoples : the Norwegians and the Samis .
They both have the same right to maintain and develop their language and their culture . ”
They both háve the same right to maintain and develop their language and their culture . ”
21 Se http://www.regjeringen.no/nb/dep/ud/dok/regpubl/stmeld/19992000/Stmeld-nr-21-1999-2000.html?id 192704 = 22 Forsoning og fornyelse innebærer en prosess der oppgaven er å etablere et felles sannhetsbilde av fortidige handlinger og en framtidig prosess basert på felles forståelse av rettferdighet som kan bidra til forsoning .
21 Geahča http://www.regjeringen.no/nb/dep/ud/dok/regpubl/stmeld/19992000/Stmeld-nr-21-1999-2000.html?id 192704 = 22 Seanadeapmi ja ođasteapmi mearkkaša proseassa man ulbmilin lea ásahit oktasaš duohtavuođagova ovddeš daguin ja boahttevaš proseassa man vuođđun lea oktasaš vuoiggalašvuođa áddejupmi mainna sáhttá oččodit seanadeami .
Menneskerettsforskerne Skaar og Andreassen har trukket fram økonomisk og sosial fordeling og omfordeling i en ny demokratisk situasjon som en viktig faktor ved forsoningsprosesser .
Olmmošvuoigatvuođadutki guovttos Skaar ja Andreassen leaba deattuhan ahte ekonomalaš ja sosiála juohkin ja juolludeapmi ođđa demokráhtalaš dilálašvuođas lea deaŧalaš bealli seanadanproseassain .
Forskerne trekker fram evnen til å gjennomføre økonomisk politikk med en fordelingsprofil som støtter opp om den moralske forsoningen , jf. Andreassen og Skaar ” Forsoning eller rettferdighet ? ”
Dutkit deattuheaba návcca čađahit ekonomalaš politihka mas lea juohkinmálle mii doarju morálalaš seanadeami , vrd. Andreassen og Skaar ” Forsoning eller rettferdighet ? ”
, Cappelen 1998 , s. 24. 23 Implementation of the international covenant on civil and political rights , November 2004 , “ The fifth report of Norway , Request of Human Rights Committee in its concluding observations on Norways ’ s fourth periodic report to submit the report by October 2004 ( CCPR ( C/79/Add.112 ) .
, Cappelen 1998 , s. 24. 23 Implementation of the international covenant on civil and political rights , November 2004 , “ The fifth report of Norway , Request of Human Rights Committee in its concluding observations on Norways ’ s fourth periodic report to submit the report by October 2004 ( CCPR ( C/79/Add.112 ) .
Side 15 av 86
Side 15 av 86
Sametinget 2.1 .
Sámediggi 2.1 .
En oversikt over Sametingets virksomhet Sametinget ble opprettet i medhold av lov av 12. juni 1987 nr. 56 om Sametinget og andre samiske rettsforhold ( sameloven ) .
Sámedikki doaimma válddahallan Sámediggi ásahuvvui geassemánu 12. b. 1987 nr. 56 lága Sámediggi ja eará sámi riektedilit ( sámelága ) vuođul .
Sametinget er opprettet som et representativt folkevalgt organ av og for samene .
Sámediggi lea ásahuvvon sápmelaččaid ovddasteaddji álbmotválljen orgánan sápmelaččaid várás .
Sametinget er et parlamentarisk politisk system , der Sametingsrådet utgår fra flertallet i Sametingets plenum og har det politiske ansvaret for den utøvende og administrative virksomheten .
Sámedikkis lea parlamentáralaš politihkalaš vuogádat , mas Sámediggeráđđi vuođđuduvvo Sámedikki dievasčoahkkima eanetlogu vuođul , ja ráđis lea čađaheaddji ja hálddahuslaš doaimma politihkalaš ovddasvástádus .
Innenfor samlebetegnelsen Sametinget utøves virksomhet knyttet til 1 ) plenum ( parlamentsfunksjon med komité- og plenumsmøter fire ganger i året , møtelederskap med eget sekretariat som leder og administrerer plenums virksomhet ) , 2 ) Sametingsrådet ( flertallsvalgt av plenum , politikkutviklerfunksjon og parlamentarisk ansvarlig overfor plenum ) , 3 ) tilskuddsstyret ( ansvarlig for tilskuddsforvaltning iht. retningslinjer vedtatt av plenum og etter innstilling fra administrasjonen ) og språkstyret ( faglig vedtaksorgan for samisk terminologi og skrivemåte ) , 4 ) faglig forvaltningsutøvelse og administrativ drift ( forvaltning av oppgaver knyttet til opplæringsloven , kulturminneloven og sameloven , og ulike administrative høringssaker knyttet til tiltak av betydning for samiske samfunn , samt økonomi og personalstyring av den totale virksomheten ) .
Oppalaš doaba Sámediggi sisttisdoallá čuovvovaš doaimmaid : 1 ) dievasčoahkkin ( parlameantadoaibma mas leat lávdegodde- ja dievasčoahkkimat njealji geardde jagis , čoahkkinjođihangoddi mas lea sierra čállingoddi mii jođiha ja hálddaša dievasčoahkkima doaimma ) , 2 ) Sámediggeráđđi ( dievasčoahkkima eanetlohku válljen , politihkkaovddidandoaibma , ja parlamentáralaš ovddasvástádus dievasčoahkkima ektui ) , 3 ) doarjjastivra ( doarjjahálddašanovddasvástádus daid njuolggadusaid mielde maid dievasčoahkkin lea bidjan ja hálddahusa rávvagiid mielde ) ja giellastivra ( sámi terminologiijja ja čállinvuogi fágalaš mearrádusorgána ) , 4 ) fágalaš hálddašeapmi ja hálddahuslaš doaibma ( oahpahuslága , kulturmuitolága ja sámelága doaimmaid hálddašeapmi , ja iešguđetlágán gulaskuddanáššit mat guoskkahit doaimmaid main lea mearkkašupmi sámi servodahkii , ja maiddái ollislaš doaimma ekonomiija ja bargiidstivren . ) .
