pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingets mål er å øke antall språkbrukere for slik å styrke og utvikle språket.
Sámedikki ulbmil lea lasihit giellageavaheddjiid logu nannen ja ovddidan dihte giela.
Brukere av språket skaper behovene i samfunnet.
Giellageavaheaddjit dat hábmejit servodaga dárbbuid.
Dette vil være svært viktig også i fremtida.
Dát boahtá leat dehálaš maiddái boahtteáiggis.
Utfordringen er å få den enkelte til å velge samisk språk.
Hástalus lea oažžut ovttaskas olbmo válljet sámegiela.
Verken Sametinget eller noen annen offentlig instans kan styre det enkelte individs private språkbruk.
Ii Sámediggi ii ge eará almmolaš ásahus sáhte stivret ovttaskas olbmo priváhta giellageavaheami.
Slik skal det naturligvis være.
Nu galgá ge dieđusge leat.
Selv om det offentlige ikke kan styre enkeltpersoners valg, er det viktig at det blir lagt til rette for at de private språkvalgene blir valg med reelle alternativer.
Vaikko almmolašvuohta ii sáhte stivret ovttaskas olbmo válljejumiid, de lea dehálaš láhčit diliid nu ahte priváhta giellaválljemat leat dakkár válljemat main leat duohta molssaeavttut.
Man må ha et system der det å overføre samisk som førstespråk til sine barn, blir et trygt valg.
Ferte gávdnot dakkár vuogádat gos sámegiela sirdin mánáide vuosttašgiellan lea oadjebas válljejupmi.
Samisk må være et språk som blir verdsatt av samfunnet;
Sámegiella ferte leat dakkár giella maid servodat atná árvvus;
kunnskap i samisk må av samfunnet ses på som en viktig kompetanse.
sámegiel máhttu ferte adnojuvvot dehálaš gelbbolašvuohtan servodagas.
Dette fordi det private valget av dagligspråk i hjemmet er den viktigste faktoren for framtida for et språk.
Dát lea danne go dat giella maid vállje priváhta beaivválašgiellan ruovttus šaddá giela boahtteáiggi deháleamos fáktor.
Uformell overføring av språket mellom generasjonene er den viktigste garantien for et levende samisk språk.
Giela eahpeformálalaš sirdin buolvvaid gaskkas lea deháleamos dáhkádus ealli sámegillii.
Samtidig som det er opp til hver enkelt å velge dagligspråk i hjemmet er det hver enkelts ansvar å bruke samisk språk i ulike sammenhenger.
Seamma ládje go lea ovttaskas olbmo duohken válljet beaivválašgiela ruovttus, de lea ovttaskas olbmo ovddasvástádus geavahit sámegiela iešguđetge oktavuođain.
Det påhviler hver og en et ansvar for å bevare, utvikle og overføre språket til neste generasjon.
Lea juohke ovtta ovddasvástádus seailluhit, ovddidit ja sirdit giela boahtte bulvii.
Det vil være viktig at alle tar ansvar, og bruker samisk språk i alle sammenhenger.
Lea dehálaš ahte buohkat váldet ovddasvástádusa ja geavahit sámegiela buot oktavuođain.
Det er også nødvendig at de som behersker språket godt, går foran som gode forbilder og er bevisste i bruken av samisk språk i enhver sammenheng.
Lea maid dárbbašlaš ahte sii geat máhttet giela bures, mannet ovdagovvan ja leat dihtomielalaččat sámegiela geavaheami dáfus buot oktavuođain.
Det er slike forbilder som motiverer og inspirer til bruk av språket, og samtidig øker den felles bevisstheten om språkbruk.
Leat dákkár ovdagovat geat movttiidahttet ja hásttuhit geavahit giela, ja seammás buoridit oktasaš dihtomielalašvuođa giellageavaheami birra.
 Samisk språk overføres mellom generasjoner i hjemmet
 Sámegiella sirdojuvvo buolvvas bulvii ruovttuin
 Motivere foreldre til å velge samisk som hjemmespråk
 Movttiidahttit váhnemiid válljet sámegiela ruovttugiellan.
 Arbeide for at valg av samisk som hjemmespråk oppleves som et nyttig og verdifullt valg.
 Bargat dan ala ahte sámegiela válljen ruovttugiellan vásihuvvo ávkkálaš ja árvvolaš
Språkoverføring utenfor hjemmet
Giellasirdin olggobealde ruovttu
Samiskspråklige barnehager og god språkundervisning på skolen er viktige virkemidler for å støtte opp om språkutviklingen hos samisktalende barn.
Sámegielat mánáidgárddit ja buorre giellaoahpahus skuvllas leat dehálaš gaskaoamit go galgá doarjut sámegielat mánáid giellaovdáneami.
Samisk språk i barnehage og skole blir behandlet i to andre sametingsmeldinger, og vi skal derfor ikke her gå i detaljer om disse samfunnsinstitusjonenes rolle.
Sámegiella mánáidgárddiin ja skuvllain gieđahallojuvvo guovtti eará sámediggedieđáhusas, ja danne eat áiggo dás čiekŋudit dáid servodatásahusaid rollii.
Når det gjelder samisk språk i barnehagen og i skolen vil vi likevel understreke viktigheten av at de barna som har samisk som hjemmespråk får utvikle språket sitt videre gjennom barnehage og skole.
Sámegiela dáfus mánáidgárddiin ja skuvllain áigut goitge deattuhit dehálašvuođa das ahte dat mánát geain lea sámegiella ruovttugiellan, besset ovdánahttit gielaset viidáset mánáidgárddi ja skuvlla bokte.
Barnehagen og skolen må finne metoder for å sikre at dette virkelig skjer.
Mánáidgárddit ja skuvllat fertejit gávnnahit metodaid mat sihkkarastet ahte dát duođai dahkkojuvvo.
Dette kan blant annet gjøres ved bevisst valg av barnehagemodeller og opplæringsmodeller for ulike grupper elever i samisk.
Dán sáhttá earret eará dahkat dan bokte ahte dihtomielalaččat válljet mánáidgárdemodeallaid ja oahpahusmodeallaid daidda iešguđetge sámegiel ohppiidjoavkkuide.
Det henvises til Sametingsmelding om opplæring og utdanning hvor denne problematikken også drøftes.
Čujuhuvvo Sámediggedieđáhussii oahpahusa ja oahpu birra gos dát ášši maiddái digaštallojuvvo.
Mange samiske familier i dag har ikke samisk som hjemmespråk og er ikke er i stand til å overføre samisk som dagligspråk til sine barn.
Olu sámi bearrašiin odne ii leat sámegiella ruovttugiellan eai ge dat sáhte oahpahit sámegiela beaivválašgiellan mánáidasaset.
En stor del av disse ønsker likevel at deres barn skal få opplæring i samisk.
Stuora oassin sis sávvet goitge ahte sin mánát galget oažžut sámegiel oahpahusa.
I situasjoner hvor foreldre selv ikke behersker samisk blir barnehage og skole særlig viktig språkformidlere.
Diliin gos váhnemat ieža eai máhte sámegiela, šaddet mánáidgárddit ja skuvllat erenoamáš dehálaš giellagaskkusteaddjit.
Vi vet fra erfaringer i Aotearoa/ New Zealand at barnehagene har vært viktige i den langt på veg vellykkede revitaliseringen av språket māori.
