pere/sami_parallel huggingface dataset:
Evenes og Skånland utreder også for tiden om de skal innlemmes i det samiske forvaltningsområdet , og dersom dette skjer vil skolen kunne få en svært sentral rolle i området .
Evenášši ja Skániid suohkanat leat maiddái dál čielggadeamen galget go searvat sámegiela hálddašanguvlui , ja jos nu dáhpáhuvvá de šaddá skuvla hui deaŧalažžan dán guovllus .
Det viktigste for Sametinget er en langsiktig løsning , og ikke årlig omkamp i forbindelse med budsjettforhandlinger på fylkestinget , sier Laila Susanne Vars .
Sámediggái lea deaŧaleamos guhkes áiggi badjel čoavddus , iige galggašii dárbbašit jahkásaččat rahčat dan beali bušeahttaráđđádallamiin fylkkadikkis , dadjá Laila Susanne Vars .
Et arbeid Sametinget ønsker å få avklart snarest .
Dán barggu háliida Sámediggi johtileamos lági mielde čilget .
Positive signaler
Positiivva signálat
Fylkesråd Kent Gudmundsen viste i møtet til at Troms fylkeskommune er positiv til å overdra eiendommen med all bygningsmasse til kommunen ) ( e - også for skoleformål .
Fylkkaráđđi Kent Gudmundsen čujuhii čoahkkimis dasa ahte Romssa fylkkasuohkan lea mielas bidjat opmodaga oktan buot visttiiguin suohkanii ) ( dda - maiddái skuvlaáigumuššan .
Han stilte seg også positiv til at elever fra Troms får gå på Skånland videregående skole dersom de ønsker det .
Son lei maid mielas dasa ahte Romssa oahppit besset vázzit skuvlla Skániid joatkkaskuvllas jus sii dan háliidit .
For dette vil Troms fylkeskommune godtgjøre skolen etter de satser som gjelder for private skoler .
Dan ovddas máksá Romssa fylkkasuohkan skuvlii daid máksomeriid mielde mat gustojit priváhta skuvllaide .
Fylkesråd Trud Berg uttalte at Nordland fylkeskommune ikke kommer til å legge hindringer i veien for at elever fra området som ønsker å gå på Skånland vgs .
Fylkkaráđđi Trud Berg celkkii ahte Nordlándda fylkkasuohkan ii áiggo hehttet daid guovllu ohppiid , geat dan háliidit , vázzimis Skániid joatkkaskuvlla .
Når det gjelder godtgjørelse til skolen , vil fylkeskommunen basere seg på at grenseavtalen som nå fremforhandles , legges til grunn for oppgjøret for elever fra Nordland .
Buhtadusa oktavuođas skuvlii háliida fylkkasuohkan bidjat vuođđun dan rádješiehtadusa mii dál lea sohppojuvvon , go máksojuvvo Nordlándda ohppiid ovddas .
På spørsmål om denne avtalen er forhandlingsbar i forhold til Skånland videregående skole , ble dette ikke avvist , men godtgjørelsen må bygge på tilsvarende prinsipper som Troms fylkeskommune legger til grunn - oppgjør etter satser for privatskoler eller gjesteelevsatser innenfor akseptable juridiske og økonomiske rammer .
Gažaldahkii sáhttá go dán šiehtadusa šiehtadallat Skániid joatkkaskuvlla ektui , de dat ii biehttaluvvon , muhto buhtadus ferte meroštallojuvvot sullasaš prinsihpaid vuođul go dan maid Romssa fylkkasuohkan bidjá vuođđun - máksu priváhta skuvllaid máksomeriid vuođul dahje guosseohppiid máksomeriid vuođul dohkálaš juridihkalaš ja ekonomalaš rámmaid siskkobealde .
Vi håper departementet legger vekt på de argumentene Sametinget og lokalbefolkningen har fremført i saken og gir dispensasjon til skoledrift , avslutter Laila Susanne Vars .
Mii doaivut ahte departemeanta deattuha daid ákkaid maid Sámediggi ja báikkálaš olbmot leat ovddidan áššis ja addá sierralobi skuvladoaimmaheapmái , loahpaha Laila Susanne Vars .
- Det er viktig for oss å bidra til dette prosjektet fordi det er viktig at ungdommens egne historier og tanker om mobbing blir hørt og tilgjengeliggjort , sier Sametingets visepresident Laila Susanne Vars .
- Midjiide lea deaŧalažžan veahkehit dán prošeavtta go lea deaŧalaš ahte nuoraid iežaset muitalusat ja jurdagat givssideami birra guldaluvvojit ja bohtet ovdan , dadjá Sámedikki várrepresideanta Laila Susanne Vars .
Bakgrunnen for den kommende boka er den mye diskuterte mobbeproblematikken i Karasjok .
Girjji duogáš , mii dál galgá almmuhuvvot , lea beakkán givssidanáššit Kárášjogas .
Før sommeren i fjor arrangerte Ungdomspolitisk utvalg ved Sametinget et folkemøte om disse problemene - der både konfliktrådet og barneombudet var tilstede .
Ovdal geasi mannan jagi lágidii Sámedikki Nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi álbmotčoahkkima dáid váttisvuođaid birra - masa sihke riidočoavdinráđđi ja mánáidsuodjalus oassálaste .
I etterkant tok konfliktrådet og politiets familievoldskoordinator kontakt med skoleledelsen i ved Karasjok ungdomsskole og sammen fant de fram til et opplegg for 10. klassene .
Dan maŋŋá válde riidočoavdinráđđi ja politiija bearašveahkaválddiid oktiiordnejeaddji oktavuođa Kárášjoga nuoraidskuvlla skuvlajođihangottiin ja ovttas sii hutke bargamuša 10. luohkáide .
Elevene ble invitert til å diskutere tema som : Hvordan er det å være ungdom i Karasjok i dag ?
Oahppit bovdejuvvojedje digaštallat dakkár fáttáid go : Mo lea leahkit nuorran Kárášjogas odne ?
Hvordan kan du forhindre mobbing ?
Mo sáhtát don eastadit givssideami ?
Hvordan kan foreldrene eller skolen forhindre mobbing ?
Mo sáhttet váhnemat dahje skuvla eastadit givssideami ?
Et av tiltakene videre ble at elevene skrev stiler der målet var at ungdommen skulle skrive om mobbing og hva det kan medføre .
Okta dain doaibmabijuin mii dasto čađahuvvui lei ahte oahppit čálle stiilla man ulbmil lei ahte nuorat galge čállit givssideami ja dan váikkuhusaid birra .
Det er disse tekstene som nå vil bli utgitt i bokform .
Dát teavsttat dat leat mat dál galget almmuhuvvot girjin .
Sametinget ser at en slik bok kan ha stor nytteverdi og øke forståelsen av hva mobbing kan føre til i ytterste konsekvens .
Sámediggi oaidná ahte dakkár girji sáhttá leat ávkkálaš ja ahte dat sáhttá buoridit áddejumi das maid givssideapmi duođas sáhttá mielddisbuktit .
- Boka er et viktig bidrag til diskusjonen hvordan et samfunn skal kunne gripe tak i og finne løsninger på vanskelig saker slik mobbing er .
- Girjjis lea deaŧalaš mearkkašupmi dan digaštallamii mo servodat sáhttá oassálastit ja gávdnat čovdosiid dakkár váttes áššiide go givssideapmái .
Ungdommen skal selv være en del av løsningen .
Nuorat galget ieža leat oassin čovdosis .
Den er derfor viktig lesestoff for Sametingets politikere slik at vi bedre kan forstå hvordan ungdommen i Karasjok tenker og hvilke løsninger de foreslår , avslutter Vars .
