pere/sami_parallel huggingface dataset:
Arena Rovvilt skal være en felles møteplass for utøvere med rein og sau , jegere , forvaltere og andre med interesse for rovvilt og beitedyr samt organisasjoner og offentlige etater som er berørt av utfordringene knyttet til spenningsforholdet beitedyr , rovvilt og samfunn .
Arena Rovvilt galgá leat oktasaš deaivvadanbáikin sávza- ja boazobargiide , bivdiide , hálddahusa bargiide ja earáide geain lea beroštupmi boraspiriide ja guohtunelliide ja maiddái organisašuvnnaide ja almmolaš etáhtaide geaidda gusket hástalusat mat čatnasit gealdagasoktavuhtii guohtunelliid , boraspiriid ja servodaga gaskkas .
3.2.10 Beitenekt i 2012 ?
3.2.10 Guođohangielddus jagi 2012 ?
Det betyr i praksis forbud mot å slippe sau på utmarksbeite dersom bøndene ikke selv med forebyggende tiltak klarer å minske tapene .
Dat mearkkaša geavatlaččat ahte lea gielddus luoitit sávzzaid meahcceguohtumiidda jus boanddat eai ieža nákce eastadeaddji doaibmabijuiguin unnidit massimiid .
Mattilsynet begrunner sitt synspunkt med det store antallet dyr som kommer bort eller dør på beite hvert år , i tallet om lag 120 000 dyr .
Biebmobearráigeahčču vuođušta oainnuset go lea nu stuora lohku elliin mat lahppojit dahje jápmet guohtumis jahkásaččat , birrasiid 120 000 ealli .
Mattilsynet peker på at i tillegg til de store tapene til rovdyr kan også sykdom , forgiftning og ulykker være med på å forklare hvorfor så mange dyr dør på beite .
Biebmobearráigeahčču čujuha ahte lassin ollu boraspirevahágahttimiidda , de sáhttet maiddái dávddat , mirkkohuhttimat ja lihkuhisvuođat leat čilgehussan manne nu ollu eallit jápmet guohtumis .
Både NRK og avisa Nordlys har gjennom en leder , leserinnlegg , artikler og reportasjer vært opptatt av rovdyrproblematikken .
Sihke NRK ja Nordlys aviisa leat ovtta oaivečállosa , lohkkiidreivviid , artihkkaliid ja reportášaid bokte beroštan boraspireváttisvuođas .
Denne problematikken er svært sentral for primærnæringene .
Dát váttisvuohta lea vuođđoealáhusain hui guovddážis .
Forvaltningen har også kommet i krysspress mellom verneinteresser og rovviltmotstandere .
Danne čájehit dás muhtun ovdamearkkaid
http://www.rovvilt.net / – 13. april 2011 kl. 15.32
http://www.rovvilt.net / - 13. apr . 2011 kl. .
3.2.11 Et folkelig opprør mot rovviltforvaltningen ?
3.2.11 Álbmot vuosttaldeapmi boraspirehálddašeapmái ?
Det vakte en viss oppsikt da leder i rovviltnemnda for sone 8 , Willy Ørnebakk , uttalte til NRK at gaupa burde utryddes i reindriftsområder .
Boraspirelávdegotti guovllu 8 jođiheaddji , Willy Ørnebakk , hirpmáhuhtii veaháš go NRK:i dajai ahte albbas galggašii jávkaduvvot boazoguohtuneatnamiin .
Fellesaksjonen for ulv krevde Ørnebakks avgang .
Fellesaksjonen for ulv gáibidii Ørnebakka luohpat .
Ørnebakks uttalelser føyer seg inn i en større trend der mange representanter for både regional forvaltning , næring og berørte kommuner har uttrykt sin bekymring for mål og midler i rovviltforvaltningen .
Ørnebakka cealkámuš láktasa stuorit treandai mas máŋga ovddasteaddji sihke guovlulaš hálddahusas , ealáhusas ja guoskevaš suohkaniin leat dovddahan vuorrádusa boraspirehálddašeami mihtuide ja ruhtadeapmái .
De store tapene av sau og rein til rovdyr de seneste årene har ført til en del medieoppslag der situasjonen betegnes som svært dramatisk .
Maŋemus jagiid ollu sávza ja boazu massin boraspiriide , lea dagahan muhtun ráje almmuhemiid medias main dili muitalit hirbmat dramáhtalažžan .
Den 4. april i 2009 uttalte ordføreren i Snåsa til NRK at reindriften slik vi kjenner den , står i fare når 50 % av kalvene blir tatt av rovdyr .
