pere/sami_parallel huggingface dataset:
Bakgrunnsmaterialet viser at laveste seertall i femårsperioden var 9 000, og høyeste 66 000. Tallene fra SVT i Sverige viser at de har omtrent samme seertall som YLE i Finland for programmet «Hejolojla», som er beregnet for yngre barn.
Duogášdieđut čájehit ahte vuolimus gehččiidlohku lei 9000 geahčči, stuorámus gehččiidlohku lei 66 000. Logut SVT:s Ruoŧas čájehit ahte sámi mánáid-tv prográmmain Hejolojla, mat leat ráhkaduvvon uhcit mánáide, leat sullii seammá ollu geahččit go YLE mánáid-tv:s Suomas.
De har noe lavere seertall, 16 000– 17 000 for programmet «Det stora uppdraget», som har barn i skolealder som målgruppe.
Det store uppdraget nammasaš prográmmas man ulbmiljoavku leat skuvlaahkásaš mánát, leat veahá uhcit geahččit. Gaskamearálaččat leat jagis 16-17 000 geahčči juohke prográmmas.
Tallene for NRK i Norge viser at seertallene går ned med 33 prosent i perioden.
Ii leat leamaš vejolaš oažžut dárkilis gehččiidloguid sámi mánáidprográmmain Norggas.
Det er ikke mulig å si noe om årsaken, men det er mulig at en del seere har gått over til å se programmene på internett.
NRK Sámi prográmmaredaktevra Ole Rune Hætta diehtá muitalit ahte sin mánáidprográmmain leat dábálaččat 20-60 000 geahčči.
Det er ikke mulig å si noe sikkert om andelen samiske barn som ser disse programmene.
Ii leat diehtu das leat go geahččit sámi mánát vai eará mánát.
Men de relativt høye seertallene i alle land tyder på to ting.
Viehka alla gehččiidlogut juohke riikkas čujuhit dattetge guovtti áššái.
For det første er det sannsynlig at programmene når en stor del av målgruppen samiske barn, selv om det ikke er mulig å fastslå dette med sikkerhet.
Vuosttažettiin dáidá leat nu ahte mediadálut olahit ulbmiljoavkku, sámi mánáid, iežaset mánáidprográmmaiguin.
For det andre tyder seertallene på at mange ikke-samiske barn ser samiske barneprogram på TV.
Nuppi dáfus dáidá leat nu ahte ollu eará mánátge gehččet sámi mánáid-tv.
Tabell 6.7 viser at en relativt liten andel av seerne av barneprogrammet «Hejolojla» fra SVT Sápmi i Sverige ser programmet på internett.
Tabealla 6.11 čájeha ahte viehka uhca oassi SVT Sámi mánáidprográmma Hejolojla gehččiin gehččet prográmma interneahtas.
Andelen øker fra en halv prosent til en prosent fra 2012 til 2015. Dette programmet er beregnet for barn i førskolealder.
Interneahttageahčči oassi lassána bealleproseanttas ovtta prosentii 2012:s 2015:i. Dán prográmmaráiddus lea ulbmiljoavku ovdaskuvlaahkásaš mánát.
Programserien «Det store oppdraget» er beregnet for barn i skolealder, og her skjer det en interessant utvikling i perioden.
Prográmmaráidu Det store oppdraget leages oaivvilduvvon skuvlaahkásaš mánáide, ja das lea leamaš miellagiddevaš ovdáneapmi dán áigodagas.
I 2012 så 1,9 prosent av seerne programmet på internett, mens 98,1 prosent så programmet på TV.
2012:s gehčče 1,9 proseantta gehččiin prográmma interneahtas ja 98,1 proseantta TV:s.
I 2015 var andelen som så programmet på internett, økt til 11,4 prosent, mens 88,6 prosent så programmet på TV.
2015:s lei interneahttagehččiid oassi lassánan 11,4 prosentii ja 88,6 proseantta gehččet prográmma TV:s.
Også informasjon fra NRK Sápmi og YLE Sápmi tyder på at seertallene for de samiske barneprogrammene på internett øker (M. Solbakk 2016;
Sihke NRK Sámi ja YLE Sámi ovddasteaddjit muitalit seammá ovdáneami birra. Sámi mánáidprográmmaid gehččiidlogut lassánit interneahtas.
Näkkäläjärvi 2016;
Näkkäläjärvi 2016;
YLE Sápmi 2016).
YLE Sápmi 2016).
Dette kan være begynnelsen på en trend der det blir vanligere for barn å se samiske barneprogrammer via internett.
Dát han sáhttá leat ođđa treanda mas šaddá dábáleabbon mánáide geahččat sámi mánáidprográmmaid interneahtas.
Lyttertall for samiske radioprogram
Guldaleddjiid logut sámi rádioprográmmain
Det har ikke vært mulig å få tilgang til lyttertall for samiske barne- og ungdomsprogrammer på radio.
Ii leat leamaš vejolaš oažžut guldaleddjiidloguid sámi mánáid- ja nuoraidprográmmain rádios.
Ingen av mediehusene har slike tall tilgjengelige.
Eai ovttage mediadálus leat dákkár logut olahanmuttus.
På finsk rikskringkastings digitale plattform YLE Arena har jeg funnet antallet lyttere på internett for barneprogrammet «Binna Banná» og «Sohkaršohkka».
Suoma rádio digitála lávddis YLE Arenas lean gávdnan loguid mat čájehit gallis leat guldalan mánáidprográmma Binna Bánna ja nuoraidprográmma Sohkaršohkka interneahtas.
I overkant av 200 har i gjennomsnitt lyttet på «Binna Banná» på YLE Arena, mens tallene for «Sohkaršohkka» har vært under 50. Disse programmene burde være interessante for samiske barn og ungdommer også i Norge og Sverige, der man ikke kan høre dem på tradisjonell radio.
Badjelaš 200 leat gaskamearálaččat guldalan Binna Bánna ja vuollel 50 Sohkaršohkka. Dát prográmmat galggašedje leat beroštahttit maiddái sámi mánáide ja nuoraide Norggas ja Ruoŧas geat eai sáhte guldalit prográmmaid dábálaš rádios.
Man kan derfor antyde at lyttertallene er lave, selv om antallet lyttere for barneprogrammet kan tyde på at det når ut til en stor del av de samisk-språklige barna i Finland, og at programmet har lyttere utenfor Finland.
Danne sáhtášii árvalit ahte guldaleddjiidlogut interneahtas leat uhcit. Muhto eandalit mánáidprográmma guldaleddjiidlohku sáhttá maid mearkkašit ahte prográmma olaha stuorra oasi sámegielat mánáin Suomas ja ahte prográmmas leat guldaleaddjit Suoma olggobealde.
Tabell 6.11 viser at en femtedel av Bamse-bladene blir distribuert i Indre Finnmark, som her er en samlebetegnelse for kommunene Karasjok og Kautokeino.
Tabealla 6.11 čájeha ahte badjelaš viđát oassi Bamse bláđiin juhkkojuvvo Sis-Finnmárkkus mii dán oktavuođas mearkkaša Kárášjoga gieldda ja Guovdageainnu suohkana.
42,5 prosent blir distribuert i andre nordsamiske kommuner innenfor forvaltningsområdene for samisk språk i Norge, Sverige og Finland, mens mer enn en tredjedel av bladene blir distribuert i områder utenfor forvaltningsområdene for samisk språk.
42,5 proseantta juhkkojuvvojit eará gielddaide Sámegiela hálddašanguovlluin. Badjelaš goalmmát oassi juhkkojuvvo guovlluide mat leat Sámegiela hálddašanguovlluid olggobealde.