Danne dat lea deaŧalaš lohkamuššan Sámedikki politihkkáriidda vai mii buorebut áddet mo Kárášjoga nuorat jurddašit ja guđe čovdosiid sii árvalit , loahpaha Vars .
Smith ledet blant annet arbeidet i samerettsutvalget , som førte til opprettelsen av Sametinget og en ny bestemmelse i Grunnlovens § 110 om vern av samisk kultur .
Smith jođihii earret eará Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu , man vuođul ásahuvvui Sámediggi ja ođđa njuolggadus Vuođđolága §:ii 110 sámi kultuvrra suodjaleamis .
Han har også ledet arbeidet med Kystfiskeutvalget .
Son lea maiddái jođihan Riddoguolástuslávdegotti barggu .
- Carsten Smith har gjort , og gjør fortsatt en formidabel jobb både for samenes rettigheter og rettssikkerhet i Norge .
- Carsten Smith lea dahkan , ja ain dahká hui deaŧalaš barggu sihke sámiid vuoigatvuođaid ja riektesihkarvuođa ovddidemiin Norggas .
På vegne av Sametinget vil jeg gratulerer han så meget .
Sávan sutnje hui ollu lihku bálkkašumiin .
Jeg er glad på Carsten Smiths vegne og synes det er fortjent at han blir tildelt rettsikkerhetsprisen , uttaler Sametingets president Egil Olli .
Mun lean ilus Carsten Smith bealis ja mu mielas son ánssáša riektesihkarvuođabálkkašumi , cealká Sámedikki presideanta Egil Olli .
I juryens begrunnelse kommer det videre fram at Carsten Smith har , som rettsvitenskapsmann , høyesterettsjustitiarius og samfunnsdeltaker , gitt viktige bidrag til norsk rettsutvikling og samfunnsdebatt i nærmere 50 år .
Jurya vuođustusas boahtá ovdan ahte Carsten Smith lea , riektedieđaolmmožin , alimus riekteduopmárin ja servodatberošteaddjin , nannosit váikkuhan Norgga riekteovddideapmái ja servodatságastallamiidda lagabuidda 50 jagi .
- Samer og kvener har mange like utfordringer
Sápmelaččain ja kvenain leat ollu seammalágan hástalusat
Sametingspresident Egil Olli holdt hilsningstale på landsmøte til Norske kveners forbund .
Sámediggepresideanta Egil Olli doalai dearvvuohtasártni Norgga kvenaid lihttu jahkečoahkkimis .
- Samer og kvener har mange like utfordringer , og vi har mye å lære av hverandre , sier Olli
- Sápmelaččain ja kvenain leat ollu seammalágan hástalusat , ja mis lea ollu maid mii sáhttit oahppat guhtet guimmiineamet , lohká Olli .
- Samer og kvener har mange like utfordringer Jan Roger Østby
- Sápmelaččain ja kvenain leat ollu seammalágan hástalusat Jan Roger Østby
Kjære landsmøte !
Riikkačoahkkin !
Først vil jeg takke for invitasjonen til å holde hilsningstale her på deres landsmøte .
Vuos háliidan giitit bovdejumi ovddas doallat dearvvuohtasártni din riikkačoahkkimii .
Det er av stor symbolsk betydning å bli invitert til deres landsmøte .
Bovdejumis din riikkačoahkkimii lea stuorra govasteaddji árvu .
Det vitner om ønske om samarbeid og dialog .
Dat duođašta ovttasbargo- ja gulahallandáhtu .
Samer og kvener har mange like utfordringer , og vi har mye å lære av hverandre .
Sápmelaččain ja kvenain leat ollu seammalágan hástalusat , ja mis lea ollu maid mii sáhttit oahppat guhtet guimmiineamet .
Kvener som samer har vært utsatt for hard fornorskning .
Sihke kvenat ja sápmelaččat leat gillán garra dáruiduhttima geažil .
Vi samer har ved etableringen av Sametinget fått muligheten til å rette opp en del av denne uretten og vi administrerer nå viktige deler av det samiske samfunnet .
Mii sápmelaččat leat Sámedikki ásaheami bokte ožžon vejolašvuođa njulget muhtun oasi dán vearrivuođas ja mii hálddašit dál dehálaš osiid sámi servodagas .
Den norske stat har ansvaret for at kvenene som en nasjonal minoritet i Norge skal få mulighet til å utvikle sitt språk , samfunn og sin kultur .
Kvena kultuvra ferte maid beassat ovdánit . Norgga stáhtas lea ovddasvástádus das ahte kvenat nationála unnitlohkun Norggas galget oažžut vejolašvuođa ovddidit iežaset giela , servodaga ja kultuvrra .
Sametingsrådet ønsker å gi vår politiske støtte i dette arbeidet .
Sámediggeráđđi háliida doarjut positiiva láhkai dán bargui .
Norske kveners forbund har lenge arbeidet for et eget kvensk kulturfond , tilsvarende samefolkets fond .
Norgga kvenaid lihttu lea guhká bargan dan ala ahte oažžut sierra kvena kulturfoandda , sullii seammalágana go sámeálbmotfoandda .
Avkastningen av fondet skal brukes til å styrke kvensk språk og kultur .
Foandda reanttut galget geavahuvvot kvena giela ja kultuvrra nannemii .
Jeg ga allerede i april 2008 støtte til opprettelsen av et kvenfond .
Juo 2008 cuoŋománus mun dorjon kvenafoandda ásaheami .
Denne støtten står sametingsrådet bak fortsatt . Sist uttrykt under plenum i desember i fjor .
Dán doarjaga ovddasta sámediggeráđđi ain , maŋimusat juovlamánu dievasčoahkkimis mannan jagi .
Dette er i tråd med sametingsrådets politiske plattform om at samepolitikken skal bygge på gjensidig respekt og likeverd mellom samer , nordmenn , kvener og andre folkegrupper .
Dat dahkkojuvvui sámediggeráđi politihka vuođul , namalassii ahte sámepolitihkka galgá vuođđuduvvot lotnolas árvvusatnimii ja dásseárvui gaskal sápmelaččaid , dážaid , kvenaid ja eará álbmotjoavkkuid .
Den 15. februar i år ble Storfjord Språksenter åpnet på Skibotn .
Dán jagi guovvamánu 15. b. rahppojuvvui Omasvuona giellaguovddáš Ivgobađas .
Senteret skal drive undervisning i både samisk , kvensk , finsk og norsk .
Guovddáš galgá doaimmahit oahpahusa sihke sámegielas , kvenagielas , suomagielas ja dárogielas .
Sametinget har bidratt til etableringen av dette senteret .
Sámediggi lea veahkehan dán guovddáža ásahemiin .
Vi håper senteret vil være med å styrke alle de språkene som det er opprettet for .
Mii doaivut ahte guovddáš lea mielde nannemin buot daid gielaid , maid várás dat lea ásahuvvon .
Her i nord har vi levd i flerkulturelle samfunn lenge .
Dáppe davvin leat mii guhká eallán máŋggakultuvrralaš servodagain .
Ikke alltid uten konflikt .
Ii álo riiddu haga .
Men med god dialog og kunnskap om hverandre kan mange konflikter unngås .
Muhto buriin gulahallamiin ja dieđuiguin guhtet guimmiideamet birra , mii sáhttit garvit ollu riidduid .
At alle får gode rammbetingelser for å kunne utvikle sitt språk og sin kultur er en forutsetning for god sameksistens .