Mii diehtit vásáhusaid vuođul Aotearoas/Ođđa Selánddas ahte mánáidgárddit leat leamaš dehálaččat dan buoremuddui lihkostuvvan maorigiela ealáskahttimis.
I Norge ser vi også at i kommuner utenfor forvaltningsområdet for samisk språk er det gjennom samiske barnehager at elever rekrutteres til opplæring både i og på samisk.
Norggas oaidnit maid ahte suohkaniin olggobealde sámegiela hálddašanguovllu leat sámi mánáidgárddit mat rekrutterejit ohppiid váldit oahpu sámegielas ja sámegillii.
Det er derfor viktig å styrke de samiske barnehagene slik at de kan være gode språklæringsarenaer for barn.
Danne lea dehálaš nannet sámi mánáidgárddiid nu ahte dat sáhttet leat buorit giellaoahppanarenat mánáide.
For å kunne øke antall samisktalende er det viktig at også ikke-samer har mulighet til å velge samiskopplæring i barnehagen og på skolen.
Jus galgá lasihit sámegielagiid logu, de lea dehálaš ahte maiddái olbmot geat eai leat sápmelaččat sáhttet válljet sámegiel oahpahusa mánáidgárddis ja skuvllas.
En situasjon hvor foreldrene ikke snakker samisk krever språkopplæringen særlig støtte i nærmiljøet, og det er avgjørende at det finnes arenaer hvor barna får språkstimulering og støtte i språkopplæringen.
Dakkár dilis go váhnemat eai huma sámegiela, gáibida giellaoahpahus erenoamáš doarjaga lagasbirrasis, ja lea hui mearrideaddji fáktor ahte gávdnojit arenat gos mánát ožžot giellamovttiidahttima ja doarjaga giellaoahpahusas.
Erfaringene viser at opplæring i samisk som andrespråk ikke er tilstrekkelig for å nå målet om tospråklighet.
Vásáhusat čájehit ahte sámegiel oahpahus nubbegiellan ii leat doarvái jus galgá joksat guovttegielatvuođa mihtu.
Det må utvikles språkarenaer utenfor barnehage og skole for å sikre en tilstrekkelig språkopplæring.
Fertejit gávdnot giellaarenat olggobealde mánáidgárddi ja skuvlla sihkkarastin dihte doallevaš giellaoahpahusa.
 Barn som har samisk som andrespråk er funksjonelt tospråklige
 Mánát geain lea sámegiella nubbegiellan leat doaibmi guovttegielagat
 Flere ikke-samer får muligheten til å lære seg samisk
 Eambbosat geat eai leat sápmelaččat ožžot vejolašvuođa oahppat sámegiela
 Utvikling av sterke opplæringsmodeller for opplæring i samisk som første- og andrespråk
 Ovddidit nanu oahpahusmodeallaid sámegiel oahpahussii vuosttaš- ja nubbegiellan
 Støtte opp om utvikling av flere og nye språkarenaer
 Doarjut barggu oažžut eambbo ja ođđa giellaarenaid
Samisk begynneropplæring for voksne
Sámi álgooahpahus rávisolbmuide
Som følge av fornorskningspolitikken er det mange voksne samer som ikke har lært samisk.
Dáruiduhttinpolitihka geažil leat olu rávisolbmot geat eai leat oahppan sámegiela.
Begynneropplæring i samisk for voksne er nødvendig og viktig for utviklingen av samisk språk.
Sámegiela álgooahpahus rávisolbmuide lea dárbbašlaš ja dehálaš sámegiela ovddideapmái.
29 voksne skal kunne ta del i videreføringen av samisk språk, må de selv kunne språket.
Vai rávisolbmot sáhttet váldit oasi sámegiela viidáset ovddideamis, de fertejit ieža máhttit giela.
Samisk språkundersøkelse 2012 viser at det er interesse for å lære seg samisk.
Sámi giellaiskkadeapmi 2012 čájeha ahte lea beroštupmi oahppat sámegiela.
Blant disse oppgir omkring halvparten av de ønsker å lære seg mer samisk.
Sis muitala sullii bealli ahte sii háliidit oahppat eambbo sámegiela.
Blant de som ikke forstår noe samisk er interessen noe lavere, her er det 40 % som vurderer å lære seg samisk på sikt.
Sin gaskkas geat eai máhte veahášge sámegiela, lea beroštupmi veaháš vuollelis, 40 % sis árvvoštallet oahppat sámegiela áiggi vuollái.
Dersom vi skal nå målet om flere brukere av samisk og økte muligheter til bruk av samisk så må også ikke-samer lære seg samisk.
Jus mii galgat joksat mihtu oažžut eambbo sámegiel geavaheddjiid ja buoret vejolašvuođa geavahit sámegiela, de fertejit maiddái olbmot geat eai leat sápmelaččat oahppat sámegiela.
Begynneropplæring for voksne må tilrettelegges på andre måter enn opplæring for barn og unge.
Rávisolbmuid álgooahpahus ferte heivehuvvot eará ládje go mánáid ja nuoraid oahpahus.
Ofte er voksne etablert med familie og fast arbeid.
Dávjá lea rávisolbmuin bearaš ja bargu.
Samisk språkundersøkelse 2012 viser at over 30 % oppgir opplæring på hjemstedet som en forutsetning for å greie å ta opplæring i samisk.
Sámi giellaiskkadeapmi 2012 čájeha ahte badjel 30 % lohket ahte oahpahus ruovttubáikkis lea eaktu jus galget nákcet čađahit sámegiel oahpahusa.
Andre viktige forutsetninger som må være til stede er mulighet for begynneropplæring og lave kostnader.
Eará dehálaš eavttut mat fertejit leat sajis, lea vejolašvuohta váldit álgooahpahusa ja vuollegis gollodássi.
Sametinget finansierer et femårig samisk voksenopplæringsprogram, drevet av Sámi allaskuvla.
Sámediggi ruhtada viđa jagi sámegiela rávisolbmuidoahpahusprográmma, man Sámi allaskuvla jođiha.
Prosjektet går ut på at Sámi allaskuvla samarbeider med språksentrene om å tilby begynneropplæring i samisk for voksne.
Prošeakta čađahuvvo dainnalágiin ahte Sámi allaskuvla ovttasbargá giellaguovddážiiguin fállat sámegiel álgooahpahusa rávisolbmuide.
Sámi allaskuvla har utarbeidet studieplaner som kursene følger, og bidrar med forelesere.
Sámi allaskuvla lea ráhkadan oahppoplánaid maid kurssat čuvvot, ja lágida logaldalliid.
Etter endt kurs kan studentene ta eksamen ved Sámi allaskuvla.
Maŋŋel kurssa sáhttet studeanttat váldit eksámena Sámi allaskuvllas.
Sámi allaskuvla har også faglig veiledet de ansatte ved språksentrene.
Sámi allaskuvla lea maiddái fágalaččat bagadallan giellaguovddáža bargiid.
Prosjektet har gitt verdifull erfaring, og betraktes som vellykket.
Prošeakta lea bohciidahttán mávssolaš vásáhusa, ja sáhttá lohkat ahte dat lea lihkostuvvan.
Universitetet i Tromsø har også inngått et lignende samarbeid med noen språksentre.
Romssa universitehtas lea maid sullasaš ovttasbargu muhtun giellaguovddážiiguin.
Grunnen til de positive resultatene ser ut til å være at befolkningen får ta kurs i samisk på hjemstedet, samtidig som de er studenter som tar eksamen ved høgskole/universitet og får studiepoeng for det.