Dette må sies å være en svært stor andel.
Dat lea viehka stuorra oassi.
Igjen ser det ut til at de når en stor del av målgruppa.
Ohpihii orru leamen nu ahte almmuheaddji olaha stuorra oasi ulbmiljoavkkus.
Tallene for bladet Nuorat er et anslag redaktør Sjögren har gitt.
Logut nuoraidbláđi Nuorat birra, leat árvvoštallamat maid oaivedoaimmaheaddji Sjögren lea dahkan.
De kan tyde på at de først og fremst når ut til samiske ungdommer bosatt i samiske områder i Sverige.
Logut orrot čájeheamen ahte Nuorat ovddimusat olahit sámi nuoraid geat ásset sámeguovllus Ruoŧas.
De kan ha et større salgspotensial også i andre områder i Sverige utenfor forvaltningsområdet for samiske språk og i tillegg i Norge og Finland.
Sis dáidá leat stuorra vuovdinpotensiála eará guovlluin Ruoŧas ja Norggas ja Suomas.
6.6 Konklusjon
6.6 Loahppaboađus
I denne artikkelen har jeg diskutert de metodiske problemene som er knyttet til å presentere statistisk materiale om samiske medier for barn og ungdom.
Dán artihkkalis lean ságaškuššan metodalaš čuolmmaid maiguin deaividit go geahččala ovdanbuktit statistihkalaš materiála sámi mediain mánáide ja nuoraide.
Der kom det fram at det finnes lite materiale å legge fram fordi slik statistikk enten ikke samles inn eller er vanskelig tilgjengelig.
Lea boahtán ovdan ahte lea uhccán materiála ovdanbuktit dannego dakkár materiála ii leat čohkkejuvvon dahje dannego lea váttis fidnet daid.
Kun en av medieprodusentene har gjennomført brukerundersøkelser de siste årene.
Dušše okta mediabuvttadeaddji lea čađahan geavaheaddjiguorahallama maŋimuš jagiid.
Det er av den grunn ikke mulig å si noe om hvor mye samiske barn og ungdommer bruker samiske medier, eller hvor fornøyde de er med innholdet i mediene.
Dan dihte ii leat vejolaš dadjat man olu sámi mánát ja nuorat geavahit sámi mediaid dahje man duđavaččat sii leat sámi mediaid sisdollui.
Jeg har derfor konsentrert meg om å gi en så god oversikt som mulig over de samiske medietilbudene som finnes til barn og ungdom, og som har eksistert i nyere tid, samt å presentere den statistikken over produksjon og bruk som er tilgjengelig.
Dan dihte lean baicce viggan guorahallat dárkilit daid sámi mediafálaldagaid mánáide ja nuoraide mat leat ja leat leamaš ođđasut áiggis. Dasa lassin lean buktán ovdan daid statistihkaid sámi mediafálaldagaid buvttadeamis ja geavaheamis maid lean gávdnan.
Et viktig tilbud er program på TV for barn, der NRK Sápmi har det absolutt største tilbudet med fem programmer i uka.
Dehálaš fálaldat lea TV-prográmmat mánáide man dáfus NRK Sámis lea viidásamos fálaldat go sádde vihtta prográmma vahkus.
YLE Sápmi i Finland har det mest omfattende tilbudet for barn på radio ettersom de produserer et 30-minutters program en gang i uka.
YLE Sámis Suomas leages stuorámus rádiofálaldat mánáide go buvttada ovtta 30-minuhttasaš prográmma oktii vahkus.
Blant de trykte mediene er tegneserien Bamse, Nuoraidmagasiidna Š og Nuorat spesielt beregnet for barn eller ungdom.
Čálalaš mediaid gaskkas leat tevdnenrádiobláđđi Bamse, Nuoraidmagasiidna Š ja nuoraidbláđđi Nuorat, earenoamážit oaivvilduvvon mánáide ja nuoraide.
En betydelig del av den skriftlige produksjon for samiske barn og ungdommer skjer i samiske og norske medier som ikke er beregnet spesielt for barn og ungdom.
Mearkkašahtti oassi čálalaš mediafálaldagas sámi mánáide ja nuoraide, gávdno sámi ja norgga mediain mat eai leat oaivvilduvvon ovddimusat mánáide ja nuoraide.
Dette gjelder sider for barn og ungdom i de to samiskspråklige avisene Ávvir og Nuorttanaste.
Dát fálaldagat leat ovdamearkka dihte siiddut mánáide ja nuoraide sámi áviissain Ávvir ja Nuorttanaste.
I tillegg har disse avisene og andre aviser og blader innhold som ikke er merket som barne- og ungdomsstoff, men har form og innhold som passer for samiske barn og ungdommer.
Dasa lassin lea sihke daid áviissain ja muhtin eará áviissain ja bláđiin sisdoallu mii ii leat merkejuvvon mánáide ja nuoraide, muhto main lea hápmi ja sisdoallu mii heive mánáide ja nuoraide.
Opplagstallene for ungdomsbladet med navnet Nuoraidmagasiidna Š og tegneseriebladet Bamse tyder på at de når ut til målgruppa, mens bladet Nuorat sannsynligvis har potensial til å øke opplaget betydelig.
Nuoraidmagasiinnas Š ja tevdnenráidobláđis Bamse leat almmuhanlogut mat čujuhit dasa ahte olahit ulbmiljoavkku bures. Nuorat bláđis orruges potensiála lasihit almmuhanlogu mearkkašahtti olu.
Nedleggelsen av det samiske barnebladet Leavedolgi førte til at samiske barn i skolealder har et dårligere skriftlig medietilbud enn tidligere.
Sámi mánáidbláđi Leavedolggi heaittiheapmi mielddisbuvttii ahte sámi mánáin lea heajut čálalaš mediafálaldat go ovdal.
Dette kan ikke sies rettet opp ved at Bamse nå blir utgitt, ettersom de to bladene ikke henvender seg til samme aldersgruppe.
Ii sáhte dadjat ahte Bamse álggaheapmi lea buoridan dán ahkejoavkku dili go dán guovtti bláđi ulbmiljoavkkut eai leat seammá agi dáfus.
Program for samisk ungdom på TV sendes kun sporadisk, med lange mellomrom.
TV-prográmmat sámi nuoraid várás lea hárvenaš ášši maid almmuhemiid gaskkas ádjána guhká.
Dette må sies å være oppsiktsvekkende ettersom TV fortsatt regnes som vårt sterkeste medium.
Dát lea fuopmášumi veara go TV adnojuvvo ain gievrramus median.
Det må også sies å være oppsiktsvekkende at radiotilbudet på samisk for barn og ungdom har blitt kraftig svekket de siste fem årene i Norge.
Sáhttá maid atnit fuopmášumi vearan ahte rádiofálaldat mánáide ja nuoraide sámegillii lea garrasit hedjonan maŋimuš vihtta jagi Norggas.
Et bedre samarbeid mellom de samiske radioprodusentene kunne rettet på dette ettersom et ukentlig 2 ½ timers program for ungdom blir sendt i Finland, men ikke i Norge og Sverige.
Buoret ovttasbargu sámi rádiobuvttadeddjiid gaskkas sáhtášii buoridit dili dannego Suomas sáddejuvvo 2,5 diibmosaš rádioprográmma nuoraide vahkus, mii ii sáddejuvvo Norggas ja Ruoŧas.