Eaktun buori ovttasdoaibmamii lea ahte mii buohkat oažžut buriid vejolašvuođaid ovddidit gielamet ja kultuvrramet .
Programmet til dette landsmøtet viser at kvenene lover godt i så måte .
Dán riikkačoahkkima prográmma čájeha ahte dainna lea vejolaš lihkostuvvat .
Jeg ønsker dere lykke til med landsmøtet !
Mun sávan didjiide lihku dáinna riikkačoahkkimiin !
Under konsultasjonsmøte ble både Sametingets og Fiskeridepartementets synspunkter lagt fram , og selv om det råder visse prinsipielle ulikeheter mellom instansene var det var bred enighet om at denne saken krever videre samtaler .
Konsultašuvdnačoahkkimis ovddiduvvojedje sihke Sámedikki ja Guolástusdepartemeantta oainnut , ja vaikko leat dihto prinsihpalaš oaivilerohusat instánssaid gaskka , de lei viidát ovttamielalašvuohta das ahte dán ášši birra ferte viidáset ságastallat .
- Det vil bli krevende å komme til en løsning som vi kan bli enige om , men vi er åpen for løsninger .
- Šaddá hui lossat gávdnat čovdosa mas sáhttit leat ovttaoaivilis , muhto mii leat rahpasat čovdosiidda .
Sametingets president påpekte avslutningsvis at denne saken omhandler mer enn bare retten til fiske i havet utenfor Finnmark , men også bevaringen av en sjøsamisk kultur under press .
Sámedikki presideanta čujuhii loahpas ahte dán áššis lea sáhka eanet go dušše guolástus ­vuoigatvuođa birra mearas Finnmárkku olggobealde , dás lea sáhka maiddái mearrasámi kultuvrra suodjaleami birra go dat lea sakka áitojuvvon .
- Det er Sametingets og min plikt å se til at vi får løsninger som sikrer en fortsatt levedyktig sjøsamisk kultur .
- Sámedikkis ja mus lea geatnegasvuohta fuolahit das ahte mii oažžut dakkár čovdosiid maiguin bisuhuvvo ain ealli mearrasámi kultuvra .
Det er dette denne saken handler om .
Dán birra dat lea sáhka dán áššis .
Ny arbeidsorden i Sametinget
Ođđa bargoortnet Sámedikkis
Sametingets nye arbeidsorden .
Sámedikki ođđa bargoortnet .
Sametinget har fått en ny arbeidsorden .
Sámediggi lea ožžon ođđa bargoortnega .
Den nye forretningsorden som ble vedtatt i februar 2010 er tilpasset de nye grunnreglene som ble vedtatt i desember 2009 .
Ođđa čoahkkinortnet mii mearriduvvui 2010 guovvamánus lea heivehuvvon ođđa vuođđonjuolggadusaide mat mearriduvvojedje 2009 juovlamánus .
Sametingets arbeidsorden revidert 2009-2010 norsk
Sámedikki bargoortnet reviderejuvvon 2009-2010
Sametingets arbeidsorden revidert 2009-2010 samisk
Sámedikki bargoortnet reviderejuvvon 2009-2010
Sametingets nye arbeidsorden
Sámedikki ođđa bargoortnet
Sametinget vedtok i februar 2010 en ny forretningsorden som er tilpasset de nye grunnreglene vedtatt i desember 2009 .
Sámediggi mearridii 2010 guovvamánus ođđa čoahkkinortnega mii lea heivehuvvon ođđa vuođđonjuolggadusaide mat mearriduvvojedje 2009 juovlamánus .
Sametingsåpning 2009 Johan Mathis Gaup
Johan Mathis Gaup
Den nye forretningsorden innebærere endringer både i saksbehandlingen og i organiseringen i Sametinget .
Ođđa čoahkkinortnet sisttisdoallá rievdadusaid sihke áššemeannudeapmái ja organiseremii Sámedikkis .
Den største endringen er at sametingsrådet har gått ut av plenum og at Sametinget har fått fem nye representanter : - Ronny Wilhelmsen for president Egil Olli - Alf Isaksen for visepresident Laila Susanne Vars - Mariann Wollmann Magga for rådsmedlem Marianne Balto - Inga-Lill Sundset for rådsmedlem Vibeke Larsen - Ida Marie Bransfjell for rådsmedlem Ellinor Marita Jåma Møtelederskapet har skiftet navn til plenumsledelsen .
Stuorámus rievdadus lea ahte sámediggeráđđi lea guođđán dievasčoahkkima ja ahte Sámediggi lea ožžon vihtta ođđa áirasa ; - Ronny Wilhelmsen presideanta Egil Olli ovddas - Alf Isaksen for várrepresideantaLaila Susanne Vars ovddas - Mariann Wollmann Magga ráđđelahttu Marianne Balto ovddas - Inga-Lill Sundset ráđđelahttu Vibeke Larsen ovddas - Ida Marie Bransfjell ráđđelahttu Ellinor Marita Jåma ovddas Čoahkkinjođihangotti namma lea dál dievasčoahkkinjođihangoddi .
23. og 24. mars arrangeres konferanse om sørsamisk opplæring i Trondheim og Ellinor Marita Jåma fra sametingsrådet var en av innlederne på åpningsdagen .
Njukčamánu 23 . Ja 24. b. lágiduvvui konferánsa máttasámegiela oahpahusa birra Troandimis ja Ellinor Marita Jåma sámediggeráđis lei okta rahpanbeaivvi álggaheddjiin .
Konferansen , som arrangeres av Fylkesmannen i Nordland , har som hensikt å belyse særskilte utfordringer og muligheter innenfor sørsamisk opplæring .
Nordlándda fylkkamánni lágidan konferánssa mihttomearri lea čuvgehit máttasámegiela oahpahusa erenoamáš hástalusaid ja vejolašvuođaid .
Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma var invitert for å fortelle om Sametingets innsats for sørsamisk opplæring .
Ráđđelahttu Ellinor Marita Jåma lei bovdejuvvon muitalit mo Sámediggi áŋgiruššá máttasámegiela oahpahusain .
- Vi i Sametinget er opptatt av å opprettholde og videreutvikle arenaer for samisk språk , og å vitalisere og styrke bruken av samisk språk både i områder der språket står svakt og i områder der samisk fremdeles er hjemmespråk , påpekte rådsmedlem Ellinor Marita Jåma .
- Mii Sámedikkis atnit deaŧalažžan bisuhit ja viidáseappot ovddidit sámegiela deaivvadanbáikkiid , ja ealáskahttit ja nannet sámegiela geavaheami dain guovlluin gos giella lea rašis dilis ja dain guovlluin gos sámegiella ain lea ruovttugiellan , čujuhii Ellinor Marita Jåma .
Hun forklarte videre at selv om det sørsamiske språket er i framgang , står arbeidet for å bevare og videreutvikle språket ovenfor en rekke utfordringer , som krever en fells innsats .
Son čilgii viidáseappot ahte vaikke vel máttasámegiella lea ovdáneamen , de lea giela gáhttemis ja viidáseappot ovddideamis ollu hástalusat , mat gáibidit oktasaš áŋgiruššama .
- Vi som er samlet her i dag har alle et ansvar , hver på våre områder , for at sørsamisk virkelig skal bli et språk i framgang .
- Mis , geat leat dáppe odne , lea buohkain ovddasvástádus , juohkehaččas iežas suorggis , das ahte máttasámegiella duođai galgá šaddat ovdáneaddji giellan .
Les hele innlegget til rådsmedlem Ellinor Marita Jåma her .
Ráđđelahtu Ellinor Marita Jåma olles sáhkavuoru sáhtát lohkat dás .
