pere/sami_parallel huggingface dataset:
å arbeide for aktiv og korrekt informasjon til media og søke å legge premissene for medienes oppmerksomhet i forhold til Sametinget
fuolahit aktiivvalaš ja rievttes dieđuid medijai ja bidjat eavttuid medija beroštumiide Sámedikki ektui
å forestå oppgaver som tilligger Samisk spesialbibliotek og være et forvaltningsbibliotek for Sametinget
fuolahit bargguid mat gullet Sámi sierrabibliotehkii ja doaibmat Sámedikki hálddašangirjerájusin
å tilrettelegge plenumsmøtene
lágidit dievasčoahkkimiid
å utføre fellestjenester som oversetting , kopiering , innkjøp av maskiner inventar og utstyr
doaimmahit oktasašbálvalusaid nugo jorgaleami , máŋgema , gávppašit mašiinnaid , biergasiid ja dávviriid
å gi arkiv- og informasjonstjenester til administrasjonen og eksterne brukere
fállat arkiiva- ja diehtojuohkinbálvalusaid hálddahussii ja olgguldas olbmuide
å gi veiledning om arkivtjenester i det øvrige sametingssystemet
bagadallat muđui sámedikkevuogádaga arkiivadoaimmaid dáfus
å sørge for vedlikehold og drift av Sametingsbygningen
fuolahit sámedikkevistti bajásdoallama ja jođiheami
å forestå saksbehandlingen til møtelederskapet , å yte sekretærbistand til kontrollkomiteen , og innenfor sitt saksfelt forestå saksbehandlingen til Sametingsrådet og sørge for nødvendig oppfølging av sakene .
doaimmahit áššemeannudeami čoahkkinjođihangoddái , doaibmat bearráigeahččolávdegotti čállingoddin , ja bargat áššemeannudemiin Sámediggeráđđái ossodaga suorggi siskkobealde ja fuolahit ahte áššit čuovvoluvvojit go lea dárbu
Bibliotek- og informasjonsavdelingen har høsten 2000 samarbeidet med Statens informasjonstjeneste for å få i gang et prosjekt om samemanntallet og deltakelse i sametingsvalget .
Girjerádjo- ja diehtojuohkinossodat lea 2000 čavčča ovttasbargan Stáhta diehtojuohkinbálvalusain álggahit prošeavtta sámi jienastuslogu ja sámediggeválggaid searvama ektui .
Prosjektet skal gå over et år og skal ha en egen styringsgruppe og referansegruppe .
Prošeakta galgá doaibmat jagi , ja das galgá leat sierra stivrenjoavku ja referánsajoavku .
Målet med prosjektet er å få bedre kunnskap om samemanntallet og derigjennom et bedre grunnlag for å vurdere hvilke tiltak det er som påvirker innskrivingen i samemanntallet .
Prošeavtta ulbmil lea oažžut eambbo dieđuid sámi jienastuslogu birra , ja dakko bokte oažžut buoret vuođu árvvoštallat makkár doaimmat váikkuhivčče sámi jienastuslohkui čáliheami .
Avdelingen har vært med å utarbeidet et nettbasert informasjonssystem som baseres på en intranett og internettløsning .
Ossodat lea leamaš mielde hábmeme diehtojuohkinvuogádaga neahtas mas intraneahtta ja interneahtta leat vuođđun .
Løsningen er fullt tilrettelagt for å støtte samisk og norsk , og har en lav brukerterskel som skal sikre at brukeren raskt finner fram til ønsket informasjon .
— oavddus lea ráhkaduvvon nu ahte ipmirda sihke sámegiela ja dárogiela ollislaččat , ja dat lea álkidis vuogádat mii galgá sihkkarastit geavaheddjiide jođánis diehtojuohkima .
Systemet skal etter planen settes i drift i januar 2001 .
Plána mielde galgá vuogádat doaibmagoahtit ođđajagimánus 2001 .
Målet er at intranett og Internett innen to år skal være en av Sametingets viktigste informasjons- og kommunikasjonskanaler til interne og eksterne brukere .
Ulbmil lea ahte Intraneahtta ja Interneatta galget guovtti jagis šaddat Sámedikki deaŧaleamos diehtojuohkin- ja gulahallankanálan sihke siskkáldas ja olgguldas geavaheddjiide .
Avdelingen har arbeidet med et designprogram som skal gi Sametinget som organisasjonen en helhetlig visuell profil med felles logo .
Ossodat lea bargan hábmenprográmmain mii galgá fuolahit Sámedikki organisašuvdnii ollislaš visuála profiilla oktasaš logoin .
Programmet skal bidra til at Sametinget tydelig fremstår som et representativt og folkevalgt organ for samer i Norge , og understreke tingets rolle som en forvalter av samiske fellesverdier .
Prográmma galgá fuolahit ahte Sámediggi čielgasit doaibmá representatiiva ja álbmotválljen orgánan Norgga sámiide , ja galgá deattuhit dikki rolla sámi oktasašárvvuid hálddašeaddjin .
Det er utarbeidet en designmanual med Sametingets hovedlogo , maler for kontormateriell , og oppsett for saksdokumenter , publikasjoner og annonser .
Lea ráhkaduvvon hápmemanuála mas lea Sámedikki váldologo , kántorbiergasiid málat , ja áššebáhpiriid , almmuhemiid ja almmuhusaid málat .
Dette skal tas i bruk i januar 2001 .
Dát galget váldot atnui ođđajagimánus 2001 .
Etter at hovedadministrasjonen flyttet inn i den nye Sametingsbygningen , har det vært stor interesse for å se på bygningen og få informasjon om Sametinget .
Maŋŋel go váldohálddahus fárrii ođđa Sámedikkevistái , de lea olbmuin šaddan stuora beroštupmi galledit vistti ja háhkat dieđuid Sámedikki birra .
Avdelingen har faste daglige omvisninger , og tar på forespørsel også i mot grupper utover de faste tidene .
Ossodagas leat fásta beaivválaš čájehallamat , ja vuostáváldá maiddái joavkkuid olggobealde fásta áiggiid jus lea dárbu .
Ca. 5000 mennesker har vært innom Sametinget etter innflyttingen i nybygget .
Sullii 5000 olbmo leat galledan Sámedikki maŋŋel go fárrii ođđa vistái .
Som et ledd i utarbeidelsen av overordnede mål og prinsipper for samisk mediepolitikk , har avdelingen arrangert et medieseminar .
Sámi medijapolitihka bajimus ulbmiliid ja prinsihpaid ráhkadeami oktavuođas lea ossodat lágidan medijaseminára .
Seminaret belyste aktuelle spørsmål angående pressestøtten til samiske aviser , kvinne- og mannsperspektivet i samisk medier , og førsteamanuensis Eli Skogerbøs rapport om samiske medier .
Semináras gieđahalle guovddáš áššiid sámi aviissaid preassadoarjaga dáfus , nisson- ja dievdoperspektiivva sámi mediain , ja vuosttašamanuenssa Eli Skogerbø raportta sámi mediaid birra .
Seminaret ble avsluttet med en debatt om samisk mediepolitikk og samiske aviser .
Seminára loahpahuvvui sámi mediapolitihka ja sámi aviissaid debáhtain .
Bibliotek- og informasjonsavdelingen arbeider med å lage en serviceerklæring for Sametinget .
Girjerájus- ja diehtojuohkinossodat lea bargame Sámedikki bálvalusčilgehusain .
Det er nå utarbeidet en ny arkivnøkkel for hele sametingssystemet .