I tillegg er det et interessant resultat at et ukentlig 30 minutters radioprogram for samiske barn produsert i Finland ikke sendes i Norge og Sverige, dette til tross for at det samiske radiotilbudet til samiske barn fra NRK Sápmi og Svensk sameradio er langt mindre enn YLE Sápmis tilbud.
Dasa lassin lea miellagiddevaš gávnnus ahte Suomas buvttaduvvo 30-minuhttasaš mánáidprográmma sámegillii, mii ii sáddejuvvo Norggas ja Ruoŧas vaikko NRK Sámi ja Ruoŧa Sámi Radio fálaldat sámi mánáide lea olu heajut go YLE Sámi fálaldat.
6.7 Utfordringer og anbefalinger
6.7 Hástalusat ja ávžžuhusat
De anbefalingene som kan gis, er å forske på de kvantitative sidene ved samiske medier for barn og ungdom.
Lea hástalus ahte diehtit uhccán sámi mánáid ja nuoraid mediageavaheami birra ja danin ávžžuhuvvo dutkat eanebut kvantitatiivva beliid sámi mediain mánáide ja nuoraide.
Det må forskes på faktisk bruk av mediene og eventuelle konsekvenser av dette.
Galggašii dutkat mediaid duohta geavaheami ja váikkuhusaid mat sámi mediain leat.
Noen interessante spørsmål ligger også ubesvart på brukersiden når det gjelder disse mediene og kvalitet.
Muhtin miellagiddevaš gažaldagat leat maid báhcán almmá vástitkeahttá geavaheddjiid bealis. Dat gusket daid mediaide ja kvalitehttii.
Opplever målgruppene at disse mediene er relevante, og finner de dem på medieplattformer de vanligvis bruker?
Vásihitgo ulbmiljoavkkut, sámi mánát ja nuorat, ahte mediat leat áigeguovdilat? ja gávdnetgo sámi mediaid dain medialávddiin maid sii dábálaččat geavahit?
Hvor fornøyde er brukerne med de tilbudene som eksisterer, og hvilke ønsker har de for mediene?
Man duđavaččat leat geavaheaddjit daid fálaldagaide mat gávdnojit ja makkár sávaldagat leat sis mediaide?
Også dette er emner som egner seg for kvantitative studier der resultatene kan presenteres i form av statistikk.
Dátge leat fáttát maid vuohkkasit sáhttit dutkat kvantitatiiva dutkanmetodaiguin nu ahte sáhttá ovdanbuktit bohtosiid statistihkalaš dieđuid hámis.
Det anbefales også at mediehusene, altså produsentene, blir flinkere til å produsere statistikk om seg selv.
Sii galget šaddat čeahpibun buvttadit statistihkaid iežaset birra.
Mediene bør legge til rette for bruk av slik statistikk, gjøre den tilgjengelig for forskning og selv formidle egen statistikk.
Mediat galggašedje láhčit dili dákkár statistihkaid geavaheapmái, fuolahit ahte leat olahanmuttus dutkiide ja ieža gaskkustit iežaset statistihkaid.
Denne undersøkelsen har vist at brukervennligheten for de samiske medietilbudene til barn og ungdom kan være dårlig, til tross for en relativt stor satsing på digitale produkter i en del av mediehusene.
Dát guorahallan lea maid čájehan ahte dávjá ii leat álki gávdnat ja geavahit sámi mediafálaldagaid mat leat mánáid ja nuoraid várás. Ná lea duohtadilli vaikko muhtin mediafitnodagat leat áŋgirit almmuhišgoahtán digitála buktagiid.
De anbefales å fokusere på tilgjengelighet og brukervennlighet for de medieproduktene de allerede produserer.
Ávžžuhan sin bidjat fuopmášumi dasa ahte sámi mediafálaldagat mat leat juo ráhkaduvvon mánáide ja nuoraide, leat olahan muttus ja álkit geavahit.
Enkelte funn tyder på at noen av aktørene i mediebransjen henger igjen i den teknologiske utviklingen.
Muhtin gávdnosat čujuhit maid dasa ahte muhtin doaibmit mediasuorggis leat bázahallan teknologalaš ovdáneamis.
De burde få mulighet til å drive utviklingsarbeid der de tar i bruk ny teknologi for å nå publikum på nye plattformer.
Sii galggašedje oažžut vejolašvuođa ovddidit iežaset buktagiid dáinna lágiin ahte váldet atnui ođđa teknologiija nu ahte olahit eanet mánáid ja nuoraid ođđa medialávddiin.
Det bør også vurderes om støtteordningene for samiske medier kan endres for å initiere en slik utvikling.
Galggašii maid árvvoštallat rievdadit sámi mediaid doarjjaortnegiid nu ahte ovddidit mediabuvttadeami dan guvlui.
6 Utdanningsnivå og bosted
6 Oahppodássi ja ássanbáiki
Yngve Johansen, prosjektleder, Sámi allaskuvla/Samisk høgskole
Yngve Johansen Pršjektjođiheddji, Sámi allaskuvla
Hvorvidt elever gjennomfører videregående opplæring innen fem år etter skolestart eller ikke, har svært stor innvirkning på hvilket utdanningsnivå de er på i 30-årsalderen.
Joatkkaskuvla oahpu čađaheapmi ovdalgo 5 jagi leat gollan, váikkuha hui ollu 30jahkásaččaid oahppodássái.
Nesten 70 % av dem som gjennomfører videregående opplæring på allmennfaglig studieretning i løpet av fem år, og 24 % av dem som gjennomfører innen fem år på yrkesfaglig studieretning, har universitets- eller høgskoleutdanning.
Dain geat čađahedje joatkkaskuvla oahpu, dábálašfágalaš suorggis lea measta 70 % universitehta dahje allaskuvlaoahppu, ja 24 % sis geain lea fidnofágalaš oahpposuorgi.
Tallene for dem som ikke gjennomfører innen fem år, er henholdsvis 19 % og 7 %.
Lohku sis geat eai leat čađahan joatkkaskuvlla 5 jagi sisa lea vástideaddji 19- ja 7 %.
Omtrent 15 % flere jenter enn gutter tar universitets/høgskoleutdanning.
Sullii 15 % eanet nieiddat go bártnit váldet universitehta/allaskuvla oahpu.
Av elevene fra STN-området som startet på videregående opplæring i årene 1994– 1996, bor ca. 45 % i dette området i 2009. 13 % flere av dem som ikke fullførte videregående skole innen fem år, enn av dem som fullførte, bor i STN-området.
Ohppiin geat álge joatkkaskuvla ohppui jagiid 1994-1996 SED-guovllus, ásset dan guovllus su. 45 % jagi 2009. 13 % eanet sis geat eai čađahan oahpu 5 jagi siste orrot SED-guovllus.
Det er flest gutter (56 %) som ikke har fullført yrkesfaglig studieretning innen fem år, og færrest jenter som har fullført allmennfaglig studieretning (31 %), som bor i STN-området.
Sis geat eai leat čađahan fidnofágalaš oahpposuorggi viđa jagi sisa leat eanas bártnit (56%), ja leat unnimus nieiddat geat leat čađahan dábálašfágalaš oahpposuorggi (31%) ja geat orrot SED-guovllus.
Bakgrunnen for dette kapitlet er resultatene som kom fram i ”Samiske tall forteller 2” i kapitlet ”Utdanning i SUF-området”.
Duogážin dán kapihttalii leat bohtosat mat bohte ovdan “Sámi logut muitalit 2” kapihttalis “Oahppu SOF-guovllus”.
Her kom det fram at det var stort frafall av elever i den videregående skolen, spesielt på yrkesfaglig studieretning, og frafallet var størst i STN-områdene (tidligere SUF-områder).
