pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette er eiendommer som i statistikken er registrert som jordbrukseiendom .
Almmatge váldit fárrui registreremiid vai ooäut bajiigova vejolašvuodas mii sáhttá leat .
Det vil med andre ord si at det er jordbruksareal som er lett å ta i bruk .
Dat mearkkaša ahte feat eanandoallo-eatnamat maid álkit sáhttá atnigoahtit .
I følge de krav til registrering vil en eiendom med gjengrodd areal ikke være registrert som jordbruksareal .
Registreren njuolggadusaid mielde ! ! feat eanandoallo-eanamin registrerejuvvon boards gieddi masa feat muorat ja jeahkálat šaddan .
Tabell : 4.3.1 .
Tabell : 4.3.1 .
Antall jordbrukseiendommer fordelt på størrelsesgruppe .
Antall Jordbrukselendom mer fordelt på størrelsesgruppe .
( Kilde : Landbrukstelling 1989 )
( Kiide : Landbrukstelllng 1989 )
Dekar 1979 1989
Dekar 1979 1989
Totalt 102 143
Totalt U - J 102 143 - I
I løpet av de 10 åra fra 1979 til 1989 har det kommet til 31 jordbrukseiendommer .
Logi jagis 1979 rájes 1989 rádjái feat 31 eanandoallo-eatnama Iassánan .
Av forrige tabell fremgår det at det har blitt 13 færre bruk i drift dette tiåret .
Ovddit tabeallas bođii ovdan ahte leat 13 unnit doalu dán logi jagiš .
Samtidig har altså antall jordbrukseiendommer økt i samme periode .
Dan seammå áigodagas feat eanandoallo-eatnamat Iassánan .
Vi ser at innenfor hver størrelsesgruppe har antall eiendommer økt på disse åra .
Mii oaldnit ahte juohke sturrodagas leat eatnamat Iassánan dáid jagiid .
Det er bare for bruk med jordbruksareal mellom 50 og 100 dekar at vi finner en nedgang .
Eatnamat leat unnon duššefal doaluin main lei eanandoallo-eanan gaskal 50 ja 100 dehkara .
Dessverre er ikke kriteriene for registrering av landbrukseiendommer de samme i 1989 og 1959 .
Dadibahábut eaí feat ovttalágan registreren-njuolggadusat 1989:s go dat mat ledje jagis 1959 .
Derfor kan det ikke bli foretatt ei sammenlikning mellom antall jordbrukseiendommer i disse åra .
Danin ii sáhte buohtastahttit dáid jagiid eanandoallo-eatnamiid .
I 1959 ble bare eiendommer i drift registrert og ikke , som i 1989 , i tillegg jordbrukseiendommer som ikke er i drift . Det vil si eiendommer med minst 5 dekar jordbruksareal .
Jagis 1958 registrerejedje duššefal eatnamiid mat ledje anus , eaige eará eatnamiid , nu movt jagis 1989 dahke , mii mearkkaša eatnamiid , main lea badjel 5 dehkara eanandoalloeanan .
Men en kan anta , med ikke for stor feilmargin , at de fleste jordbrukseiendommer var i drift i 1959 .
Mii sáhttit árvvoštallat , almmá liiggás stuora boasttuvuodain , ahte jagis 1959 ledje eanas eanandoallo-eatnamat anus .
Det må da ha kommet til mange eiendommer med mer enn 5 dekar jordbruksjord etter denne tid .
Dalle fertejit mańńil dán áiggi leat Iassánan ollu eatnamat main lei badjel 5 dehkara .
Det er i hovedsak snakk om små eiendommer .
Dés lea sáhka smávva viidodagain .
Omtrent 110 av 143 eiendommene har mindre enn 50 dekar jordbruksareal .
Birrasiid 110 oktiibuot 143 eatnamis leaf vuollel 50 dehkara eanandoallo-eanan .
Av disse 143 eiendommene i 1989 er noen helt eller delvis ute av drift , mens andre eiendommer blir leid bort .
Jagis 1989 feat muhtin dáin 143 eatnamiin oalåt dehe belohahkii heaittihuvvon , ja muhtin eatnamat feat láigohuvvon .
Det er 32 eiendommer som leier bort jordbruksareal .
Leat 32 eaiggáda geai láigohit eanandoallo-eatnama earáide .
13 leier bort under 50 % av sitt jordbruksareal .
Leat 13 eaiggáda geat láigohit vuollel 50 % iežaset eatnamiin , 9
9 leier bort mellom 50-90% av jordbruksarealet , mens 10 eiendommer leier bort mer enn 90 % av arealet .
G / gaat láigohit gaskal 50-90 % eanandoallo-eatnama , ja 10 geat Iáigohit badjel 90 % eatnamis .
I 1979 var 677 dekar av jordbruksarealet leid areal ( Nilsen 1982 ) .
Jagis 1979 lei 677 dehkara eanandoallo-eatnamis láigohuvvon eanan ( Nilsen 1982 ) .
Av de 143 eiendommene var 102 delvis eller helt ute av drift i 1989. 9 eiendommer har mindre enn 50 % av jordbruksarealet ute av drift .
Dán 143 eatnamis ledje 102 eatnama oalát dehe belohahkii anikeahttá jagis 1989 . Ledje 9 eatnama main lei vuollel 50 % anikeahttá , 14 eatnama main laai gaskal 50-90 % eanan anikeahttá .
Mens 79 eiendommer har mer enn 90 % ute av drift , og må sies å være helt ute av drift .
Ledje 79 eatnama main lei badje ) 90 % anikeahttá , ja dasto dat eai leaf anus obage .
5.0 . HUSDYRHOLDET I KOMMUNEN
5.0 SUOHKANA EANANDOALLU
Først og fremst er det ulike former for husdyrproduksjon som vil være det viktigste .
Dálkkádagat Guovdageainnus ráddjejit maid dáppe sáhttá bargat luondduvalljodagaid vuođul .
Dessuten kan det være klima for dyrking av moltebær og kanskje jordbær .
Dasa lassin sáhttá gilvit luopmániid ja veadjá velé eanamurjjiid ge seiht`gilvit .
Dyrking av potet og grønnsaksdyrking uten bruk av plast er ikke å anbefale ut over eget forbruk .
Budehiid ja ruotnasiid gilvit almmá plastihkain goköama haga , ii iév22uhuvvo , darret go ie2as atnui .
Ku med mindre innslag av sau har vært de dominerende husdyrslag .
Dáppe leat leamaš gusat ja veahá sávzzat .
Gjennomsnittbesetningen bestod før 1959 av 2-4 kuer og noen sauer .
Gaskamearálaččal ledje olbmuin 2-4 gusa jagis 1959 ja dasto moadde sávzza .
Geiter og høns var det lite av .
Dáppe ledje unnán gáiccat ja vuoncát .
Tabell : 5.1 .
Tabell : 5.1 .
Utviklinga i husdyrtall fra 1959 til 1995 i kommunen .
Utvlkllnga I husdyrtall fra 1959 tll 1995 I kommunen .
( Kilde : Jordbrukstelling , Nilsen 1982 og Landbrukskontorets beregninger . )
• Inkl. 1982 Jordbrukstelllng , Nllse og Landbrukskontorets beregnlnger . )
Kyr Storfe i alt sau Geit Høns
r Kyr Storfe i alt sau r Gert Høns
Etter tabell 5.1 har kutallet holdt seg noenlunde stabilt i kommunen fram til 1989 mens det har hatt en urovekkende nedgang de siste 8 årene .
5.1 tabeallas oaidnit ahte gusaid lohku lea bisson measta ovttahat dásis suohkanis jagi 1989 rádjái , muhto lea sakka geahppánan madams 8 jagis .
Sauetallet økte fra 1969 til 1979 , gikk ned fram til 1989 og har blitt over halvert fra 1989 til 1997 !
Sávzzat lassánedje jagis 1969 gitta 1979 rádjái , lohku geahppánii jagi 1989 rádjái ja lea bellin unnon jagi 1997 rádjái .