Dál lea ráhkaduvvon ođđa arkiivačoavdda olles sámediggevuogádahkii .
Denne nøkkelen skal settes i verk 2. januar 2001 .
Dát čoavdda galgá doaibmagoahtit ođđajagimánu 2. b. 2001 rájes .
Da administrasjonen flyttet inn i nytt bygg , gikk man over til et nytt arkivsystem .
Ođđa arkiivavuogádat váldojuvvui atnui go hálddahus fárrii ođđa vistái .
Prioritert oppgave er nå å få bortsettingsarkivet og fjernarkivet i orden .
Dál vuoruhit rádjanarkiivva ja gáiddusarkiivva oažžut ortnegii .
Her finnes alt av saker som Sametinget har behandlet siden opprettelsen , og materialet ligger nå nedpakket i esker .
Dáppe leat buot áššit maid Sámediggi lea gieđahallan ásaheami rájes , ja dál leat dieđut páhkkejuvvon kássaide .
Fordi arkivpersonalet i tillegg til det daglige arkivarbeidet også skal betjene sentralbordet og gi veiledning til saksbehandlere , ledere og underliggende råd , vil dette arbeidet måtte gjøres over noe tid .
Dán bargui ferte várret veaháš áiggi danne go arkiivabargit galget arkiivabargui lassin maiddái telefovnnaid gohkket ja bagadallat áššemeannudeddjiid , jođiheddjiid ja vuollásaš ráđiid .
På grunn av at Sametinget ønsker å forbedre tjenesten til bl.a. brukerne av våre internettilbud , har det vært nødvendig å oppgradere datasystemet .
Sámediggi háliida buoridit bálvalusaid ee. min interneahttafálaldagaid geavaheddjiide , ja danne lea leamaš dárbu ođasmahttit dihtorvuogádaga .
En konsekvens av oppgraderingen har imidlertid vært at det etter innflyttingen i nybygget ikke har vært mulig å kjøre ut offentlig journal og andre rapporter frà journalen .
Dattetge lea ođasmahttimis leamaš dakkár váikkuhus ahte eat sáhte čálihit almmolaš journalaid ja eará journalraporttaid maŋŋel go Sámediggi fárrii ođđa vistái .
Sámi sierrabibliotehkka / Samisk spesialbibliotek , SSB , har vært egen statsinstitusjon siden 1983 , og en nasjonal kulturinstitusjon siden 1996. 1. januar 2000 ble SSB en del av Sametingets administrasjon .
Sámi sierrabibliotehka / Samisk spesialbibliotek , SSB , lea leamaš sierra stáhtaásahus 1983 rájes , ja našuvnnalaš kulturásahus 1996 rájes . Ođđajagimánu 1. b. 2000 šattai SSB Sámedikki hálddahusa oassin .
Fram til slutten av august 2000 delte SSB lokaler med Karasjok bibliotek i bygget til Samisk videregående skole
Gitta borgemánu 2000 loahpageahčái doaimmai SSB ovttas Kárášjoga bibliotehkain Sámi joatkkaskuvllas .
SSBs hovedoppgave er anskaffelse , oppbevaring , tilrettelegging og formidling av bøker og annet materiale på samisk , og om samiske forhold uansett språk .
SSB váldobargu lea háhkat , vurkkodit , heivehit ja gaskkustit girjjiid ja eará materiálaid sámegillii , ja sámi diliid birra beroškeahttá gielas .
Biblioteket er nå også tillagt oppgaven som forvaltningsbibliotek for Sametinget .
Dál galgá girjerájus maiddái doaibmat Sámedikki hálddahusgirjerádjun .
Målsettingen er at SSB også skal være et kompetansesenter for samisk litteratur og samisk bibliotek- og informasjonstjeneste .
Ulbmil lea ahte SSB galgá šaddat sámi girjjálašvuođa ja sámi girjerádjo- ja diehtojuohkinbálvalusa gelbbolašvuođaguovddážin .
Samisk spesialbibliotek har de samme åpningstidene som Sametinget i Karasjok ; kl. 08.00–15.45 vintertid og 08.00–15.00 sommertid .
Sámi sierrabibliotehkas leat seamma rahpanáiggit go Sámedikkis Kárášjogas ; dii. 08.00 – 15.45 dálvet ja dii. 08.00 – 15.00 geasset .
Databasen til SSB ble skilt fra folkebiblioteket i slutten av 1999 , og SSB investerte i nytt utstyr for å klare overgangen til år 2000 .
SSB dihtorbása sirrejuvvui álbmotgirjerádjosa básas 1999 loahpageahčen , ja SSB osttii ođđa rusttegiid vai birge jagi 2000 molsumiin .
Delingen av databasen medførte en rekke problemer , og arbeidet med å rette opp dette er ennå ikke avsluttet .
Ledje olu váttisvuođat dihtorbásaid earuheami oktavuođas , ja dáid čuolmmaid čoavdinbargu ii leat vuos loahpahuvvon .
Etter at SSB flyttet inn i den nye Sametingsbygningen , har det oppstått problemer med samiske bokstaver i datasystemet til biblioteket .
Maŋŋel go SSB fárrii ođđa Sámediggevistái , de leat bohciidan váttisvuođat sámegiel bustávaiguin girjerádjosa dihtorvuogádagas .
Dette har ført til at man ikke har kunnet registrere materiale på rett måte og man har heller ikke kunnet skrive ut purringer og lister til lånere .
Dát lea dagahan ahte ii leat sáhttán registreret materiálaid rievttes vuogi mielde , eai ge leat sáhttán čállit hobehanreivviid ja listtuid luoikkaheddjiide .
Det har også ført til dårligere service til publikum fordi publikum ikke kan søke i basen til biblioteket .
Dát lea maiddái dagahan heajut bálvalusa geavaheddjiide danne go olbmot eai beasa geavahit girjerádjosa bása .
SSB vurderer nå å kjøpe inn et nytt biblioteksystem som kan kommunisere med databasen på huset .
SSB árvvoštallá dál oastit ođđa girjerádjovuogádaga mii gulahallá vistti dihtorbásain .
Inntil det nye systemet er på plass , skal det installeres en midlertidige løsning .
Dál ferte vuos háhkat gaskaboddosaš čovdosiid dassážii go ođđa vuogádat doaibmagoahtá .
1.3.2.2 Plan- og administrasjonsavdelingen
1.3.2.2 Plána- ja hálddahusossodat
Plan- og administrasjonsavdelingen har ansvar for å utarbeide og tilrettelegge en god personalpolitikk , etablere og utvikle tekniske gode og rasjonelle IT-løsninger for Sametinget , samt koordinere og ivareta likestilling , økonomi- og planarbeidet i Sametinget .
Plána- ja hálddahusossodagas lea ovddasvástádus ráhkadit ja heivehit buori bargiidpolitihka , ásahit ja ovddidit buriid ja rašuvnnalaš IT-čovdosiid Sámediggái , ja maiddái koordineret ja fuolahit Sámedikki dásseárvo- , ekonomiija- ja plánabargguid .
I tillegg har avdelingen saksbehandling til politisk nivå og tilrettelegger ulike fellestiltak etter behov .
Mii galgat dasa lassin áššemeannudit politihkalaš dássái ja heivehit iešguđetlágán oktasašdoaimmaid dárbbu mielde .
Handlingsplan for likestilling med fokus på samiske kvinners stilling , med innsatsområder , mål og tiltak 1999–2001 og Sametingsplanen for perioden 1998–2001 , danner grunnlaget for arbeidet med likestilling .