Das bođii ovdan ahte ledje ollu oahppit geat heite joatkkaskuvla oahpus erenoamážit fidnoskuvla oahpposurggiin ja eanemusat heite SED-guovllus (ovdalaš SOF-guovllut).
I kapitlet vil det bli tatt utgangspunkt i eleven som startet på videregående opplæring i perioden 1994 til 1996. Årsaken til at årene etter 1994 er valgt, er at det med Reform 94 ble innført rett til tre års videregående opplæring.
Kapihttala vuolggasadji lea oahppis gii álggii joatkkaskuvla ohppui áigodagas 1994-1996. Čilgehus manne leat válljen jagiid maŋŋel 1994, lea go “Refoarbma 94” sisafievrrideami maŋŋil šattai riekti 3 jagáš joatkkaskuvla ohppui.
Disse elevene er i dag over 30 år, de aller fleste er ferdige med sin grunnutdanning og er ute i arbeidslivet.
Dasa lassin leat dat oahppit dál badjel 30 jagi ja eatnasat geargan vuođđooahpuin ja leat bargoeallimis.
6.2 Utdanningsnivået for elevene som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996
6.2 Oahppodássi ohppiin geat álge vuođđokursii jagiid 1994-1996
Utdanningsnivået inndeles i fire kategorier: grunnskolenivå, videregående skolenivå (inkluderer også ”påbygging til videregående utdanninger”, som omfatter utdanninger som bygger på videregående skole, men som ikke er godkjent som høyere utdanning), universitets-/høgskolenivå, kort (omfatter høyere utdanning t.o.m. fire år) og universitets-/høgskolenivå, lang (omfatter mer enn fire år, samt forskerutdanning).
Oahppodássi juhkko njealji oassái, vuođđoskuvladássi, joatkkaskuvladássi, siskkilda maiddái dási “lassioahppu joatkkaskuvla ohppui” mat fátmmastit oahpuid mat váldet vuođu joatkkaskuvllas, muhto mat eai dohkkehuvvo alitoahppun. Universitehta/allaskuvladássi, oanehis, siskkilda alitoahpu gitta njeallje jagi.
I de følgende tabeller og figurer benyttes ”STN-området”, som er Sametingets tilskuddsordning til næringslivet, tidligere kalt SUF-området.
Čuovvovaš tabeallain ja figuvrrain geavahit “SED-guovllu” mii lea Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnet guovlu, ovdal gohčoduvvon SOF-guovlu.
Området som er kalt ikke STN nord for Saltfjellet, er området nord for Saltfjellet som ikke er omfattet av Sametingets tilskuddsordning til næringslivet. Byene Bodø, Harstad, Tromsø og Alta er tatt ut fordi statistikken ellers i for stor grad ville bli påvirket av forskjeller mellom by og land.
Doaba “Ii SED davábealde Sáltoduoddara” lea guovlu olggobealde Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnega, muhto gávpogat Bådådjo, Hárštá, Romsa ja Áltá eai leat fárus, danne go muđui váikkuhit ollu erohusat gávpot – boaittobealbáiki.
6.2.1 Nåværende utdanningsnivå for elever som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996 og fullførte videregående opplæring innen fem år
6.2.1 Dáláš oahppodássi ohppiin geat álge vuođđokursii jagiid 1994-1996 ja geat čađahedje joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa
Ved å gjennomføre yrkesfaglig studieretning i videregående opplæring får elevene en fagutdanning og kan gå direkte over i yrkeslivet.
Go oahppit čađahit joatkkaskuvla oahpu, fidnofágalaš oahpposuorggis, de lea sis fágaoahppu ja besset njuolga bargoeallimii.
De som tar allmennfaglig studieretning, må ta en tilleggsutdanning for å få et yrke.
Sii geat váldet dábálašfágalaš oahpposuorggi dárbbašit lassioahpu oažžut ámmáha.
Tabellen viser naturlig nok at det er stor forskjell mellom elever som har tatt allmennfaglig studieretning, og elever som har tatt yrkesfaglig studieretning, når det gjelder utdanning etter videregående skole.
Tabealla 6.1 čájeha lunddolaččat stuora erohusaid joatkkaoahpus maŋŋel joatkkaskuvla oahpu, ohppiid gaskkas geat leat váldán dábálaš- dahje fidnofágalaš oahpposuorggi.
Av allmennfagelevene i STNområdet har over to tredjedeler tatt utdanning på universitets- eller høgskolenivå, mens en fjerdedel av elevene på yrkesfaglig studieretning har gjort det samme.
Dábálašfága ohppiin SED-guovllus leat badjel 2/3 oassi joatkkán universitehta dahje allaskuvladási oahpuin. Fidnofágalaš oahpposuorggi ohppiin leat ¼ oassi dahkan dan seamma.
Det er forholdsvis store kjønnsforskjeller.
Sohkabeliid gaskkas leat oalle stuora erohusat.
Av dem som gikk på allmennfaglig studieretning, er det 10 % flere gutter enn jenter som har videregående opplæring som sitt høyeste utdanningsnivå i 2009. Av dem som gikk på yrkesfaglig studieretning, er det nesten 20 % flere gutter enn jenter som har videregående opplæring som sitt høyeste utdanningsnivå i 2009.
Dábálaš -ja fidnofágalaš oahpposurggiin leat vástideaddji 10 % ja measta 20 % eanet bártnit go nieiddat geain lea joatkkaskuvla oahppu alimus oahppodássin jagi 2009. SED-guovllus leat veaháš eanet dievddut go nissonat geat váldet guhkes universitehta/allaskuvla oahpu.
Det er omtrent 5 % flere utenfor STN-området nord for Saltfjellet som tar universitets-/høgskoleutdanning.
Olggobealde SED-guovllu leat sullii 5 % eanet go SED-guovllus, geat gazzet universitehta/allaskuvlaoahpu.
7.2.2 Nåværende utdanningsnivå for elever som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996 og ikke fullførte videregående opplæring innen fem år
6.2.2 Dáláš oahppodássi ohppiin geat álge vuođđokursii jagiid 1994-1996 ja geat eai čađahan joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa.
Fra 1999 har det vært mulig for søkere som ikke har generell studiekompetanse, og som fyller minst 25 år i søknadsåret, å søke opptak til høyere utdanning.
1999 rájes lea leamaš vejolaš ohcciide geain ii leat oppalaš lohkangelbbolašvuohta ja geat devdet unnimusat 25 jagi ohcanjagi, ohcat beassat alit ohppui.
Denne søknaden skal bygge på søkerens realkompetanse innenfor det søkte studieområdet.
Dat ohcamuš galgá váldit vuođu ohcci reálagelbbolašvuođas ohccojuvvon oahpposuorggi siskkobealde.
Dette har ført til at det kommer søkere inn på høyere utdanning som tidligere var avskåret fra det fordi de ikke hadde videregående opplæring.
Dat lea mielddisbuktán ohcciid alitohppui geat ovdal eai beassan dasa go sis ii lean joatkkaskuvla oahppu.
Tabellen nedenfor viser nok derfor også effekten av innføringen av opptak til høyere utdanning via realkompetanse.
Tabealla vuolábealde čájehage maiddái váikkuhusa das go sisaváldin alit ohppui reálagelbbolašvuođain álggahuvvui.
Omtrent 60 % av elevene som startet på videregående skole i perioden 1994 til 1996 og ikke gjennomførte innen fem år, har heller ikke fullført videregående skole i 2009.