Utviklingen i antall kyr på hvert bruk har også endret seg drastisk .
Gáiccat ja vuoncát leat oalåt jávkan Guovdageainnu eanandoalus .
I 1969 var det 194 melkekyr fordelt på 65 bruk i kommunen , og disse produserte 400 000 kg melk .
Leat 65 eanandoalu main ! eat gusat ja dat bohöet 400 000 kg mielkki .
I 1979 var det 191 melkekyr fordelt på 28 bruk som produserte 770 000 kg melk .
Jagis 1979 ledje 191 gusa ja 28 doalu mat bohče 770 000 kg mielkki .
I 1989 var det 198 melkekyr fordelt på 19 driftsenheter .
Jagis 1989 ledje 198 gusa ja 19 eananoalu .
I siste telling , som er juli 1997 er det 179 melkekyr fordelt på 16 bruk .
Mańemus go leat lohkkon , suoldnemánu jagis 1997 Iedje 179 gusa ja 16 doalu .
Gjennomsnittlig antall melkekyr på hver gård har altså endret seg siden 1969 .
Dás oaidnit ahte gusaid gaskamearálaš Iohku lea rievdan jagi 1969 rájes .
Den gang var det 3 kyr på hver gård .
Dalle ledje juohke eanandoalus 3 gusa .
I 1979 var gjennomsnittstallet 7 kyr .
Jagis 1979 ledje doaluin 7 gusa .
I 1989 var det gjennomsnittlig 10,4 kyr pr. bruk og sommeren 1997 var det 11,2 melkekyr i gjennomsnitt .
Ja jagis 1989 ledje doaluin gaskamearálaččat 10,4 gusa ja geasset jagis 1997 ledje 11,2 gusa gaskamearálaččat .
( Kilder : Nilsen 1982 , Landbrukstelling 1989 og Lanbrukskontorets beregninger ) .
( gáldu : Niisen 1982 , eanandoallolohkamat 1989 ja eanandoallo-kantuvrra meroštallamat ) .
Gjennomsnittlig antall kyr pr. driftsenhet med husdyr økte mye fra 1969 til 1979 .
Jagi 1969 rájes gitta 1979 rádjái lassánii gusaid gaskamearálaš lohku garrasit doaluid nammii .
Men også i tiåret som fulgte ble det flere kyr pr. bruk samtidig som antall bruk ble redusert .
Muhto maiddái logi jagis dan rájes Iassánii gusaid lohku ja doaluid lohku geahppánii .
Den samme tendensen som har funnet sted fra 1969 til 1989 , er også tilfelle etter 1989 .
Maiddái mańńil jagi 1989 lea mannan seammá guvlui go jagi 1969 rájes .
I 1997 er det 16 bruk som driver med melkeproduksjon og 7 enheter med saukjøttproduksjon . .
Jagis 1997 ledje 16 doalu main ledje gusat ja 7 sávzadoalu mat vuvde sávzzabierggu .
På 8 år har 3 driftsenheter sluttet med melkekyr , mens nedgangen i saukjøttproduksjon , fra 11 til 7 er nesten katastrofal .
8 jagis ! eat 3 doalu heaitán gusaiguin , ja sávzadoalut feat geahppánan 11 rájes gitta 7 rádjái .
Fortsetter denne nedgangen er det bare et tidsspørsmål når saudriften har opphørt i kommunen .
Geahppáneapmi lea suorggahahtti allat . Jus ná amn manna , ii ádján beare guhká ovdalgo eai leat ahte sávzzat suohkanis .
6.0 . STRUKTURELLE TREKK VED LANDBRUKET
6.0 EANANDOALU STRUKTURIEŠVUOĐÁT
6.1 Jordbruket som levevei
6.1 Eanandoallu blrgeJupmin
I Kautokeino kommune har det vært en stor endring i betydningen av jordbruket for det enkelte bruk .
Guovdageainnu suohkanis lea ollu rievdan eanandoalu mearkkašupmi mešgudetge dállodollui .
Av tabellen nedenfor ser vi at i 1959 var det bare en person som hadde jordbruk som eneste yrke .
Tabeallas oaidnit ahte jagis 1959 lei duššefal okta olmmoš gii barggai eanandoalumn áidna birgejupmmn .
Det vil si at mer enn 90 % av inntekta kom fra jordbruket .
Birgejumiln oaivvilduvvo ahte eanandoallu attii badjel 90 % sisaboadus .
I 1979 var det 20 personer i kommunene som hadde jordbruket som eneste levevei , mens i 1989 var det 5 færre som var eneyrkeutøvere .
Jagis 1979 ledje 20 olbmo dán suohkanis geain eanandoallu lei áidna birgejupmi , ja fas jagis 1989 eai lean eambbo 5:s geat barge duššefal
Mellom 1969 og 1979 skjedde det ei omvelting i jordbruket i kommunen .
eanandoaluin áidna sisaboahtun . Suohkana eanandoallu nuppástuvai áigodagas 1969 - 1979 .
Flere drivere gikk over til eneyrke , og siden 1979 er omlag halvparten eneyrkedrivere .
Eanebut bargagohte eanandoalumn áidna birgejupmin , ja jagi 1979 rájes lea birrasiid bealli geain eanandoallu lea áidna birgejupmin .
Det er viktig å legge merke til at det totale antall drivere har gått dramatisk ned siden 1959 .
Fuomášan veara lea ahte dállodoaluid ollislaš lohku lea garrasit niedjan jagi 1959 rájes .
I 1959 hadde 70 % av utøverne jordbruket som binæring eller attåtnæring .
Dalle ledje 70 % eanandollimn , geain dállodoallu lei lassiealáhussan .
Binæring vil si at under 50 % av inntekta kommer fra jordbruket .
Lassmealáhusain oaivvilduvvo ahte vuollel 50 % sisaboaduin bođii eanandoalus .
I 1979 og 1989 er det omlag 50 % som har jordbruk som binæring .
Jagiin 1979 ja 1989 lei sullim 50 % geain eanandoallu lei lassiealáhussan .
Det er fortsatt mange som driver med tilleggsnæringer ved siden av jordbruket .
Leat unnán olbmot geat barget 1 jahkebarggu , dehe geain eanandoallu lea váldofidnun .
De som driver med kyr og melkeproduksjon kan forventes å være i eneyrke , mens de fleste sauebønder har det som binæring .
Sii , geain laat gusat ja vuvdet mielkki , sáhttá leat ddt áidna fidnun , muhto sávzaboanddain lea eanandoallu lassiealáhussan .
I prosjektet " Samiske næringers plass i samfunnsplanleggingen " ( Dieđot nr 5 1985 , Nordisk Samisk Institutt , viste undersøkelser i fem kommuner at halvparten av gårdbrukerne hadde over 1 årsverk og det var vesentlig på melkeproduksjon og halvparten hadde under ett halvt årsverk og det var i saukjøttproduksjon .
Laat dahkkon iskkadeamit 5 suohkanis prošeavttas " Sámi ealáhusaid sajádat servodatplánemis " ( dieđut nr. 5 1985 Davviriikalaš sámi instituhtta ) , mat čájehit ahte eanandolliin lei bealli geat barge badje ) 1 jahkebarggu , ja stuora oassi sis ledje mielkeboanddat . Nubbi bealli barggai vuollel 1/2 jahkebarggu ja sii ledje sávzaboanddat .
Denne tendensen ser vi også i Kautokeino .
Guovdageainnus lei maiddái seammaládje .
Med dagens lønnsomhet i jordbruket er det vanskelig å få inntekter til to personer av selve driften .
Dainna gánnáhahttimiin mil lea eanandoalus , lea váttis oa22ut sisaboađuid guovtti olbmui .
Derfor er andre inntektskilder viktige for å opprettholde jordbruksdriften .
Danin dárbbahuvvo eará sisaboahtu vai eanandoalu nagoda doalahit .
Tabell .
Tabell .