På sett og vis kan en si at Sametingets virksomhet tilsvarer arbeidet til Storting , regjering , departement og direktorat , som dekker de fleste samfunnsområder .
Heive dadjat ahte Sámedikki doaibma sulastahttá Stuoradikki , ráđđehusa , departemeantta ja direktoráhta barggu mii gokčá eanas servodatsurggiid .
Sametingets formelle og reelle myndighet på de ulike områdene er mangeartet og forskjellig .
Sámedikki formála ja duohta váldi iešguđet surggiin lea máŋggasuorat ja iešguđetlágán .
Figur 1 .
Figuvra 1 .
Den mangeartede virksomheten som ligger til Sametinget medfører at Sametinget forstås ulikt i ulike sammenhenger og gjerne i spennet mellom å være et helhetlig politisk organ , en særinSide 16 av 86
Side 16 av 86 Sámedikki máŋggageardánis doaibma dagaha ahte dat áddejuvvo iešguđetládje iešguđet oktavuođain , ja eandalii dannego dulkojuvvo ollislaš politihkalaš orgánan , erenoamášberoštupmin dahje vuollásaš etáhtan .
teresse eller en underliggende etat .
Sámediggi lea sakka ovdánan maŋemus jagiid .
24 Fra å være organisert i underliggende råd med egne administrasjoner innenfor klare sektorer , er ansvaret overfor plenum nå entydig lagt til Sametingsrådet .
24 Ovdal lei organiserejuvvon vuollásaš ráđiide main ledje iežaset hálddahusat čielga surggiid siskkobealde , muhto dál lea Sámediggeráđis ollislaš ovddasvástádus dievasčoahkkima guovdu .
Samtidig har Sametinget de siste årene overtatt virksomheter som Samisk utdanningsråd og Samisk spesialbibliotek , økonomiske støtteordninger til samiske institusjoner og kommuner , og en rekke tilskuddsordninger rettet mot den samiske befolkningen .
Seammás lea Sámediggi maŋemus jagiid váldán badjelasás olu doaimmaid nugo Sámi oahpahusráđi ja Sámi sierrabibliotehka , ekonomalaš doarjjaortnegiid sámi ásahusaide ja gielddaide ja olu eará doarjjaortnegiid mat leat jurddašuvvon sámi álbmogii .
Sametinget som representativt folkevalgt organ Sametingsvalget avholdes samtidig med stortingsvalget hvert fjerde år .
Sámediggi ovddasteaddji álbmotválljejuvvon orgánan Sámediggeválggat dollojuvvojit oktanis stuoradiggeválggain juohke njealját jagi .
Sametinget er øverste valgmyndighet ved valg til Sametinget .
Sámediggi lea bajimus válgaváldi Sámedikki válggain .
Stortinget vedtar Sametingets valgregler og Kongen i statsråd godkjenner forskriftene .
Stuoradiggi dohkkeha Sámedikki válganjuolggadusaid , ja Gonagas stáhtaráđis dohkkeha láhkaásahusaid .
Stemmerett ved valg til Sametinget har alle som har stemmerett ved kommunestyrevalg i kretsen , og som på valgdagen står innført i samemanntallet i kretsen .
Buohkain geain lea jienastanvuoigatvuohta biire gielddastivraválggas , ja geat válgabeaivvi lea čállojuvvon biire sámi jienastuslohkui , lea jienastanvuoigatvuohta Sámedikki válggain .
Samemanntallet utarbeides av Sametinget på grunnlag av folkeregisteret , samemanntallet ved siste valg og de krav om innføring eller strykning som er kommet i løpet av valgperioden .
Sámediggi ráhkada sámi jienastuslogu álbmotregistara dieđuid vuođul , maŋemus válgga sámi jienastuslogu vuođul ja daid gáibádusaid vuođul mat lea ovddiduvvon sisačáliheami dahje sihkkuma dáfus válgaáigodagas .
Samemanntallet skal føres kommunevis .
Sámi jienastuslohku dollojuvvo gielddaid mielde .
Pr. 1. november 2006 var det registrert innført 12 538 personer i samemanntallet .
Skábmamánu 1. b. ledje 12 538 olbmo čálihuvvon sámi jienastuslohkui .
Representanter til Sametinget blir valgt fra 13 valgkretser 25. Hver valgkrets har 3 representanter .
Sámedikki ovddasteaddjit válljejuvvojit 13 válgabiires 25. Juohke válgabiires leat 3 ovddasteaddji .
I tillegg blir det valgt 4 utjevningsmandager fra de fire valgkretsene med flest avgitte stemmer .
Dasto válljejuvvojit 4 dássenáirasa dan njealji válgabiires gos leat eanemusat jienastan .
Sametingets plenumssamling består således av 43 representanter .
Sámedikki dievasčoahkkimis leat dalle 43 áirasa .
Sametinget velger møtelederskap som består av leder ( Sametingets plenumsleder ) , nestleder og tre medlemmer .
Sámediggi vállje čoahkkinjođihangotti mas lea jođiheaddji ( Sámedikki dievasčoahkkinjođiheaddji ) , nubbinjođiheaddji ja golbma lahtu .
Valget skjer som forholdsvalg .
Dat čađahuvvo gorrelohkoválgan .
Møtelederskapet utarbeider saksliste , innkaller til og leder Sametingets plenumsmøter .
Čoahkkinjođihangoddi ráhkada áššelisttu , gohčču Sámedikki dievasčoahkkimii ja jođiha dievasčoahkkimiid .