Dásseárvodoaibmaplána mii deattuha sámi nissonolbmuid dili , oktan vuoruhansurggiiguin , ulbmiliiguin ja doaimmaiguin 1999–2001 , ja Sámediggeplána 1998–2001 áigodahkii , leat vuođđun dásseárvobargui .
Handlingsplanen er delt inn i fem deler .
Doaibmaplána lea juhkkojuvvon viđa oassái .
Første del omhandler bakgrunnen for planen , planprosessen og forholdet til andre planer .
Vuosttaš oassi gieđahallá plána , plánaproseassa ja eará plánaid oktavuođaid duogáža .
Del to gir en kortfattet fremstilling av likestilling som et tverrsektorielt politikkområdet , Samisk kvinneprosjekt og en beskrivelse av samarbeid med aktører utenfor Sametinget .
Nuppi oasis lea oanehaččat dásseárvvu birra sektorrasttideaddji politihkkasuorgin , Sámi nissonprošeavtta birra ja čilgehus das makkár ovttasbargu Sámedikkis lea olggobeale beliiguin .
Del tre omtaler hovedmål og utfordringer , mens del fire beskriver innsatsområder , mål og tiltak for likestillingsarbeidet i Sametinget for perioden 1999 – 2001 .
Goalmmát oasis leat váldoulbmilat ja hástalusat , ja njealját oassi fas čilge Sámedikki 1999–2001 áigodaga ovttadássásašvuođabarggu vuoruhansurggiid , ulbmiliid ja doaimmaid .
Siste del omtaler økonomiske og administrative konsekvenser .
Maŋemus oasis lea ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid birra .
Sametinget har slått fast at miljø- og kvinneperspektivet er sentral i utformingen av fremtidig politikk .
Sámediggi lea cealkán ahte biras- ja nissonperspektiivvat leat deaŧalaččat boahttevaš politihka hábmemis .
Det er viktig at likestilling blir en integrert del av helhetsperspektivet for Sametinget , og at det ikke skapes en ny sektor .
Lea deaŧalaš ahte dásseárvu šaddá integrerejuvvon oassin Sámedikki ollislašperspektiivvas , ja ahte das ii ráhkaduvvo ođđa sektuvra .
Fra om med 2001 blir budsjett et viktig styringsdokument , og Sametinget har i sak 41/00 Budsjett 2001 fulgt opp arbeidet med integrering .
2001 rájes šaddá bušeahtta deaŧalaš stivrendokumentan , ja Sámediggi lea áššis 41/00 2001 bušeahtta čuovvolan integrerenbargguid .
Samtidig med innflyttingen i det nye Sametingsbygget , skiftet administrasjonen i Karasjok ut det meste av datamaskinparken og programvare .
Hálddahus Kárášjogas molssui eanas dihtormašiinnaid ja prográmmagálvvuid dalle go fárrii ođđa Sámediggevistái .
Dette var nødvendig for å holde tritt med utviklingen .
Dát lei dárbbašlaš vai sáhttit bissut ovdáneamis fárus .
Det utrangerte utstyret ble gitt til Karasjok barneskole , som hadde stort behov for datautstyr .
Kárášjoga mánáidskuvla oaččui boares rusttegiid , sis lei stuora dárbu mašiinnaide .
Alle avdelingskontorene utenfor Karasjok er knyttet opp i et felles nettverk .
Dál leat buot ossodatkantuvrrat olggobealde Kárášjoga oktasaš fierpmádagas .
Dette er en stor utfordring teknisk sett .
Teknihka dáfus lea dát stuora hástalus .
Vi vil i løpet av neste år jobbe for å øke kapasiteten på linjene til avdelingskontorene .
Boahtte jagi mielde áigut bargat buoridit ossodatkantuvrraid linjjáid .
Ved å ansette 1 ny IT-konsulent , har Sametinget fått økt kapasiteten innenfor IT. .
Sámediggi lea ožžon buoret kapasitehta IT dáfus go leat bidjan virgái 1 ođđa IT-konsuleantta .
Dette gir større muligheter for utvikling og tilpasning av løsninger som er skreddersydd Sametingets behov .
Dát buktá buoret vejolašvuođaid ovdánahttit ja heivehit čovdosiid mat leat ráhkaduvvon juste Sámedikki dárbbuid mielde .
Administrasjonen er dessuten mindre sårbar kompetansemessig , ettersom det er flere personer som har IT som arbeidsfelt .
Dasa lassin ii leat hálddahus nu hearki gelbbolašvuođa dáfus go leat eanet bargit geat máhttet IT.
Siden høsten 1999 har Sametinget arbeidet for å etablere et skikkelig tilbud på Internett samt et funksjonelt intranett for de ansatte .
1999 čavčča rájes lea Sámediggi bargan ásahit albma Interneahtta-fálaldaga ja doaibmi intraneahta bargiid váste .
Forprosjektet ble avsluttet i desember 1999 .
Ovdaprošeakta loahpahuvvui juovlamánus 1999 .
I august 2000 ble det undertegnet kontrakt med TietoEnator om levering av en slik løsning .
Borgemánus 2000 čállojuvvui šiehtadus TietoEnator-fitnodagain , guhte galgá buvttadit dákkár čovdosa .
Løsningen er pr. desember 2000 under innføring og endelig lansering vil finne sted i januar / februar 2001 .
— oavddus lea biddjome doibmii juovlamánus 2000 , ja loahpalaš almmuheapmi galgá dáhpáhuvvat ođđajagimánus / guovvamánus 2001 .
Med denne løsningen vil Sametinget kunne nå ut til et mye større publikum enn tidligere .
Dáinna čovdosiin galgá Sámediggi olahit mihá eanebuid go ovdal .
Internett har et enormt nedslagsfelt og Sametingets nye tilbud på Internett vil være et viktig redskap for å nå ut til ungdom .
Interneahtta lea mearihis deaŧalaš , ja Sámedikki ođđa Interneahttafálaldat šaddá mávssolaš veahkkeneavvun olahit nuoraid .
Det planlegges videre å overføre plenumsmøtene via Internett .
Leat maiddái pláneme sáddet dievasčoahkkimiid Interneahta bokte .
Intranettet vil være et viktig verktøy for å knytte de geografisk spredte avdelingskontorene nærmere sammen .
Intraneahtta šaddá mávssolaš veahkkin go galgat buorebut ovttastahttit ossodatkantuvrraid mat geográfalaččat leat nu bieđgguid .
I oktober 2000 undertegnet Sametinget kontrakt med IT Kontorsystemer AS om levering av bredbåndstjenester .
Golggotmánus 2000 čálii Sámediggi šiehtadusa IT Kontorsystemer AS:in govdafierpmádatbálvalusaid buvttademiin .
Dette medfører at kapasiteten på Internett-tilknytningen økes betraktelig .
Dát mielddisbuktá ahte Interneahtta-doaimma kapasitehta buorrána dovdomassii .
I og med at de nordsamiske tegnene ikke er standard i datamaskiner , er det utviklet spesialløsninger for at programmene skal kunne håndtere dette .
Danne go davvisámegiel bustávat eai álgoálggus gávdno dihtormašiinnain , de leat ráhkaduvvon erenoamáščovdosat vai prográmmat ipmirdit daid .
Samiskløsningen kostet tidligere kr 5 000 pr. lisens .
Ovdal mávssii sámegielčoavddus kr 5000,- liseanssa nammii .
Sametinget kjøpte i 1998 rettighetene til slik programvare og har siden gitt dem gratis til publikum .