6.1.1 . Brukere fordelt på jordbruksenheten som levevei fra 1959. til 1989 .
6.1.1. Brukere fordelt på Jordbruksksenhnheten son levevel fra 1959 dii 1989 .
( Kilde : Landbrukstellinger )
( Kilde : Landbrukstellinger )
Antall Eneste yrke Hovedyrke Binæring
Jahkelohkku Áidna fitnun Váldo fitnum Lassi ealahus
6.2 . Alderssammensetning og kjønnsfordeling
6.2 Ahki Ja nissoniid ja dievdduid lohku eanandoalus .
Det er flest menn som driver landbruket i Kautokeino .
Guovdageainnus leat danas dievdoolbmot geat barget eanandoaluin .
I 1989 var det 35 personlige brukere . Av disse var det 27 menn .
Jagis 1989 ledje 35 persovnnalaš doalu ja das ledje 27 dievdoolbmo .
De hadde en gjennomsnittsalder på 48 år . De resterende 8 var kvinner .
Sin gaskamearálaš ahki lei 48 jagi , ja 8 eará ledje nissonolbmo , ja sin gaskamearálaš ahki lei 60 jagi .
Ingen av kvinnene var gifte , men 6 hadde vært gift tidligere .
lei oktage nissonolbmuin lean náitalan , muhto 6:s ledje Ieamašan náitalan .
På grunn av den høye alderen kan det tyde på at noen kvinner har overtatt bruket etter sin avdøde mann .
Alla agi dihte orru vuhttome ahte muhtimat leat doalu badjelasaset váldán mańńii go leat leaskan báhcán .
I 1997 var antallet personlige brukere sunket til 26 .
Jagis 1997 lei persovnnalaš doaluid lohku njiedjan 26 rádjái .
Derav 22 menn og 4 kvinner med en gjennomsnittsalder på hhv. 50 og 61 år I tabellen nedenfor kommer utviklingen i aldersfordelingen from fra 1969 og frem til 1997 .
Dalle ledje 22 dievdoolbmo ja 4 nissonolbmo ja gaskamearálaš agit leat 50 ja 61 jagi . Tabeallas vuolábealde oainnát movt ahki lea juohkásan jagis 1969 gitta jahkái 1997 .
Tabell 6.2.1 Gjennomsnittlig alder på personlige brukere i Kautokeino i 1969 , 1979 , og 1995 .
Tabell 6.2.1 Gjennomenlttiig alder på personlige brukere i Kautokelno i 1969 , 1979 , 1989 og 1995 .
( Landbrukstelling og Landbrukskontorets registreringer ) .
( Landbrukstelling og Landbrukskontorets registreringer ) .
Årstall Menn Alder Kvinner Alder
Jáhkelohku Dievdduid ahki Nissoniid ahki
Av tabellen ser vi at gjennomsnittsalderen har økt for kvinner i disse årene , og at deres alder er 16 år mer enn mennenes .
Dás oaidnit ahte nissonolbmuid gaskamearálaš ahki lea badjelis dåid jagiid , ja sin ahki lea 16 badjelis dievdoolbmuid agi .
Gjennomsnittsalderen for menn økte fra 1969 til 1979 , men har siden gått ned til 1989 for så å øke igjen fram til 1997 .
Dievdoolbmuid gaskamearálaš ahki lassánii áigodagas 1969 - 1979 , muhto dan rájes lea njiedjan jagi 1989 rádjái ja fas lassánan jagi 1979 rádjái .
Dette bekrefter det som var nevnt innledningsvis , om at kvinnene tar over brukene når det ikke er yngre krefter tilstede .
Dát duođašta dan mii daddjui álggahettiin , ahté níssonolbmot váldet doalu badjelasaset go eai leat nuorat olbmot dálus geat barget .
7.0 UTMARKSRESSURSENE
7.0 MEAHCÁSTEAPMI
Beregninger som er gjort i forbindelse med Utviklingsprogram for Utmarksnæring i Finnmark ( FFD:6/86 ) gir oss følgende tabell for hele Finnmark fylke :
Mii leat juo namuhan ahte Guodageainnu eanandoallit leat meahcástan . Leat dahkkon meroštallamat ” Utviklingsprogram for utmasrksnæring i Finnmark ( FDD .
Ressurs Registrert omsetning 1981-84 Tilgjengelig for næringen Totalt produksjons potensiale Framtidig omsetning Omsetnings- verdi i 1000 kr
Ressursa Registrert omsetning 1981-84 Tilgjengelig for næringen Totalt produksjons potensiale Framtidig omsetning Omsetnings- verdii 1000 kr
Innlandsfiske 30 tonn 200 tonn 1000 tonn`. I 200 tonn Kr 2.000
Innlands- Fiske 30 tonn 200 tonn 1000 tonn 200 tonn 2.000
Ryper 5000 stk 80.000stk 5.000stk kr 125
Ryper 5000 stk ? 80.000 stk 5.000 stk 125
Molter 30 tonn 300 tonn 500-1000 tn j 50 tonn Kr 2.500
Molter 30 tonn 300 tonn 500 -1000 tonn 50 tonn 2.500
Sum Kr 4.625
Sum 4.625
Tabellen er et utdrag fra selve utredningen og gjelder altså hele Finnmark fylke
Mii geahččalit meroštallat man stuora oassi dás gullá Guovdageidnui .
Det betyr at ca 1/3 av potensiale finnes i kommunen .
Dat mearkkaša ahte sullii 1/3 oassi jávrriin lea dån suohkanis .
Med en total tilgang på 200 tonn i hele fylket betyr det at det kan høstes ca 70 tonn fisk i Kautokeino kommune .
Go fylkkas lea ollisiaš lohku 200 tonn , dalle ferte leat sullii 70 tonn guolli Guovdageainnu suohkanis .
Når det gjelder ryper vil vi ikke gå inn på noe kvalifisert gjetting da tallene er meget usikre .
Rievssahiid logu mii eat duostta árvádallat , danin go logut leat eahpeslhkkarat .
I utredningen er moltene i Kautokeino spesielt nevnt og det er beregnet et potensiale i Kautokeino på ca 240 tonn som normalt kan høstes ( side 18 )
čielggadeapmi namuha luopmániid Guovdageainnus erenoamážit ja lea meroštallon ahte Guovdageainnus leat sullii 240 tonn maid sáhttá čoaggit ( siidu )
Førstehåndsverdien av fisk og molter som kan høstes vil da være med en fiskepris på 10 kroner pr kg og en moltepris på 40 kroner pr kg til sammen gi en verdi på ca 10 millioner kroner .
Go árvvoštallat guliid ja luopmánid álgohatti , de oaidnit ahte jus guollehaddi lea 10 kr / kg ja luomehaddi lea 40 kr , / kg de gártá oktiibuot sullii 10 mill kr árvu .
Grunnen til at det ikke utnyttes fullt ut kan være mange .
Leat ollu bealit manin dát vejolaävuodat eai geavahuvvo .
En del er å finne i lønnsomheten i forhold til andre næringer .
eat heajos veahkkeneavvut ja heajos bivdin- ja čoagginneavvut .
Noe kan ligge på muligheter for å få solgt varene og det kan også være at det er få mennesker som har kompetanse på området .
Sáhttá maiddái leat váttis jođihit gálvvu ja sáhttet leat unnán olbmot geain lea máhtolašvuohta bargat dáid barggut .
I en startfase er det også helt nødvendig at det offentlige går tungt inn med økonomiske
Álgobáliid dárbbahuvvo stáhta veahkkin addime stuora ekonomalaš doarjagiid , sihke investerendoarjagiid ja doaibmadoarjagiid .
Virkemidler både som tilskudd til investering og til drift .
Stáhta berre doarjut rudalaččat gálvooastinásahusa ja gálvovuovdinásahusa .
I en senere fase bør tilskudd til drift utgå .
Dán galgá geahččat boaittobealguovlluid ovdánahttimiin .