Daid buriid bohtosiid duogáš orro leame dat go álbmot beassá váldit sámegiel kurssa ruovttubáikkis, seammás go sii leat studeanttat geat váldet eksámena allaskuvllas/universitehtas ja ožžot oahppočuoggáid dan ovddas.
Da denne måten å drive voksenopplæring på har vært så vellykket må slike samarbeider sikres fast finansiering.
Go dán mállet rávisolbmuidoahpahus lea nu bures lihkostuvvan, de ferte dákkár ovttasbargguide sihkkarastit fásta ruhtadeami.
I arbeidet for bevaring og utvikling av samisk språk er det viktig at det finnes faste og forutsigbare tilbud hvor voksne kan få mulighet til å lære seg samisk.
Sámegiela suddjema ja ovddideami barggus lea dehálaš ahte gávdnojit fásta ja einnostahtti fálaldagat gos rávisolbmot ožžot vejolašvuođa oahppat sámegiela.
Studieforbund er viktige voksenopplæringsarenaer.
Oahppolihtut leat dehálaš rávisolbmuidoahpahusarenat.
De har allerede i mange år drevet med språk- og kulturundervisning.
Dat leat juo máŋggaid jagiid bargan giella- ja kulturoahpahusain.
Sametinget ser at disse fremdeles kommer til å spille en viktig rolle i arbeidet med å fremme samisk språk og kultur.
Sámediggi oaidná ahte dáin boahtá ain leat dehálaš rolla sámi giela ja kultuvrra ovddideamis.
Spesielt viktig er deres rolle i arbeidet med å skape arenaer hvor samisk språk kan brukes i ulike kurssammenhenger.
Sin rolla lea erenoamáš dehálaš go galgá ráhkadit arenaid gos sámegiella sáhttá geavahuvvot iešguđetge kursaoktavuođain.
Sametinget ser behovet for å styrke også deres virksomhet for å opprettholde et mangfoldig kurstilbud og språkarenaer.
Sámediggi oaidná dárbbu nannet maiddái sin doaimma vai sáhttá bisuhit máŋggabealat kursafálaldagaid ja giellaarenaid.
 Tilrettelagt begynneropplæring i samisk språk for voksne der folk bor
 Heivehit sámegiel álgooahpahusa rávisolbmuide doppe gos olbmot orrot
 Flere ikke-samer får muligheten til å lære seg samisk
 Eanebut geat eai leat sápmelaččat ožžot vejolašvuođa oahppat sámegiela
 Arbeide for at samarbeid mellom utdanningsinstitusjoner og språksentre sikres gode
 Bargat dan ala ahte oahppoásahusaid ja giellaguovddážiid ovttasbargui sihkkarastojuvvojit buorit rámmaeavttut.
 Arbeide for at samiske studieforbund sikres gode rammevilkår
 Bargat dan ala ahte sámi oahppolihtuide sihkkarastojuvvojit buorit rámmaeavttut
Språkbærere
Giellaguoddit
Språkbærere spiller en viktig rolle i arbeidet med å øke antall språkbrukere.
Giellaguddiin lea dehálaš rolla giellageavaheddjiid logu lasiheamis.
Samiske språkbærere innehar verdifull kunnskap om samisk språk, som det vil være nødvendig å dra nytte av i arbeidet for utvikling av samisk språk.
Sámi giellaguddiin lea mávssolaš máhttu sámegiela birra, mainna lea dárbu ávkkástallat sámegiela ovdánahttinbarggus.
Mange eldre behersker muntlig samisk svært godt, innehar et rikt ordforråd og har bevart den samiske oppbyggingen av språket.
Olu vuorrasat máhttet njálmmálaš sámegiela hui bures, sis lea stuora sátneriggodat ja leat doalahan sámi huksejumi gielas.
Det som vanligvis skiller en språkbærer og en som har lært språket på mer formelt vis gjennom skolegang, er at språkbæreren hører og vet hvilke ord og formuleringer man bruker i gitte situasjoner.
Dat mii dábálaččat earuha giellaguoddi ja dakkára gii lea oahppan giela eambbo formálalaš vugiin skuvllas, lea ahte giellaguoddi gullá ja diehtá makkár sániid ja dadjanvugiid galgá geavahit dihto dilis.
For å sikre språkets fremtid er det viktig at så 30 mange som mulig lærer språket gjennom overføring fra språkbærere.
Jus galgá sihkkarastit giela boahtteáiggi, de lea dehálaš ahte nu oallugat go vejolaš ohppet giela sirdima bokte giellaguddiin.
Språkbærere er en stor ressurs som bør brukes i langt større grad, både innenfor opplæring, forskning og i samspill mellom yngre og eldre.
Giellaguoddit leat stuora resursa mii berre geavahuvvot mihá eambbo, sihke oahpahusas, dutkamis ja nuoraid ja vuorrasiid ovttastallamis.
Språkbærere innen tradisjonelle samiske næringer som jordbruk, reindrift, utmark og fiske innehar viktig kunnskap om samisk språk, tradisjon og verdier.
Giellaguddiin árbevirolaš sámi ealáhusain nu go eanandoalus, boazodoalus, meahcásteamis ja guolásteamis lea dehálaš máhttu sámegiela, sámi árbevieruid ja árvvuid birra.
Språket har tradisjonelt sett stått sterkt innenfor primærnæringene, og de ulike næringene har spilt en viktig rolle som bærere av samisk språk og tradisjonell kunnskapsoverføring.
Giella lea árbevirolaččat leamaš nanus vuođđoealáhusain, ja dat iešguđetge ealáhusat leat leamaš dehálaš sámegiela ja árbevirolaš máhttosirdima guoddit.
På den måten er språket innenfor primærnæringer ikke bare verdifull for samisk språkutvikling, men også viktig for videreføring av tradisjonelle samiske verdier og kunnskap.
Dán dáfus ii leat vuođđoealáhusaid giella dehálaš dušše sámi giellaovdáneapmái, muhto lea maiddái dehálaš árbevirolaš sámi árvvuid ja máhtu sirdimis.
I denne sammenhengen er det av stor betydning at tradisjonelle samiske næringers rolle som språklæringsarenaer ivaretas og utvikles, slik at språket og viktige verdier bevares og føres videre i fremtiden.
Dán oktavuođas lea hui mávssolaš ahte árbevirolaš sámi ealáhusaid rolla giellaoahppanarenan suddjejuvvojit ja ovddiduvvojit, nu ahte giella ja dehálaš árvvut seilot ja sáhttet dolvojuvvot viidáseappot boahtteáigái.
 Språkbærere brukes aktivt for å videreføre språket både på formelle og uformelle arenaer
 Giellaguoddit geavahuvvojit aktiivvalaččat sirdit giela sihke formálalaš ja eahpeformálalaš arenain.
 Språkbærere brukes som aktiv ressurs i språkopplæringen og på ulike språkarenaer
 Giellaguoddit geavahuvvojit aktiivvalaš resursan giellaoahpahusas ja iešguđetge giellaarenain
 Arbeide for at skoler og barnehager i større grad kan samarbeide med tradisjonelle næringer
 Bargat dan ala ahte skuvllat ja mánáidgárddit ovttasbargagohtet eambbo árbevirolaš ealáhusaiguin giellasirdinarenaid dáfus.
Innsatsområde 4: Bruk av samisk språk
Áŋgiruššansuorgi 4: Sámegiela geavaheapmi
Reelle muligheter for bruk av samisk språk i offentlige og private sammenhenger er særdeles viktig i arbeidet for å øke bruken av samisk språk.