1998:s osttii Sámediggi vuoigatvuođaid dákkár prográmmagálvvuide , ja lean dan rájes addán daid nuvttá olbmuide .
Det har vært stor etterspørsel etter programmene .
Prográmmat leat leamaš hui bivnnuhat .
I og med at spesialløsningene ikke fungerer tilfredstillende , var det nødvendig å jobbe for at samiske tegn ble standard i programmene .
Muhto erenoamáščovdosat eai doaimma dohkálaš bures , ja danne lei dárbu bargat dan badjelii ahte sámegiel bustávat biddjojit standardin prográmmaide .
Tidligere i år undertegnet Sametinget kontrakt med Microsoft om støtte for nordsamiske tegn i deres nyeste operativsystem , Windows 2000 .
Dán jagi čálii Sámediggi šiehtadusa Microsoftain ahte ođđaseamos vuogádagat galget doarjut davvisámegiel bustávaid .
Dette er et stort steg i riktig retning for integrering av samisk språk i dataprogramvare .
Dat lea stuora lávki rievttes guvlui integreret sámegiela dihtorprográmmagálvvuide .
Behovet for spesialprogramvare vil fremdeles være tilstede , da mange maskiner ikke kan kjøre Windows 2000 .
Dattetge bissu dárbu erenoamášprográmmagálvvuide , danne go olu mašiinnat eai dohkket Windows 2000 .
1.3.2.3 Samfunnsavdelingen
1.3.2.3 Servodatossodat
Samfunnsavdelingens fremste oppgave er å behandle saker innen fagfelt som rettigheter og selvbestemmelse , nordiske saker , sametingsvalget , helse og sosial samt samferdsel .
Servodatossodaga deaŧaleamos doaibman leat gieđahallat áššiid mat gusket fágasurggiide nu go vuoigatvuođat ja iešmearrideapmi , davviriikkalaš áššit , sámediggeválggat , dearvvašvuođa- ja sosiáladoaimmat ja johtolat .
Avdelingne koordinerer politisk ledelses møtevirksomhet og har saksbehandling når det gjelder fordeling av tilskudd til samisk helse- og sosialformål og klagesaker fra tilskuddsstyret til Sametingsrådet .
Mii koordineret politihkalaš jođihangotti čoahkkimiid , ja meannudit áššiid mat gusket sámi dearvvašvuođa- ja sosiálaulbmiliid juolludemiide , ja maiddái doarjjastivrra váiddaáššiid Sámediggeráđđái .
Arbeidet i år 2000 kommer for øvrig frem under kap. 2 i årsmeldingen .
Jagi 2000 bargu lea maiddái čilgejuvvon jahkedieđáhusa nuppi kapihttalis .
1.3.2.4 Opplæringsavdelingen
1.3.2.4 Oahpahusossodat
Avdelingen har ansvaret for utvikling av samiske læremidler i henhold til læreplanene for grunnskolen og videregående opplæring og veiledninger for voksenopplæring .
Sámedikkis lea ovddasvástádus ráhkadit sámi oahpponeavvuid vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa oahppoplánaid mielde , ja rávisolbmuidoahpahusa čilgehusaid mielde .
Avdelingen har også ansvaret for godkjenning av samiske læremidler som er påbegynt før 1. august 2000 .
Sámedikkis lea maid ovddasvástádus dohkkehit sámi oahpponeavvuid mat leat álggahuvvon ovdal borgemánu 1. b. 2000 .
I tillegg blir det utviklet læremidler til bruk på barnehagenivå .
Dasa lassin ráhkaduvvojit oahpponeavvut mánáidgárdedássái .
Sametinget har som intensjon at forlagene skal produsere lærebøker .
Sámedikki ulbmil lea ahte lágádusat galget ráhkadit oahppogirjjiid .
Sametinget gjennomførte 128 læremiddelprosjekter i år 2000 .
Sámediggi čađahii 128 oahpponeavvoprošeavtta jagi 2000:s .
Forlagene hadde ansvaret for 3/4 av prosjektene , mens Sametinget hadde ansvaret for 1/4 av prosjektene .
Lágádusain lei ovddasvástádus oasis prošeavttain , ja Sámediggi fas fuolahii ŧ oasi prošeavttain .
År 2000 er 45 læremidler blitt ferdigstilte .
Jagi 2000:s gárvvistuvvojedje 45 oahpponeavvu .
Det er blitt produsert både elevbøker , veiledninger , temabøker og spesialpedagogisk læremidler på nord- , sør- og lulesamisk for bruk i grunnskolen , barnehagen og videregående opplæring .
Leat ráhkaduvvon sihke ohppiidgirjjit , bagadallangirjjit , temágirjjit ja erenoamášpedagogalaš oahpponeavvut davvi- , lulli- ja julevsámegillii mat galget geavahuvvot vuođđoskuvllas , mánáidgárddiin ja joatkkaoahpahusas .
Opplæringsavdeling er godkjent som AV-sentral og tar opptak av alle samiske tv-programmer , slik at samiske skoler og barnehager kan låne programmene og bruke disse i undervisningen .
Oahpahusossodat lea dohkkehuvvon AV-guovddážin ja bádde buot sámi tv-prográmmaid , nu ahte sámi skuvllat ja mánáidgárddit besset luoikkahit prográmmaid ja geavahit oahpahusas .
Sametinget samarbeider med NRK Undervisningsredaksjonen og med Norsk filminstitutt med versjonering av undervisningsfilmer til samisk .
Sámediggi ovttasbargá NRK . Undervisningsredaksjoneniin ja Norsk filminstituttain ráhkadit sámegiel veršuvnnaid oahpahusfilmmain .
I den forbindelse er det i løpet av året utarbeidet 20 undervisningsprogrammer og en animasjonsfilm på nordsamisk , en på sørsamisk og to på lulesamisk .
Dan oktavuođas leat dán jagi ráhkaduvvon 20 oahpahusprográmma ja okta animašuvdnafilbma davvisámegillii , okta lullisámegillii ja guokte julevsámegillii .
Det er bevilget midler til et elektronisk læremiddel , « Sámegiella C-giellan » som er tilgjengelig på nettet .
Lea juolluduvvon ruhta elektrovnnalaš oahpponevvui , « Sámegiella C-giellan » , mii gávdno neahtas .
I tillegg er det igangsatt oversetting av tre nye pedagogiske dataprogrammer til nordsamisk .
Dasa lassin leat golbma ođđa pedagogalaš dihtorprográmma jorgaluvvome sámegillii .
Begynneropplæringsprosjekt har som hovedmål er å finne frem til de lesemetodene og den lesemetodikk som passer best for elever som har samisk som førstespråk og får sin grunnleggende leseopplæring på samisk .
Álgooahpahusprošeavtta váldoulbmil lea gávnnahit daid lohkanmetodaid ja dan lohkanmetodihka mii buoremusat heive mánáide geain lea sámegiella vuosttašgiellan ja geat ožžot vuođđo lohkanoahpahusa sámegillii .
Prosjektet skal få disse metodene systematisert og anvendt i undervisningen .
Prošeakta galgá dáid metodaid systematiseret ja oažžut johtui oahpahusas .
Dette skal skje gjennom blant annet å utnytte den kompetansen , de kvalifikasjonene og den erfaringen som de samisktalende lærerne i dag besitter .
Dát galgá ee. dáhpáhuvvat dan bokte ahte geavaha dan gelbbolašvuođa , daid máhtuid ja vásihusaid mat sámegielat oahpaheaddjit leat dán áigge .
I forbindelse med begynneropplæringsprosjektet er det også satt i gang et kompetansehevingsprogram rettet mot skoleledere og personell i PP-tjeneste .