Staten er nødt til å gå tungt inn med midler i mottaksapparat og distribusjonsapparat .
Dárbbahuvvojit organisašuvnnat mat stáhta bealis geatnegahttojit boaittobealpolitihkalaš barggu fuolahit .
Videre må det i en overgangsperiode , for å oppnå bedriftsøkonomisk lønnsomhet , gis støtte til de ulike produktene hvis ikke dette strider mot de nye EØS-direktiver .
Go smiehttá ahte meahcásteapmi ii leat ollesjagi bargun , muhto máŋggalágan ealáhusaid oassin ollislaš sajáiduvvamis , dalle dárbbahit maiddái hutkat makkár meahcásteamit heivejit lotnolasat bargojuvvot .
8.0 . SKOGBRUKET
8.0 VUOVDEDOALLU
( Etter notat fra skogbrukssjef Tor Håvard Sund , Alta ) Innledning
( eanandoallohoavda Tor Håvard Sund , Alta )
Skogressursene i Kautokeino kommune bør behandles med forsiktighet og utnyttelsen av skogen bør skje etter en nøye gjennomarbeidet plan .
Guovdageainnu suohkana muorramehciid galgá várrogasat geavahit , ja vuovddi öuollama berre bures plánet .
På grunn av høyden over havet , klimaet og jordsmonnets beskaffenhet kan store uttak av skog kunne føre til negative endringer både for klimaet og for jordsmonnet .
Lea bahá boasttu láhkái váikkuhit dálkkádagaid ja Iuonddu šattolašvuoda , jus liggás ollu čuollá vuvddiid , danin go ddt guovlu lea arvat badjelis meara , dálkkádat lea erenoamáš ja eanan lea asehaš .
Imidlertid er det områder som klart kan nyttes bedre enn de gjøres i dag og anvendelsen av skogen kan settes opp i følgende strekpunkter :
Almmatge gávdnojit guovllut maid sáhttá geavahit eanet go nuppiid , ja vuvddiid ávkin atnima sáhttá ná čilget :
Bedre ressursutnyttelse av bjørkeskogen
- soahkevuovddi ávkin atnit buorebut
Skape leskog
- ii billis jna
Ved til boliger i Kautokeino
- ráddjet geavaheami dáidda ulbmiliidda :
Ved til hytter i Kautokeino
Boaldinmuorra Guovdageidnui
Ved som tas ut i næringsformål av folk i Kautokeino Status i dag
Boaldinmuorra bárttaide Guovdageainnus Muorraöuollan ealahussan Guovdageainnu olbmuide
Kommunens areal totalt : 9704 km .
Suohkana ollislaš eananviidodat 9704 km²
Totalt skogkledt 1601 km .
Vuovdi 1601 km² sullii 1,5 mill m 3 vuovdi
Grunneier : Statsskog eier i hovedsak det meste av arealet og noen få private grunneiere .
Statsskog lea oamasteaddji ja velá soames priváhta olbmot .
Anarjohka nasjonalpark , skog vernet etter naturvernloven .
Anárjoga álbmotmeahcci lea suodjaluvvon luonddugáhttenlágas .
Noen båndlagte områder langs Alta-Kautokeinovassdraget .
Leat velá soames guovllut mat leat mearriduvvon dihto ulbmiliidda .
Vanlig bjørk ( betula pubescensl er det dominerende treslaget og har en omløpstid på 70-80 år .
Soahki ( Betula pubescens ) dat šaddá eanemus dáppe , šaddoáigi lea 70-80 jagi .
Skog av en viss størrelse
Dáppe šaddet maiddái suhpi , leaibi , sieđga , skáhpi ja beahci .
Av de ulike typer av skog er det følgende skogstyper ut fra bunnvegetasjonen ( som indikerer frodigheten ) som representerer en viss størrelse :
lei gánnát čuollat subi , leaibbi ja beazi , muhto geavahit daid eará muoraid mat leat valjit eatnogáttis , ja beazit leat eanas nuorttalulábealde .
Skogstype Størrelse Masse pr daa Tot masse
Vuovdešládja sturrodat suhkodat Oktiibuot
Blåbærbjørkkeskog 219.000 daa 1,5 m 3 328.500 m 3
Sarritsoahkevuovdi 1219 000 daa 1,5 m 3 328 500 m 3
Engbjørkeskog 78.000 du 3,0 m 3 234.000 m 3
Rássesoahkevuovdi 78 000 daa 3.0 m 3 234 000 m 3
Barskog furu / bjørk 298.000 daa 2,0 m`596.000 m 3
Beahce- ja soahkevuovdi 98 000 daa 2,0 m 3 596 000 m 3
Lyngfuruskog 136.000 daa 3,0 m 3 408.000 m 3
Dańasbeahcevuovdi 136.000 daa 3,0 m 3 408.000 m 3
Sum 1.481.000 du 1.566.500 m 3
SUBMI 1.481.000 daa 1.566.500 m 3
Furuskogen er i nasjonalparken og kan derfor ikke utnyttes så det blir de ca 300.000 dekar av bjørkeskog som vil danne grunnlaget for skogsdrift i kommunen .
Beahcevuovdi lea álbmotmeahcis ja dan ii leat lohpi čuollat , ja dasto báhcá sullii 300 000 dehkara soahkevuovdi , mii lea geavahan láhkái suohkanis .
Dagens hogst og hogstformer
Muorračuollan Ja čuollanvuoglt
I dag foregår det ved tildeling av teiger og veiledning av vedutviserne Isak N. K. Hætta i Kautokeino og Klemet J. . Hætta i Masi .
Olbmot ožžot muorračuollansárgáid doppe gos ieža háliidit , ja Isak N K Hætta bagadallá olbmuid Guovdageainnus ja Klem et J O Hætta fas Mázes .
Vedutvisningen skjer i praksis stort sett etter folks ønsker .
Buot vuovddit Guovdageainnus !
All skog i kommunen er vernet etter skogbrukslovens § 32 som omhandler verneskog .
eat suodjaluvvon vuovdedoallolága § 32 vuođul , mii fátmmasta suodjalanvuvddild .
Det betyr at skog som har dårlige foryngelsesforhold , liten vekst eller tjener som vern for annen skog , dyrket jord , vern mot skred , ras , elvflom , skadeflom , sandflukt eller liknende har betegnelsen verneskog .
Dat mearkkaša ahte vuovddit main lea heajos odastanvejolašvuohta , heajos šaddu dehe leat suodjin eará vuvddiide ee. fierrama ja johkadulvvi vuostá , dulvviid mat billistit , sáttosuova dehe eará dakkáriid vuostá .
Skogoppsynet er da satt til å godkjenne avvirkningsregler etter § 33 i den samme lov .
Daid gohčodit visot suodjevuovdin . Vuovdebajilgeahčči galgá dohkkehlt geavaheami seammá lága § 33 vuođul .
Derfor er det viktig at større uttak av skog i kommunen må skje etter nøye faglige vurderinger .
Danin galgá fágalaš árvvoštallan dahkkot go áigu čuollat stuorebuš oasi vuovddis .
Skogens produksjon i det nyttbare området i dag
Muorrašaddu guovlluin gos sáhttá čuollat
Skogstype daa / år daa Sum produksjon
Vuovdešládla daa / jahkái daa Buvttadeapmi
Blåbærbjørkeskog 0,04-0,05 219.000 9000 m3/år
Sarritsoahkevuovdi 0.04-0,05 219.000 9000 m3/jahkái
Engbjørkeskog 0,06-0,07 78.000 5000 m3/år
Gieddesoahkevuovdi 0,06-0,07 78.000 5000 m3/jahkái
Sum produksjon 14.000 m3/år
Buvttadansupmi 14.000 m3/iahkái
Av dette skulle det være mulig med et reelt uttak på omkring 7000 m 3 / år .
Dåid loguid mielde lea vejolaš čuollat birrasild 7000 m / jahkái .