Duohta vejolašvuođat geavahit sámegiela almmolaš ja priváhta oktavuođain lea erenoamáš dehálaš barggus lasihit sámegiela geavaheami.
Det er i dag ikke tilstrekkelige samiskspråklige tilbud i samfunnet, og språkbrukere opplever at deres mulighet til bruk av samisk språk begrenses.
Odne eai leat doarvái olu sámegielat fálaldagat servodagas, ja giellageavaheaddjit vásihit ahte sin vejolašvuohta geavahit sámegiela ráddjejuvvo.
Dette er en situasjon Sametinget ikke ser seg fornøyd med.
Dát lea dakkár dilli masa Sámediggi ii berre duhtat.
Det er viktig for språkets fremtid at bruken av samisk språk økes betraktelig på alle samfunnsområder.
Lea dehálaš giela boahtteáigái ahte sámegiela geavaheapmi lassána dovdomassii buot servodatsurggiin.
Bevisst forhold til bruk av samisk språk
Dihtomielalaš jurddašeapmi sámegiela geavaheami birra
De aller fleste samiskspråklige voksne er to- eller flerspråklige.
Eanas sámegielat rávisolbmot leat guovtte- dahje máŋggagielagat.
I et språkmiljø der bruk av majoritetsspråket lett blir dominerende er det nødvendig å styrke kunnskap og bevissthet om språkvalg.
Dakkár giellabirrasis gos majoritehtagiela geavaheapmi álkit vuoitá, lea dárbu nannet máhtu ja dihtomielalašvuođa giellaválljema birra.
Det er avgjørende for det samiske språkets fremtid at den tospråklige velger å bruke samisk språk i flest mulig sammenhenger.
Lea mearrideaddji sámegiela boahtteáigái ahte guovttegielat vállje geavahit sámegiela nu olu diliin go vejolaš.
For å gjøre språkvalget lettere er det også av stor betydning at enspråklig majoritetsspråkstalende har forståelse for tospråkliges språkvalg.
Vai álkidahtášii giellaválljema, de lea maid hui mávssolaš ahte ovttagielat majoritehtagielagat čájehit ipmárdusa guovttegielaga giellaválljemii.
Dersom valg av språk alltid er basert på at alle som hører det som blir sagt må ha mulighet til å forstå, vil muligheten til å bruke samisk språk bli drastisk redusert.
Jus giellaválljen álo vuolgá das ahte buohkat geat guldalit galget sáhttit ipmirdit, de gal vejolašvuohta geavahit sámegiela unnu sakka.
For å sikre samiske språkets fremtid må språket velges og brukes som hjemmespråk og overføres mellom generasjoner.
Sihkkarastin dihte sámegiela boahtteáiggi, ferte giella válljejuvvot ja geavahuvvot ruovttugiellan ja sirdojuvvot buolvvas bulvii.
Det er også nødvendig at språket brukes på flere arenaer i samfunnet.
Lea maid dárbbašlaš ahte giella geavahuvvo máŋgga arenas servodagas.
Dette krever god samfunnsplanlegging, og en økt innsats fra både offentlige og private institusjoner så vel som den enkelte språkbruker.
Dát gáibida buori servodatplánema, ja eambbo barggu sihke almmolašvuođas ja priváhta ásahusain ja maiddái ovttaskas giellageavaheaddjis.
Det er nødvendig med økt bevisstgjøring om viktigheten av å bruke det samiske språket i flere sammenhenger.
Lea dárbu buoridit dihtomielalašvuođa das man dehálaš lea geavahit sámegiela máŋgga oktavuođas.
Den enkelte språkbruker, politikere, institusjoner og offentlig forvaltning må velge å bruke samisk språk.
Ovttaskas giellageavaheaddji, politihkkárat, ásahusat ja almmolaš hálddašeapmi fertejit válljet geavahit sámegiela.
31 Det hviler et stort ansvar på den enkelte språkbruker, men Sametinget vil også ansvarliggjøre institusjoner og politikere i større grad.
Ovttaskas giellageavaheaddjis lea stuora ovddasvástádus, muhto Sámediggi áigu maid duvdit eambbo ovddasvástádusa ásahusaide ja politihkkáriidda.
Samiske institusjoner og politikere er forbilder i det samiske samfunnet og har stor innflytelse.
Sámi ásahusat ja politihkkárat leat ovdagovat sámi servodagas ja sis lea stuora váikkuhanváldi.
Disse må i større grad være sitt ansvar beviste og bruke språket i langt større grad og i flere sammenhenger, samtidig som de må ha en økt bevissthet om språkrøkt.
Sii fertejit buorebut dovdat ja diehtit iežaset ovddasvástádusa ja geavahit giela mihá eambbo ja eambbo oktavuođain, seammás go sis ferte leat eambbo dihtomielalašvuohta gielladikšuma birra.
Det betyr at også Sametinget i mye sterkere grad må vektlegge bruk av samisk språk i sin daglige virksomhet.
Dát mearkkaša ahte maiddái Sámediggi ferte eambbo deattuhit sámegiela geavaheami iežas beaivválaš doaimmas.
Media har en spesielt viktig rolle som språktrendsetter.
Medias lea erenoamáš dehálaš rolla gielladábiid álggaheamis.
Bevisstgjøring om bruk av samisk vil være med på å høyne språkets status.
Eambbo dihtomielalašvuohta sámegiela geavaheami birra livččii mielde lokteme giela stáhtusa.
Samisk språk må være et språk som brukes aktivt av både enkeltpersoner og institusjoner.
Sámegiella ferte leat dakkár giella maid sihke ovttaskas olbmot ja ásahusat geavahit aktiivvalaččat.
Dette vil både øke bruken av samisk språk og heve språkets status og verdi.
Dát sihke lasiha sámegiela geavaheami ja lokte giela stáhtusa ja árvvu.
Det er i denne sammenheng også viktig å understreke at samer som ikke har fått lære samisk må gjøre en innsats for å ta språket tilbake.
Dán oktavuođas lea maid dehálaš deattuhit ahte sápmelaččat geat eai leat beassan oahppat sámegiela, fertejit ražastit váldit giela ruovttoluotta.
Sametinget ønsker et større fokus om viktigheten av å lære språket i voksen alder.
Sámediggi háliida eambbo fokusa das man dehálaš lea oahppat giela rávisolmmožin.
Sametinget kan ikke styre enkeltindivids private språkbruk, men Sametinget vil jobbe for at det finnes gode muligheter for språkopplæring og gode språkarenaer.
Sámediggi ii sáhte stivret ovttaskas olbmuid priváhta giellageavaheami, muhto Sámediggi bargá dan ala ahte gávdnojit buorit vejolašvuođat giellaoahppamii ja buorit giellaarenat.
 Samisk språk brukes aktivt på alle samfunnsområder
 Sámegiella geavahuvvo aktiivvalaččat buot servodatsurggiin
 En positiv holdning til bruk av samisk språk
Oassemihttu:  Buorit guottut sámegiela geavaheapmái
 I samarbeid med institusjoner og organisasjoner etablere større bevissthet for
 Ovttasráđiid ásahusaiguin ja organisašuvnnaiguin ovddidit eambbo dihtomielalašvuođa das
nødvendigheten av å bruke samisk både muntlig og skriftlige
man dárbbašlaš lea geavahit sámegiela sihke njálmmálaččat ja čálalaččat.