Álgooahpahusprošeavtta oktavuođas lea maiddái álggahuvvon gelbbolašvuođaloktenprográmma skuvlajođiheddjiid ja PP-bálvalusa bargiid várás .
På oppdrag fra KUF holder Sametinget på å oversette / tilpasse kartleggingsmateriell i lesing til nordsamisk .
GOD ávžžuhusaid mielde lea Sámediggi jorgalahttime / heiveheame davvisámegiela lohkama kártenmateriálaid .
Arbeidet gjøres i samarbeid med Senter for leseforsking og en prosjektleder .
Bargu dahkko Senter for leseforskning ja ovtta prošeaktajođiheaddji ovttasbargguin .
Det blir utgitt kartleggingshefter for 2. , 3. , 5. , 7. og 9. klasse .
2. , 3. , 5. , 7. , ja 9. luohkáide almmuhuvvojit kártengihppagat .
Stortinget har vedtatt at kartlegging for 2. og 7. klasse er obligatorisk fra høsten 2000 .
Stuoradiggi lea mearridan ahte 2. ja 7. luohkáid kárten lea geatnegahtton doaibma 2000 čavčča rájes .
Opplæringsavdelingen har startet arbeidet med å utarbeide en plan for spesialpedagogisk kompetanseheving i samiske områder .
Oahpahusossodat lea álggahan barggu ráhkadit plána erenoamášpedagogalaš gelbbolašvuođa loktema dáfus sámi guovlluin .
Siden starten av prosjektet er det innhentet informasjon fra rektorer og lærere i grunnskolen , fra barnehagene og i PP-tjenesten i det samiske området .
Dan rájes go prošeakta álggahuvvui , leat rektorat ja oahpaheaddjit , mánáidgárddit ja muhtun PP-bálvalusat sámi guovlluin addán dieđuid .
Utgangspunktet for informasjonsinnsamlingen har både vært L97/L97S overordnede mål om tilpasset undervisning for barn med spesialpedagogiske behov og opplæringslovens rett til spesialundervisning .
Diehtočohkkema vuođđun leat leamaš sihke O97/O97S bajimus ulbmilat oahpahusa heiveheami dáfus dakkár mánáide geain leat erenoamášpedagogalaš dárbbut , ja Oahpahuslága vuoigatvuohta erenoamášoahpahussii .
Det er laget en oppsummering av evalueringsrapportene . Denne er utgitt som egen rapport .
Evaluerenraporttain lea maiddái ráhkaduvvon čoahkkáigeassu , mii lea almmuhuvvon sierra raportan .
I evalueringen kommer det bl.a. frem at samisk videregående opplæring har en utvidet målsetting i forhold til øvrige videregående opplæringsinstitusjoner .
Evalueremis boahtá ee. ovdan ahte sámi joatkkaoahpahusas lea viiddiduvvon ulbmil eará joatkkaoahpahusásahusaid ektui .
Samisk videregående opplæring skal i tillegg til å realisere de nasjonale målene og tiltakene under Reform’94 , også medvirke til å vedlikeholde , utvikle og styrke samisk språk , kultur og identitet .
Sámi joatkkaoahpahus galgá maiddái bajásdoallat , ovddidit ja nannet sámi giela , kultuvrra ja identitehta lassin dan bargui maid bargá Ođastus 94 našuvnnalaš ulbmiliid ja doaimmaid duohtandahkamiin .
Opplæringsavdelingen har sammen med Statens utdanningskontor i Finnmark vært på tilsynsbesøk i to kommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Oahpahusossodat lea ovttas Stáhta oahpahuskantuvrrain Finnmárkkus finadan iskame guokte gieldda sámegiela hálddašanguovllus .
Hensikten med tilsynsbesøkene er bl.a. å følge med hvordan kommunene gir opplæring i hht. L97S .
Galledemiid ulbmil leai ee. čuovvut man muddui gielddat sáhttet čađahit oahpahusa O97S ektui .
Sametinget har i samarbeid med Statens utdanningskontor i Oslo og Akershus – Eksamenssekretariatet utviklet eksamenssett i samisk for grunnskolen og videregående opplæring .
Sámediggi lea ovttasbargan Oslo ja Akershusa Stáhta oahpahuskantuvrraiguin – Eksámenčállingottiin ja lea ráhkadan sámegielfága eksámenbihtáid vuođđoskuvlii ja joatkkaoahpahussii .
Sametingsrådet har i sak R 29/00 vedtatt at et ekstraordinært tilskudd på kr 200 000 fra Barne- og familiedepartementet skal brukes til læremidler og veiledning for samiske barnehager .
Sámediggi lea áššis R 29/00 mearridan ahte Mánáid- ja bearašdepartementta erenoamášdoarjja kr 200.00,- galgá geavahuvvot sámi mánáidgárddiid oahppneavvuide ja bagadallamii .
I Musken i Tysfjord er det blitt holdt seminar med fokus på samisk språk .
Ájluovttas Divttasvuonas lea dollojuvvon seminára mii čalmmustahttá sámegiela .
Nesseby kommune er tildelt midler , men seminaret er utsatt til 2001 .
Unjárgga gielda lea ožžon ruhtadoarjaga , muhto seminára lea maŋiduvvon jahkái 2001 .
I samarbeid med fylkesmennene i Troms og Finnmark er det arrangert en samisk barnehagekonferanse med faglig innhold og erfaringsutveksling for samisk barnehagepersonell fra hele landet .
Lea lágiduvvon mánáidgárdekonferánsa ovttas Tromssa ja Finnmárkku Fylkkamánniiguin mas fágalaš sisdoallu ja vásáhusaid lonohallan buot sámi mánáidgárdebargiide .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har satt i gang en evaluering av tilskuddet til opplæring i og på samisk .
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta lea álggahan sámegiel oahpahusa doarjagiid evaluerema .
Evalueringen konsentrerer seg om de kommunene som gir opplæring etter Det samiske læreplanverket for den 10-årige grunnskolen ( L97S ) .
Evalueren guoská daidda gielddaide mat addet oahpahusa 10-jagi vuođđoskuvlla sámi oahppoplánaid ( O97S ) mielde .
Statens utdanningskontor i Finnmark leder evalueringsarbeidet .
Stáhta oahpahuskantuvra Finnmárkkus jođiha evaluerenbarggu .
Det er opprettet en referansegruppe bestående av Sametinget og representanter for de samiske kommunene og Statens utdanningskontorer i Troms og Nordland .
Lea ásahuvvon referánsajoavku mas Sámediggi ja sámi gielddaid ovddasteaddjit ja Stáhta oahpahuskantuvrrat Tromssas ja Nordlánddas leat mielde .
Sametinget har i samarbeid med Statens utdanningskontor i Finnmark arrangert en konferanse der temaet var samisk språks stilling i skolen og lokalsamfunnet .
Sámediggi lea ovttas Stáhta oahpahuskantuvrrain Finnmárkkus lágidan konferánssa mas sámegiela dilli skuvllas ja báikkalašservodagas lei temán .
Målgruppen for denne konferansen var lærere og annet pedagogisk personale både i grunnskolen og videregående opplæring , samt politikere og etatsledere i kommunene .
Dán konferánssa ulbmiljovkui gulle oahpaheaddjit ja eará pedagogalaš bargit sihke vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas , ja vel politihkkárat ja gielddaid etáhtajođiheaddit .
På konferansen ble det bl.a. fokusert på det samiske språkets stilling i dagens skole sett i forhold til tidlig på 1980-tallet .