Mieron 154
Muorradárbu
Suolovuobmi 1
Viessodoalut :
Antall hytter 337 Hvis hver husstand bruker 3 favn ved og hver hytte 1 favn vil dette gi et forbruk på 3082 favner ved .
Jus mahká juohke viessodoallu dárbbaha 3 hálgosala muoraid ja bárttat dárbbahit 1 hálgosala , dasto dárbbahuvvojit 3082 hálgosala oktiibuott .
Hver favn er 2,4 m 3 som da gir totalt behov for 7396 m 3 ved pr år .
Juohke hálgosalla lea 2,4 m ja oktiibuot dárbbahit mii dáppe Guovdageainnus 7369 m jahkái .
I dag tas det ut 1/5 del av dette .
Dál čullo 1/5 oassi .
Skogens verdi
Vuovddi árvu
Solgt som brennved
Vuovddi árvu lea geavaheami duohken .
vil den kunne betales med 750 kr pr m 3. Solgt til Troms treforedling oppnås det en pris på 240 kr 3 / m og rotpris 25 kr / m 3. Med et brennvedbehov bare i Kautokeino lågt anslått til 7000 m 3 som er beregnet å kunne tas ut vil alt kunne omsettes som brennved .
Jus vuovdá boaldinmuora sáhttá oažžut 750 kr 3. / m Jus vuovdá Troms treforedling-fitnodahkii oažžu 240 kr 3 / m ja ceakkovuovddis mávssát 25 kr 3. / m Guovdageainnus šáhtášii vuovdit buot muoraid boaldinmuorran , go smávvát meroštallá olbmuid boaldenmuorradárbbu leat 7000 m 3. Oktiibuot lea árvu dasto 750 kr 3 / m ja 5,25 mill kr. .
Skogen som arbeidsplass
Muorrameahcci bargosadjin
Normalt sett regnes det på et årsverk ca 350 m 3 for å hogge , kjøre fram og kappe veden til forbruker .
Jahkebargun rehkenasto sullii 350 m³ muorra go čuolat , njáskkat , geasehat ja sahet gárvvisin geavaheaddjái .
9.0 HVA SLAGS MULIGHETER FINNES INNEN LANDBRUKET
9.0 EANANDOALU VEJOLAŠVUOĐAT
9.1 . Tradisjonelt jordbruk
9.1 Árbevlrolaš eanandoallu
Ut fra klimatiske forhold er det ikke rom for produksjon av annet enn gras på den dyrkede marka .
Dáppe ii báljo sáhte gilvit eambbo suoinni . Budehiid ja ruotnasiid ii båljo oaööo šaddat olggu ovddas , earret iežas atnui .
Det vi dermed star igjen med av tradisjonelt jordbruk i
Sávzadoalu ja sávzzabierggu vuovdima headuštit dálkkádagat ja Iuondduvuoddu .
kommunen er melkeproduksjon , og det blir da her bare snakk om kumelkproduksjon .
Geasset feat heajos guohtumat ja ollu čuoikka ja muogir mat bálggahit sávzzaid meahcis .
Derfor bør det ikke satses på sau i Kautokeino i områder hvor en ikke kan komme i kystnære områder på sommerbeite .
Jus meroštallá ahte ollislaš eanandoallo-eatnamat , maidda sáhttá gilvit suoinni dehe roavvafuoddara , !
I dag er det under
Dál !
200 så det ligger et potensiale på det dobbelte .
eat vuollel 200 , nu ahte vejolašvuohta lea beali eanet .
Med de nye muligheter med omsettelige kvoter bør det være et mål for kommunen å få økt kutallet fra rundt 200 til 300 kuenheter .
eat ođđa vejolašvuođat go sáhttá oastit ja vuovdit mielkeeriid ( omsettelige melkekvoter ) . Danin berre suohkan mihttomearrin bidjat ahte lasihit gusaid logu 200 gusas 300 rádjái .
En annen mulighet for å utnytte grasproduksjonen og spesielt eldre driftsbygninger er
Nubbi vejolašvuohta lea oamibierggu buvttadeapmi , vai giettit ja erenoamážit boarrásit návehat bohtet atnui .
Mesteparten av kalvene i Finnmark i dag selges til andre fylker for kjøttproduksjon .
anas gálbbit Finnmárkkus vuvdojit eará fylkkaide gos biburet ja vuvdet daid .
La det imidlertid være sagt at denne utvidelsen ikke bare behøver å komme ved nyetablering .
Dás berre muitit ahte Bai dárbbat leat duššefal oddaálgán eanandoallit geat buvttadit bierggu .
Den kanskje billigste måten å øke melkeproduksjonen er å utbygge eksisterende melkeproduksjonsbruk .
Jus galgá lasihit mielkebuvttadeami , veadjá gártat hálbbimussan go viiddida dálá mielkebuvttadeami .
Dette er viktig av to grunner .
Laat guovtti mávssolaš ákka dása .
Det ene er å sikre de eksiterende arbeidsplasser i jordbruket ved at de med under 10 melkekyr gis muligheten til å utvide til 15 melkekyr .
Vuosttaš lea dáhkidit eanandoalu dálá bargosajiid , go sii besset viiddidit geain ! eat vuollel 10 gusa ja Iasihit 15 gussii .
Vi bør også være opptatt av at alle brukene i drift stimuleres gjennom økonomiske virkemidler til å foreta et større vedlikehold .
Nubbi ágga lea fas ahte go viiddida náveha , dalle iešalddis dlvoda dan . Mii barret maiddái ekonomalaš váikkuhan-gaskaomiiguin movttiidahttit eanandolliid divodit návehiid .
Generelt i jordbruket de siste 15 årene har det vært såpass liten lønnsomhet i jordbruket at vedlikeholdet har vært forsømt .
Mańemus 15 jagi lea eanandoalus obalohkái leamaš heajos gánnáheapmi , ja danin aai Iaat olbmot sáhttán návehiid divodit .
Skal en klare å få rekruttering til jordbruket er det viktig at det som skal overtas er i noenlunde bra forfatning .
Jus ođđa olbmuid galgá oažžut bargagoahtit eanandoaluin , lea mávssolaš ahte dálut leat muhtin muddui buori ortnegls .
Videre bør det tenkes på å gi økonomi til fellestiltak .
Nuorat gáibidit eanet friddjaáiggi go sli gaat lahkonit penäunagi .
Kravet til fritid er større blant dagens ungdom enn blant de som går mot pensjonsalderen .
Go 4-5 boandda ásahit searve geassesaji gos bohöet gusaid , oažžu iešguhtetge boanda 4-5 vahkku friddja geasset .
Tanken om felles drift om sommeren bør derfor tas opp som et konkret tiltak utvikling av jordbruket i kommunen .
Danin livččii okta vuohki ja ovdánahttindoaibma ahte eanandoallit ásahit searvebarggu geasset gaskaneaset .
9.2 . Utmarksnæringene i en moderne drakt
9.2 Ođđamállet meahcásteapmi
Som nevnt i forrige kapittel så er det et stort potensiale i utmarksressursene .
Mii feat juo ovdalis namuhan ahte dáppe leat buorit meahcástan-vejolašvuodat .
Hvis vi sammenlikner med melkeproduksjonen på 400 kyr med 7000 kg melk pr ku så gir dette en førstehåndsverdi , ikke medregnet statlige subsidier på ca IO millioner kroner .
Mii leat álgoárvvu meroštallan eat sullii 10 mill kr. . Jus buohtastahttit mielkebuvttademiin mas leat 400 gusa ja 7000 kg mielkVgusas , lea álgoárvu sullii 10 mill kr , ja dås eai leat stáhta doarjagat mielde .
Verdien av reinkjøttproduksjonen i kommunen ligger omkring 30 millioner kroner i førstehåndsverdi .
Bohccobiergo-buvttadeami álgoárvu lea min suohkanis birrasiid 30 mill kr. .
Den utnytter jo også naturressurser utenfor kommunens grenser .
Boazodoallu geavaha eatnamiid maiddái olggobealde suohkana rájiid .