 Arbeide for at institusjoner og organisasjoner øker sin kompetanse i samisk språk og kultur
 Bargat dan ala ahte ásahusat ja organisašuvnnat buoridit iežaset sámi giella- ja kulturmáhtu.
De samiske språksentrene spiller en viktig rolle i utviklingen av samisk språk.
Sámi giellaguovddážiin lea hui dehálaš rolla sámegiela ovdánahttimis.
De er særlig viktige for nærmiljøet og skaper stor aktivitet i sine områder.
Dat leat erenoamáš dehálaččat lagasbirrasii ja ovddidit olu doaimmaid iežaset guovlluin.
Språksentrene er en av Sametingets viktigste samarbeidspartnere i de ulike språkområdene.
Giellaguovddážat leat Sámedikki deháleamos ovttasbargoguimmiid searvvis dain iešguđetge giellaguovlluin.
Utfordringene for språksentrene er mangel på forutsigbare rammebetingelser.
Giellaguovddážiid hástalus lea ahte váilot einnostahtti rámmaeavttut.
Evalueringen av språksentrene utført av Norut Alta våren 2012 bekrefter behovet for økte økonomiske og menneskelige ressurser.
Giellaguovddážiid evalueren maid Norut Alta čađahii 2012 giđa, duođašta ahte lea dárbu lasi ekonomalaš ja olmmošlaš návccaide.
Sametinget er opptatt av en bedre ansvarsfordeling og koordinering av språktiltak, og ser i den forbindelse på språksentrene som naturlige samarbeidspartnere.
Sámediggi deattuha buoret ovddasvástádusjuogu ja oktiiheiveheami gielladoaibmabijuid dáfus, ja oaidná dan oktavuođas ahte giellaguovddážat leat lunddolaš ovttasbargoguoimmit.
De samiske språksentrene har et stort potensial for videre utvikling av samisk språk.
Sámi giellaguovddážiin lea stuora potensiála viidáset ovddidit sámegiela.
Sametinget har tidligere belyst behovet for økt produksjon av skjønnlitteratur, læremidler, språkteknologiske verktøy og ser dette i nær sammenheng med oppbygging av språksentrene.
Sámediggi lea ovdal čuvgen dárbbu lasihit čáppagirjjálašvuođa, oahpponeavvuid, giellateknologalaš reaidduid buvttadeami, ja oaidná lagas oktavuođa giellaguovddážiid huksemiin.
Dette innebærer behov for økt samarbeid mellom språksentrene og opplæringsinstitusjoner.
Dát mielddisbuktá dárbbu lagat ovttasbargui giellaguovddážiid ja oahpahusásahusaid gaskka.
Det er også behov for tettere samarbeid mellom språksentrene og tradisjonelle næringer for å utvikle og styrke bruk av tradisjonell kunnskap og terminologi.
Lea maid dárbu lagat ovttasbargui giellaguovddážiid ja árbevirolaš ealáhusaid gaskka vai sáhttá ovddidit ja nannet árbevirolaš máhtu ja tearbmageavaheami.
Sametinget anser språksentrene som naturlige aktører i arbeidet for å opprette nye og videreutvikle eksisterende språkarenaer for samisk språk.
Sámediggi oaidná giellaguovddážiid lunddolaš ovddasteaddjin barggus ahte ásahit ođđa ja ovddidit viidáseappot daid giellaarenaid mat juo gávdnojit sámegiela dáfus.
Språksentrenes produksjoner av materiell til bruk i språkopplæring er verdifull og bør i langt større grad publiseres og tilgjengeliggjøres.
Dat materiála maid giellaguovddážat ráhkadit giellaoahpahusa váste, lea mávssolaš ja berre mihá eambbo almmuhuvvot ja biddjojuvvot maiddái earáide olámuddui.
Nettportalen Ovttas.no er et naturlig samlingssted også for språksentrenes materiell og utgivelser.
Neahttaportála Ovttas.no lea lunddolaš báiki gosa sáhttá čohkket maiddái giellaguovddážiid materiálaid ja almmuhemiid.
 Aktive og levedyktige samiske språksentre
 Aktiivvalaš ja ceavzilis sámi giellaguovddážat
 I samarbeid med språksentrene se på deres rolle i arbeidet med å videreutvikle samisk språk.
 Geahčadit ovttas giellaguovddážiiguin makkár rolla dain lea sámegiela viidáset ovddideamis
 Arbeide for at språksentrene sikres faste forutsigbare finansieringsordninger.
 Bargat dan ala ahte giellaguovddážiidda sihkkarastojuvvojit fásta, einnostahtti
En viktig forutsetning for at samisk språk skal kunne bevares og videreutvikles er at det finnes språkarenaer hvor språkene faktisk er i bruk.
Giellaarenat Dehálaš eaktu jus sámegiella galgá seailut ja viidáset ovdánit, lea ahte gávdnojit giellaarenat gos gielat duođai geavahuvvojit.
Intensjoner om at samiske språk skal være dagligspråk kan vanskelig nås så lenge det ikke er mulig å bruke språkene i det daglige liv, i møte med offentlig forvaltning eller i kommunikasjon med omverdenen.
Sáhttá leat váttis joksat ulbmila ahte sámegiella galgá leat beaivválašgiella jus gielaid ii leat vejolaš geavahit árgabeaivvis, go deaivvada almmolaš hálddašemiin dahje go gulahallá máilmmiin.
Samisk språk er mange steder ikke en naturlig del av dagliglivet, og det finnes få arenaer hvor språket brukes.
Olu báikkiin ii leat sámegiella lunddolaš oassi árgabeaivvis, ja gávdnojit unnán arenat gos giella geavahuvvo.
Språkarenaer er viktige verktøy for å skape møteplasser hvor samisk høres og synes.
Giellaarenat leat dehálaš reaiddut deaivvadanbáikkiid lágideamis gos sámegiella gullo ja oidno.
Særlig viktig er dette i områder hvor samisk ikke er majoritetsspråk.
Dát lea erenoamáš dehálaš guovlluin gos sámegiella ii leat majoritehtagiella.
Det må legges til rette for reell bruk av samisk i samfunnet i form av arenaer og møteplasser for barn, unge og voksne.
Ferte láhčit diliid duohta sámegiela geavaheapmái servodagas arenaid ja deaivvadanbáikkiid bokte mánáide, nuoraide ja rávisolbmuide.
Språkleirer har vist seg å være effektive tiltak for å styrke språkopplæringen.
Giellabeasit leat čájehuvvon beaktilis doaibman giellaoahpahusa nannemis.
Erfaringer fra det sørsamiske området viser at barn og unge lærer seg samisk språk mye fortere gjennom deltakelse på slike språkleirer.
Vásáhusat lullisámi guovllus čájehit ahte mánát ja nuorat ohppet sámegiela jođáneappot go oassálastet dákkár giellabesiin.
For barn og unge som får opplæring i samisk i skolen uten særlig språklig støtte i nærmiljøet er språkbad helt avgjørende for god språkutvikling.
Mánáide ja nuoraide geat ožžot sámegiel oahpahusa skuvllas almmá makkárge erenoamáš gielalaš doarjaga haga lagasbirrasis, lea giellalávgun áibbas mearrideaddji buori giellaovdáneami dáfus.
Slike tilbud er i dag prosjektbaserte og gis ikke som faste tilbud.
Dákkár fálaldagat leat odne prošeaktavuđot fálaldagat eai ge addojuvvo fásta fálaldahkan.