Cuoŋománu 4. beaivvi 2009 dajai Snåasa sátnejođiheaddji NRK:i ahte boazodoallu nugo dan dál dovdat lea heahtedilis go boraspiret váldet 50 % misiin .
I desember 2010 samlet bønder og reinsdriftsamer seg til en demonstrasjon utenfor Stortinget der parolene lød ” La bygdene leve ” , ” Ja til reindrift ” og ” Rovdyra kveler samisk kultur ” .
Juovlamánus 2010 čoahkkanedje boanddat ja boazosápmelaččat miellačájeheapmái Stuoradikki olggobeallai čuorvvascealkagiiguin ” Diktet giliid eallit ” , ” Juo boazodollui ” ja ” boraspiret hávkadit sámi kultuvrra ” .
Hovedbudskapet til de demonstrerende var at flere rovdyr må skytes .
Miellačájeheddjiid váldocealkámuš lei ahte eanet boraspiriid ferte báhčit .
Dette vil i så fall få store , negative konsekvenser for distriktstroms .
Dat daguhivčče stuora , negatiiva váikkuhusaid guovlluromsii .
31 ” Det vektlegges i uttalelsen at beitenæringen er særlig viktig og avgjørende for bosetningen i regionen .
Cealkámušas deattuhuvvo ahte guohtunealáhus lea erenoamáš dehálaš ja váikkuheaddji guovllu ássamii .
Blant andre viktige tiltak ble det påpekt at skadefelling , ekstraordinært uttak av jerv og økte bevilgninger til forebyggende tiltak som tilsyn må bevilges .
Eará dehálaš doaibmabijut masa čujuhedje ahte fertešii addit ledje goddinlohpi , geatkái sierragoddinlohpi ja lassi ruhtadeapmi eastadeaddji doaimmaide nugo guođoheapmái .
Regionrådet påpeker også at Mattilsynets forslag ( se s. 12 ) om eventuell beitenekt vil være kroken på døra for mange gårdsbruk , da det vil være vanskelig å finne alternative beiteområder for dyrene .
Guovlluráđđi čujuha maiddái ahte Biebmobearráigeahču evttohus ( geahča s. 12 ) vejolaš guohtungielddus dáiddášii mearkkašit loahpa máŋgga dállodollui go lea váttis gávdnat elliide eará vejolaš guohtunguovlluid .
http://www.nrk.no/nyheter/norge/1 .
http://www.nrk.no/nyheter/norge/1 .
3.3 Finnmarkseiendommen Finnmárkkuopmodat ( FeFo ) Finnmarkseiendommen ble formelt opprettet i 2006 med bakgrunn i finnmarksloven .
3.3 Finnmárkkuopmodat ( FeFo ) Finnmárkkuopmodat ásahuvvui almmolaččat jagi 2006 Finnmárkkulága duogážiin .
Finnmarksloven er en anerkjennelse av samiske rettigheter til land og vann i Finnmark .
Finnmárkkuopmodat lea dovddasteapmi sámi vuoigatvuođain eatnamiidda ja čáziide Finnmárkkus .
Med finnmarksloven overdro staten 46 000 km 2 til et selvstendig rettsubjekt , Finnmarkseiendommen ( FeFo ) .
Finnmárkkuopmodagain sirddii stáda 46 000 km² iešheanalis riektesubjeaktan , Finnmárkkuopmodahkan ( FeFo ) .
Finnmarkseiendommen overtok for Statskog i 2006 og har drevet forvaltning av eiendom i form av tomtefeste , jakt , fiske , friluftsliv samt skog- , mineral- og sand / stein-ressurser .
Finnmárkkuopmodat válddi badjelasas Statskog doaimmaid 2006 ja lea hálddašan opmodagaid surggiin eanaláigoheapmi , bivdu , guolásteapmi , meahcástallan ja vuovde , , minerála ja sátto / geađge resurssat .
Finnmarkeiendommen ledes av et styre bestående av seks medlemmer .
Finnmárkkuopmodaga jođiha stivra mas leat guhtta miellahtu .
Sametinget og Finnmark fylkeskommune peker ut tre medlemmer hver .
Sámediggi ja Finnmárkku fylkkasuohkan nammadit goabbáge golbma miellahtu .
Lederrollen rullerer mellom disse to grupperingene slik at den antatt etniske balansen opprettholdes .
Jođiheaddjirolla lea vurrolagaid guovtti joavkku gaskkas nu ahte vurdojuvvon etnalaš dássetvuohta bissu .
Den daglige ledelse og administrasjon av FeFo utføres av 34 medarbeidere fordelt på hovedkontoret i Lakselv og avdelingene i Alta og Vadsø .