Viktig med godt samarbeid
Buorre ovttasbargu lea deaŧalaš
Sametingspresident Egil Olli og visepresident Laila Susanne Vars deltok på kontaktkonferansen mellom regjeringen og fylkeskommunene i Drammen den 23-24.03 .
Sámediggepresideanta Egil Olli ja várrepresideanta Laila Susanne Vars oassálasttiiga ráđđehusa ja fylkkagielddaid gulahallankonferánsii Drammenis 23-24.03 .
Reinpåkjørlser i Nordland var en av sakene som Sametinget tok opp på konferansen .
Bohccuid vuddjomat čuhcet garrasit boazoeaiggádiidda psykihkalaččat ja ekonomalaččat
Laila Susanne Vars Hanne Holmgren
Hanne Holmgren
Visepresident Laila Susanne Vars sier at et av hovedmålene til Sametinget er sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur og vern av samiske kulturminner og kulturmiljøer .
Várrepresideanta Laila Susanne Vars dadjá ahte okta Sámedikki váldomihttomeriin lea sihkkarastit sámi kultuvrra luondduvuđđosa ja suodjalit sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasiid .
Sametinget har strategier for å opprettholde og videreutvikle dialog og samarbeid med sentrale , regionale og lokale myndigheter , dette for å styrke rammevilkårene for samisk kultur- og miljøvern .
Sámedikkis leat strategiija dasa ahte bisuhit ja viidáset ovddidit gulahallama ja ovttasbarggu guovddáš , regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin , nannen dihtii sámi kultursuodjaleami ja birasgáhttema rámmaeavttuid .
Planveileder
Pl ánaveahkki
Forslaget til planveileder klargjør grunnlaget for Sametingets deltaking i planarbeidet .
Plánaveahkkeevttohus čielggada Sámedikki vuođu oassálastimii plánabargui .
Reinpåkjørsler
Bohccot vuddjojit
Under seansen om nasjonal transportplan tok både sametingspresident Egil Olli og visepresident Laila Susanne Vars opp utfordringene med påkjørsler av rein på Nordlandsbanen .
Nationála fievrridanplána oktavuođas válddiiga sihke sámediggepresideanta Egil Olli ja várrepresideanta Laila Susanne Vars ovdan hástalusaid dan oktavuođas go bohccot vuddjojit Nordlándda ruovdeluotta alde ja eará togaluottaid alde boazoguovlluin .
Reinpåkjørslene utsetter reineierne for store psykiske og økonomiske påkjenninger .
Bohccuid vuddjomat čuhcet garrasit boazoeaiggádiidda psykihkalaččat ja ekonomalaččat .
Landbruk
Eanadoallu
Et annet tema som ble berørt på kontaktkonferansen var landbruks- og matpolitikken .
Eará fáddá mii váldojuvvui ovdan gulahallankonferánssas lei eanadoallo- ja biebmopolitihkka .
Fra Sametingets side ble det fokusert på nødvendigheten av å videreføre dagens støtteordninger og å videreføre den kanaliseringspolitikken som har vært rådende i landbruket de siste 40 år .
Sámediggi čujuhii dasa man deaŧalaš dat lea joatkit dálá doarjjaortnegiid ja joatkit dan kanaliserenpolitihka , mii lea čađahuvvon maŋimus 40 jagi .
Landbruk i arktiske områder har utfordringer i en kortere vekstsesong , men samtidig gir det arktiske klimaet mindre behov for bruk av plantevernmidler .
Árktalaš guovlluid eanadoalus leat hástalusat go šaddanáigodat lea oanehaš , muhto seammás ii leat nu stuorra dárbu geavahit šaddosuodjalanávdnasiid árktalaš dálkkádaga geažil .
Det siste gjør at arktisk mat kan profileres som rent og trygt å spise , og må dermed betraktes som et kvalitetsprodukt .
Dát dahká ahte árktalaš borramuša sáhttá vuovdit buhtes biebmun man sáhttá oadjebasat borrat , ja danne sáhttá árktalaš biepmu atnit kvalitehtabuvttan .
- Det er på høy tid at arktisk landbruk også inngår i regjeringens nordområdesatsning med konkrete tiltak , sier sametingspresident Egil Olli .
- Dál lea áigi ahte árktalaš eanadoallu váldojuvvo mielde ráđđehusa davviguovloáŋgiruššamii konkrehta doaibmabijuiguin , dadjá sámediggepresideanta Egil Olli .
Kompetansearbeidsplasser
Gealbobargosajit
Primærnæringen har tradisjonelt sett vært bærebjelkene i det samiske samfunnet .
Vuođđoealáhusat leat árbevirolačča leat leamaš sámi servodaga geađgejuolgin .
Disse næringene representerer også den tradisjonelle kunnskapen som finnes blant den samiske befolkningen .
Go olbmot fárrejit gávpogiidda ja stuorát guovddážiidda , de jávká maid giliin stuorra oassi sámi gelbbolašvuođas .
Med fraflytting til byer og større sentra forsvinner mye av den samiske kompetansen fra bygdene .
Gealbobargosajit leat deaŧalaččat sámi guovlluin , go galgá viidáseappot ovddidit árbedieđu vuođđun ealáhushutkamii .
Sámi allaskuvla spiller en viktig rolle som kompetansearbeidsplass og som arena for ivaretakelse av den tradisjonelle kunnskapen på nordisk nivå .
Sámi allaskuvllas lea deaŧalaš rolla gealbobargosadjin ja arenan gos árbediehtu seailluhuvvo davviriikkalaš dásis .
Av den grunn vil Sametinget at Sàmi allaskuvla / Samisk høgskole tilføres tilstrekkelige med ressurser , og at høgskolen forblir en selvstendig enhet innen samisk høgere utdanning og forskning .
Danne háliida Sámediggi ahte Sámi allaskuvla oažžu doarvái ruđaid , ja ahte allaskuvla šaddá iehčanas ásahussan sámi alit oahpus ja dutkamis .
Avslutningsvis påpekte sametingspresidenten nødvendigheten med et godt samarbeid med staten og fylkeskommunene .
Loahpas deattuhii sámediggepresideanta man deaŧalaš dat lea ahte lea buorre ovttasbargu stáhtain ja fylkkagielddaiguin .
Når store reformer skal utformes må den samiske dimensjon innarbeides i større grad og fra begynnelsen av .
Go stuorra ođastusat galget ráhkaduvvot , de ferte sámi dimenšuvdna buorebut váldojuvvot mielde álggu rájes jo .
Det samiske perspektivet må ikke komme som et tillegg på siden av alle gode tiltak .
Sámi perspektiiva ii galgga leat lassi eará buriid doaibmabijuid bálddas .
Staten må ha hovedansvaret for å legge til rette for et godt grunnlag for samarbeid , sier sametingspresident Egil Olli .
Stáhtas galgá leat váldoovddasvástádus das ahte láhččojuvvo buorre ovttasbargovuođđu , dadjá sámediggepresideanta Egil Olli .
Innlegg kontaktkonferanse Egil Olli
Egil Olli sárdni ráđđehusa konferánssas
Innlegg kontaktkonferanse Laila Susanne Vars
Laila Susanne Vars sardni ráđđehusa konferánssas
Sametingets plenum har i sak 34/06 vedtatt særskilte regler for kontrollkomiteens arbeidsområde .
Sámedikki dievasčoahkkin lea áššis 34/06 mearridan sierra njuolggadusaid bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádussii ja bargosuorgái .
De særskilte reglene er en nærmere beskrivelse av kontrollutvalgets oppgaver og arbeidsmåter enn det som fremgår i § 15 i Sametingets forretningsorden .