Det vil være behov for å vurdere om språkbad bør innarbeides som en del av det ordinære opplæringstilbudet og innarbeides i gjeldende rammeverk.
Lea dárbu árvvoštallat berre go giellalávgun gođđojuvvot oassin dábálaš oahpahusfálaldagas ja váldojuvvot mielde gustovaš rámmaide.
Dette omhandles også i Sametingsmelding om opplæring og utdanning.
Dát guoskkahuvvo maiddái Sámediggedieđáhusas oahpahusa ja oahpu birra.
 Mangfold av språkarenaer for samisk språk
 Máŋggabealat giellaarenat sámegiela dáfus
 Arbeide for at det utvikles gode språkarenaer som fungerer som språklig støtte i nærmiljøet
 Bargat dan ala ahte ráhkaduvvojit buorit giellaarenat mat doibmet gielalaš doarjjan lagasbirrasis
Synliggjøring av samisk språk i det offentlige rom
Sámegiela čalmmustahttit almmolašvuođas
Synliggjøring av samisk skjer gjennom skriftspråket.
Sámegiela čalmmustahttin dáhpáhuvvá čálagiela bokte.
Det er derfor viktig å legge forholdene til rette for økt bruk av skriftspråket.
Danne lea dehálaš láhčit diliid eambbo čállingiela geavaheapmái.
Selv om de eldste skrifter på samisk går flere hundre år tilbake i tid, er aktiv bruk av skriftlig samisk blant den samisktalende befolkning et relativt nytt fenomen som tok til å bli mer utbredt først som lesespråk etter utgivelsen av tilgjengelige religiøse tekster.
Vaikko áramus sámi čállagat leat máŋga čuođi jagi boarrásat, de lea sámegiela čálagiela aktiivvalaš geavaheapmi sámegielat álbmoga gaskkas oalle ođđa fenomena mii leavvagođii vuos lohkangiellan maŋŋel oskkolaš teavsttaid almmuheami.
Fra 1970 årene startet en markant økning av samiskspråklig litteratur, men først med innføringen av samisk som undervisningsspråk i grunnskolen ble det skapt et bedre grunnlag for aktiv bruk av samisk skriftspråk både som lese- og skrivespråk.
1970-jagiin lassánišgođii sámegielat girjjálašvuohta dovdomassii, muhto easka dalle go sámegiella šattai oahpahusgiellan vuođđoskuvllas, bođii buoret vuođđu aktiivvalaččat geavahit sámegiel čálagiela sihke lohkan- ja čállingiela.
Med innføringen av egne samiske læreplaner for alle skolefag på slutten av 1990-tallet fikk samisk skriftspråksutvikling en ny giv som gav elevene et godt grunnlag for skriftlig bruk av samisk.
Go bohte sierra sámi oahppoplánat buot skuvlafágaide 1990-logu loahpageahčen, de oaččui sámegiel čálagiela ovdáneapmi ođđa vuoimmi mii attii ohppiide buori vuođu geavahit sámegiela čálalaččat.
Utfordringene med synliggjøring av samisk språk må sees på bakgrunn av en relativt kort skriftspråkshistorie i skolesammenheng og med ganske store forskjeller for de ulike språkgruppene.
Sámegiela čalmmustahttima hástalusaid ferte árvvoštallat oalle oanehis čálagiellahistorjjá ektui skuvlaoktavuođas, ja maiddái stuora erohusaid ektui daid iešguđetge giellajoavkkuid gaskka.
Synliggjøring av samisk språk er både et mål og et middel.
Sámegiela čalmmustahttin lea sihke mihttu ja reaidu.
Gjennom skilting, kunstneriske uttrykk, dokumenter, hjemmesider og teksting vil språket synliggjøres.
Galbbaid, dáiddalaš cealkámušaid, dokumeanttaid, ruovttusiidduid ja tekstema bokte galgá giella boahtit oidnosii.
Et synlig språk er et grunnleggende hjelpemiddel i språkopplæring samtidig som det også gir språket økt status.
Oinnolaš giella lea vuođđo veahkkeneavvu giellaoahpahusas, seammás go maiddái addá gillii eambbo stáhtusa.
Bruk og synliggjøring av samiske stedsnavn er et viktig språk- og kulturfremmende tiltak.
Sámi báikenamaid geavaheapmi ja čalmmustahttin lea dehálaš giella- ja kulturovddideaddji doaibmabidju.
Det er viktig med systematisk registrering og innsamling av samiske stedsnavn, spesielt i områder med 33 mangelfull innsamling av samisk navnemateriale.
Lea dehálaš systemáhtalaččat registreret ja čohkket sámi báikenamaid, erenoamážit guovlluin gos sámi báikenammamateriálat leat unnán čohkkejuvvon.
I denne sammenheng er det viktig å bygge opp et samisk navnefaglig arkiv som gjør navnematerialet lett tilgjengelig.
Dán oktavuođas lea dehálaš hukset bajás sámi nammafágalaš arkiivva gos nammamateriálat leat álkit olámuttos.
Media og litteratur påvirker språket, det er derfor viktig at det utgis samisk litteratur som både har godt språk og som samtidig er tilpasset aldersgruppen og stimulerer til leselyst.
Media ja girjjálašvuohta váikkuhit giela, danne lea dehálaš ahte almmuhuvvo sámi girjjálašvuohta mas lea sihke buorre giella ja mii seammás lea heivehuvvon ahkejovkui ja mii movttiidahttá eambbo lohkamii.
Media spiller en viktig rolle i samfunnet, og har slik et stort ansvar for både synliggjøring, god språkbruk, og for at det gis tilbud som er med på å fremme og styrke språkbruken.
Medias lea dehálaš rolla servodagas, ja nu lea ge das stuora ovddasvástádus sihke čalmmustahttima dáfus, buori giellageavaheami dáfus, ja ahte addojuvvo fálaldat mii lea mielde ovddideame ja nanneme giellageavaheami.
Filmer for barn og unge er viktige språkformidlere.
Filmmat mánáide ja nuoraide leat dehálaš giellagaskkusteaddjit.
Filmer med samisk språkvalg og filmer med samisk tekstvalg vil derfor være viktig for barns språkutvikling.
Filmmat main geavahuvvo sámegiella ja filmmat main lea sámegiel teaksta leat ge danne dehálaččat mánáid giellaovdáneapmái.
Sametinget ser behovet for et nordisk samarbeid gjennom Samisk parlamentarisk råd og de nordiske sameministrene for at samisk språk får en større plass i tv-kanaler, dvd-filmer og internettsider som er beregnet for barn og unge.
Sámediggi oaidná dárbbu ovttasbargat Davviriikkalaččat Sámi parlamentáralaš ráđi ja Davviriikkalaš sámeministariid bokte vai sámegiella oažžu stuorát saji tv-kanálain, dvd-filmmain ja interneahttasiidduin mat leat ráhkaduvvon mánáid ja nuoraid váste.
 Samisk språk brukes og er synlig på alle arenaer i samfunnet
 Sámegiella geavahuvvo ja lea oidnosis buot arenain servodagas
 Arbeide for økt synliggjøring av samisk språk og kultur
 Bargat eambbo čalmmustahttit sámi giela ja kultuvrra
 Økt utgivelse av litteratur, aviser og tidsskrifter på samisk
 Almmuhit eambbo girjjálašvuođa, aviissaid ja áigečállagiid sámegillii
 Økt bruk av skriftlig samisk i digitale medier.