FeFo beaivválaš jođiheami ja hálddahusa doaimmahit 34 bargi juhkkojuvvon váldokantuvrii Leavnnjas ja ossodagaide Álttás ja Čáhcesullos .
FeFo er selvfinansiert med inntekter blant annet fra tomtefeste , jakt og fiskekortsalg , salg av sand , grus og mineraler , vannfall og vindkontrakter .
FeFo lea iežasruhtadeaddji ja dine earret eará eanaláigohemiin , bivdduin ja oaggunkoartavuovdimiin , sádduid ja čievrra vuovdimis , čáhcegahčahat ja bieggašiehtadusain .
Satsningsområder og målsettinger for FeFo fastsettes i en egen strategiplan som gjelder for fire år , den sist vedtatte planen gjelder fra 2011 .
FeFo vuoruhansuorgi ja mihttomearit mearriduvvojit sierra strategaplánas mii gusto njeallje jagi , maŋemus mearriduvvon plána gusto 2011 rájes .
I rene salgsinntekter hadde FeFo kr 74 015 347 i 2009 mot 44 530 560 brutto i 2010 , ifølge resultatregnskapet .
Ráinnas vuovdindienas 2009:s lei FeFo:s 74 015 347 ru. . Ja 44 530 560 brutto 2010 boađusrehketdoalu mielde .
Til fratrekk kommer direkte og indirekte kostnader .
Gessosat dasa leat njuolggo ja eahpenjuolggo golut .
Direkte kostnader kan være konsulentutgifter SNO , provisjoner på kortsalg , som indirekte kostnader kommer lønnsutgifter , skatt og annet .
Njuolggo golut sáhttet leat konsuleantaolggosgolut SLB:i , provišuvnnat koartavuovdimiin , eahpenjuolggo golut leat bálkáolggosgolut , vearru ja eará .
Aktivitetsregnskap FeFo finnes i sin helhet på denne adressen : http://www.fefo.no/no/fefo/Documents/Styrem%C3%B8ter/Styresaker/2011/2011-0331%20Styrem%C3%B8te%20i%20Alta/Styresak%20232011%20Vedlegg%202%20Aktivitetsregnskap.pdf
FeFo ollislaš aktivitehtarehketdoallu lea dán čujuhusas : http://www.fefo.no/no/fefo/Documents/Styrem%C3%B8ter/Styresaker/2011/2011-0331%20Styrem%C3%B8te%20i%20Alta/Styresak%20232011%20Vedlegg%202%20Aktivitetsregnskap.pdf
Tabell 3.1
Tabealla 3.1
Salgsinntekter FeFo 2010 , utvalgte tall fra aktivitetsregnskap
FeFo 2010 vuovdindietnasat , válljejuvvon logut aktivitehtarehketdoalus
Salgsinntekter
Vuovdindietnasat
Res 2010
Res 2010
Elgjakt inkl. parkjakt
Elgabivdu oktan parkabivdduin
Småviltjakt
Smávvafuođđobivdu
Innlandsfiske
Sáivaguolásteapmi
Vind- og fallrettigheter
Biegga- ja gahčahatvuoigatvuođat
Grus / malm / skifer
Čievra / málbma / ráktu
3.3.1 Finnmarkseiendommens forvaltning Det er grunn til å merke seg at FeFo formelt sett kun disponerer Finnmarks totale areal og ressurser inntil rettighetssituasjonen er utredet av Finnmarkskommisjonen .
3.3.1 Finnmárkkuopmodaga hálddašeapmi Gánnáha mearkkašit ahte FeFo almmolaččat hálddaša Finnmárkku oppalaš areála ja resurssaid dassážiigo Finnmárkkukommišuvdna lea čielggadan vuoigatvuođadilálašvuođa .
I dag forholder FeFo seg kun til reindrifta som rettighetshaver , mens det på lengre sikt kan vise seg at også andre har privat eller kollektiv bruksog / eller eiendomsrett .
Dál FeFo:s lea oktavuohta dušše boazodollui geas leat vuoigatvuođat , muhto guhkit áigái sáhttet maiddái eará priváhta ja kollektiiva geavahan - ja/dahje oamastanrievttit gártat .
Ifølge finnmarksloven vil FeFo da være en høringsinstans eller en part i saken når Finnmarkskommisjonens innstillinger er klare .
Finnmárkkulága mielde galgá de FeFo leat gulaskuddaninstánsa dahje okta bealálaš áššis go Finnmárkkukommišuvnna mearrádusat leat čielgasat .
Det er også andre unntak som kan være verdt å merke seg .
Leat maiddái eará sierra lágan áššit maid lea veara mearkkašit .
Som nevnt er rovviltforvaltningen et rent statlig ansvar .