Sullii 60 % ohppiin geat álge joatkkaskuvla ohppui áigodagas 1994-1996 ja geat eai čađahan 5 jagi sisa, eai leat čađahan joatkkaskuvla oahpu 2009 rádjái.
Det er 7 % flere jenter enn gutter fra STN-området som startet på allmennfag og ikke fullførte innen fem år, som seinere har fullført videregående opplæring eller tatt universitets-/høgskoleutdanning.
7 % eanet nieiddat go bártnit SED-guovllus geat álge dábálašfágii ja eai čađahan 5 jagis álgima rájes, leat maŋŋil čađahan joatkkaskuvla oahpu dahje váldán universitehta/allaskuvlaoahpu.
25 % av jentene som ikke fullførte videregående opplæring på allmennfag innen fem år, har tatt en kort universitets- eller høgskoleutdanning.
25% nieiddain geat eai čađahan joatkkaskuvla oahpu dábálašfágas 5 jagi sisa, leat váldán oanehis universitehta dahje allaskuvlaoahpu.
Av guttene på allmennfag som ikke fullførte på fem år, har 13 % tatt en kort eller lang universitets- eller høgskoleutdanning.
Bártniin dábálašfágas geat eai čađahan 5 jagi sisa, leat 13 % gazzan oanehis dahje guhkes universitehta- ja allaskuvlaoahpu.
Av dem som begynte på yrkesfaglig studieretning, er det like mange jenter som gutter (64 %) som fremdeles har grunnskole som høyeste utdanningsnivå, men av jentene er det 11 % som har tatt en kort universitets- eller høgskoleutdanning.
Fidnofágalaš oahpposuorggis leat ovtta mađe nieiddat go bártnit (64 %) geain ain lea vuođđoskuvla alimus oahppodássin, muhto nieiddain leat 11% gazzan oanehis universitehta dahje allaskuvlaoahpu.
Når man sammenligner STN-områdene med ikke-STN-områdene nord for Saltfjellet, er det små forskjeller, bortsett fra at jentene fra STN-områdene i større grad tar en kort universitets- eller høgskoleutdanning enn jentene utenfor STN-områdene nord for Saltfjellet.
Go buohtastahttá SED- ja ii SED-guovlluid davábealde Sáltoduoddara, de leat unnán erohusat, earret dan ahte eanet nieiddat SED-guovlluin gazzet oanehis universitehta dahje allaskuvlaoahpu go nieiddat ii SED-guovllus davábealde Sáltoduoddara.
6.2.3 Nåværende utdanningsnivå i STN-området for de elevene som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996
6.2.3 Dáláš oahppodássi SED-guovllu ohppiin geat álge vuođđokursii 1994 rájes 1996 rádjái
I STN-området var det 54 % av elevene som startet på videregående opplæring i perioden 1994–1996, som fullførte innen fem år.
54 % ohppiin mat álge joatkkaskuvla ohppui áigodagas 1994-1996 SED-guovllus, čađahedje dan 5 jagi sisa.
Av mennene var det 45,5 % som gjennomførte videregående opplæring innen fem år, og av kvinnene 62,5 %.
Dievdduin čađahedje 45.5% joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa ja nissoniin 62.5 %.
Figur 6.1 Utdanningsnivået i STN-området i 2009 for dem som startet på videregående opplæring i årene 1994 til 1996, henholdsvis for dem som gjennomførte videregående opplæring innen fem år, og for dem som i ikke gjorde det.
Govadat 6.1 Oahppodássi SED-guovllus jagi 2009 sis geat álge joatkkaskuvla ohppui jagiid 1994-1996, sin ektui geat čađahedje joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa ja sin ektui geat eai čađahan.
Prosent
Proseanta.
Figuren viser at hvorvidt man gjennomfører videregående skole innen fem år eller ikke, har meget stor innvirkning på utdanningsnivået senere.
Govadat čájeha ahte joatkkaskuvlla čađaheapmi viđa jagi sisa váikkuha hui ollu oahppodássái.
Over 60 % av dem som ikke fullfører innen fem år, har ingen fagutdanning når de er 30 år.
Badjel 60 % sis geat eai čađahan viđa jagi sisa ii leat fágaoahppu maŋŋil go devde 30 jagi.
Nesten 50% av dem som fullfører videregående skole innen fem år, tar utdanning på universitets- og høgskolenivå, mens bare 10 % av dem som ikke fullfører videregående skole innen fem år, gjør det samme.
Measta 50 % sis geat čađahit joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa gazzet oahpu universitehtas ja allaskuvllas, ja dušše 10 % sis geat eai geargga joatkkaskuvllain 5 jagi sisa, dahket dan seamma.
6.3 Bosted i 2009 til elevene som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996
6.3 Jagi 2009 ássanbáiki ohppiin geat álge vuođđokursii jagiid 1994-1996.
Hensikten med å se på bosted er å se om gjennomføring eller ikke gjennomføring av videregående opplæring og valg av studieretning kan ha noe å si for framtidig bosetting.
Ulbmil geahčadit ássanbáikkiid lea iskat mearkkašago joatkkaskuvla oahpu čađaheapmi dahje ii čađaheapmi ja oahpposuorggi válljen maidege boahttevaš ássanguvlui?
Tabell 6.3 og tabell 6.4 inndeles i tett og spredt bosetting innenfor og utenfor STN-området nord for Saltfjellet og bosetting sør for Saltfjellet.
Tabealla 6.3 ja 6.4 juhkko čoahkkebáikeássamii ja bieđggus ássamii siskkobealde ja olggobealde SED-guovllu davábealde Sáltoduoddara ja ássit lulábealde Sáltoduoddara.
En hussamling skal registreres som et tettsted dersom det bor minst 200 personer der og avstanden mellom husene skal normalt ikke overstige 50 meter.
SGD čoahkkebáikedefinišuvdna Viesut ovttasajis galget registrerejuvvot čoahkkebáikin jus doppe orrot unnimusat 200 olbmo, ja viesuid gaska ii galgga dábálaččat eanet go 50 mehtera.
Det er tillatt med et skjønnsmessig avvik utover 50 meter mellom husene i områder som ikke skal eller kan bebygges.
Lobálaš lea árvvu mielde dohkkehit spiehkastagaid badjel 50 mehtera viesuid gaskkas guovlluin gos ii galgga dahje ii leat lohpi hukset.
Dette kan for eksempel være parker, idrettsanlegg, industriområder eller naturlige hindringer som elver eller dyrkbare områder.
Dat sáhttet ovdamearka dihte leat álbmotšilljut, valáštallanhuksehusat, industriijaguovllut dahje lunddolaš hehttehusat nugo, jogat dahje gilvvaeatnamat.
Husklynger som naturlig hører med til tettstedet tas med inntil en avstand på 400 meter fra tettstedskjernen.
Viessočoakkáldagat mat lunddolaččat gullet čoahkkebáikái, lohkkojit oassin go leat eanemusat 400 mehtera eret čoahkkebáikeguovddážis.
De inngår i tettstedet som en satellitt til selve tettstedskjernen.
Dat gullet oassin čoahkkebáikái dego satelihttan dan čoahkkebáikeguovddážii.
6.3.1 Bosted til elevene som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996 og fullførte videregående opplæring innen fem år
6.3.1 Ássanbáiki ohppiin geat álge vuođđokursii jagiid 1994-1996 ja čađahedje joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa.
Av de elevene fra STN-området som gjennomførte videregående skole innen fem år, bor 40 % i dette området i 2009. Nesten 10 % flere av dem som fullførte yrkesfaglig studieretning, enn dem som fullførte allmennfaglig studieretning, bor i et spredt bosettingsområde i STN-området,.