 Geavahit eambbo čálalaš sámegiela digitála mediain
Denne meldingen belyser de behovene og utfordringene som er tilstede i samfunnet, samt legger fram forslag til løsninger som skal forbedre situasjonen for samisk språk.
Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat Dát dieđáhus čuvge daid dárbbuid ja hástalusaid mat servodagas leat, ja evttoha čovdosiid mat sáhttet buoridit sámegiela dili.
Ved hjelp av denne meldingen, og gjennom god dialog med sentrale myndigheter forventer Sametinget at de økonomiske rammene for samisk språkutvikling i Norge økes betraktelig.
Dáinna dieđáhusain, ja buriin gulahallamiin guovddáš eiseválddiiguin, vuordá Sámediggi ahte ekonomalaš rámmat sámegiela ovddideapmái Norggas lasihuvvo dovdomassii.
Sametinget har stor tro på at sentrale myndigheter imøtekommer de målene som er satt, slik at Sametinget og andre aktører får de økonomiske og administrative rammene som må til for å heve statusen og bruken av samisk språk.
Sámedikkis lea stuora jáhkku dasa ahte guovddáš eiseválddit dustejit daid mihtuid mat leat biddjon, nu ahte Sámediggi ja eará ovddasteaddjit ožžot daid ekonomalaš ja hálddahuslaš rámmaid mat dárbbašuvvojit jus galgá loktet sámegiela stáhtusa ja geavaheami.
Sametinget er klar over at denne meldingen legger opp til store endringer.
Sámediggi ipmirda ahte dát dieđáhus evttoha stuora rievdadusaid.
Lovverk må endres, myndighet og ansvar avklares.
Lágat fertejit rievdaduvvot, váldi ja ovddasvástádus ferte čielggaduvvot.
Samtidig må de økonomiske ressursene økes som allerede nevnt.
Seammás fertejit ekonomalaš resurssat lasihuvvot, nu go juo lea namuhuvvon.
De endringene som Sametinget her foreslår medfører endringer i flere lover som gir ulike språkrettigheter for samisktalende.
Dat rievdadusat maid Sámediggi dás evttoha, mielddisbuktet ahte máŋga lága mat addet giellavuoigatvuođaid sámegielagiidda fertejit rievdaduvvot.
Det betyr også endring i myndigheten til både Sametinget og andre aktører.
Dát mearkkaša maiddái ahte sihke Sámedikki ja eará ovddasteddjiid váldi rievdaduvvo.
Dette er et stort arbeid som krever en grundig gjennomgang.
Dát lea stuora bargu mii gáibida dárkilis guorahallama.
Derfor har Sametinget foreslått at det nedsettes et samisk offentlig utvalgt (SaOU) som består av medlemmer fra Regjering og Sametinget.
Danne lea Sámediggi evttohan ahte nammaduvvo sámi almmolaš lávdegoddi (SaOU/SáAL) mas leat Ráđđehusa ja Sámedikki ovddasteaddjit.
Dette utvalget må ha mandat til å utrede og utarbeide forslag til endringer i lovverk og myndighet som berører samisk språk.
Dán lávdegottis ferte leat mandáhtta čielggadit ja evttohit rievdadusaid sámegillii guoski lágain ja válddis.
Videre må utvalget gjennomgå rammebetingelser, ansvarsforhold og koordinering av samiske språktiltak og fremme forslag til endringer.
Viidáseappot ferte lávdegoddi guorahallat rámmaeavttuid, ovddasvástádusdili ja sámegiel doaibmabijuid oktiiheiveheami ja evttohit rievdadusaid.
Oppfølgingen av meldingen vil skje gjennom Sametingets årlige budsjett der tiltak under de enkelte målene vil blir prioritert.
Dieđáhus čuovvoluvvo Sámedikki jahkásaš bušeahtaid bokte gos ovttaskas mihtuid doaibmabijut vuoruhuvvojit.
Sametingsrådet vil vurdere å utarbeide handlingsplaner for deler av innsatsområdene.
Sámediggeráđđi áigu árvvoštallat ráhkadit doaibmaplánaid muhtun áŋgiruššansurggiide.
Meldingen har et langsiktig perspektiv og det vil være naturlig å ha en gjennomgang av meldingen etter tre-fire år for å vurdere om Sametinget har oppnådd de målene som er satt i meldingen.
Dieđáhusas lea guhkesáigásaš perspektiiva ja lea lunddolaš geahčadit dieđáhusa golmma-njealji jagi geahčen fas, gávnnahan dihte lea go Sámediggi joksan daid mihtuid mat leat biddjon dieđáhusas.
/ Sametingsrådets beretning om virksomheten
/ Sámediggeráđđi doaibmadieđáhus
Arkivsaknr.
Arkivsaknr.
19/4407
19/4407
Mielddus/Vedlegg
Mielddus/Vedlegg
Saksfremstilling
Saksfremstilling
1 Innledning
1 Álggahus
Denne beretningen omhandler perioden fra 26.08.19 til 08.11.19 og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2019.
Dát dieđáhus guoská áigodahkii 26.08.19 rájes 08.11.19 rádjái, ja čatnasa čatnasa Sámedikki 2019 bušehttii.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt 1 fysisk rådsmøte og flere telefonmøter og har behandlet 93 saker.
Sámediggeráđit leat dán áigodagas leamaš okta fysalaš ráđđečoahkkin ja máŋga telefončoahkkima, ja leat gieđahallan 93 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/kalender har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nugo oidno geahčastagas https://samediggi.no/Arrangementer, de lea ráđđi dasa lassin searvan eanet čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
2 Språk
2 Giella
Samfunnsmål:
Servodatmihttu:
Samisk og norsk er likeverdige språk.
Sámegielat ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat
Bruk av samiske språk
Sámegielaid geavaheapmi
Mål for innsatsområdet:
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri:
Innbyggerne i forvaltningsområdet for samisk språk kan aktivt bruke samisk i kommunikasjon med offentlige instanser.
Sámegielaid hálddašanguovllu ássit besset sámástit go gulahallet almmolaš ásahusaiguin.
Møte med fellesnemda for nye Narvik
Čoahkkin ođđa Áhkánjárgga oktasašlávdegottiin
Sametingspresident Aili Keskitalo deltok på møte med fellesnemnda for nye Narvik, 2. oktober i Narvik.
Sámedikki presideanta Aili Keskitalo searvvai ođđa Áhkánjárgga oktasašlávdegotti čoahkkimii golggotmánu 2. beaivvi Áhkánjárggas.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet var også representert.
Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanta lei maid čoahkkimis.
På initiativ fra Sametinget var sametingspresidenten invitert for å fortelle om forvaltningsområdet for samiske språk, og hvilke muligheter som ligger i tospråklighetsmidlene til Sametinget.
Sámedikki vuolggaheami vuođul lei Sámediggepresideanta bovdejuvvon muitalit sámegiela hálddašanguovllu birra, ja makkár vejolašvuođat leat Sámedikki guovttegielalašvuođa ruhtadoarjjaortnegis.
Sametingspresidenten tok opp dilemmaet som nye Narvik uforskyldt nå står i, at samiske språkbrukere fra gamle Tysfjord kommune fra og med 1. januar kommer til å miste sine rettigheter ved opprettelsen av nye Narvik kommune.