Hvis vi da ser disse tre næringene sammen og forsøker å se mulighetene i den tradisjonelle kombinasjonen jordbruk / utmark eller reindrift / utmark så ser en at dette har et meget stort potensiale .
Go dán golbma ealáhusa geahččat ovttas , ja čohkket fuomášumii árbevirolaš lotnolasealáhusaide eanandoallu / meahcásteapmi dehe boazodoallu , / meahcásteapmi de oaidnit man buorit vejolašvuođat leat .
9.3 . Nye næringer
9.3 Ođđa ealáhusat
9.3.1 . Kraftforkrevende produksjoner
9.3.1 Buvttadeamit mas adno álbmefuođar
Kraftforbaserte næringer som eggproduksjon og svinekjøttproduksjon er i andre deler av landet å regne som tradisjonelle mens en i Kautokeino bør se på dem som nye næringer .
Ealáhusat , mat bibmet omiid álbmefuođđariin , omd. vuonccls- ja spiidnedoallu , adnojit feat árbevirolaš ealáhussan eará guovlluin riikkas , muhto Guovdageainnus feat dát Odda ealáhusat .
Det burde være de samme muligheter for gardbrukere i Kautokeino som ellers i landet å produsere både egg og svinekjøtt .
Guovdageainnu eanandolliin lea buorre vejolašvuohta biebmat vuonccáid ja vuovdit moniid ja biebmat spiinniid ja vuovdit spiinnebierggu .
Eggproduksjon er i dag såpass lite lønnsom at det av den grunn ikke bør satses på hvis en ikke satser på stordrift og helst over 5000 verpehøner pr bruk .
Almmatge lea vuonccisdoallu unnán gánnáhahtti , jus juo ii álggat hui stuorrát ja eandalii juohke doalus badjel 5000 vuoncá mat monnejlt .
Nar det gjelder svinekjøttproduksjon er det ennå rom for produksjon her i landsdelen .
Spiinnebierggu gal dárbbahit davvinorggas . Dås berre muitit ahte spiinniid sáhttá maiddái biebmat guolleöoliiguin .
Hvis det ikke skulle være noen som har meget spesielle interesser for eggproduksjon vil en anbefale at det ikke satses spesielt på denne produksjonen .
Dát lea miellagiddevaš dan oktavuođas go Mázes lea guolleoastin-ásahus mil oastá varas guoli ja sáhtášii guolečoliid geavahit spiinnebiebmun .
For svinekjøttproduksjon bør det satses på å få bygd opp mint to svinebruk med 35 purker og 700 slaktegris i hvert svinebruk .
Berre hukset unnimusat 2 spiidnedoalu main feat 35 njińńelas spiinni ja 700 vuovdinspiinni goabbat doalus .
Dagens situasjon er at mesteparten av spekalven eksporteres til Troms fylke for oppforing .
Dáppe dolvot gálbbiid Troms fylkii gos bibmet daid stuorisin .
Med 200 kyr i kommunen blir det ca 200 kalver pr år .
Suohkana 200 gusas šaddet 200 gálbbi jahkái .
Med en fornyelse på 1/3 vil det være ca 130 kalver som kan fores opp til 200 kg slaktevekt .
Go odastupmi lea 1/3 oassi , šaddet sullii 130 gálbbi . Daid sáhttá biebmat nu ahte njuovvanlossodat lea 200 kg .
Det gir 26000 kg kjøtt og med en pris på 40 kroner pr kg har det en førstehåndsomsetning på rundt 1 million kroner .
Das oažžu 26 000 kg bierggu ja 40 kr / kg . Álgoárvu Iivččii dalle birrasiid 1 mill kr. .
9.3.4 . Honningproduksjon
9.3.4 Honnetbuvttadeapmi
Forsøk har vist at biene ikke er til noen hjelp for å øke produksjon av moltebær .
Almmatge lea dievas vejolaš čoaggit honnega almmá geahčakeahttá ahte dat galgá !
Imidlertid er det fullt mulig å drive honningproduksjon uten tanke på at den skal være til nytte for andre produksjoner .
eat ávkin eará buvttademiide . Mii eat dieđe šattaš go honnegii sierralágan mahku jus miedažat njammet luomemáihlli .
Det vi imidlertid ikke vet er om det kan gi en spesiell smak på honningen hvor biene har stor tilgang til å suge nektar fra molteblomstene .
Go mii eat dieđe váikkuha go dálkkádat miedažiid sajáiduvvama deike , de berrelii suohkan iežas rudaiguin geahččaladdat vai oahppá , ovdalgo árvala dánlágan buvttadeami .
9.3.5 . Drivhusproduksjon hele året
9.3.5 Šaddovisttis šaddadeapmi birrajagi
Produksjoner som etterspørres vinterstid er ferske jordbær og ferske salater .
eat buorre vejolašvuohta buvttadit šattuid šaddovisttis maiddái dálvet .
Hotellene rundt i Finnmark er spesielt interessert i ferske varer .
Dálvet leat varas eanamuorjjit ja varas saláhtat jearalmas gálvvut .
Blant annet til dekorasjon av middagstallerkener vil jordbær betales med en pris om ligger opp mot det 3-dobbelte av hva en betaler for jordbær om sommeren
Fnnmárkku hoteallat háliidit varas šattuid . Eanamuorjjit laat vuogas hearvan bidjalit borramuštallerkii , ja danin mákset dálvet eanamurjjiin maasta 3 gearddi danat go geassehaddi .
9.3.6 . Utnyttelse av skogressursene
9.3.6 Muorramehciid ávkin atnin
Skogbruk er ikke noen ny næring , men i denne sammenhengen er den ny .
Vuovdedoallu ii leat ođđa ealáhus , muhto dån oktavuođas lea odas .
Med over 5 millioner i førstehåndsverdi representerer skogen en viktig ressurs sammen med de øvrige naturressursene i kommunen . .
Vuovdi dehe muorrameahcci lea mávssolaš valljodat , mas lea badjel 5 mill kr álgoárvu , oktan buot eará luondduvalljodagaiguin .
For øvrig gis det tilskudd til drift av skog og kort summert er dette .
Vuovdedollui addo doariia ja oanehaččat daddion lea ná :
Ordinære statlige midler til skogkultur
- dábálaš stáhtadoarja - vuovdedikšundoarjja
BU-tilskudd til drift i skogen , tynning m.v. .
- Giliovddidandoarjja vuovdedollui , öuollat vuvddiid njárbadeabbun jna
SUF-midler til foredling av skogen som tilskudd til kjøp av vedmaskin , minisagbruk etc Skogsveger , er tilskuddsberettiget
- SUF ruđat muorračuollamii , doarjja oastit muorramášiinna , minisahá jna. . - meahccemádiijat leat doarjjavuoigadis
I tillegg til dette bør kommunen yte tilskudd til drift i skogen for å få til drift .
Dasa tassin berre suohkan maid juolludit doarjaga , vai olbmot bargagohtet vuovdedoaluin .
10.0 HANDLINGSPLAN FOR UTVIKLING AV LANDBRUKET I KAUTOKEINO
10 . GUOVDAGEAINNU EANANDOALU OVDÁNAHTTINDOAIBMAPLANA
10.1 . Konkrete oppgaver for kommunen
10.1 Konkrehta dosimmat suohkanis
10.1.1 Innledning
10.1.1 Aigu
I utredningen tar vi ikke stilling til om tiltakene skal gjennomføres .
Mii eat ovddit oaiviliid ahte galget go doaimmat čadahuvvot .
For den enkelte yrkesutøver i landbruket finnes det uten tvil en grense for hvor mye kapitalutgifter som kan forsvares .
Mii jáhkkit almmatge ahte jus suohkana eanandoalu galgá doalahit dálá dásis , dárbbahuvvojit maiddái suohkanlaš doarjagat .
10.1.2 . Satsing innen det tradisjonelle jordbruket
10.1.2 Arbevlrolaš eanandoalu nennen
Med den nedgangen i bruk de siste årene er situasjonen kritisk for det tradisjonelle jordbruket i kommunen .