Nu go leat namuhan de lea boraspirehálddašeapmi čielgasit stáda ovddasvástádus .
Innen fiske- og mineralforvaltning er det et delt ansvar mellom grunneier , FeFo , staten og lokale forvaltningsorgan .
Guolásteamis ja minerálahálddašeamis lea juohkásan ovddasvástádus eanaeaiggáda FeFo , stáda ja báikkálaš hálddašanorgánaid gaskkas .
3.3.2 Ferskvannsfiske Elvefisket i Alta , Tana og Neiden ligger under Miljøverndepartementet og Fylkesmannen , men forvaltes til dels av lokale regimer .
3.3.2 Sáivačáhceguolásteapmi Álttá , Deanu ja Njávdáma johkaguolásteapmi lea Birasgáhttendepartemeantta ja Fylkkamánni vuollásaš muhto hálddašuvvo muhtun muddui báikkálaš ráđđenvugiiguin .
Disse elvene er store lakseførende vassdrag av stor nasjonal og internasjonal interesse , både når det gjelder vernespørsmål og kommersielle hensyn .
Dat jogat leat stuora luossa čázádagat maidda lea našunála ja internašunála beroštupmi , sihke suodjalangažaldagaid ja kommersiála beliid ektui .
Det øvrige laksefisket i om lag 50 vassdrag forvalter FeFo på vegne av Fylkesmannen , altså staten .
Luossabivddu eará birrasiid 50 čázádagain hálddaša FeFo Fylkkamánni ovddas , nappo stáda ovddas .
Forvaltningen av fisket finansieres i hovedsak av fiskekortsalg .
Guolásteami hálddašeami ruhtada váldoáššálaččat oaggunkoartavuovdin .
Figur 3.7
Govus 3.7
Elvefiske i Finnmark .
Johkaguolásteapmi Finnmárkkus .
( Kilde : SSB )
( Gáldu : Statistihkalaš guovddášdoaimmahat ) .
8000 2002 Fangst 2003 2004 2005 2006 2007 2008
8000 2002 Fangst 2003 2004 2005 2006 2007 2008
Laks
Laks
Sjørøye
Sjørøye
Børselva m / Vieksa og Ailigas
Børselva m / Vieksa og Ailigas
Komagelva
Komagelva
Kongsfjordelva
Kongsfjordelva
Lakselva i Porsanger
Lakselva i Porsanger
Repparfjordelva m / Skaidijohka
Repparfjordelva m / Skaidijohka
Stabburselva Vesterbotn
Stabburselva Vesterbotn
Styremøtesak 23/11 Fefo http://www.fefo.no/no/fefo/Sider/2011-03-31-FeFo- styrem % C3%B8te-iAlta.aspx
Stivrračoahkkinášši 23/11 Fefo http://www.fefo.no/no/fefo/Sider/2011-03-31-FeFostyrem%C3%B8te-i-Alta.aspx
Fangstmengden har variert i de fleste elver over tid , og mens laksefangsten går ned i noen elver , øker den i andre .
Eanas jogain lea rievddadan áiggi mielde man ollu sálaš lea , muhtumiin luossasálaš njiedjá ja earáin lassána .
I Børselv og Komagelv har fangsten gått ned i perioden , mens den har økt i Lakselv , Repparfjordelva og Stabburselva .
Bissojogas ja Stuorrajogas lea sálaš njiedjan áigodagas muhto lea lassánan Leavdnjajogas , Riehpovuonjogas ja Rávttošjogas .
Det er sannsynlig at naturlige økologiske variasjoner og antall fiskere kan medvirke til variasjoner i fangstene .
Lea jáhkehahtti ahte lunddolaš ekologalaš rievddadeamit ja lohku galle guolásteaddji leat sáhttá váikkuhit sállašiid rievddadeapmái .
Økt fangst kan tyde på at det er flere fiskere som trekker til disse elvene , og at oppgangen av laks generelt er god .
Eanet sálaš sáhttá čujuhit dasa ahte eanet guollebivdit mannet jogaide ja ahte luossa lea oppalaččatge lassánan .
Men jevnt over gode fangster kan også skyldes gode lokale forvaltningsregimer , som for eksempel forvaltningen av Repparfjordelva m / Skaidijohka .
Muhto ollu sálaš dássedit sáhttá maiddái čilget buriin báikkálaš hálddašanstivrenvugiin nugo ovdamearka dihte Riehpevuonjoga oktan Skaiddejoga hálddašeamiš .
3.3.3 Økt forvaltningsavgift – økt kommersialisering av lokal vassdragsforvaltning ?