Etter at Sametinget har konstituert seg etter valg velges en valgkomité på 5 medlemmer med like mange varamedlemmer .
Maŋŋel go Sámediggi lea konstitueren iežas maŋŋel válggaid , de válljejuvvo válgalávdegoddi mas leat 5 lahtu ja liikka olu várrelahtut .
Valgkomiteen gis myndighet av Sametinget til å avgi innstilling til alle valg til komiteer , tilskuddsstyre og medlemmer i Samisk parlamentarisk råd .
Válgalávdegoddi oažžu Sámedikkis válddi buktit árvalusa lávdegottiid , doarjjastivrra ja Sámi parlamentáralaš ráđi lahtuid válljemis .
Etter forslag fra gruppene velger Sametingets plenum et Sametingsråd bestående av 5 representanter .
Joavkkuid evttohusaid mielde vállje Sámedikki dievasčoahkkin Sámediggeráđi mas leat 5 ovddasteaddji .
Sametinget i plenum foretar avstemning over hele rådets sammensetning samlet .
Sámedikki dievasčoahkkin jienasta olles ráđi čoahkádusa .
Sametingsrådet er valgt dersom det oppnår mer enn halvparten av de avgitte stemmer ved første avstemning .
Sámediggeráđđi válljejuvvo jus oažžu eambbo go beali dain jienain mat ledje vuosttas jienasteamis .
Sametingsrådet utgår derfor fra ett uttrykt flertall i Sametingets plenum .
Danne lea Sámediggeráđđi vuođđuduvvon čielga eanetlogu vuođul Sámedikki dievasčoahkkimis .
Av Sametinget i plenum velges det medlemmer til fire komiteer , Plan- og finanskomiteen med 14 medlemmer , Oppvekst- og utdanningskomiteen med 13 medlemmer , Nærings- og kulturkomiteen med 11 medlemmer og Kontrollkomiteen med 5 medlemmer .
Sámedikki dievasčoahkkin vállje lahtuid njealji lávdegoddái . Plána- ja ruhtadanlávdegottis leat 14 lahtu , Bajásšaddan- ja oahpahuslávdegottis leat 13 lahtu , Ealáhus- ja kulturlávdegottis leat 11 lahtu ja Bearráigeahččanlávdegottis leat 5 lahtu .
Det avholdes 4 plenumssamlinger og 4 komitémøter i året .
Jahkásaččat dollojuvvojit 4 dievasčoahkkima ja 4 lávdegoddečoahkkima .
Komiteene skal fremme innstilling til plenum i saker som møtelederskapet oversender komiteene .
Lávdegottit galget ovddidit árvalusaid dievasčoahkkimii dain áššiin maid čoahkkinjođihangoddi sádde lávdegottiide .
Kontrollkomiteen skal fremme innstilling etter egne fastsatte retningslinjer .
Bearráigeahččanlávdegoddi galgá ovddidit árvalusaid sierra mearriduvvon njuolggadusaid mielde .
Bjørn Bjerkli og Per Selle gjør rede for denne utviklingen i kap. 2 Sametinget – kjerneinstitusjonen innenfor den nye samiske offentligheten i Samer , makt og demokrati .
Bjørn Bjerkli ja Per Selle čilgeba dán ovdáneami kap. 2:s Sametinget – kjerneinstitusjonen innenfor den nye samiske offentligheten i Samer , makt og demokrati .
Boka er utgitt i forbindelse med Makt- og demokratiutredningen .
Girji almmuhuvvui Fápmo- ja demokratiijačielggadeami oktavuođas .
25 Jf. sameloven § 2-4 .
25 Vrd. sámelága § 2-4 .
Valgkretser og mandatfordeling .
Valgkretser og mandatfordeling .
Side 17 av 86
Side 17 av 86
Retningslinjer for Sametingets tilskuddsstyre ble fastsatt av Sametinget 9. november 2000 , og trådde i kraft 1. januar 2001 .
Sámedikki doarjjastivrra njuolggadusat dohkkehuvvojedje Sámedikkis skábmamánu 9. 2000:s ja bohte fápmui ođđajagimánu 1. b. 2001:s .
Tilskuddsstyrets syv medlemmer er valgt av og blant Sametingets representanter og vararepresentanter .
Doarjjastivrra čieža lahtu leat válljejuvvon Sámedikki áirasiid ja várreáirasiid gaskkas .
I følge § 1 i Retningslinjer for Sametingets tilskuddsstyre er Tilskuddsstyret Sametingets forvaltningsorgan for de fond og tilskuddsmidler Sametinget overfører tilskuddstyre å fordele .
Sámedikki doarjjastivrra njuolggadusaid § 1 mielde lea Doarjjastivra Sámedikki hálddašanorgána daid foanddaid ja doarjjaruđaid ovddas maid Sámediggi bidjá doarjjastivrii hálddašit .
26 Styret forvalter blant annet Samisk utviklingsfond og Samisk kulturfond .
26 Stivra hálddaša earet eará Sámi ovdánahttinfoandda ja Sámi kulturfoandda .
I tillegg forvalter styret en rekke stipend- og tilskuddsordninger innen kultur- og næringsutvikling , opplæring , språk , kulturminnevern og helse- og sosialtjenester .
Dasa lassin hálddaša stivra máŋggaid kultur- ja ealáhusovdánahttin , oahpahus , giella , kulturmuitosuodjalus ja dearvvašvuođa- ja soaiálabálvalus stipeanda- ja doarjaortnega .
Sametinget i plenum bevilger årlig virkemidler som styret disponerer .
Sámedikki dievasčoahkkin juolluda jahkásaččat ruđaid maid stivra hálddaša .
Hvilke ordninger Sametingets tilskuddsstyre forvalter kommer fram av Sametingets årlige budsjett .