Fanandolliid lohku lea mańásmannan maliern us jagiid , ja árbevirolaš eanandoalu dilli lea duodalaš .
Det er ingen nyrekruttering så gjennomsnittsalderen øker stadig .
Nuorat olbmot aai dlgge eanandoaluin , ja gaskamearálaš ahki lassána dađistaga .
Derfor kan det være på sin plass å vurdere konkrete tiltak innen tradisjonelt jordbruk for å beholde de arbeidsplassene som er der .
Danin lea dárbbašlaš árvvoštallat konkrehta doaimmaid árbevirolaš eanandoalu dáfus vai bisuha bargosajiid . Politihkkarat berrejit geahöadit lagabuidda dåid beliid :
De tiltak som politikerne bør vurdere nærmere er :
- doarjja oastitmielke-eriid - doarjja biebmat gálbbiid
Støtte til innkjøp av melkekvote
- doarjja hukset searve geassesaji
Støtte til kjøttproduksjon på storfe
- doarjja divodit ja viiddidit dálá návehiid
Stette til bygging fellesseter
Doerjja oastit mielkeeriid
a ) Støtte til innkjøp av melkekvoter
Ovddit jagi mávssii mielke 5,50 krA go osttii mielkeeriid .
Forrige år kostet kjøp av melkekvoter kr 5,50 pr liter melk Dette har flere landbruksøkonomer regnet at det ikke er lønnsomhet i dette kjøpet for etter 10 år .
Máńga eanandoalloekonoma leat rehkenastán ahte dåt ii gártta gánnáhahttin ovdal go 10 jagi geahčen . Danin eai leatge smávimus doalut oastán mielkeeriid .
I dag leveres det ca 1,2 mill liter melk fra kommunen .
Dán suohkanis vuvdojuvvo dál 1,2 mill Iihttara mielki .
Vanligvis kan gårdbrukere få kjøpt inntil 10 % av sin egen totalkvote .
Dábálaččat ožžot eanandoallit oastit gitta 10 % rádjái iežaset ollislaë earls .
Det betyr at til kommunen kan det kjøpes inn 120.000 liter melk i 1998 .
Dat mearkkaša ahte suohkanii sáhttá oastit 120.000 lihttara mielkki jagis 1998 .
Med en pris på kr 5,50 pr liter utgjør dette 660.000 kroner .
Dat gártá 660.000 kr go haddi lea 5,50 kr / lihttarii .
b ) Støtte til kjøttproduksjon på storfe
b . )
Som nevnt tidligere ser det ut til at spedkalvene selges ut av distriktet , særlig til Troms fylke .
Doarjja blebmat gálbbiid Mii leat ovdalis namuhan ahte gálbbit vuvdojit eará fylkli , erenoamážit Troms fylkii .
Ved å produsere kjøtt på ungdyr hvor kalven på 30 kg blir okse på 150 kg er brutto verdiproduksjon femdoblet .
Jus gálbbiid biebmá ja 30 kg sturrosaš gálbi stuorru ja deaddá 150 kg , lea brutto árvu viđageardái lassánan .
Med en pris på ca 1000 kroner pr kalv og med 130 kalver som kan selges internt i kommunen vil det koste kommunen 130.000 kroner å kjøpe opp og gi kalvene til folk som vil forsøke å starte kjøttproduksjon .
Gálbbiid haddi lea 1000 kr ja jus mat oastá 130 gálbbi maid sáhttá vuovdit suohkanis siskkáldasat , máksá ddt suohkanii 130.000 kr , ja olbmot geain lea beroštupmi ožžot daid nuvttá , ja besset geahččalit biergobuvttadeami .
c ) Støtte til bygging av fellesseter
c ) Doarjja hukset searve geassesaji
positive .
Leat buorit vásihusat searvedoaluin geasset .
De viktigste fordelene som pekes på fra de som er med i slike fellestiltak er :
Sii , geat leat geahööalan dan , gesset ovdan guovdileamos ovdamuniid nå :
- fri fra fjøsstellet i lange perioder om sommeren
- friddja guhkes áiggi geasset návetbarggus
- faglig utbytte av å være i kontakt med andre gårdbrukere på denne måten
- vejolašvuohta bassat ja goikadit náveha nu ahte baktearat unnot ja dålvet lea buoret omilde
I tillegg er det viktig å være klar over at etter de nye forskriftene skal også melkekyr ha " ferie " minst 8 uker pr år .
- fágalaš ávkin earáiguin bargat ovttas Dasa lassin feat ođđa lahkaásahusat , mat geatnegahttet gusaid luoitit olggos unnimusat 8 vahkku .
Det betyr at i framtida så er det ikke tillatt å drive nullbeiting .
Dat mearkkaša ahte boahtte áiggis ii leat lohpi veaddit gusaid návehis birra jagi .
De dispensasjoner som enkelte gårdbrukere har i dag vil ikke kunne påregnes å kunne bli evigvarende .
Spiehkastanlobit maid muhtin eanandoallit leat ožžon , eai addojuvvo agibeaivái .
Med 16 aktive melkeprodusenter og med 4 melkeprodusenter pr fellesanlegg er det maksimalt behov for 4 anlegg i kommunen .
Suohkanis leat 16 mielkebuvttadeaddji , ja dasa eai dat dárbbat eambbo 4 geassesaji , mas gudesge leat 4 mielkebuvttadeaddji searválaga .
Med 180 melkekyr og med 3 dekar beite pr melkeku er det behov for ca 600 dekar dyrket sommerbeite i kommunen .
Go ! eat 180 gusa ja 3 dehkara guohtun gudege gussii , de dárbbahit sullii 600 dehkara geasseguohtuma .
Det forutsettes at det finnes 600 dekar dyrkbart areal i et område slik at fellessetrene kan ligge like ved siden av hverandre for å spare en del kostnader blant annet til røkterbolig .
Eaktun lea ahte gávdno sullil 600 dehkara gilvojuvvon eanan ovttahat guovllus , vai geassesajiid sáhttá hukset lahkalaga ja nu seastit goluid , ee seastit viessohuksengoluid , go bargiid dárbbahit orrunviesu .
Et grovt kostnadsoverslag vil gi følgende totalkostnad :
Gollo meroštallan lea ná :
Dyrking av 600 dekar beite á 2.500 kroner 1.500.000
Gilvit 600 dehkara guohtuma a 2.500 kr / dehkar 1.500.000
Bygging av 4 melkeinnretninger á 500.000 2.000.000
4 geassesaji huksen a 500.000 2.000.000
Bygging av 4 leskur á 100.000 400.000
4 suodjeluovtti huksen a 100.000 400.000
Bygging av en røkterbolig 700.000
Bargiidviesu huksen 700.000
Sum kostnader 4.600.000
Goluid supmi 4.600.000
Antydning til mulighet for finansiering :
Giliovddidanfoandda investerendoarjja huksehagaide
Tilskott fra BU-fondet til investering , maks 30 % av bygningene 900.000
eanemusat 30 % 900.000 Reanttut ja oassemávssekeahtes loatna huksehagaide
Rente- og avdragsfritt lån , maks 40 % av resterende til bygg 880.000
eanemusat 40 % loahppasupmis 800.000
Egeninnsats , nydyrking 500.000
ležas bargu , gilvin 500.000
Rentebærende lån 1.200.000
Loatna mas leat reanttut 1.200.000
Kommunalt tilskott 1.100.000
Suohkandoarjja 1.100.000
Når det gjelder tilskott fra BU så kan hver deltaker få inn til 180.000 kroner i investeringsstøtte , begrenset oppad til 30 % av kostnadsoverslaget .
Suohkandoarjaga oažžu due ovttaháve . Giliovddidan-foandda doarjaga oažïu guhtege oasseváldi 180.000 kr investeremii , eanemusat 30 % rádjái olles
Det betyr at disse 16 gårdbrukerne maksimalt kan ta ut 2.880.000 i tilskott , men dette begrenses i dette tilfelle av 30 %-regelen slik at de dermed bare får ut 900.000 eller 56.000 pr gårdbruker .