3.3.3 Hálddašandivada lasiheapmi – eanet kommersialiseren báikkálaš čázádathálddašeamis ?
Sett fra lokale forvaltningsorganers synspunkt vil skiftet av grunneier medføre økonomiske merkostnader som muligens kan gjøre fiskekortene dyrere for fiskerne .
Báikkálaš hálddašanorgánaid oainnu mielde , buvttašii vuođđoeaiggáda lonuheapmi ekonomalaš lassigoluid mas sáhtáše dahkat oaggunkoarttaid divraseabbon guollebivdiide .
For å illustrere dette kan vi se på et eksempel på utfordringer som har fulgt med skifte av grunneier .
Dan sáhttit govvidit ovdamearkkaid bokte hástalusain mat leat čuvvon vuođđoeaiggáda lonuheami .
I Repparfjordelva blir det årlig tatt 3–7 tonn laks .
Riehpevuona jogas goddet jahkásaččat 3-7 tonna luosa .
Denne elva har vært forvaltet av Vest-Finnmark jeger- og fiskeforening siden 1930-tallet i samarbeid med grunneier .
Joga lea hálddašan Oarje-Finnmárkku bivdoja oaggunsearvi ( VJFF ) 1930-logu rájes ovttas vuođđoeaiggádiin .
Av hovedinntektene kommer 80 % fra fiskekortsalg .
Váldodietnasis boahtá 80 % oaggunkoartavuovdimis .
Imidlertid har forpaktingsavgiften økt fra 15 % som før gikk til Statskog , til 25 % som nå går til grunneier FeFo .
Muhto lihttoláigohandivat leat lassánan 15 % rájes mii ovdal manai Statskogii , 25 % rádjai mii dál manná vuođđoeaiggádii FeFo:i .
I tillegg går 6 % av brutto inntekt til pålagt elektronisk betalingssystem .
Dasa lassin manná 6 % brutto sisaboađus geatnegahtton ekonomalaš máksinvuogádahkii .
Ifølge VJFFs reviderte driftsplan ( 2009 ) går 31 % av inntektene ut av foreningen , derav altså 25 % til FeFo .
VJFF reviderejuvvon doaibmaplána ( 2009 ) mielde , manná 31 % dietnasiin olggos searvvis , das nappo 25 % FeFo:i .
Sammen med bortfall av offentlig støtte til bygging av laksetrapper og andre tiltak som de før fikk 100 % finansiert fra staten , er situasjonen for foreningen forverret fordi dette nå må bekostes over eget budsjett .
Go eai šat oaččo almmolaš buhtadusa Luossatráhpáid huksemii ja eará doaibmabijuide maid stáda ovdal ruhtadii 100 % de lea searvvi dilálašvuohta vearáskan go dan dál fertejit ruhtadit iežaset bušeahtas .
Foreningen sier i driftsplanen at nye premisser fører forvaltningen i retning av ren bedriftsorganisering i henhold til markedsstyrt økonomi og lønnsomhet ( VJFF 2009:6 ) .
Searvi dadjá doaibmaplánas ahte ođđa eavttut dolvot hálddašeami čielga fitnodatorganiserema guvlui mii doaibmá márkanstivrejuvvon ekonomiija ja gánnáhahttivuođa ektui ( VJFF 2009:6 ) .
3.3.4 Sjølaksefiske FeFo forvalter over 1600 plasser for sjøfiske etter laks i samarbeid med fylkesmannen , mens Statistisk sentralbyrå utarbeider statistikk for fisket .
3.3.4 Mearraluossabivdu FeFo hálddaša ovttas fylkkamánniin badjel 1600 saji luossabivdui mearas ja Statistihkalaš guovddášdoaimmahat ráhkada statistihka guollebivdui .
Sjølaksefisket har økonomisk verdi og betraktes som en viktig inntektskilde i lokale kombinasjonsnæringer . Det var i 2008 registrert 472 sjølaksefiskere .
Mearraluossabivddus lea ekonomalaš árvu ja dan atnet dehálaš sisaboahtogáldun báikkálaš lotnolasealáhusain , 2008:s ledje registreren 472 mearraluossabivdi .
sammenligning hadde Troms 75 og Nordland 81 sjølaksefiskere .
Jus buohtastahttá de ledje Romssas 75 ja Nordlánddas 81 mearraluossabivdi .
Finnmark var det eneste fylke som fram til 2008 tillot eller praktiserte bruk av krokgarn i sjølaksefisket .
Finnmárku lea áidna suohkan mii gitta 2008 rádjai suovai dahje geavahii roahkkefierpmi mearraluossabivddus .
Krokgarn er det redskapet som tar mest laks i Finnmark .