Dat ortnegat maid Sámedikki doarjjastivra hálddaša , ovdanbohtet Sámedikki jahkásaš bušeahtas .
Sametingsrådets arbeidsoppgaver er å forestå ledelse og drift av Sametingets løpende virksomhet .
Sámediggeráđđi galgá jođihit ja doaimmahit Sámedikki bissovaš doaimma .
Sametingsrådet fremmer saker overfor møtelederskapet som så setter opp saksliste og fordeler saker til komiteene .
Sámediggeráđđi ovddida áššiid čoahkkinjođihangoddái mii fas ráhkada áššelisttu ja juohká áššiis lávdegottiide .
Komiteene fremmer så innstillinger til plenum .
Lávdegottit ovddidit dasto árvalusaid dievasčoahkkimii .
Sametingets administrasjon Sametinget har i 2007 ca. 120 administrativt tilsatte .
Sámedikki hálddahus 2007:s ledje Sámedikkis su. 120 hálddahusbargi .
Da Sametinget ble etablert i 1989 , overtok Sametinget oppgavene fra Norsk sameråd , og også Norsk sameråds administrasjon på 7 ansatte 27. Etter hvert som Sametingets virksomhet er utvidet gjennom overføring av forvaltningsordninger , er også de administrative ressursene økt .
Go Sámediggi ásahuvvui 1989:s , válddii dat badjelasás Norgga sámiráđi bargguid , ja maiddái Norgga sámiráđi hálddahusa mas ledje 7 bargi 27. Dađistaga go Sámedikki doaibma viiddui hálddašanortnegiid sirdima geažil , de leat maiddái hálddahuslaš resurssat lassánan .
Sametinget har imidlertid ved flere anledninger påpekt at det i forbindelse med overføring av forvaltningsordninger ikke har vært tilført tilstrekkelig administrative ressurser .
Sámediggi lea dattege máŋgii cuigen go hálddahuslaš resurssat eai leat lassánan hálddašanortnegiid sirdima oktavuođas .
Veksten i administrasjonen er også knyttet til Sametingets økte politiske aktivitet – en følge av den samepolitiske utviklingen og den internasjonale utviklingen innenfor urfolksrett .
Hálddahusa viiddideapmi lea maiddái čadnon Sámedikki politihkalaš doibmii mii dađistaga viidána – ja mii fas lea sámepolitihkalaš ovdáneami ja eamiálbmotrievtti riikkaidgaskasaš ovdáneami boađus .
Sametingets administrasjon har , jf. kap. 2.1 , mange forskjellige oppgaver , og har vært omorganisert flere ganger , i takt med organiseringen av det politisk nivået .
Sámedikki hálddahusas leat , vrd. kap. 2.1 , olu iešguđetlágán doaimmat ja dat lea máŋgii leamaš ođđasis organiserejuvvon , politihkalaš dási organiserema mielde .
28 Sametinget vedtok i november 1992 å opprette fagpolitiske underliggende råd som skulle forvalte de samiske tilskuddordningene som da ble overført til Sametinget .
28 Skábmamánu 1992:s mearridii Sámediggi ásahit fágapolitihkalaš vuollásaš ráđi mii galggai hálddašit daid sámi doarjjaortnegiid mat dalle sirdojuvvojedje Sámediggái .
I forbindelse med overføringen av disse ordningene fikk Sametinget 13 nye stillingshjemler ( og tilhørende driftsmidler ) 29 . I 1994 ble Samisk kulturminneråd etablert og underlagt Sametinget .
Dáid ortnegiid sirdima oktavuođas oaččui Sámediggi 13 ođđa virggi ( ja daidda gullevaš doaibmaruđa 29. ) 1994:s ásahuvvui Sámi kulturmuitoráđđi ja dat šattai Sámedikki vuollásažžan .
Miljøverndepartementet finansierte fram til 1999 12 stillinger til kulturvernarbeidet .
Birasgáhttendepartemeanta ruhtadii 1999 rádjái 12 virggi kultursuodjalusbargui .
30 Samisk kulturminneråd ble nedlagt i 2000 og administrasjonen ble integrert som en avdeling i Sametingets administrasjon .
30 Sámi kulturmuitoráđđi heaittihuvvui 2000:s ja dan hálddahus šattai de ossodahkan Sámedikki hálddahusas .
Sametingets vedtak sak 44/00 Retningslinjer for Sametingets tilskuddsstyre Kommunal- og arbeidsdepartementets St.prp. nr. 1 ( 1989-90 ) side 54. 28 Se rapport fra 1991 : Overføring av oppgaver og myndighet til Sametinget .
Sámedikki mearrádus áššis 44/00 Sámedikki doarjjastivrra njuolggadusat . Gielda- ja guovlodepartemeantta St.prp. nr. 1 ( 1989-90 ) siidu 54. 28 Geahča 1991`raportta : Overføring av oppgaver og myndighet til Sametinget .
I 1998 ble det bevilget midler til én stilling til kulturminnearbeidet , jf. tildelingsbrev av 8.1.1998 , og i 1999 ble det bevilget midler til opprettelse av et kontor i Nordland , jf. tilde 27
30 Earret dan njeallje virggi mat sirdojuvvojedje 1993:s ( vrd. nohta ovdalis ) , oaččui Sámediggi 1994:s njeallje ođđa virggi , vrd. GGD`juolludusreivve 19.1.1994. 1995:s guokte virggi kulturmuitosuodjalussii mii ruhtaduvvui 27
Side 18 av 86
Side 18 av 86
Stortinget vedtok i 1997 en budsjettreform som innebar at bevilgningsreglementets § 10 og stillingshjemmelsystemet ble opphevet .
Stuoradiggi dohkkehii 1997:s bušeahttaođasteami mii mielddisbuvttii ahte juolludusnjuolggadusaid § 10 ja virgevuođđovuogádat heaittihuvvui .