SED-guovllu ohppiin geat čađahedje joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa, ásset 40 % dan guovllus jagi 2009. Measta 10 % eambbogat dain geat čađahedje fidnofágalaš- go dábálašfágalaš oahpposuorggi ásset SED guovllus, bieđggus ássan guovllus.
Det er omtrent 40 % flere av dem som har tatt allmennfaglig studieretning, som har bosatt seg sør for Saltfjellet, enn av dem med yrkesfaglig studieretning.
Sullii 40 % eambbogat dain geat leat váldán dábálašfágalaš oahpposuorggi go dat geat leat váldán fidnofágalaš oahpposuorggi ásset lulábealde Sáltoduoddara.
Av dem som begynte på videregående opplæring i perioden 1994 til 1996, og som bodde i STN-området, er det i 2009 12 % flere menn enn kvinner som bor i STN Det er over 9 % flere av de elevene som ikke kommer fra STN-området, som bor sør for Saltfjellet, enn av de elevene som kommer fra STN-området.
Jagi 2009 ásse 12 % eanet dievddut go nissonat SED-guovllus, dain geat álge joatkkaskuvla ohppui 1995-1996 ja ásse dalle SED-guovllus. Ohppiin geat eai leat SED-guovllus eret ásset badjel  9  %  eambbogat  lulábealde  Sáltoduoddara,  daid  ektui  geat  leat  eret  SEDguovllus.
Av mennene som kommer fra STN-området og har tatt yrkesfaglig studieretning, bor ca. 15 % flere i dette området enn tilfellet er for menn som har tatt allmennfaglig studieretning.
Dievdduin SEDguovllus geat válde fidnofágalaš oahpposuorggi ásset su. 15 % eambbogat dan guovllus go dievddut geat leat váldán dábálašfágalaš oahpposuorggi.
For kvinner utgjør denne forskjellen litt under fem prosent.
Nissoniid dáfus lea dát erohus vuollelaš 5 %.
6.3.2 Bosted til elevene som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996 og ikke fullførte videregående opplæring innen fem år
6.3.2 Ássanbáiki ohppiin geat álge vuođđokursii 1994-1996 ja geat eai čađahan joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa.
Av de elevene fra STN-området som ikke gjennomførte videregående skole innen fem år, bor litt over 50 % i dette området i 2009. Totalt bor 54 % av mennene og 45 % av kvinnene i STN-området.
Ohppiin SED-guovllus geat eai čađahan joatkkaskuvlla 5 jagi sisa, orrot badjelaš 50 % dan guovllus jagi 2009. Oppalohkái ásset 54 % dievdduin ja 45 % nissoniin SED-guovllus.
Av dem som ikke fullførte videregående opplæring innen fem år, er nesten 60 % menn.
Sin gaskkas geat eai čađat joatkkaskuvla oahpu viđa jagi sisa leat measta 60 % dievddut.
Av mennene som ikke gjennomførte yrkesfaglig studieretning på videregående skole innen fem år, bor ca. 8 % flere i STN-området, i et område med spredt bosetting, enn av dem som ikke gjennomførte allmennfag.
Dievdduin geat eai čađat fidnofágalaš oahpposuorggi joatkkaskuvllas 5 jagi sisa, ásset su 8 % eanet SED-guovllus, bieđggus ássanguovlluin, go dat geat eai čađahan dábálašfága.
Valg av studieretning synes ikke å ha betydning for jentene.
Oahpposuorggi válljen ii oro nieiddaid gaskkas mearkkašeame maidege.
Det er flest menn som ikke fullfører allmennfaglig studieretning, som bor sør for Saltfjellet, mens jentene i større grad flytter til tettsteder utenfor STN-området nord for Saltfjellet.
Dain geat ásset lulábealde Sáltoduoddara, leat eanemus dievddut geat eai čađat dábálašfágalaš oahpposuorggi, davábealde Sáltoduoddara nieiddat ges eanet fárrejit čoahkkebáikkiide olggobeallái SED-guovllu.
Av elevene utenfor STN-området nord for Saltfjellet bor 48 % på tettsteder i dette området, og 23,4 % er i 2009 bosatt sør for Saltfjellet.
Ohppiid gaskkas olggobealde SED-guovllu davábealde Sáltoduoddara ásset 48 % čoahkkebáikkiin ja 23.4 % ásset jagi 2009 lulábealde Sáltoduoddara.
For elevene fra STNområdet er tallene henholdsvis 24,4 % og 16,8 %.
Ohppiide SED-guovllus leat dát logut 24.4 % ja 16.8.
6.3.3 Bosted i 2009 til elevene som bodde i STN-områdene ved oppstart på videregående opplæring i årene 1994 til 1996
6.3.3 Jagi 2009 ássanbáiki ohppiin geat ásse SED-guovlluin go álge joatkkaskuvla ohppui jagiid 1994-1996.
Figur 6.2 Bosted i 2009 til elever fra STN-området som startet på videregående opplæring i årene 1994 til 1996, fordelt på dem som gjennomførte opplæringen innen fem år, og dem som ikke gjorde det.
Govadat 6.2 Ássanbáiki ohppiide eret SED-guovllus jagi 2009, geat álge joatkkaskuvla ohppui jagiid 1994-1996 juhkkojuvvon dan ektui geat čađahedje oahpu 5 jagi sisa ja geat eai čađahan.
Omtrent 10 % flere av elevene fra STN-områdene som ikke fullførte videregående opplæring innen fem år, bor i STN-områdene i 2009, sammenlignet med dem som fullførte videregående opplæring innen fem år.
Sullii 10 % eanet ohppiin SED-guovllus geat eai čađahan joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa, ásset SED-guovllus 2009, go buohtastahttá singuin geat čađahedje joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa.
De som har fullført videregående opplæring, bor i større grad på tettsteder utenfor STN-området og sør for Saltfjellet, enn dem som ikke har fullført videregående opplæring innen fem år.
Sii geat leat čađahan joatkkaskuvla oahpu ásset dávjjibut čoahkkebáikkiin olggobealde SED-guovllu ja lulábealde Sáltoduoddara go sii geat eai leat čađahan joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa.
Det ser ut som om flere utenfor STN-området som ikke har fullført videregående opplæring innen fem år, enn dem som har fullført, flytter inn i STN-området, og da i hovedsak utenfor tettstedene.
Orru leahkime nu ahte eambbogat olggobealde SED-guovllu geat eai leat čađahan joatkkaskuvla oahpu 5 jagi sisa, go dat mat čađahit, fárrejit SED-guvlui ja dávjjimusat olggobeallai čoahkkebáikkiid.
6 Utviklingen innen jordbruk i samiske bosetningsområder
6 Eanandoalu ovdáneapmi sámi ássanguovlluin
Svanhild Andersen, Sjøsamisk kompetansesenter.
Svanhild Andersen, Mearrasámi diehtoguovddáš.
Cand.polit.
Cand.polit.
Sammendrag: Kapitlet omhandler utviklingen innen jordbruk i samiske bosetningsområder.
Čoahkkáigeassu: Kapihttalis gieđahallojuvvo eanandoalu ovdáneapmi sámi ássanguovlluin.
Jordbruksstatistikken for disse områdene, basert på virkeområdet for Sametingets tilskuddsmidler til næringsutvikling (STN), viser at antall gårdsbruk ble mer enn halvert i perioden 1995–2013 (en nedgang på 56 prosent).