Konferánssas gieđahalle ee. sámegiela dili dálá skuvllas dan ektui movt lei 1980-jagiid álgogeahčen .
Man fikk også innblikk i hvilke utfordringer ulike kommuner og Sametinget står ovenfor mht. utvikling av samisk språk .
Bohte maiddái dieđut das makkár hástalusat iešguđetge gielddain ja Sámedikkis leat sámegiela ovddideami dáfus .
1.4 Administrative og økonomiske utfordringer
1.4 Hálddahuslaš ja ekonomalaš hástalusat
Sametingets arbeidsområde har siden etableringen i 1989 økt i omfang , noe som også har vært tingets målsetting .
Sámedikki bargodoaimmat leat lassánan ásaheami rájes 1989:s , mii maiddái lea ge leamaš dikki ulbmil .
Disse oppgavene krever ressurser Sametinget pr. dags dato ikke råder over .
Dát doaimmat gáibidit resurssaid mat Sámedikkis eai leat dál .
For å kunne ivareta sine oppgaver i forhold til arbeidet med å styrke situasjonen for det samiske folk , er det nødvendig at tinget blir tilført større økonomiske ressurser .
Jus galgá sáhttit čađahit doaimmaid mat galget nannet sámi álbmoga dili , de lea dárbbašlaš ahte diggi oažžu eambbo ekonomalaš resurssaid .
Integrering av kjønn- og likestillingsperspektiv krever en endringsvillig organisasjon .
Sohkabeal- ja dásseperspektiivva integreren gáibida organisašuvnna mii sáhttá rievdat .
Sametinget må søke å utvikle organisasjonen basert på eksisterende egenskaper i organisasjonen som initiativ , tillit , trivsel og trygghet .
Sámediggi ferte geahččalit ovdánahttit organisašuvnna daid beliid vuođul mat organisašuvnnas leat dál , nu go álggahanmokta , luohttámuš , loaktin ja oadjebasvuohta .
Dette er egenskaper som er viktige for individuell og organisatorisk læring .
Dát bealit leat deaŧalaččat ovttaskas ja organisatuvrralaš oahppama dáfus .
1.4.1 Nedleggelse av underliggende råd
1.4.1 Vuollásaš ráđiid heaittiheapmi
Omorganisering av virksomheten med overgang fra underliggende råd til avdelinger , stiller Sametinget overfor to hovedutfordringer .
Doaimma ođđasisorganiserema dáfus , mii mielddisbuktá ahte ráđit šaddet ossodahkan , leat Sámedikkis guokte váldohástalusa .
Det ene er samordning og koordinering mellom de ulike sektoravdelingene og det andre er samhandling mellom det politiske og administrative nivået .
Vuosttaš lea oktiiheivehit ja koordineret dáid iešguđetge sektorossodagaid , nubbi lea oktiiheivehit politihkalaš ja hálddahuslaš dásiid .
Disse to utfordringene vil gjensidig påvirke hverandre .
Dát guokte hástalusa bohtet váikkuhit goabbat guoimmiska .
En god samordning på administrativt nivå er en forutsetning for at dette nivået evner å motta og følge opp politiske signaler og vedtak .
Buorre ovttasbargu hálddahusdásis lea dárbbašlaš jus dát dássi galgá sáhttit vuostáváldit ja čuovvolit politihkalaš signálaid ja mearrádusaid .
Likeledes er en strukturell arbeidsform administrativt viktig for at det politiske nivået får gode og relevante faglige innspill fra administrasjonen .
Nu lea maiddái struktuvrralaš bargovuohki hálddahusas deaŧalaš vai politihkalaš dássi sáhttá oažžut buriid ja áigeguovdilis fágalaš rávvagiid hálddahusas .
En ryddig samhandling mellom politisk og administrativt nivå vil påvirke administrasjonens muligheter til å utføre gode , koordinerte og effektive tjenester .
— orgadis ovttasbargu politihkalaš ja hálddahuslaš dásiid gaskka váikkuhit hálddahusa vejolašvuođaid doaimmahit buriid , koordinerejuvvon ja beaktilis bálvalusaid .
1.4.1.1 Samisk språkråd
1.4.1.1 Sámi giellaráđđi
Sametinget har i sak 23/00 vedtatt å legge ned Samisk språkråd fra 31.12.2000 .
Sámediggi lea áššis 23/00 mearridan heaittihit Sámi giellaráđi 31.12.2000 rájes .
Det er i samme sak vedtatt å opprette et språkstyre med fem medlemmer .
Seamma áššis lea mearriduvvon ásahit giellastivrra mas leat vihtta lahttu .
Administrasjonen blir en samisk språkavdeling .
Hálddahus šaddá sámi giellaossodahkan .
Samisk språkråd kan ikke se med hvilken myndighet Sametinget kan nedlegge språkrådet som er hjemlet i Samelovens § 3–12 .
Sámi giellaráđđi ii oainne makkár válddiin Sámediggi sáhttá heaittihit giellaráđi mii lea Sámelága § 3–12 vuođul ásahuvvon .
I den nye organisasjonen er Sametingets direktør administrasjonens øverste ansvarlig .
Ođđa organisašuvnnas lea Sámedikki direktevra bajimus ovddasvástideaddji .
Denne rollen styrkes i den nye organisasjonen .
Dát rolla nannejuvvo ođđa organisašuvnnas .
Språkavdelingen får et nærmere samarbeid med Sametingets direktør og andre ledere i Sametingets avdelinger da det i den nye organisasjonen skal avholdes jevnlige ledermøter hele året .
Giellaossodat oažžu lagat ovttasbarggu Sámedikki direktevrrain ja Sámedikki ossodagaid eará jođiheddjiiguin danne go ođđa organisašuvnnas galget jeavddalaččat dollojuvvot jođiheaddjičoahkkimat miehtá jagi .
Språkavdelingens saksbehandling endres i forhold til språkrådet .
Giellaossodaga áššemeannudeapmi rievdá giellaráđi ektui .
Språkavdelingen skal saksbehandle både til Sametingsrådet , tilskuddsstyret og språkstyret .
Giellaossodat galgá meannudit áššiid sihke Sámediggeráđđái , doarjjastivrii ja giellastivrii .
De ansatte får nye utfordringer , blant annet politiske saksbehandlinger , språkfaglige tiltak og språkavdelingens administrative oppgaver .
Bargit ožžot ođđa hástalusaid , earret eará politihkalaš áššemeannudemiid , giellafágalaš doaimmaid ja giellaossodaga hálddahuslaš doaimmaid .
1.4.1.2 Samisk kulturminneråd
1.4.1.2 Sámi kulturmuitoráđđi
Fra 1. januar 2001 har Sametinget ny organisasjonsstruktur , noe som innebærer at tidligere Samisk kulturminneråds administrasjon vil få det formelle ansvaret med administrativ oppfølging av generelle samiske miljø og arealinteresser .
Ođđajagimánu 1. b. 2001 rájes lea Sámedikkis ođđa organisašuvdnavuogádat , mii mielddisbuktá ahte ovddeš Sámi kulturmuitoráđi hálddahus oažžu formálalaš ovddasvástádusa hálddahuslaččat čuovvolit oppalaš sámi biras- ja areálaáššiid .
I tillegg kommer oppfølginga av samiske museer .
Dasa lassin galget čuovvolit sámi museaid .
Viktige utfordringer i 2001 i arbeidet med samiske museer , vil være at Sametinget overtar forvaltningsansvaret for samiske museer i Norge , følger opp St.meld nr. 22 ( 1999–2000 ) Kjelder til kunnskap og oppleving – for en samlet forvaltning og styrking av samiske museer .