Dette innebar at Sametinget selv kunne øke bemanningen , under forutsetning at lønnsutgifter ble holdt innenfor driftsbevilgningen .
Dat mearkkašii ahte Sámediggi ieš sáhtii lasihit bargiid go fal bálkágolut ledje doaibmajuolludusa siskkobealde .
Det var 40 administrativt tilsatte i Sametinget i 1997 .
1997:s ledje Sámedikkis 40 hálddahusbargi .
Fra 1999 , da Sametinget ble nettobudsjettert ( se kap. 2.10 ) , er det opp til Sametinget i plenum å fordele midler på postnivå og dermed også fastsette midlene til Sametingets administrative ressurser .
1999 rájes go Sámediggi álggii nettobušetteret ( geahča kap. 2.10 ) , de lea Sámedikki dievasčoahkkima duohken juohkit ruđaid poasttaide , ja nu maiddái mearridit ruhtajuolludusa Sámedikki hálddahuslaš resurssaide .
Sametingsbygningen i Karasjok ble offisielt åpnet 2. november 2000 .
Sámediggevisti Kárášjogas rahppojuvvui almmolaččat skábmamánu 2. b. 2000:s .
Samme år overtok Sametinget Samisk spesialbibliotek , som tidligere hadde vært i kommunal drift 31. Sametinget organiserte da biblioteket som en del av Bibliotek- og informasjonsavdelingen .
Seamma jagi šattai Sámi sierrabibliotehka mii ovdal lei leamaš gieldda doaimma vuolde , Sámedikki vuollásažžan 31. Sámediggi organiserii dalle bibliotehka oassin Bibliotehka- ja diehtojuohkinossodahkii .
Samisk spesialbibliotek har en sentral plass i sametingsbygningen , og er tilgjengelig for alle med behov for samiske bibliotektjenester .
Sámi sierrabibliotehka lea sámediggevistti guovddážis ja dohko besset buohkat geat dárbbašit sámi girjerájusbálvalusaid .
Utdanningsrådets administrasjon ble overført til Sametinget samtidig som en rekke oppgaver ble lagt til Sametinget .
Oahpahusráđi hálddahus sirdojuvvui Sámediggái seammás go olu doaimmat maid šadde Sámedikki vuollái .
Dette innebar en vekst på om lag 25 ansatte i Sametingets administrasjon .
Dalle lassánii Sámedikki bargiidlohku 25 bargiin .
Sametinget vedtok å avsette 0,6 mill. kroner ( én stilling ) til dette arbeidet .
Sámediggi mearridii bidjat 0,6 milj. kruvnno ( ovtta virggi ) dán bargui .
32 Sametinget vedtok i mai 2000 å endre strukturen i Sametinget og de underliggende fagrådene .
32 Miessemánus 2000:s mearridii Sámediggi rievdadit Sámedikki struktuvrra ja vuollásaš fágaráđiid .
Bakgrunnen var at Sametinget ønsket en mer helhetlig forvaltning og en klarere rollefordeling .
Duogážin dasa lei ahte Sámediggi dáhtui eanet ollislaš hálddašeami ja čielgadet rollajuohkima .
Dette fikk også konsekvenser for de underliggende råds administrasjoner .
Dat buvttii váikkuhusaid vuollásaš ráđiid hálddahusaide .
Disse ble innlemmet i Sametingets administrasjon , som etter Sametingets vedtak ble organisert i avdelinger .
Dat šadde dalle Sámedikki hálddahusa vuollái , mii Sámedikki mearrádusa mielde organiserejuvvui ossodagaide .
Fra 1.1.2002 ble Sametinget gitt forvaltningsansvaret for en rekke ordninger som Kulturdepartementet tidligere forvaltet 33. Kulturdepartementet økte bevilgningen til disse ordningene med 2,9 mill. kroner fra året før , slik at den samlede bevilgningen var 29,1 mill. kroner .
1.1.2002 rájes oaččui Sámediggi hálddašanovddasvástádusa máŋgga ortnegii maid Kulturdepartemeanta ovdal lea hálddašan 33. Kulturdepartemeanta lasihii juolludusa dáidda ortnegiidda 2,9 milj. kruvnnuin ovddit jagi ektui , nu ahte ollislaš juolludus lei 29,1 milj. kruvnno .
Kulturdepartementet forutsatte at de administrative ressursene skulle dekkes innenfor denne be-
Kulturdepartemeanta eaktudii ahte hálddahuslaš resurssat galge gokčojuvvot dáinna juolludusain ,
Departementet har ikke tilført økte administrative ressurser til dette arbeidet siden 1999 .
Departemeanta ii leat lasihan hálddahuslaš resurssaid dán bargui 1999 rájes .
Sametinget har imidlertid brukt noe av den årlige bevilgningen over MDs budsjett til samisk kulturminnevern ( 2 mill. kr årlig siden 2003 ) til en prosjektstilling .
Sámediggi lea dattege atnán ovtta oasi BD`bušeahta jahkásaš juolludusas sámi kulturmuitosuodjalusa ( 2 milj. kr. jahkásaččat 2003 rájes ) prošeaktavirgái .
31 Bevilgningen til biblioteket ble fordoblet fra 1999 til 2000 til 3,5 millioner kroner .
31 Juolludus bibliotehkii duppalastojuvvui 1999 rájes 2000 rádjái 3,5 miljovnna kruvdnii .
Dette inkluderte 2 nye stillinger ( til sammen 4 ansatte ) .
Das ledje 2 ođđa virggi ( oktiibuot 4 bargi ) .
I 2000 og 2001 fikk Sametinget midlene til biblioteket via Statens bibliotektilsyn , som også utarbeidet tildelingsbrev .