Dát sierra njuolggadusat čilgejit dárkilappot bearráigeahččanlávdegotti bargguid ja bargovuogi go das mii daddjojuvvo § 15 Sámedikki čoahkkinortnegis .
Særskilte regler for kontrollkomiteens ansvars- og arbeidsområde
Sierra njuolggadusat bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádussii ja bargosuorgái
Samiske stedsnavn på nett
Sámi báikenamat neahtas
Elv John-Marcus Kuhmunen
John-Marcus Kuhmunen
Norgesglasset i ny versjon er et søkbart Norgeskart .
Nu gohčoduvvon " Norgesglasset " ođđa hámis lea ohcanvuđot Norgga kárta .
23 000 samiske stedsnavn
23 000 sámi báikenama
Du kan søke på mer enn 450 000 stedsnavn og rundt 23 000 samiske stedsnavn i Norge og samtidig få navnet plassert på kartet .
Don sáhtát ohcat eanet go 450 000 báikenama ja birrasii 23 000 sámi báikenama Norggas ja seammás oaččut dan báikenama kártii .
Videre kan du søke på gateadresser i Norge slik at disse blir vist på ett kartutsnitt .
Dasto sáhtát don ohcat geaidnočujuhusaid Norggas nu ahte dat bohtet oidnosii seamma kártačuohpastahkii .
Slik søker du
Don ozat ná
Har du ikke samisk tastatur , har du nå mulighet til å bruke et virtuelt tastatur .
Jos dus ii leat sámi boallobeavdi , de lea dus vejolašvuohta geavahit virtuála boallobeavddi .
Norgesglasset i ny versjon og kart i skolen er betaversjoner , det vil si at de er under utvikling , og endringer i design og funksjonalitet kan endres uten varsel .
Norgesglasset ođđa veršuvnnas ja skuvlakárta leat geahččalanveršuvnnat , mii mearkkaša dan ahte dat leat ovddiduvvomin , ja designa ja funkšuvdna sáhttet rievdaduvvot almmá ovdagihtii dieđiheami haga .
Link til Norgesglasset ny versjon og kart i skolen finnes her : http://www.statkart.no /
Liŋka Norgesglasset ođđa veršuvnnas ja skuvlakárta gávdnojit dás : http://www.statkart.no /
Norgesglasset ny versjon : http://kart.statkart.no/adaptive2/default.aspx?gui=1&amp;lang 2 =
Norgesglasset ođđa veršuvnnas : http://kart.statkart.no/adaptive2/default.aspx?gui=1&amp;lang 2 =
Kart i skolen betaversjon : http://www.kartiskolen.no/adaptive2/default.aspx?gui=1&amp;lang 2 =
Skuvlakártta geahččalanveršuvdna : http://www.kartiskolen.no/adaptive2/default.aspx?gui=1&amp;lang 2 =
Slik søker du på samiske stedsnavn på Norgesglasset ny versjon .
Norgesglasset ođđa veršuvnnas ozat sámi báikenamaid ná .
Trykk på verktøy på høyre side .
Deaddil reaidu olgeš bealde .
Trykk søk .
Deaddil oza .
På søkefeltet skriver du inn stedsnavnet du søker etter .
Ohcanfeltii čálát dan báikenama maid ozat .
Om du ikke har samisk tastatur , gjør følgende :
Jos dus ii leat sámi boallobeavdi , de dagat ná :
Trykk på virtuelt tastatur på høyre siden av feltet der du skal søke på et stedsnavn .
Deaddil virtu ála boallobeavdi olgeš bealde fealttas gos áiggut ohcat báikenama .
Trykk No , velg Norsk samisk .
Deaddil No , vállje davvisámegiela .
Bruk det virtuelle tastaturet til å skrive det samiske navnet og lukk det virtuelle tastaturet .
Geavat dan virtuála boallobeavddi čállit sámi namaid ja govčča dan virtuála boallobeavddi .
Nå er stedsnavnet du søker på skrevet i feltet der du søker ett stedsnavn .
Dál lea báikenamma maid ohcet čállojuvvon feltii gokko ohcet báikenama .
Det er også mulighet å skrive kun en del av navnet .
Vejolaš lea maiddái čállit dušše oasi namas .
Mulighetene er mange , det er bare å prøve dette ut .
Vejolašvuođat leat máŋga , ferte dušše geahččaladdat .
Samisk navnekonsulenttjeneste anser denne nyheten som et stort løft for samiske stedsnavn .
Sámi báikenammakonsuleantta mielas álkiduhttá dát ođas hui ollu sámi báikenamaid geavaheami .
Systemet med virtuelt tastatur kan oppfattes som vanskelig , men dette er en bra begynnelse for å kunne søke etter samiske stedsnavn på kart på internett .
Virtuála boallobeavdevuogádat sáhttá orrut váttis , muhto dat lea buorre álgu dasa ahte beassat ohcat sámi báikenamaid kárttas interneahta bokte .
Sametinget ber Norge å hjelpe Mapuchene i Chile Johan Mathis Gaup
Maŋimustá rievdaduvvon 29.03.2010 Johan Mathis Gaup
Mapucheorganisasjoner i Chile ber Sametinget om hjelp etter ødeleggelsene forårsaket av jordskjelvet og tsunamien som rammet Chile 17. februar i år .
Mapucheorganisašuvnnat Chiles bivdet Sámedikki veahkehit maŋŋá daid billistemiid Chiles , maid eanadoarggástus ja tsunami bárru mielddisetbukte guovvamánu 17. b. dán jagi .
Ber Norge å hjelpe Sametinget har mangelfull informasjon om skadeomfanget , men Sametinget oppfatter det slik at spesielt de som bor ved kysten og som tradisjonelt livnærer seg gjennom fiskeri og algehøsting er meget hardt rammet .
Bivdá Norgga veahkehit Sámedikkis leat váilevaš dieđut vahágiid sturrodaga birra , muhto Sámediggi ádde dan nu ahte ledje erenoamážit sii , geat ásset rittuin ja geat árbevirolaččat ellet guolástemiin ja čogget debbuid , geaidda roassu čuozai garrasepmosit .
Store deler av landsbyer ved kysten er ødelagt først av selve jordskjelvet og deretter av tsunamien .
Riddogiliid stuorra oasit billašuvve vuos eanadoarggástusa ja dasto tsunami geažil .
Mange har mistet eller fått store skader på sine fiskebåter og utstyr .
Ollugat leat massán iežaset bivdofatnasiid ja bivdosiid dahje dat leat oalát billašuvvan .
Mapuche Mapuche er en fellesbetegnelse på mange ulike grupper indianere hvorav de fleste hører hjemme i Chile , men de bor også i Argentina .
Mapuche Mapuche lea máŋgga sierranas indiánajoavkku oktasaš namahus ja eatnašat ásset Chiles , muhto muhtumat ásset maiddái Argentinas .
De indianere som lever av havet og bebor områdene fra Concepcion , nær episentret for jordskjelvet , og sørover mot Puerto Montt kaller seg " lafquenches " .
Dat indiánat mat ellet mearraealáhusain ja ásset guovlluin Concepcion rájes , eanadoarggástusa epi-guovddáža lahka , ja máttás guvlui Puerto Montt rádjai , gohčodit iežaset " lafquenches " .
Frykter tap av områder Mapuchene er det urfolk i Sør-Amerika som lengst greide å motstå kolonisering av sine tradisjonelle områder .