Roahkkefierbmi lea dat reaidu mii váldá eanemus luosa Finnmárkkus .
Figur 3.8
Govus 3.8
Tonn
Tonna
Sjølaksefisket på landsbasis går ifølge SSB ned .
Mearraluossabivdu njiedjá riikkadásis SGD loguid mielde .
Finnmark er intet unntak .
Ii leat Finnmárkkusge earáládje .
Samlet sett stod Finnmark for over 50 % av sjølaksefangsten i 2010 .
Oktiibuot godde Finnmárkkus badjel 50 % mearraluossasállašis jagi 2010 .
Altafjorden ga den største fangsten på om lag 32 tonn , i Sør-Varanger ble det landet 16,7 tonn .
Álttávuonas lei eanemus sullii 32 tonna , Mátta-Várjjagis 16,7 tonna .
I Tana , Lebesby og Loppa ble det tatt 10–11 tonn i hvert sjøområde .
Deanus , Davvesiiddas ja Láhpis godde 10-11 tonna guđege mearraguovllus .
3.3.5 Mineraler Finnmark regnes som et fylke med store mineral- og metallforekomster .
3.3.5 Minerálat Finnmárku adno fylkan mas leat ollu minerála- ja metállagávdnoštumit .
Inntekter fra salg av mineraler og metaller er en av FeFos hovedinntektskilder og var i 2010 på ca. 5 000 000 mill. kr ( se tabell 1 ) .
Dietnasat minerálaid ja metállaid vuovdimis lea okta FeFo váldosisaboađuin ja lei 2010 sullii 5 000 000 mill. . Kr. ( Geahča tabealla1 ) .
NGU ( Norges geologiske undersøkelser ) 34 Lakse- og sjøaurefiske 2008 http://www.ssb.no/emner/10/05/nos_laksogsjoaure/nos_d423/nos_d423.pdf
NGU ( Norges geologiske undersøkelser ) meroštallá vejolaš árvvu minerálain davvin leat sullii 2000 mrd ruvnno .
For Finnmark gjelder dette blant annet at den dokumenterte verdien av jern ved Bjørnevatn i Sør-Varanger er beregnet til 77 mrd , og kobber- , gull- og sølvforekomstene i Kvalsund er på 20 mrd. kroner .
Finnmárkku ektui gusto dát earret eará duođaštuvvon árvu ruovddis Guovžajávrris Mátta-Várjjagis mii lea rehkenaston 77 mrd ja veaikki , golli ja silbba gávdnoštumit Fálesnuoris 20 mrd. ruvnno .
I tillegg er det knyttet store forventninger til nye gull- og kobberforekomster i Karasjok kommune som det nå letes etter .
Dasa lassin leat stuora vuordámušat ođđa golle ja veaikegávdnamušaide Kárášjoga gielddas gos dál ohcet .
FeFo som grunneier forvalter rettigheter til noen metaller og mineraler slik : “ Lovgivningen skiller mellom statens mineraler og grunneiers mineraler .
FeFo eanaeaiggádin hálddaša vuoigatvuođaid muhtun metállaide ja minerálaide ná : “ Láhka earuha stáhta minerálaid ja vuođđoeaiggáda minerálaid .
Statens mineraler eies av staten , men grunneieren har rett til 0,5 % av omsetningsverdien ved gruvedrift på hans grunn .
Stáhta minerálaid oamasta stáhta , muhto vuođđoeaiggádis lea riekti 0,5 %:ii su eatnama ruvkedoaimma lonuhanárvvus .
Statens mineraler omfatter metaller med egenvekt over 5 kg , blant andre jern , kopper , nikkel , bly , sølv og gull .
Stáhta minerálat leat maiddái metállat main iežasdeaddu lea badjel 5 kg , earet eará ruovdi , veaiki , nihkkel , ladju , silba ja golli .
Grunneiers mineraler eies av grunneier , og omfatter alle mineraler som ikke er statens .
Vuođđoeaiggáda minerálaid eaiggáduššá vuođđoeaiggát , ja dat leat buot minerálat mat eai leat stáhta .
Vederlag til grunneier for uttak fastsettes gjennom avtale .
Buhtadus vuođđoeaiggádii váldima ovddas mearriduvvo šiehtadusa bokte . ”
35 ” De potensielle inntektene i framtiden kan bli gode dersom det gjøres drivverdige funn og etterspørselen holder seg på det globale marked .
33 Boahtteáiggis sáhttet leat vejolaččat buorit dietnasat jus gávdnet maidege roggangánnáhahttiid ja jus gávpeberoštupmi bissu globála márkanis .
I dag drives det , ifølge FeFo , ikke virksomhet på statens mineraler .