2000:s ja 2001:s oaččui Sámediggi ruđaid bibliotehkii Stáhta bibliotehkabearráigeahčus mii maiddái ráhkadii juolludusreivve .
Fra 2002 kom midlene til biblioteket som en del av bevilgningen fra Kulturdepartementet .
2002 rájes bohte ruđat bibliotehkii oassin Kulturdepartemeantta juolludusas .
Rapporten ble lagt fram i april 2000. 33 Avsetningene til formålene i 2001 : Samiske festivaler ( 0,4 mill. kr . )
Raporta ovddiduvvui čuoŋománus 2000:s. 33 Juolludusat ulbmiliidda 2001:s : Sámi festiválat ( 0,4 milj. kr . )
, Samiske kunstnerstipend og stipendkomitévederlag ( 1,2 mill. kr . )
, Sámi dáiddastipeanda ja stipeandalávdegoddebuhtadus ( 1,2 milj. kr . )
, Utstillingsvederlag til samiske kunstinstitusjoner ( 0,1 mill. kr . )
, Čájáhusbuhtadus sámi dáiddaásahusaide ( 0,1 milj. kr . )
, Beaivváš Sámi Teáhter ( 10,2 mill. kr . )
, Beaivváš Sámi Teáhter ( 10,2 milj. kr . )
, Stedsnavnstjenesten ( 1 stilling , 0,5 mill. kr . )
, Báikenammabálvalus ( 1 virgi , 0,5 milj. kr . )
, Oppfølging av samelovens språkregler , Mobil bibliotektjeneste – samiske bokbusser ( 3,2 mill. kr . )
, Sámelága giellanjuolggadusaid čuovvoleapmi , Johtti girjerájusbálvalus – sámi girjebusset ( 3,2 milj. kr . )
, Samiske museer på tilskuddsordningen for museer ( 3,6 mill. kr . )
, Sámi museat museaid doarjjaortnega vuolde ( 3,6 milj. kr . )
, De samiske samlinger ( 2,87 mill. kr . )
, Sámi vuorkádávvirat ( 2,87 milj. kr . )
, Samisk arkiv ( 0,65 mill. kr . )
, Sámi arkiiva ( 0,65 milj. kr . )
, Samisk spesialbibliotek ( 3,6 mill. kr ) .
, Sámi sierrabibliotehka ( 3,6 milj. kr ) .
Side 19 av 86
Side 19 av 86
vilgningen , som ble overført på 50-post34 .
mii sirdojuvvui 50-postii34 .
Utover den stillingen som fulgte med stedsnavnstjenesten , vedtok Sametinget i sitt budsjettvedtak å opprette én stilling til å ivareta de museumsfaglige utfordringene .
Earret dan virggi mii čuovui báikenammabálvalusa , mearridii Sámediggi bušeahttamearrádusastis ásahit ovtta virggi mii fuolaha museafágalaš hástalusaid .
Sametinget har hatt en betydelig vekst i saksmengden de siste årene .
Sámedikkis lea áššehivvodat sakka lassánan maŋemus jagiid .
Økningen i saksmengden har flere årsaker .
Áššehivvodaga lassáneapmái leat máŋga siva .
Sametinget har overtatt forvaltningen av ordninger fra flere departementer ( se vedlegg 3 ) .
Sámediggi lea váldán badjelasás ortnegiid hálddašeami máŋgga departemeanttas ( geahča mielddus 3 ) .
Også den økte aktiviteten knyttet til den samepolitiske utviklingen – det vil si stadig flere saksområder som har betydning i samepolitikken – påvirker Sametingets arbeidssituasjon .
Go sámepolitihkalaš ovdáneamis lassánit doaimmat namalassii go áššesuorggit main lea mearkkašupmi sámepolitihkkii lassánit – de váikkuha maiddái dat Sámedikki bargodillái .
Sametingets administrasjon er fra 2005 organisert i tre avdelinger ; Avdeling for opplæring og kultur , Avdeling for rettigheter næring og miljø , og Administrasjonsavdelingen .
Sámedikki hálddahus lea 2005 rájes leamaš organiserejuvvon golmma ossodahkii ; Oahppo- , giella- ja kulturossodat , Vuoigatvuohta- , ealáhus- ja birasossodat , ja Hálddahusossodat .
Videre er det etablert to staber for henholdsvis plenum og Sametingsrådet ( se kap. 2.11 for mer om opprettelsen av plenumsstaben ) .
Dasto leat ásahuvvon guokte bargoveaga dievasčoahkkima ja Sámediggeráđi ovddas ( geahča kap. 2.11 dievasčoahkkinbargoveaga ásaheami birra ) .
Figur 2 .
Figuvra 2 .
Organisering av Sametingets administrasjon
Sámedikki hálddahusa organiseren
I 2007 er det avsatt 58,245 mill. kroner til administrative driftsutgifter i Sametinget , samt 1,5 mill. kroner til investeringer og 2,875 mill. kroner til spesielle prosjekter .
2007:s várrejuvvui 58,245 milj. kruvnno Sámedikki hálddahuslaš doaibmagoluide , ja 1,5 milj. kruvnno investeremiidda ja 2,875 milj. kruvnno erenoamáš prošeavttaide .
Til sammenligning kan det nevnes at Fiskeri- og kystdepartement med sine ca. 105 årsverk har et driftsbudsjett på 97,1 mill. kr i 2007.35 I dag har Sametinget syv kontorsteder i hele landet .
Buohtastahttin dihte sáhttá namuhit ahte Guolástus- ja riddodepartemeanttas iežas su. 105 jahkebargguin , lea 97,1 milj. kr. iežas doaibmabušeahtas 2007:s.35 Dál leat Sámedikkis čieža kantuvrra miehtá riikka .