Ballet massimis guovlluid Mapuchet lea dat Mátta-Amerihká álgoálbmot , geat guhkimusat nagodedje vuosttaldit iežaset árbevirolaš guovlluid koloniserema .
Deres motstand mot å oppgi sine områder og oppgivelse av sin særegne kultur har under vekslende regjeringer ført til liten positiv støtte fra sentrale myndigheter .
Sin vuosteháhku dan vuostá ahte addimis eret sin guovlluid ja heaittiheamis sin erenoamáš kultuvrra lea molsašuddi ráđđehusaid stivrejumi vuolde dagahan ahte eiseválddit eai leat sin dorjon positiivvalaččat .
De frykter nå at jordskjelvkatastrofen har gjort de ytterligere sårbar og at myndighetene vil kunne benytte anledningen til å gjennomføre tiltak som medfører beslag av områder og ressurser som hittil har vært grunnlag for deres tradisjonelle tilværelse .
Sii ballet dál ahte eanadoarggástusroassu lea buvttihan sin ain rašit dillái ja ahte eiseválddit sáhttet geavahit liibba čađahit doaibmabijuid mat mielddisetbuktet ahte sis váldojuvvojit eret dat guovllut ja resurssat mat leat leamaš sin árbevirolaš eallima vuođđu .
Skal besøke Chile Sametingspresident Egil Olli er invitert til å delta i stortingspresident Dag Terje Andersens delegasjon som skal besøke Chile 17. - 21. april .
Áigu galledit Chile Sámediggepresideanta Egil Olli lea bovdejuvvon searvat stuorradiggepresideantta Dag Terje Andersena sáttagoddái , mii áigu galledit Chile cuoŋománu 17.-21. b. .
Det er usikkert om delegasjonen blir å besøke de mest rammede områder nær Concepcion .
Ii leat sihkar sáttagoddi galleda eanemusat billašuvvan guovlluid lahka Concepcion .
Grunnen er at vegnettet og annen infrastruktur er sterkt ødelagt , men det ville være tilfredsstillende å kunne kommunisere støtte og løfte om noe bistand , sier sametingspresident Egil Olli .
Sivvan lea go geainnut ja eará infrastruktuvra leat garrasit vahágahttojuvvon , muhto livččii vuogas dieđihit doarjaga ja lohpidit muhtun lágan veahki , dadjá sámediggepresideanta Egil Olli .
10 millioner til Chile Sametinget er kjent med at Norge allerede har gitt 10 mill. kroner til humanitær bistand , hvorav halvparten disponeres av Chiles Røde kors .
10 miljon ruvnno Chile:ii Sámediggi diehtá ahte Norga lea juo addán 10 miljon ruvnno humaniteara veahkkin , mas beali hálddaša Chile Rukses ruossa .
Sametinget vil etter hvert søke å oppnå kontakter i området og bedre informasjon om situasjonen .
Háliidit oktavuođa Sámediggi áigu oččodit oktavuođa guovlluin ja buoridit diehtojuohkima dilálašvuođa birra .
- Vi håper at norske myndigheter vil bidra slik at mapucheindianerne kan få gjennoppbygget sine bosteder og settes i stand til å gjenoppta sitt næringsliv i det katastroferammede området , sier sametingspresident Egil Olli .
- Mii sávvat ahte norgga eiseválddit veahkehit nu ahte mapucheindiánat fas besset hukset ássanguovlluideaset ja fas doaimmahišgoahtit ealáhusaideaset dan guovllus gosa roassu deaividii , dadjá sámediggepresideanta Egil Olli .
Bistand til Mapucheindianerne
Bivdá Norgga veahkehit
Velkommen til " nye " Sametinget.no
Bures boahtin " ođđa " Sámediggi.no:i
Som et ledd i arbeidet med å utvikle en ny hjemmeside for Sametinget har vi nå gitt siden et lite designløft .
Mii leat dál veaháš geamppasmahttán Sámedikki ruovttosiiddu design a , mii lea oassi min ođđa ruovttusiiddu ráhkadanbarggus .
For øyeblikket har siden de samme funksjonene som tidligere , men vi regner med at en flunkende ny portal vil være operativ i løpet av året .
Juste dál doaibmá siidu nugo ovdalge , muhto mii jáhkkit ahte áibbas ođđa uskkádat lea doaimmas oktii dán jagi .
Vi vil utvikle den nye siden i samarbeid med våre brukere , derfor ønsker vi at dere kommer med innspill til denne betasiden .
Mii áigut ovddidit ođđa siiddu ovttasráđiid min geavaheddjiiguin , ja danne háliidit mii ahte dii buvttášeiddet rávvagiid dán geahččalansiidui .
Hvilken informasjon vil dere finne på sametinget.no ?
Makkár dieđuid sávvabehtet gávdnat sámediggi.no:s ?
Hvilke funksjoner ønsker dere ?
Mainna lágiin siidu galggašii doaibmat ?
Har dere noen innspill på tekniske løsninger , brukervennlighet , design og så videre ?
Mainna lágiin sáhtášeimmet álkiduhttit geavaheami , buoridit teknihkalaš čovdosiid , designa ja nu ain ?
Vi tar imot alle tilbakemeldinger med stor takknemlighet så send oss gjerne en e-post til info@samediggi.no .
Mii leat hui giitevaččat buot árvalusaid ovddas maid oažžut nu ahte sáddes daid áinnas dán e-poasta čujuhussii info@samediggi.no .
60 studiepoeng med samisk i fagkretsen kan gi 60 000 kroner
Jos válddát 60 oahppočuoggá sámegielas , de sáhttá dat addit dutnje 60 000 ruvnnu
- Bli førskolelærer eller grunnskolelærer !
- Šatta ovdaskuvlaoahpaheaddjin dahje vuođđoskuvlaoahpaheaddjin !
Oppfordringen kommer fra medlem i sametingsrådet Marianne Balto .
Dán hástalusa addá sámediggeráđi lahttu Marianne Balto .
Søknadsfristen for høyere utdanning går ut 15. april .
Ohcanáigemearri alit ohppui lea cuoŋománu 15. b. .
Sametinget har egne stipend spesielt for deg dersom du velger førskole- eller grunnskolelærerstudier med samisk i fagkretsen .
Sámedikkis leat sierra stipeanddat erenoamážit dutnje jos válljet ovdaskuvla- dahje vuođđoskuvla ­oahpaheaddji oahpu sámegielain .
Det er mulig å få inntil 30 000 kroner for studier mellom 30 og 60 studiepoeng , og inntil 60 000 kroner for studier på 60 eller flere studiepoeng .
Don sáhtát oažžut gitta 30 000 ru rádjai oahpu ovddas mii addá gaskal 30 ja 60 oahppočuoggá , ja gitta 60 000 ru rádjai oahpus mii addá 60 oahppočuoggá dahje eanet .
Sámi allaskuvla er en av høgskolene som i høst tilbyr utdanning innen drømmejobben .
Sámi allaskuvla lea okta dain allaskuvllain mii čavčča rájes fállá oahpu gollevirggis .
Sámi allaskuvla er den eneste høgskolen i Norge der du kan få denne utdanningen på samisk .
Sámi allaskuvla lea áidna allaskuvla Norggas gos oahpahus lea sámegillii .
Her har du en unik mulighet til å ta samisk grunnskolelærerutdanning 1. - 7. trinn og samisk førskolelærerutdanning .
Doppe lea dus erenoamáš vejolašvuohta váldit sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu 1. - 7. cehkiin ja sámi ovdaskuvlaoahpu .
Lånekassen har dessuten fra 2010 en ny ordning for sletting av gjeld på inntil kr. 50 000 dersom du tar 60 studiepoeng i samisk språk som del av lærerutdanningen .