Dál eai doaimmat , FeFo dieđuid mielde , doaimmaid stáda minerálain .
Det foreligger ikke nærmere opplysninger om det blir en urfolksavgift og hvem som skal disponere denne – Sametinget eller FeFo .
Eai leat eanet dieđut das šaddágo eamiálbmotdiva máksin ja gii galgá hálddašit dan – Sámediggi vai FeFo .
Av annen eksisterende utvinning av såkalte industrimineral kan nevnes uttak av Nefelin på Stjernøya ( Sibelco Nordic ) og kvartsitt i Austertana ( Elkem ) .
Eará doaibmi nu gohčoduvvon industriijaminerála roggamiin sáhttá namuhit Nefeliinna bohkama Stiertnás ( Sibelco Nordic ) ja kvártasihta háhkama Deanus ( Elkem ) .
I tillegg er det mange aktører som driver mineralleting på FeFo , spesielt etter gull , som nevnt .
Dasa lassin leat ollu aktevrrat geat ohcet minerálaid FeFo eatnamiin , erenoamážit golli nugo namuhuvvon .
Det arbeides i dag med et prosjekt for å gjenåpne Biedjovaggi gruver i Kautokeino .
Dál leat maiddái bargame prošeavttain rahpat fas Biedjovákki ruvkki Guovdageainnus .
Dette gjelder ikke bare i forhold til reindriften , men også i forhold til å etablere
MáttaVárjjat ruvki lea aitto fas rahppon , muhto doppe lea priváhta eanaeaiggát guovllus gos ruvki lea .
http://www.fefo.no/no/Naturressurser/Sider/Mineraleroggrus.aspx
http://www.fefo.no/no/Naturressurser/Sider/Mineraleroggrus.aspx
deponi for avfall fra gruvedrift i fjordbasseng slik som i Kvalsund , noe som vil føre til økt forurensing og dermed true de sjøsamiske fiskeriene .
Dát ii leat dušše boazodoalu ektui , muhto maiddái dan ektui ahte ásahit deponiija ruvkedoaimma bázahusaide vutnii nugo Fálesnuoris , mii daguha eanet nuoskkideapmi ja dainna lágiin áitá mearrasámi guolástemiid .
Aktører innen bergverksindustrien har uttalt at Sametinget styrer Stortinget og forårsaker uforutsigbarhet for etableringer innen metall- og mineralutvinning 36 I forskningsrapporten GeoNor .
Báktedoaibmaindustriijas leat muhtun aktevrrat dadjan Sámedikki stivret Stuoradikki ja daguhit metálla- ja minerálaroggamiid álggaheddjiid eahpesihkkaris dillái 34. Dutkanraporttas “ GeoNor .
Norsk bergverksindustri spør i samme rapport om Sametinget vil ha mulighet til å stanse prosjekter der det i utgangspunktet er brukt store ressurser .
Norgga báktedoaibmaindustriija jearrá seamma raporttas lea go Sámedikkis vejolašvuohta bissehit prošeavttaid maidda leat álggu rájes atnán ollu resurssaid .
Norsk bergverksindustri har en sammenfallende strategi der Direktoratet for Mineraler anbefales å få større myndighet på bekostning av kommunenes selvråderett .
Norgga báktedoaibmaindustriijas lea sullásaš strategiija mas ávžžuhit Minerála Direktoráhtii addit eanet válddii mii čuozašii suohkaniid iešmearrideapmái .
Bergverksindustri kan altså være en potensielt stor inntektskilde for FeFo dersom det arbeides fram løsninger som både er økologisk forsvarlige , ikke legger varig beslag på store naturområder og ivaretar utmarksnæringenes vekstmuligheter .
Báktedoaibmaindustriija sáhttá leat vejolaččat stuora dienasgáldun FeFo:i jus gávnnahit čovdosiid mat sihke leat ekologalaččat bealušteaddjit , eai váldde stuora luondduguovlluid agibeaivái ja váldet vuhtii meahccealáhusaid stuorrunvejolašvuođa .
I så fall gjenstår det å synliggjøre de tradisjonelle næringenes eksistens , betydning og potensiale for framtiden .
Jus nu , de lea báhcán dahkat oainnusin árbevirolaš ealáhusaid eksisteansas ja mearkkašumis boahtteáigái .
Jakt er fremdeles et mannsdominert kulturelt felt , selv om andelen kvinner øker .
Bivdu lea ain kultuvrralaš suorgi mas leat eanas dievddut vaikko nisson lohku lassána .
På landsbasis i 2010/2011 var 181 840 av jegerne menn og 13 690 var kvinner , vurdert etter antall løste jegerkort ( SSB ) .