Deaŧalaš hástalusat 2001:s sámi museaid barggus čuvvot go Sámediggi váldá badjelasas Norgga sámi museaid hálddašanovddasvástádusa , čuovvola St.dieđ. . 22 ( 1999–2000 ) Kjelder til kunnskap og oppleving – for en samlet forvaltning og styrking av samiske museer .
Samiske museer må ha en rimelig del av bevilgningsøkninger av museer generelt , slik Regjeringen har planer for , jf. St.meld nr. 22 ( 1999–2000 ) og forbereder prosesser med de samiske museene og berørte kommuner for samordning av samiske museer i museumssiidaer .
Sámi museat fertejit oažžut govttolaš oasi museaid oppalaš juolluduslasihemiin , nu go Ráđđehusas leat plánat , gč. St.dieđ . 22 ( 1999–2000 ) , ja ráhkkanahttá proseassaid sámi museaid ja guoskevaš gielddaid gaskka mat sáhttet sámi museaid ovttastahttit museasiidan .
Videre vil Sametinget arbeide for at de samiske museene kan samhandle også fram til Sametinget har overtatt forvaltningsansvaret for de samiske museene og får etablert Østsamisk museum som samisk nasjonalt tusenårssted .
Muđui fuolaha Sámediggi ahte sámi museat sáhttet ovttasdoaibmat maiddái dassážii go Sámediggi lea ožžon sámi museaid hálddašanovddasvástádusa ja lea ásahan Nuortasámi musea sámi našuvnnalaš duhátjagibáikin .
Samisk kulturminneråd avsluttet i 1998 et forprosjekt for en verne- og forvaltningsplan for samiske bygninger .
Sámi kulturmuitoráđđi loahpahii 1998:s sámi visttiid gáhtten- ja hálddašanplána ovdaprošeavtta .
Prosjektet ble fullfinansiert sommeren 1999 og kom i gang i 2000 .
Prošeakta ruhtaduvvui ollásit 1999 geasi ja álggahuvvui 2000:s .
Samtidig har Samisk kulturminneråd forventninger om å få på plass en egen bygningsvernkonsulent .
Prošeakta joatká 2001:s , ja seammás doaivu Sámi kulturmuitoráđđi oažžut doibmii sierra vistegáhttenkonsuleantta .
Det vil være en viktig utfordring å innarbeide bygningsinteresser i arealforvaltning og gi god informasjon og veiledning i bygningsvernarbeidet .
Lea guovddáš hástalus ovddidit huksenáššiid areálahálddašeamis ja addit buriid dieđuid ja neavvagiid vistegáhttenbargguin .
Samisk kulturminneråd har siden 1997 deltatt aktivt i det norsk-russiske miljøvernsamarbeidet .
Sámi kulturmuitoráđđi lea 1997 rájes aktiivvalaččat oassálastán norgalaš-ruoššalaš birasgáhttenovttasbarggus .
Dette arbeidet vil i 2001 gå over i en formidlingsfase .
2001:s galgá dát bargu rievdat gaskkustandássin .
Samisk kulturminneråd ser det som en utfordring at Sametinget følger opp dette arbeidet med tiltak særlig rettet mot østsamene .
Sámi kulturmuitoráđđi oaidná hástalussan ahte Sámediggi čuovvola dán barggu doaimmaiguin mat guoskkahit erenoamážit nuortasápmelaččaid .
Samisk kulturminneråd ser det også som viktig å videreutvikle samarbeidet for det samiske kulturminnevernet i Sverige og Finland .
Sámi kulturmuitoráđi mielas lea maid deaŧalaš viidáseappot ovddidit ovttasbarggu Ruoŧa ja Suoma sámi kulturmuitogáhttemiin .
1.4.1.3 Samisk næringsråd
1.4.1.3 Sámi ealáhusráđđi
Samisk næringsråd blir i sin nåværende form , med de forvaltningsoppgaver og det ansvarsområdet som er knyttet til virksomheten , lagt ned med virkning fra 31.12.00 .
Sámi ealáhusráđđi ja dat hálddašanbarggut ja dat ovddasvástádusa mii das lea , heaittihuvvo 31.12.00 rájes . Galgá ásahuvvot ossodatstruktuvra Sámedikki hálddahussii .
Det skal etableres en avdelingsstruktur for Sametingets administrasjon .
Ulbmil lea ovddidit Sámedikki buoret politihkkaovddideaddjin ja politihkalaš eaktudeaddjin .
Videre sikter en mot en mer effektiv utnyttelse og koordinering av de administrative ressursene som forhåpentlig kan ivareta brukerinteressene bedre gjennom større faglig forutsigbarhet i forvaltningsoppgavene .
Muđui geahččalit buorebut geavahit ja koordineret hálddahuslaš resurssaid mat sávvamis sáhttet buorebut fuolahit geavaheaddjeáššiid stuorát fágalaš sihkarvuođain hálddahusdoaimmaid dáfus .
Det nylig oppnevnte tilskuddstyret skal ha til oppgave å forvalte fond og øvrige tilskuddsmidler som overføres fra Sametinget .
Aitto nammaduvvon doarjjastivra galgá hálddašit foandda ja eará doarjagiid mat sirdojuvvojit Sámedikkis .
Denne nye strukturen , hvor Sametinget skal fremstå som en mer korporativ enhet , vil selvsagt medføre en langt sterkere samordnet og koordinert virksomhet for ettertiden .
Ođđa struktuvra , mas Sámediggi šaddá eambbo korporatiiva ovttadahkan , galgá dieđusge mielddisbuktit ahte šaddá gievrrat ovttasdoaibma ja buorebut koordinerejuvvon doaibma maiddái boahtteáiggis .
Planverk , budsjett og virkemiddelbruk må derfor knyttes sterkt sammen og fungere slik at politisk vedtatte målsettinger lar seg realisere .
Danne ferte nannosit čatnat oktii plánaid , bušeahta ja veahkkeávnnasgeavaheami , ja doaimmahit daid nu ahte politihkalaččat mearriduvvon ulbmilat sáhttet ollašuvvat .
For arbeidet med nærings- og sysselsettingsspørsmål blir det viktig å få avsatt tilfredsstillende budsjettrammer og utformet en konsis støttepraksis som klart definerer hvordan virkemiddelbruken skal anvendes overfor ønsket utvikling av næringslivet .
Ealáhus- ja barguibidjanáššiid doaimma dáfus šaddá deaŧalaš mearridit dohkálaš bušeahttarámmaid ja lágidit buori doarjjabarggu mii čielgasit definere movt veahkkeneavvuid galgá geavahit ealáhusdili ektui mii ovdána go livččii ulbmil .
For alle støtteordninger som Samisk næringsråd forvalter skal det utarbeides klare målformuleringer , resultatkrav , måleindikatorer , rapporteringer mv. som det nye økonomireglementet og de funksjonelle krav setter .
Buot doarjjaortnegiidda maid Sámi ealáhusráđđi hálddaša , galget ráhkaduvvot čielga ulbmilcealkámušat , boađusgáibádusat , mihttogeažuhandoaimmat , raporteremat je. maid ođđa ekonomiijanjuolggadusat ja funkšonála gáibádusat eaktudit .
Det gjenstår ennå et godt stykke arbeid for å utvikle gode resultat- og virkningsindikatorer for tilfredsstillende kunne måle nytteverdien av virkemiddelbruken .