Stáhta loatnakássas lea dasto jagi 2010 rájes ođđa loatnasihkkunortnet gitta 50 000 ru rádjai jos válddát 60 oahppočuoggá sámegielas oassin oahpaheaddjioahpus .
GNIST !
GNIST !
Sametingets stipend for høyere utdanning
Sámedikki stipeandaortnegat alit oahpu várás
Samisk høgskole : lærer og førskolelærerutdanning
Sámi allaskuvla : oahput 2010 čavčča
Statens lånekasse for utdanning : sletting av gjeld
Stáhta loatnakássa ođđa loatnasihkkunortnet
Alle studenter i den nasjonale grunnskolelærerutdanningen skal ha kunnskaper om samene Jan Roger Østby
Buot vuođđoskuvlaoahpaheaddji studeanttat galget oahppat sámiid birra Jan Roger Østby
Sametingsrådets medlem Marianne Balto er svært fornøyd med at alle studentene i den nasjonale grunnskolelærerutdanningen skal ha kunnskaper om samene som urfolk .
Sámediggeráđi lahttu Marianne Balto lea hui duhtavaš go buot studeanttat vuođđoskuvla ­oahpaheaddjioahpus galget oahppat sámiid birra go dat leat álgoálbmot .
Balto er også fornøyd med at rammeplanen for samisk grunnskolelærerutdanning gjøres gjeldende for alle universiteter og høyskoler .
Balto lea maiddái movtta go sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu rámmaplána galgá gustogoahtit buot universitehtaide ja allaskuvllaide .
I dag gis samisk grunnskolelærerutdanning ved Samisk høyskole , men det er ingenting i veien for at andre kan gi slik utdanning på samisk .
Dál lea vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahppu Sámi allaskuvllas , muhto mihkkege ii galggašii hehttet earáid fállamis dákkár oahpu sámegillii .
For at samiske studenter fra Norden kan ta sin samiske grunnskolelærerutdanning i Norge er det gitt åpning for at de fritas fra obligatorisk norsk .
Vai sámi studeanttat davviriikkain galget sáhttit váldit sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu Norggas , de lea sis vejolašvuohta luvvejuvvot eret bákkolaš dárogielas .
- Jeg er svært fornøyd med at retningslinjene for fagene nå har en tydelig samisk profil .
- Mun lean hui duhtavaš go fágaid njuolggadusain dál lea čielga sámi profiila .
Fremtidens lærere skal blant annet kjenne til samiske mattradisjoner sier Balto .
Boahtteáiggi oahpaheaddjit galget earret eará oahppat sámi borramušdábiid birra , dadjá Balto .
Samarbeidet med Kunnskapsdepartementet i arbeidet med ny lærerutdanning har vært godt , sier Balto til slutt .
Ovttasbargu Máhttodepartemeanttain barggus ođđa oahpaheaddjioahpuin lea leamaš buorre , dadjá Balto loahpas .
Lykketreff at FNs spesialrapportør besøker Sápmi nå
Lihkku go ON erenoamášdieđiheaddji galleda Sámi juste dál
Om de sjøsamiske rettighetene ikke anerkjennes nå når kystfiskeutvalgets innstilling legger så godt til rette for det , så vil det neste skrittet være å ta saken opp på den internasjonale arenaen .
Jos mearrasámi vuoigatvuođat dál eai dohkkehuvvo go riddoguolástuslávdegotti árvalus nu bures lea láhčán diliid dasa , de lea boahtte lávki váldit ášši ovdan riikkaidgaskasaš arenas .
Den sjøsamiske kulturen er en kultur med linjer tusener av år tilbake i historien som står på spill og vi mener at norske myndigheter har et ansvar for å sikre dens framtid .
Mearrasámi kultuvrras leat mearkkat duhát jagiid maŋosguvlui historjjás ja dat kultuvra sáhttá fargga hávkat , ja mii oaivvildit ahte Norgga eiseválddiin lea ovddasvástádus sihkkarastit dan boahtteáiggi .
Forslagene fra Smith-utvalget må iverksettes snarest mulig fordi de har avgjørende betydning for den sjøsamiske kulturen og øvrige fiskerisamfunn , også utenfor Finnmark .
Smith-lávdegotti evttohusat fertejit čađahuvvot nu johtilit go vejolaš danne go dain lea mearrideaddji mearkkašupmi mearrasámi kultuvrii ja muđui guolástusaide , maiddái Finnmárkku olggobealde .
Vi registrerer at kystfiskeutvalgets innstilling har bred støtte langs kysten av Finnmark , avslutter Gunn-Britt Retter .
Mii vuohttit ahte Finnmárkkus miehtá rittu lea viiddis doarjja Riddoguolástuslávdegotti árvalussii , loahpaha Gunn-Britt Retter .
Gunn-Britt Retter holdt talen på engelsk .
Sáhkavuorru man Gunn-Britt Retter doalái lea eŋgelasgillii .
Medlem i samisk parlamentarisk råd Gunn-Britt Retter
Sámi Parlamentáralaš ráđi lahttu Gunn-Britt Retter
Telefon / Mobil
Telefovdna / Mobiila
gunn.britt.retter@samediggi.no
gunn.britt.retter@samediggi.no
FNs spesialrapportør besøker Sápmi
Konsultašuvnnat leat álggahuvvon
Konsultasjonene er i gang
ONa erenoamášdieđiheaddji galleda Sámi
James Anaya utnevnt som FNs spesialrapportør for urfolks rettigheter og fundamentale friheter
James Anaya nammaduvvon ON erenoamášdieđiheaddjin eamiálbmot vuoigatvuođaid ja vuođđo vuoigatvuođaid ektui
Tale som Retter la frem for James Anaya
Sáhkavuorru man Retter doalái James Anayai .
Østsamisk museum er samisk tusenårssted og skal åpnes offisielt til høsten .
Nuortasámi musea lea sámi duhátjagibáiki ja galgá rahppojuvvot virggálaččat čakčii .
Sametingsrådets ekstrabevilgning er ment som en hjelpende hånd til museet som har overkommet mange hinder av praktisk og økonomisk art.
Sámediggeráđi lassejuolludus lea jurddašuvvon veahkkin museii , mii lea vuoitán ollu geavatlaš ja ekonomalaš eastagiid badjel .
Rådsmedlem Vibeke Larsen understreker likevel at det i prinsippet er Kulturdepartementets finansielle ansvar at basisutstillingen er klar til den offisielle åpningen .
Ráđđelahttu Vibeke Larsen deattuha dattetge ahte prinsihpalaččat lea Kulturdepartemeanttas ruđalaš ovddasvástádus das ahte vuođđočájáhus lea válmmas virggálaš rahpamii .
- Basisutstillingen er en del av bygget .
- Vuođđočájáhus lea oassi visttis .
Dermed er det Kulturdepartementet sitt finansielle ansvar at denne er klar til åpningen av Østsamisk museum .
Nappo lea ge Kulturdepartemeantta ruđalaš ovddasvástádus ahte dat lea válmmas Nuortasámi musea rahpamii .
Forsinkelser i byggeprosessen har imidlertid ført til høyere kostnader i arbeidet med basisutstillingen .
Huksenproseassa maŋŋoneapmi lea mielddisbuktá lassi goluid vuođđočájáhusbargui .
Og for å unngå ytterligere forsinkelser går sametingsrådet inn med en tilleggsbevilgning på 300 000 kroner til museet .
Ja amaset maŋŋonit ain eanet , de addá sámediggeráđđi 300 000 ruvdnosaš lassejuolludusa museii .