I de fleste tilfeller er de øvrige kontorene samlokalisert med samiske kulturinstitusjoner , slik det er i Snåsa med Saemien Sijtie , i Tysfjord med Árran lulesamiske senter , i Evenes med Várdobáiki samisk senter , i Kåfjord med Ája samisk senter , og i Nesseby der Sametingets kontorer er samlokalisert med Varanger Samiske Museum .
Eará kántuvrrat leat buori muddui seamma sajiin go sámi kulturásahusat , ovdamearkka dihte Snoaases gos lea Saemien Sijtien ovttas , Divttasvuonas lea Árran julevsámi guovddážiin ovttas , Evenáššis lea Várdobáikki sámi guovddážiin ovttas , Gáivuonas lea Ája sámi guovddážiin ovttas ja Unjárggas gos Sámedikki kántuvrrat leat seamma sajis gos Várjjat Sámi Musea .
Sametingets kontor i Kautokeino skal etter planen flyttes til Vitenskapsbygget når det ferdigstilles i 2009 .
Sámedikki kantuvra Guovdageainnus galgá plána mielde sirdojuvvot Dieđavistái go dat válbmana 2009:s .
Sametinget har også lagt til rette for fjernarbeidsplasser for noen av sine ansatte og for politikere .
Sámediggi lea maiddái lágidan gáiddusbargosajiid muhtumiidda iežas bargiide ja politihkkariidda .
Jf. ” Bevilgninger til samiske formål 2002 ” , side 7 .
Vrd. ” Juolludusat sámi ulbmiliidda 2002 ” , siidu 7 .
Bevilgningen til disse formålene ble økt med 2,9 mill. kroner fra 2001 til 2002 .
Juolludusat dáidda ulbmiliidda lasihuvvojedje 2,9 milj. kruvnnuin 2001 rájes 2002 rádjái .
35 Fiskeridepartementets kap. 1000 post 01 , lønnsutgifter , utredninger , reiser , kontortjenester , kompetanseheving , inventar , utstyr og informasjonsvirksomhet , jf. FKDs St.prp. nr. 1 ( 2006-2007 ) .
35 Guolástusdepartemeantta kap. 1000 poasta 01 , bálkágolut , čielggadeamit , mátkkit , kánturbálvalusat , gelbbolašvuođalokten , biergasat ja rusttegat ja diehtojuohkindoaibma , vrd. GRD . ` St.prp. nr. 1 ( 2006-2007 ) .
Side 20 av 86
Side 20 av 86
Sametingets arbeids- og myndighetsområde Sametingets formelle stilling i styringssystemet i Norge følger av lov 12. juni 1987 nr. 56 om Sametinget og andre samiske rettsforhold ( sameloven ) .
Sámedikki bargo- ja fápmosuorgi Sámedikki formála sadji Norgga stivrenvuogádagas čuovvu geassemánu 12. b. 1987`lága nr. 56 Sámedikki ja eará sámi riektediliid birra ( sámelága ) .
Sametinget opprettes her som et representativt folkevalgt organ av og for samene .
Dan olis ásahuvvo Sámediggi sápmelaččaid ovddasteaddji álbmotválljejuvvon orgánan sápmelaččaid várás .
Sametingets saksfelt er alle saker som etter tingets oppfatning ” særlig berører den samiske folkegruppe ” , jf. sameloven § 2-1 første ledd .
Sámedikki áššesuorgái gullet buot áššit mat dikki ipmárdusa mielde ” erenoamážit gusket sámi álbmogii ” , vrd. Sámelága § 2-1 vuosttaš lađđasa .
I sameloven § 2-1 fjerde ledd åpnes det for at Sametinget kan gis beslutningsmyndighet , men bare når den følger av andre bestemmelser i loven eller er fastsatt på annen måte .
Sámelága § 2-1 njealját lađas rahpá Sámediggái vejolašvuođa oažžut mearridanválddi , muhto duššefal de go eará mearrádusat lágas dan suvvet dahje jus dat eará láhkái mearriduvvo .
Dersom beslutningsmyndighet ikke uttrykkelig er fastsatt i sameloven eller i forskrifter til loven , gjelder de alminnelige forfatnings- og forvaltningsrettslige regler om delegasjon .
Jus mearridanváldi ii leat čielgasit dohkkehuvvon sámelágas dahje lága láhkaásahusain , de gustojit dábálaš vuođđonjuolggadus- ja hálddašanrievttálaš njuolggadusat fápmudeami birra .
Sameloven gir i seg selv ingen myndighetstildelingshjemmel .
Sámeláhka ii atte iešalddis makkárge fápmoaddinláhkavuođu .
I Samerettsutvalgets forslag til samelov fremgikk det at Sametinget skulle være et rådgivende organ overfor øvrige myndigheter i spørsmål som berører den samiske folkegruppe , noe som kom til uttrykk i Samerettsutvalgets utkast til samelov § 2-2 .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti sámelága evttohusas ovddiduvvui ahte Sámediggi galgá leat eará eiseválddiid ráđđeaddi orgána dakkár áššiin mat váikkuhit sámi álbmogii , ja dat čilgejuvvui Sámi vuoigatvuođalávdegotti sámelága evttohusa § 2-2:s .
Dette ble ikke innarbeidet i det endelige lovvedtaket .
Dat ii váldon mielde loahpalaš láhkamearrádusas .
Mye kan likevel tyde på at Sametinget i utgangspunktet var tiltenkt en slik rolle .
Lea dattege olu mii geažuha ahte dat rolla lei jurddašuvvon Sámediggái .
Av sameloven § 2-1 fjerde ledd fremgår det at Sametinget har beslutningsmyndighet når ” dette følger av andre bestemmelser i loven eller fastsatt på annen måte ” .