Sámediggepresideanta válddii ovdan dan čuolmma masa ođđa Áhkánjárga sivahemiid lea šaddan, ahte boares Divttasvuona suohkana sámegielagat ođđajagimánu 1. beaivvi rájes masset iežaset vuoigatvuođaid go ođđa Áhkánjárgga suohkan ásahuvvo.
Sametingspresidenten gjorde også fellesnemda oppmerksom på at det vil være en svært uheldig situasjon om samer innenfor samme kommune skulle ende opp med å ha ulike språklige rettigheter.
Sámediggepresideanta fuomášuhtii maiddái oktasašlávdegoddái ahte šaddá hui unohis dilli jus sámiin seamma suohkanis šaddet goabbatlágan vuoigatvuođat giela ektui.
10-års jubileum
10-jagi ávvudeapmi
Sametingsrådet deltok på 10-års jubileum for Ástávuona giellagoahtie og Lavangen kommune som språkforvaltningskommune 6. november.
Sámediggeráđđi oasálasttii Ástávuona giellagoađi ja Loabága suohkana 10-jagi ávvudeapmái sámegiela hálddašanguovlun skábmamánu 6. beaivvi.
I sin hilsningstale fokuserte sametingsrådet på hvilke muligheter som ligger i tospråklighetsmidlene, samt inviterte til dialog om de nye kommunekategoriene.
Dearvvuohtasártnistis sámediggeráđđi fokuserii guovttegielatvuođadoarjagiid vejolašvuođaide, ja bovdii searvat dialogii ođđa suohkankategoriijaid birra.
Tjaktjen Tjåanghkoe 2019
Tjaktjen Tjåanghkoe 2019
19.- 21. september deltok sametingsrådet på fagseminaret og ungdomskonferansen under den sørsamiske høstfestivalen Tjaktjen Tjåanghkoe i Snåsa.
Čakčamánu 19.- 21. beivviid oasálasttii sámediggeráđđi fágaseminárii ja nuoraidkonferánsii mat ledje lullisámi čakčafestivála Tjaktjen Tjåanghkoe áigge Snåases.
Festivalen arrangeres hvert andre år med fokus på sørsamisk språk og kultur.
Festivála lágiduvvo juohke nuppi jagi ja das lea lullisámi giella ja kultuvra fokusis.
Årets fagseminar med tittelen «Gïele lea faamoe - Power of language» hadde spesielt fokus på urfolksspråk og arbeidet som gjøres for å ta tilbake språket.
Dán jagáš fágasemináras mas lei bajilčálan “Gïele lea faamoe - Power of lanugage” lei erenoamážit fokus eamiálbmotgielaide ja bargui mii dahkko váldin dihtii giela ruovttoluotta.
Oversetting
Jorgalanbarggut
Høstens 2019 plenum var første plenum der alle sakspapirene var på samisk.
2019 čavčča dievasčoahkkin lei vuosttaš dievasčoahkkin go visot áššebáhpirat ledje sámegillii.
Dette er første steg i oppfølgingen av plenumsvedtaket 020/16.
Dat lea vuosttaš lávki 020/16 dievasčoahkkinmearrádusa ollašuhttimis.
Denne gangen var alle sakspapirene på nordsamisk på grunn av mangel på kapasitet i oversettingsarbeid i lule- og sørsamisk.
Dán vuoru ledje visot áššebáhpirat davvisámegillii danne go ii lean kapasitehta jorgalit julev- ja lullisámegillii.
Språkseminar i Inari
Giellaseminára Anáris
9. og 10. oktober arrangerte Sametingene og Sámi Giellagáldu språkseminar i Inari.
Golggotmánu 9.- 10. beivviid lágidedje Sámedikkit ja Sámi Giellagáldu giellaseminára Anáris.
Seminaret var ment spesielt for oversettere, tolker og andre språkarbeidere.
Seminára lei oaivvilduvvon erenoamážit jorgaleddjiide, dulkkaide ja eará giellabargiide.
Programmet inneholdt både foredrag og paneldiskusjoner.
Prográmmas ledje sihke logaldallamat ja panelaságastallamat.
Foredragene var på ulike samiske språk og omfattet ulike språkfaglige temaer.
Logaldallamat ledje iešguđetge sámegielaide ja fátmmastedje iešguđetlágán giellafágalaš fáttáid.
Alle sametingene hadde politiske representanter tilstede som holdt taler.
Sámedikkiin ledje politihkalaš ovddasteaddjit geat serve seminárii ja dolle sártniid.
Sametingspresident Aili Keskitalo deltok på vegne av Sametinget i Norge.
Norgga beale Sámedikki bealis searvvai sámediggepresideanta Aili Keskitalo.
Stedsnavntjenesten
Báikenammabálvalus
Stedsnavntjenesten har sendt foreløpige tilrådninger i Ibestad kommune og endelige tilrådninger i Beiarn kommune, Tana kommune og Kåfjord kommune.
Báikenammanevvohat lea dán áigodagas sádden álgorávvemiid Ivvárstáđiid suohkanis ja loahpalaš rávvagiid Bájddára suohkanis, Deanu gielddas ja Gáivuona suohkanis.
Stedsnavntjenesten har også tatt kontakt med Kulturdepartementet og foreslått at man i tillegg til nord-, lule-, sør- og skoltesamisk også innlemmer pite- og umesamisk i stedsnavnlovens forskrift.
Báikenammanevvohat lea maiddái váldán oktavuođa Kulturdepartemeanttain ja evttohan davvi-, julev-, lulli- ja nuortalašgielaid lassin báikenammalága láhkaásahussii lasihit maiddái bihtán- ja ubmisámegiela.
I samme brev har stedsnavntjenesten også kommet med råd om hvilke språk som bør brukes i hvilke områder.
Seamma reivves lea báikenammanevvohat maiddái nevvon guđiin guovlluin guđege giella berrešii geavahuvvot báikenamain.
Organisering av Sámi Giellagáldu
Sámi Giellagáldu organiseren
Målet for sametingsrådet er å etablere Sámi Giellagáldu som et permanent nordisk samiskspråklig normeringsorgan i 2020, slik at nytt organ kan være i drift på nyåret 2021.
Sámediggeráđi mihttun lea ásahit Sámi Giellagáldu bistevaš davviriikkalaš sámegielaid normerenorgánan jagi 2020 áigge, nu ahte ođđa orgána lea doaimmas ođđajagis 2021.
Sámi Giellagáldu har til nå blitt driftet og finansiert som prosjekt av sametingene.
Sámedikkit leat dássážii ovttas čađahan ja ruhtadan Sámi Giellagáldu doaimmaid prošeaktalágan hámis.
Denne organiseringsmodellen har sine utfordringer, i forhold til blant annet finansiering, arbeidsgiveransvar og ledelse.
Dán organiseremis leat hástalusat earret eará ruhtadeami, bargoaddiovddasvástádusa ja jođiheami ektui.
De ansatte på Sámi Giellagáldu arbeider nå formelt under sametingene i tre land.
Sámi Giellagáldu bargit barget dál formálalaččat golmma riikka sámedikkiin.
Det er de tre sametingene som har arbeidsgiveransvar og styringsrett som arbeidsgivere, men Sámi Giellagáldu har bestemmelsesrett i forhold til innholdet i arbeidsoppgavene og gjennomføring av disse.
Bargoaddiovddasvástádus ja bargoaddi stivrenvuoigatvuohta lea golmma sámedikkis, muhto mearridanváldi bargguid sisdollui ja daid čađaheapmái lea Sámi Giellagáldus.