- Med bevilgningen kan Østsamisk museums blant annet fortsatt ha en prosjektstilling knyttet til arbeidet med basisutstillingen , avslutter Larsen .
- Dáinna juolludusain sáhttá Nuortasámi museas ain leat earret eará prošeaktavirgi vuođđočájáhusbarggus , loahpaha Larsen .
Vil ha eget overvåkningsorgan
Hálidát sierra vákšunorgána
- Dersom vi hadde et eget overvåkingsorgan som kontrollerte spesielt hvordan FNs Urfolksdeklarasjon ble gjennomført , da ville det ha lettet mye av sametingenes arbeidsbyrde ved rapportering om de tre landenes menneskerettighetspolitikk på forskjellige samfunnsområder til alle FN organene , sier Vars .
- Jus mis livččii sierra vákšunorgána mii bearráigeahčašii earenoamážit movt ON-a Eamiálbmot julggaštusa čađaheami , de geahpedivččii dát olu dan noađi mii Sámedikkiin lea go mii galgat ieš guđet ON-orgánaide juohkit dieđuid ieš guđet servodatsurggiin golmma riika olmmošvuoigatvuođapolitihka birra , dadjá Vars .
- Dersom FNs menneskerettighetsmål skal kunne realiseres i de nordiske landene , burde vi ha et eget organ som overvåker de nordiske landenes samepolitikk , sier Sametingets visepresident .
- Jus ON-a olmmošvuoigatvuođa áigumušat galget ollašuvvot davviriikkain , de dárbbašit mii sierra orgána mii vákšu davviriikkaid sámepolitihka , dadjá Sámedikki várrepresideantta .
Spesialrapportøren utfordret regjeringene i de nordiske landene til å styrke sitt politiske engasjement i forbindelse med realiseringen og oppfølgingen av FNs Urfolksdeklarasjon .
Earenoamášdieđiheaddji hástalii davviriikkalaš ráđđehusaid nannet iežaset politihkalaš áŋgiruššama ON-a Eamiálbmotjulggaštusa riikadási čađaheapmái ja čuovvoleapmái .
Talen er vedlagt ( er på engelsk ) .
Sáhkavuorru lea mielddusin eŋgelasgillii .
Talen som Láilá Susanne Vars holdt ( er på engelsk )
Sáhkavuorru man Láilá Susanne Vars doalái
Utsettelse av studietur om innlandsfiske i Finland
Oahppomátkki maŋideapmi sáivaguolásteami birra Suomas
Sametinget må utsette studieturen til høsten 2010
Sámediggi ferte maŋidit oahppomátkki Supmii
Den planlagte studieturen må utsettes da våre samarbeidspartnere ikke har kapasitet til å organisere turen .
Sámediggi lea ferten maŋidit oahppomátkki go min ovttasbargoguimmiin ii leat dilli organiseret mátkki .
Mer informasjon om studieturen kommer til sommeren .
Eanet dieđut studiemátkki birra bohtet geassit .
Kontaktperson : Rådgiver Solveig Ballo ( tlf. 78 95 99 03 ) eller seniorrådgiver John Osvald Grønmo ( tlf. 78 47 41 86 )
Gulahallanolmmoš : Ráđđeaddi Solveig Ballo ( tlf. 78 95 99 03 ) dahje seniorráđđeaddi John Osvald Grønmo ( tlf. 78 47 41 86 )
Egil Olli Jan Roger Østby
Jan Roger Østby
Bakgrunn for Samerettsutvalget II
Sámi vuoigatvuođalávdegotti II duogáš
Samene har gjennom flere hundre år vært den svake og tapende part i konflikter om landområder og naturressurser .
Sápmelaččat leat máŋga čuođi jagi leamaš geahnohet ja vuoittahalli bealli dain riidduin mat leat leamaš eatnamiid ja luondduriggodagaid alde .
Innskrenkingen av samenes ressursgrunnlag tiltok i siste del av 1800-tallet og utover 1900-tallet både gjennom lovgiving og domsavsigelser .
Sápmelaččaid resursavuođđu gáržugođii loahpageahčen 1800-logu ja 1900-logu rájes maiddái lágaid ja duopmocealkagiid bokte .
Samerettsutvalget ble første gang oppnevnt av Regjeringen i oktober 1980 og den direkte foranledningen til oppnevningen av Samerettsutvalget var konflikten om Alta-Kautokeinovassdraget .
Ráđđehus nammadii Sámi vuoigatvuođalávdegotti vuosttaš geardde golggotmánus 1980 ja njuolggo duogáš Sámi vuoigatvuođalávdegotti nammadeapmái lei riidu Álttá-Guovdogeainčázádaga buođđunplána oktavuođas .
Denne konflikten synliggjorde den historiske uretten staten har begått overfor samene når det gjelder rettighetene til land og naturressurser .
Dát riidu čalmmustuhtii dan vearrivuođa maid stáhta lea dagahan sápmelaččaide eana- ja luondduriggodatvuoigatvuođaid oktavuođas .
På bakgrunn av utviklingen av folkeretten , sameretten og samepolitikken ble Samerettsutvalget gjenoppnevnt 1. juni 2001 .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi nammaduvvui fas geassemánu 1. b. 2001 álbmotrievtti , sámerievtti ja sámepolitihka ovdáneami vuođul .
Utvalgets mandat var blant annet å :
Lávdegotti váldái gullet earret eará :
Fremme forslag til hvordan samene kan sikres muligheter til å utnytte naturressursene i sine områder og hvor hensynet til bevaring av samisk kultur står sentralt , samtidig som den ikke-samiske befolkningens interesser anerkjennes .
Ovddidit evttohusaid dasa mo sápmelaččaide sáhttet sihkkarastojuvvot vejolašvuođat ávkkástallat iežaset guovlluid luondduriggodagaiguin ja mas deasta sámi kultuvrra gáhttemii lea guovddážis , seammás go dohkkehuvvojit daid álbmogiid beroštusat , mat eai leat sámi álbmogat .
Særlig å vurdere reindriftens arealbruk og rettigheter med sikte på å utvikle en bærekraftig reindrift .
Erenoamáš deaŧalaš lea árvvoštallat boazodoalu areálageavaheami ja vuoigatvuođaid dainna áigumušain ahte ovddidit ceavzilis boazodoalu .
Kartlegge ulikheter mellom forskjellige interesser med forslag til løsninger som kan dempe eventuelle konflikter mellom ulike bruksmåter .
Kártet iešguđet beroštusaid earuid ja evttohit čovdosiid mat sáhttet váidudit vejolaš riidduid iešguđet geavahanvugiid gaskkas .
Vurdere forslag om endringer av , eller nye forvaltningsordninger , lover og bestemmelser , herunder skal det vurderes om fjelloven bør legges til grunn .
Árvvoštallat evttohusaid rievdadit dahje evttohit ođđa hálddašanortnegiid , lágaid ja mearrádusaid , dás galgá maiddái árvvoštallojuvvot galgá go meahcceláhka biddjojuvvot vuođđun .
Utvalget bør også utrede om lokal forvaltning av grunnen og naturressursene .
Lávdegoddi berre maiddái čielggadit eatnamiid ja luondduriggodagaid báikkálaš hálddašeami .
Samerettsutvalget avga sin utredning NOU 2007:13 " Den nye sameretten " og NOU 2007:14 " Samisk ressursbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms " 3. desember 2007 .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi geigii čielggadusas NOU 2007:13 " Den nye sameretten " ja NOU 2007:14 " Samisk ressursbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms " juovlamánu 3. b. 2007 .