Dáid guovlluid eanandoallostatistihkka, mas lea vuođđun Sámedikki ealáhusdoarjaga (SED) doaibmaguovlu, čájeha ahte dállodoaluid lohku lea eambbo go beliin unnon áigodagas 1995–2013 (56 proseanta unnon).
Det har blitt færrest av de minste gårdene, og flere kun av gårder over 200 dekar.
Buot hárvvimussan leat dál šaddan dat unnimus dálut, ja dávjjit dušše dállodoalut mat leat badjel 200 dekára.
I øvrige områder nord for Saltfjellet var nedgangen i antall gårdsbruk noe mindre (– 50 prosent).
Eará guovlluin Sáltoduoddara davábealde ii lean dállodoaluid lohku unnon jur nu ollu (–50 proseanta).
I tillegg til gjennomsnittstallene for jordbruket i STN-områdene omhandler kapitlet utviklingen i STN-områdene regionvis.
Lassin eanandoalu gaskamearálaš loguide SED-guovlluin, gieđahallá kapihttal SED-guovlluid ovdáneami regiovnnaid dásis.
En sammenligning av områdene viser til dels store forskjeller.
Guovlluid buohtastahttin čájeha muhtun muddui stuora erohusaid.
De som avviker mest fra gjennomsnittstallet (–56 prosent), er Øst-Finnmark STN-område med en nedgang på «bare» 35 prosent og Vest-Finnmark STN-område, som hadde den største nedgangen i antall gårdsbruk i perioden 1995–2013, en nedgang på hele 65 prosent.
Guhkimus eret gaskamearálaš logus (–56 proseanta) lea Nuorta-Finnmárkku SEDguovlu gos lea “dušše” 35 proseanta njiedjan ja Oarje-Finnmárkku SED-guovlu gos dállodoaluid lohku lea eanemus njiedjan áigodagas 1995–2013, olles 65 proseanta.
Kapitlet har også noen betraktninger om videreutvikling av jordbruksstatistikk for STNområdene, og avslutningsvis nevnes eksempler på lokal/regional innsats for å snu en negativ utvikling: ett prosjekt i indre Finnmark (Ávjovárri-regionen) og ett i Lyngen, samt behov for kunnskap om hvordan ulike rammebetingelser virker inn på utviklingen i de forskjellige kommunene og regionene.
Kapihttalis geahčadit maid SED-guovlluid eanandoallostatistihkaid viidásit ovdánahttima, ja loahpahusas namuhuvvojit ovdamearkkat báikkálaš/regiovnnalaš áŋgiruššamii jorgalahttit negatiiva ovdáneami; okta prošeakta Sis-Finnmárkkus (Ávjovári regiovnnas) ja okta Ivgus, ja lassin vel dárbu diehtit movt iešguđetlágan rámmaeavttut čuhcet ovdáneapmái iešguđet suohkaniin ja regiovnnain.
I dette kapitlet presenteres tall som viser noen utviklingstrekk innen jordbruket i samiske bosetningsområder fra og med 1989 til og med 2013, det vil si en periode på 24 år.
Dán kapihttalis ovdanbuktit loguid mat čájehit muhtun ovdánanmearkkaid eanandoalus sámi ássanguovlluin 1989 rájes 2013 loahpa rádjái, namalassii 24 jagi áigodagas.
Det er basert på Statistisk sentralbyrå (SSB) sin statistikk for områdene som omfattes av Sametingets tilskuddsordning for næringsutvikling, benevnt som «søkerbaserte tilskudd til næringsutvikling» (forkortet STN).
Dieđut leat vuođđuduvvon Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga (SGD) statistihkaide guovlluide mat leat Sámedikki ealáhusdoarjjaortnega vuolde; namuhuvvon “ohcanvuođot doarjja ealáhusovdánahttimii” (oaniduvvon SED).
Kapitlet er en oppfølging av kapittel 3 i Samiske tall forteller 2 (2009), et kapittel som hadde både jordbruk, reindrift og fiske som tema, men som omhandlet et kortere tidsrom (1989–2005).
Kapihtal lea čuovvuleapmi 3. kapihttalii Sámi logut muitalit 2 (2009), kapihtal mas lei sihke eanandoallu, boazodoallu ja guolásteapmi fáddán, muhto mii gieđahalai oanehit áigodaga (1989–2005).
Den største endringen innen jordbruket var da reduksjonen i antall gårdsbruk.
Dalle lei stuorimus rievdadus eanandoalus ahte dállodoaluid lohku lei njiedjan.
Man så en utvikling med sterk reduksjon i antall små bruk, og vekst kun i kategorien for de største brukene.
Rievdan čájehii ahte smávva dállodoaluid lohku lei issorasat njiedjan, ja lassáneapmi ii lean eambbo go stuorimus doaluid kategoriijas.
Denne utviklingen fulgte samme mønster som i hele landet og i Nord-Norge for øvrig, men endringene var større i STN-området.
Dát rievdan čuovui seamma minstara go olles riikkas ja Davvi-Norggas muđui, muhto rievdadus lei stuorit SED-guovllus.
De samme utviklingstrekkene gjør seg gjeldende også etter 2006, men med regionale forskjeller.
Seammalágan rievdan leat ain maŋŋil 2006, muhto gávdnojit regionála erohusat.
Statistikken har tall for STN-områdene og det man benevner som øvrige områder, samlet og regionvis.
Statistihkas leat logut SED-guovlluide ja maid nu gohčoduvvon eará guovlluide; ollislaš ja regiovnnaid mielde.
Dermed kan man sammenligne utviklingen mellom STN-områder og øvrige områder nord for Saltfjellet, og også mellom STN-områder i ulike regioner.
Nu sáhttá buohtastahttit rievdama gaskal SED-guovlluid ja eará guovlluid davábealde Sáltoduoddara, ja maid gaskal SED-guovlluid iešguhtet regiovnnain.
En slik sammenligning viser til dels store regionale forskjeller.
Dákkár buohtastahttin čájeha muhtun muddui ahte leat stuora erohusat regiovnnain.
Kapitlet har to hoveddeler.
Kapihttalis leat guokte váldooasi.
I den første delen (pkt. 6.4) presenteres og sammenlignes tall for STN-området og øvrige områder nord for Saltfjellet.
Vuosttaš oasis (čuokkis 6.4) ovdanbuktojit ja buohtastahttojuvvojit logut SED-guovllus ja eará guovlluin davábealde Sáltoduoddara.
Deretter presenteres regionvis statistikk (pkt. 6.5).
Dan maŋŋil ovdanbukto regiovnnalaš statistihkka (čuokkis 6.5).
Avslutningsvis foreslås noen nye kategorier i en eventuell videreutvikling av statistikk for jordbruksnæringen i samiske bosetningsområder, og det gis et par eksempler på at jordbruket fortsatt betraktes som en framtidsnæring i disse områdene.
Loahpaheamis árvaluvvojit muhtun ođđa kategoriijat sámi ássanguovllu eanandoalloealáhusa statistihka vejolaš ovdánahttimii, ja leat vel moadde ovdamearkka mat čájehit ahte eanandoallu ain árvvoštallojuvvo boahtteáiggi ealáhussan dáin guovlluin.
6.2 Tallmaterialet
6.2 Lohkomateriála
SSB sin statistikk fra samiske bosetningsområder er som nevnt basert på virkeområdet for Sametingets tilskuddsordninger til næringslivet, forkortet STN.
SGD statistihkka sámi ássanguovlluin lea nu movt namuhuvvon vuođđuduvvon Sámedikki ealáhusdoarjaga doaibmaguvlui, oaniduvvon SED.