Dat mearkkaša ahte ddt 16 eanandoalli satinet oažžut eanemusat 2.880.000 kr doarjaga . Muhto go eanemus doarjjamearri lea 30 % de eai oaččo eambbo go 900.000 dehe 56.000 kr guhtege .
Det betyr at de ennå har 130.000 kroner å kunne ta ut til investering i bygninger på heimgården .
Dásto báhcá velá , dán rehkega mielde , 130.000 kr maid ožžot váldodálu huksehagaid investeremii .
Dermed blir det bare 880.000 kroner å kunne ta ut til dette prosjektet .
Dalle báhcá due 880.000 kr prošektii .
For hver fellesdrift er kostnadene 1.150.000 kroner og det betinger da et tilskott fra kommunen pr drift på rundt 300.000 kroner .
Searvedoalu golut leat 1.150.000 kr ja eaktun lea 300.000 kr suohkandoarjja juohke doalu nammii .
Flaskehalsene i dette vil for det første være muligheten til å finne egnede arealer til oppdyrking og for det andre om gårdbrukerne er interessert .
Váttisvuohtan sáhttá leat dat jus eai gávdno dohkálaš eatnamat maid giivá , ja nubbi fas lea beroštit go eanandoallit dás .
Hvis kalkulasjonen er i nærheten av de virkelige kostnadene synes investeringene som må gjøres fra kommunen og gårdbrukerne å være lønnsomme .
Jus ddt meroštallamat leat sulliige duohta goluid guvlui , dalle gal orrot gánnáheame investeremat , maid suohkan ja eanandoallit galget dahkat .
d ) Støtte til vedlikehold og utvidelse
d ) Doarjja divodit ja viiddidit
De fleste gårdsbruk trenger enten renovering av eksisterende driftsbygning eller utvidelse for større produksjon .
Eanas návehiid dárbbaha divodit dehe viiddidit vai čáhket eanet gusat . Dábálaččat rehkenastit náveha divodangoluid !
Vanligvis regner en med 1,5 % pr år i vedlikehold av driftsbygningene .
Go iešguđet ge návehis ! eat birrasiid 2 mill kr golut ja !
Hvis vi antar at det også er behov for renovering av de bruk som enten dr iver med sau eller vil starte kjøttproduksjon på storfe kunne det kanskje være fornuftig å doble fondet til renovering i driftsbygninger i jordbruket til 200.000 kroner pr år .
Jus maiddái navehat , gos ! eat sávaat dehe návehat gos biebmagohtet gálbbiid , dárbbahit divoduvvot , veajálii leat govttolaë lasihit doarjjafoandda beliin , mii manná návehiid divodeapmái , nu ahte doarjja lea 200.000 kr jahkái .
10.1.3 . Utmarksnæringene
10.1.8 Meahcáateapmi
Mulighetene til å ta ut de verdier som er tilgjengelige .
sáhttit atnit ávkki valljodagain mat leat olámuttos .
Imidlertid legges det allerede i dag ned ressurser for å utvikle utmarksnæringene blant annet med tanke på å kultivere en del vatn for å få bedre produksjon av fisk .
Almmatge bargojuvvo dal juo Vaikko vel meahcis leatge valljodagat , berre neavvut várrogasvuhtii dan dáfus movt meahcásteami ovdánahttimiin , ee olbmot dikšot jávrriid , vai guollešaddu buorrána .
Det som kan diskuteres er om det er fornuftig å gå inn med årlig støtte til drift eller om det bør begrenses til investeringsstøtte , forsøksvirksomhet og tilrettelegging for bedre produksjon .
Jearaldat lea : man jierpmálaš lea juohke jagi addit doarjaga , vai berre go ráddjet ja addit duššefal investeren- , geahččaladdan- ja doarjaga go ráhkkana buvttadeami ásahit .
I utgangspunktet vil en foreslå at det avsettes 100.000 kroner årlig til dette formålet .
Algovuorus evttohit várret 100.000 kr jahkái dén ulbmilii .
10.1.4 . Nye næringer
10.1.4 Ođđa ealáhusat
10.1.4.1 Forsøksnæringer
10.1.4.1 Geahččaladdan-ealáhusat
Honningproduksjon , moltekultivering , drivhusproduksjon er næringer som er i sin spede begynnelse og det er vanskelig å ha noen formening om hvor store de kan bli .
Honnetdoallu , luomegilvin , šaddovistegilvin leat ealáhusat mat leat smávvát álggahuvvon , ja lea váttis diehtit movt dat iihkostuvvet .
Her kan det være nødvendig med en del tilskott til opplæring og til innkjøp av f eks bikuber .
Sáhttá leat dárbbašlaš addit doarjaga vai olbmot váldet oahpu ja omd. addit doarjaga oastit miedašbesiid .
En bikube med alt utstyr koster i dag ca 2.500 kroner .
Miedašbeassi mas feat buol biergasat , máksá sullii 2.500 kr. .
I tillegg kommer engangsinvesteringer på om lag 2.500 kroner .
Lassin bohtet velá vuoddoinvesteremat , ja dat feat maid birrasiid 2.500 kr. .
Vi vet ikke om dette går i Kautokeino , så derfor er det nødvendig med noen forsøk før en går ut med anbefalinger om permanent drift .
Mii eat dieđe sá-1dá go Guovdageainnus dákkáriid buvttadit , danin fertelii muhtin geahččaaaddat ovdal go sáhttá evttohit bistevaš doaibman .
Et fond på 50.000 kroner hvor det er mulig å søke støtte til molte- og honningproduksjon kan foreløpig virke fornuftig .
Alggahettiin lea heivvolaš ásahit 50.000 kr stuoru foandda mas addo luomegilvin-ja honnnetdoallo-doarjja .
10.1.4.2 . Svinekjettproduksjon
10.1.4.2 Spiiinnebiergu
Det har i lang tid vært arbeidet med å få i gang svinekjøttproduksjon i kommunen .
Dån suohkanis ! eat guovttes goat guhká leaba bargan beassat álggahit spiidnedoalu .
Imidlertid viser det seg at det kan bli svært lønnsomt for dem som får det til .
Almmatge čájehuvvo ahte dáinna sáhttá dinet bures , gii fal lihkostuvvá bargguin .
Siden det er to interessenter som fortsatt er interessert i å starte bør kommunen vurdere muligheten til å få realisert planene for svinekjøttproduksjon .
eat guovttis goat hålideaba bargagoahtit sp , ! lnnliguin berre suohkan árvvoštallat ja geahčadit spiidnedoalu áIggahan-vej olašvuodaid .
Fra BU-fondet er det mulig å oppnå 660.000 i tilskott og rente- og avdragsfritt lån .
Glliovddldanfoanddas sáhttá oažïut 660.000 kr doarjaga ja reanttohis ja oassemávssekeahtes loana .
Skal svinekjøttproduksjonen kunne realiseres er det nødvendig at kommunen går inn med tilsvarende beløp i tilskott og rente- og avdragsfritt lån .
Suohkan berre dasa lassln addlt seammá sturrosaš supmi doarjjan ja reanttohis ja oassemávssekeahtes loatnan , jus spilnnilguln galgé sáhttit álggahit .
Eller aller helst går inn med et beløp som egenandel i finansieringsplanen .
Muhto buoremus livččii addit doarjaga mii gokčá visot dan oasi , man led forte gosttet ( ieäoasi ) .
Bygdeturisme
Vuovdedoalu ! !
Jordbruket i kombinasjon med reiseliv som eksempelvis - besøksgårder
sáhte fágalaš ákkaid vuođul dal vuos ávžïuhit , ovdal go geahöada lagabuidda man ollu !
- servering av samisk bondegårdsmat
eat vuovddit . 10.2 Válkkuhangaskaoamlt