Vuosttaš lea oktiiheivehit ja koordineret dáid iešguđetge sektorossodagaid , nubbi lea oktiiheivehit politihkalaš ja hálddahuslaš dásiid .
Den interne strukturen avdelingene imellom , blir også spesielt viktig .
Ossodagaid siskkáldas struktuvra šaddá maiddái hui deaŧalaš .
Det gjelder å finne frem til kjøreregler og avklaring av ansvarsfordelingen mht. saksoppgaver .
Lea mávssolaš fuomášit movt galget doaibmat ja movt galget ovddasvástádusa juogadit , ee. áššemeannudeami dáfus .
Når Samisk næringsråd og Samisk kulturråd slås sammen til en felles avdeling for kultur og næringssaker , blir det nødvendig å avklare rollefunksjonen internt .
Go Sámi ealáhusráđđi ja Sámi kulturráđđi biddjojit oktii oktasaš kultur- ja ealáhusossodahkan , de lea dárbu čielggadit siskkaldas rolladoaimmaid .
Mye taler for at også forvaltnings- og ansvarsområdet til de to administrative enhetene følger den oppgavefordeling en har i dag .
Orru maiddái čájeheame ahte dán guovtti hálddahusovttadaga hálddašan- ja ovddasvástádussuorggit čuvvot dan bargojuogu mii dál lea .
Inntil videre bør en gå inn for en faglig sektoravgrensning , og ikke en ren regional eller geografisk fundert rollefordeling av forvaltningsoppgavene .
Dál goit vuos orro berreme ásahit fágalaš sektorjuoguid hálddašandoaimmaid dáfus , iige čielga regiovnnalaš dahje geográfalaš rollajuogu .
Det blir et viktig internt arbeid å tømre ut regler for saksbehandling , samt at en evner å avklare støttepraksis mellom kulturspesifikke og næringsmessige saker .
Lea guovddáš siskkáldas bargu gávnnahit movt galgá áššemeannudit , ja maiddái čielggadit makkár ovttasdoaibma čielga kultuvrralaš ja ealáhusáššiid gaskka galgá leat .
1.4.1.4 Samisk kulturråd
1.4.1.4 Sámi kulturráđđi
Jf. kap. 4.1.3 .
Gč. kap. 4.1.3 .
1.4.2 Omorganisering av Sametingets administrasjon fom . januar 2001
1.4.2 Sámedikki ođđasisorganiseren ođđajagimánu 2001 rájes
Sametingets administrasjon vil møte store utfordringer hva gjelder koordinering mellom de ulike avdelingenes politikkutforming slik at sammenhengen mellom de ulike strategiene og ulike politiske vedtak ivaretas .
Sámedikki hálddahusas leat stuora hástalusat daid iešguđetge ossodagaid politihkkahábmema koordinerema dáfus , nu ahte iešguđetge strategiijaid ja iešguđetge politihkalaš mearrádusaid oktavuođat bisuhuvvojit .
Dessuten må kommunikasjon mellom avdelingene fungere optimalt .
Dasa lassin fertejit ossodagat gulahallat nu bures go lea vejolaš .
Store geografiske avstander skal ikke være begrunnelse for kommunikasjonssvikt .
Stuora geográfalaš gaskkat ee. eai galgga hehttet gulahallama .
Å utvikle lik bedriftskultur i samtlige avdelinger er et av de sentrale utfordringene administrasjonen står overfor i det kommende året .
Okta dain guovddáš hástalusain hálddahusas , lea ovdánahttit ovttalágán fitnodatkultuvrra buot ossodagain boahttevaš jagiin .
Sametinget vil på bakgrunn av omorganiseringen omgjøre stillinger og lønnsplassering med virkning fra 1. januar 2001 i hht. hovedavtalens § 13 .
Ođđasisorganiserema vuođul áigu Sámediggi rievdadit virggiid ja bálkásajiid ođđajagimánu 1. b. 2001 rájes Váldošiehtadusa § 13 mielde .
Personalpolitikken i den nye organiseringen vil møte en rekke utfordringer , herunder ny personalplan , helse , miljø og sikkerhet , o.a. .
Ođđa organiserema bargiidpolitihkas leat olu hástalusat , nu go ovdamearkka dihte ođđa bargiidplána , dearvvašvuohta , biras ja sihkarvuohta je. .
Det er for 2001 bevilget kr 106,9 mill. til Sametinget over post 50 .
Jagi 2001 lea juolluduvvon 106,9 miljon ruvnno Sámediggái poasta 50 bokte .
I bevilgningen er informasjonsarbeid og kampanje i tilknytning til sametingsvalget inkludert .
Juolludeamis leat mielde sámediggeválggaid diehtojuohkinbarggut ja kampánjjat .
Alle syv avdelinger vil gis en økonomisk ramme for sin virksomhet .
Buot čieža ossodaga ožžot ekonomalaš rámma iežaset doaimmas .
Hver avdeling vil få et spesielt ansvar som fagpolitisk sekretariat for Sametingsrådet .
Juohke ossodat oažžu čállingoddeovddasvástádusa dihto fágapolitihkalaš suorggis Sámediggeráđi ektui .
Språkavdelingen vil i tillegg få et nært samarbeid med Språkstyret .
Giellaossodagas šaddá lagas ovttasbargu Giellastivrrain .
Kultur- og næringsavdelingen vil likeledes i tillegg ha nær tilknytning til tilskuddstyret .
Seammaládje lea Kultur- ja ealáhusossodagas lagas oktavuohta Doarjjastivrrain .
Videre har samtlige avdelinger egen økonomi- og personalforvaltning , derav månedlig rapport over forbruk og integrering av likestilling .
Muđui lea buot ossodagain sierra ekonomiija- ja bargiidhálddašeapmi , masa gullá golaheami ja dásseárvvu integrerema mánnosaš raporteren .
Enkelte avdelinger vil også befatte seg med retningslinjer for tilskuddsordninger .
Muhtun ossodagat galget maiddái lágidit doarjjaortnegiid njuolggadusaid .
Det har vært en del spørsmål om direktebevilgningene .
Njuolggojuolludemiid dáfus leat leamaš olu gažaldagat .
Utfordringer ligger i utformingen av disposisjonsnotatet og behov for endringer i retningslinjer .
Hástalus lea hálddašannotáhta ráhkadeami ja njuolggadusrievdadeami dárbbuid dáfus .
I 2001 vil en rekke institusjoner og organisasjoner få sine tilskudd som direktebevilgning fra Sametingets plenum .
2001:s ožžot muhtun ásahusat ja organisašuvnnat njuolggodoarjagiid Sámedikki dievasčoahkkimis .
Det vil likevel bli slik at den enkelte fagavdeling selv må informere om og ekspedere disse bevilgningene i form av formelt disposisjonsbrev til de det gjelder .
addá almmotge nu ahte juohke fágaossodat ferte ieš juohkit dieđuid ja máksit juolludemiid formálalaš juolludusreivviid bokte mat sáddejuvvojit daidda geaidda galget .
Samtidig må avdelingene påse at retningslinjene blir oppdatert i forhold til Sametingets vedtak .
Seammás fertejit ossodagat fuolahit ahte njuolggadusat rievdaduvvojit Sámedikki mearrádusaid mielde .
Det må likevel understrekes at de nye avdelingene i 2001 fortsatt vil forvalte de tilskuddsordningene de hadde innenfor sitt sektorområde i 2000 .
Ferte almmotge deattuhuvvot ahte ođđa ossodagat ain galget hálddašit daid doarjjaortnegiid 2001:s mat gulle sidjiide jagi 2000:s .