Området består av et utvalg kommuner og delkommuneområder som etter visse kriterier er definert som samiske bosetningsområder i Norge nord for Saltfjellet.
Guovllus leat suohkanat ja suohkanoasit mat dihto eavttuid vuođul leat definerejuvvon sámi ássanguovlun Norggas davábealde Sáltoduoddara.
Det er valgt som statistikkgrunnlag fordi det omfatter lokalsamfunn som vurderes som betydningsfulle for å bevare og videreutvikle samisk kultur og næringsliv, samtidig som Sametinget disponerer særskilte virkemidler for dette området.
Leat válljejuvvon vuođđun statistihkkii dan dihte go dain leat báikkálaš servodagat mat veardiduvvojit mávssolažžan seailluhandihte ja ovdánahttindihte sámi kultuvrra ja ealáhusaid, seammás go Sámedikkis gávdnojit earenoamáš váikkuhangaskaoamit dán guvlui.
Dessuten har Sametinget selv behov for data som kan belyse så vel dagens tilstand som endringer over tid innenfor virkeområdet for å kunne planlegge bruken og evaluere effekten av disse virkemidlene.
Sámedikkis lea maid dárbu alccesis oažžut dieđuid mat čuvgejit otná dili ja vel rievdamiid muhtun áiggis dán guovllu siskkobealde vai de sáhtášii plánet movt atná ja árvvoštallá ávkki dáin gaskaomiin.
Etter den siste utvidelsen i 2012 besto STN-området av 31 kommuner som er helt eller delvis med i STN-området: 14 i Finnmark, 11 i Troms og 4 i den nordlige delen av Nordland.
Maŋemus stuorideame maŋŋil 2012:s leat SED-guovllus 31 suohkana mat leat ollislaččat dahje osiid mielde SED-guovllus; 14 Finnmárkkus, 11 Romssas ja 4 Nordlándda davimus oasis.
I tillegg inngår den samiske befolkningen på Senja og i resten av Lenvik kommune, den samiske befolkningen i sørsameområdet og bygda Sarnes i Nordkapp i det geografiske virkeområdet for Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling.
Lassin lea sámi álbmot Sáččás ja muđui Leaŋgáviika suohkanis, sámi álbmot lullisámeguovllus ja Sarnes gilis Davvenjárggas mielde geográfalaš doaibmaguovllus Sámedikki ealáhusovdáneami doarjjaortnegis.
Disse områdene er imidlertid ikke med i statistikkgrunnlaget.
Dát guovllut eai leat gal mielde statistihka vuođus.
SSB opplyser at en del tall i samisk statistikk er for små til å publiseres på kommunenivå.
SGD dieđiha ahte muhtun logut sámi statistihkas leat nu unnit ahte daid ii sáhte almmuhit suohkandásis.
Som et alternativt publiseringsnivå mellom kommune- og fylkesnivå er det derfor konstruert en regionalisert inndeling av STN-områder og øvrige områder pr. fylke.
Molssaeaktolaš almmuhandássi suohkan- ja fylkadási gaskkas lea dan dihte ráhkaduvvon regionálalaš juohku SED-guovlluin ja eará guovlluin juohke fylkkas.
Inndelingen framgår av oversikten under.
Juohkin lea čilgejuvvon vuollelis.
Kommuner som bare delvis inngår i STN-området, er merket med STN i oversiktene over STN-områder, og med * i oversiktene over øvrige områder.
Suohkanat main lea dušše oassi mielde SED-guovllus, leat merkejuvvon bustávaiguin SED čilgehusas SED-guovlluid birra, ja lea *-mearka čilgehusas eará guovllut.
Antall gårdsbruk i STN-områdene samlet ble redusert fra 2420 i 1989 til 770 i 2013, noe som utgjør en nedgang på 68 prosent.
Dállodoaluid lohku SED-guovlluin oktiibuot njiejai 2420 rájes 1989:is gitta 770 rádjái 2013:is, mii čájeha ahte lohku lea unnon 68 proseantta.
Dette var en større nedgang enn i Nord-Norge (–62 prosent) og hele landet sett under ett (–56 prosent).
Njiedjan lei stuorit go Davvi-Norggas (–62 proseanta) ja olles riikkas obbalaččat (–56 proseanta).
I den første tolvårsperioden (1989–2001) var det en nedgang på 42 prosent i STN-områdene, noe som utgjør en nedgang på 3,5 prosent i gjennomsnitt pr. år.
Vuosttaš guoktenuplotjagi áigodagas (1989–2001) lei njiedjan 42 proseanta SED-guovlluin, dat lea gaskamearálaččat 3,5 proseanta njiedjan jagis.
I den neste tolvårsperioden (2001–2013) var nedgangen på 46 prosent, det vil si 3,8 prosent pr. år.
Nuppi guoktenuplotjagi áigodagas (2001– 2013) lei njiedjan 46 proseanta, dat mearkkaša 3,8 proseanta jagis.
Man ser altså en omtrent like stor nedgang i antall gårdsbruk i begge tidsrommene.
Das sáhttá oaidnit sulli seamma stuora njiedjama dállodoaluid logus goappaš áigodagain.
Videre viser tabell 6.1 at det ble færre mindre og flere store gårdsbruk i STN-områdene i perioden 1989–2013. Samtlige størrelseskategorier under 200 dekar har hatt nedgang.
Viidáseappot čájeha tabealla 6.1 ahte šadde hárvvit unna dáložat ja eambbo stuora dállodoalut SED-guovlluin áigodagas 1989–2013. Visot sturrodatkategoriijain vuollel 200 dekára lea leamaš njiedjan.
Det har blitt færrest av de minste gårdene, med en nedgang på hele 95 prosent for kategorien 0–49 dekar og 84 prosent for kategorien 50–99 dekar.
Unnimus dállodoalut leat šaddan hárvvimussan, go njiedjan lei olles 95 proseanta kategoriijas 0–49 dekára ja 84 proseanta kategoriijas 50–99 dekára.
I kategorien for de største gårdsbrukene (over 200 dekar) var det derimot en økning på 109 prosent.
Kategoriijas mas leat stuorimus dállodoalut (badjel 200 dekára) lei baicca lassáneapmi 109 proseanta.
Tabell 6.1 viser altså at det var større nedgang i antall gårdsbruk i STN-områdene totalt enn i Nord-Norge og Norge i tidsrommet 1989–2013 (24 år).
Tabealla 6.1 čájeha dalle ahte dállodoaluid lohku SED-guovlluin oktiibuot lei eambbo njiedjan go Davvi-Norggas ja Norggas áigodagas 1989–2013 (24 jagi).
En sammenligning av STN-områder og øvrige områder nord for Saltfjellet kan gjøres for et kortere tidsrom: 1995–2013 (18 år), som tabell 6.2 viser.
SED-guovlluid ja eará guovlluid davábealde Sáltoduoddara sáhttá buohtastahttit oanehit áigodagas; 1995–2013 (18 jagi), nu movt tabealla 6.2 čájeha.
Som tabell 6.2 viser, var det en nedgang på 56 prosent i STN-områder totalt i tidsrommet 1995– 2013, og en nedgang på 50 prosent i øvrige områder nord for Saltfjellet.
Nu go oaidnit tabeallas 6.2, de lei njiedjan 56 proseanta SED-guovlluin oktiibuot áigodagas 1995–2013, ja 50 proseanta njiedjan eará guovlluin davábealde Sáltoduoddara.
Det var med andre ord 6 prosent større nedgang i STN-områdene.
Lei 6 proseanta eambbo njiedjan SED-guovlluin.