Dat mearkkaša ahte Sámedikkis ii leat mearridanváldi jus Sámediggái ii leat addojuvvon dakkár váldi , sámelága vuođđooaivila mielde ferte danne Sámediggi gohčoduvvot ráđđeaddi orgánan .
Sametingets saksfelt er alle saker som etter tingets oppfatning ” særlig berører den samiske folkegruppe ” , jf. sameloven § 2-1 første ledd .
Sámedikki áššiide gullet buot áššit mat dikki ipmárdusa mielde ” erenoamážit gusket sámi álbmogii ” , vrd. sámelága § 2-1 vuosttaš lađđasa .
Av sameloven § 2-1 annet ledd følger det at ” [ S ] ametinget kan av eget tiltak reise og avgi uttalelse om alle saker innenfor sitt arbeidsområde ” .
Sámelága § 2-1 nuppi lađđasis celko ahte ” [ S ] ámediggi sáhttá iešheanalaččat cegget ja addit cealkámuša buot áššiin iežas bargosuorggi siskkobealde ” .
Sametinget er selv gitt kompetanse til å vurdere om en sak ” særlig berører den samiske folkegruppe . ”
Sámedikkis lea alddis gelbbolašvuohta árvvoštallat lea go ášši dakkár mii ” erenoamážit guoská sámi álbmogii . ”
Denne vurderingen er underlagt forvaltningens frie skjønn og kan ikke rettslig overprøves .
Dat árvvoštallan lea biddjon hálddahusa friddja árvvoštusa vuollái , ja dan ii sáhte rievttálaččat dárkkistit .
36 I praksis vil det derfor neppe kunne oppstå problemer i forhold til om spørsmålet hører inn under Sametingets arbeids- og myndighetsområde der Sametinget reiser saker av eget tiltak , jf. sameloven § 2-1 annet ledd .
36 Danne eai dáidde geavatlaččat čuožžilit váttisvuođat das ahte gullá go ášši Sámedikki bargo- ja fápmosuorggi vuollái go Sámediggi iešheanalaččat cegge áššiid , vrd. sámelága §2-1 nuppi lađđasa .
For andre organer som vurderer å gi Sametinget mulighet til å uttale seg før beslutning treffes etter sameloven § 2-2 , vil det imidlertid kunne være vanskeligere å vurdere om saken er innenfor Sametingets arbeids- og myndighetsområde .
Eará orgánaide mat árvvoštallet addit Sámediggái vejolašvuođa buktit cealkámuša ovdal go mearrádus dahkko sámelága § 2-2 vuođul , sáhttá dattege leat váddáset árvvoštallat gullá go ášši Sámedikki bargo- ja fápmosuorgái .
Det er likevel forutsatt at vedkommende organ i tvilstilfeller skal henvende seg til Sametinget for en avklaring om Sametinget ønsker saken forelagt eller ikke .
Jus lea eahpesihkarvuohta dan hárrái , de lea dattege eaktuduvvon ahte guoskevaš orgána galgá jearrat Sámedikkis dáhttu go Sámediggi gieđahallat ášši dahje ii .
37 At saken ” særlig berører den samiske folkegruppe ” kan ikke innebære at saken utelukkende må berøre den samiske folkegruppe for at den skal høre inn under Sametingets arbeids- og myndighetsområde .
37 Go ášši ” erenoamážit guoská sámi álbmogii ” de ii sáhte dat mearkkašit ahte ášši galgá duššefal sápmelaččaid guoskat vai biddjo Sámedikki bargo- ja fápmosuorggi vuollái .
Sametinget har således myndighet til å behandle saker også når andre grupper eller interesser er berørt .
Sámedikkis lea danne váldi maiddái gieđahallat áššiid dalle go ášši váikkuha eará joavkkuide dahje beroštumiide .
Sametingets høringsrett følger av sameloven § 2-2 .
Sámedikki gulaskuddanvuoigatvuohta lea vuođđuduvvon sámelága § 2-2:ii .
I følge bestemmelsen bør andre offentlige organer ” gi Sametinget anledning til å uttale seg før de treffer avgjørelse i saker på Sametingets arbeidsområde ” .
Dan mearrádusa mielde berrejit eará almmolaš orgánat ” addit Sámediggái vejolašvuođa buktit cealkámuša ovdalgo dahket mearrádusaid Sámedikki bargosuorggis ” .
Høringsregelen må leses i sammenheng med samelovens § 2-1 som angir Sametingets arbeidsområde .
Gulaskuddannjuolggadusa ferte čatnat sámelága § 2-1:ii mii čilge Sámedikki bargosuorggi .
Bestemmelsen om høringsretten i sameloven § 2-2 må imidlertid også tolkes i lys av ILO-konvensjon 169 artikkel 6 og 7 , samt konsultasjonsavtalen mellom statlige myndigheter og Sametinget , fastsatt i kgl. res 1. juli 2005 .
Sámelága § 2-2 ferte maiddái čatnat ILO-konvenšuvnna 169 artihkal 6:ii ja 7:ii ja stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki ráđđádallanšiehtadussii mii dohkkehuvvui suoidnemánu 1. b. 2005`gon. res:s . Go lea eamiálbmot de lea sápmelaččain riekti ráđđádallat sidjiide guoskevaš áššiid hárrái .
Skogvang : Samerett ( Oslo , 2002 ) side 127 .
Skogvang : Samerett ( Oslo , 2002 ) siidu 127 .
NOU 1984 : 18 side 588 og Ot.prp. nr. 33 ( 1986-1987 ) side 117 .
NOU 1984 : 18 siidu 588 ja Ot.prp. nr. 33 ( 1986-1987 ) siidu 117 .
Side 21 av 86
Side 21 av 86
Sametingets plenum ga sin tilslutning til prosedyrene 1. juni 2005 .
Sámedikki dievasčoahkkin dohkkehii bargovugiid geassemánu 1. b. 2005:s .