Jagi 2010/2011 ledje dain riikkadásis 181 840 dievddu ja 13 690 nissona , dan ektui galle bivdokoartta oste ( SGD ) .
I Finnmark var andelen jegere 4551 menn og 507 kvinner .
Finnmárkkus lei bivdiin dievdduid oassi 4551 ja 507 nissona .
Dette utgjorde 15,9 % menn og 1,9 % kvinner av totalbefolkningen i Finnmark i 2010 .
Dat dahke 15,9 % dievdduid ja 1,9 % nissoniid olles Finnmárkku álbmogis jagi 2010 .
Av disse deltok 3610 i småviltjakt , mens om lag 1300 deltok i elgjakt .
Dain oasálaste 3610 smávvafuođđobivddus ja sullii 1300 ealgabivddus .
Av småviltjegerne deltok 2530 i rypejakt og 560 i harejakt .
Smávvafuođđobivdiin bivde 2530 rievssahiid ja 560 njoammiliid .
I figuren ser vi at over 30 % av den voksne mannlige befolkningen i Kautokeino kommune jaktet i 2009/10 .
Govvosis oaidnit badjel 30 % rávis dievdduin Guovdageainnu suohkana álbmogis bivde jagi 2009/2010 .
Finnmark er delt inn i 250 jaktfelt blant annet for å kunne spre jakttrykket og fordele antall ryper pr. dag pr. jeger .
Finnmárku lea juhkkojuvvon 250 bivdoguvlui earret eará vai biđgejit bivdodeattu ja juhket galle rievssaha beaivái guhtege bivdi oažžu bivdit .
Figur 3.9
Govus 3.9
Andel av den mannlige befolkningen over 16 år som jaktet i 2009/10 etter kommune .
Oassi álbmoga dievdduin badjel 16 jagi geat bivde 2009/10 suohkaniid mielde .
( Kilde : SSB 37 )
( Gáldu : SGD 35 )
3.3.7 Rype Finnmark har alltid vært et legendarisk rypefylke og har alltid hatt størst antall felte ryper .
3.3.7 Rievssat Finnmárku lea álo leamaš gulustuvvon rievssatfylka ja doppe lea álo leamaš stuorimus lohku bivdon rievssahiin .
Men den sterkt nedadgående trenden i rypejakten gjelder også Finnmark .
Muhto rievssatbivddu hirbmat njieddji treanda gusto maiddái Finnmárkui .
Nedgangen i sesongen 2009/2010 var på hele 21 % fra foregående sesong .
Áigodagas 2009/2010 njiejai olles 21 % ovddit áigodaga ektui .
Siden toppsesongen 2005/2006 har felte ryper gått ned med over 40 000 fugl bare i Finnmark .
Bárisáigodaga 2005/2006 rájes lea bivdon rievssahiid lohku njiedjan 40 000 lottiin dušše Finnmárkkus .
Dette er svært dramatiske tall .
Dát leat hui dramáhtalaš logut .
Finnmark var likevel størst i antall felte ryper i 2009/2010 , etter å ha vært så vidt passert av Nord-Trøndelag i 2008/2009 .
Finnmárkkus ledje goitge 2009/2010 eanemus bahččon rievssahat maŋŋilgo 2008/2009 DavviTrøndelaga dan logu dáfus jur manai meaddel .
Det er uklart hva denne nedgangen i rypebestanden skyldes .
Lea eahpečielggas mii lea sivvan rievssatmáddodaga njiedjamii .
Professor i biologi ved Universitetet i Oslo , Atle Mysterud , sier til inatur.no 38 at de er usikre på hva nedgangen skyldes .
Biologiija professor Atle Mysterud , Oslo universitehtas dadjá inatur.no 36 siidui ahte leat eahpesihkkarat njiedjama sivvai .
Tabell 3.2
Tabealla 3.2
Ryper felt i de tre nordligste fylkene . ( Kilde : SSB . )
Rievssahat báhččon golmma davimus fylkkas ( Gáldu : SGD . )
Lirype
20 Finnmárku Rievssat
Fjellrype
Giron
Lirype
Rievssat
19 Troms
19 Romsa
18 Nordland
18 Nordlánda
http://www.inatur.no/smavilt/artiklersmavilt/8035030.o2.html
http://www.inatur.no/smavilt/artiklersmavilt/8035030.o2.html
Figur 3.10
Govus 3.10
Kommuner med flest felte ryper .
Suohkanat gos eanemus godde rievssahiid .
Antall felte ryper og antall jegere med utbytte 2009/2010 .
Lohku báhččon rievssahiin ja lohku bivdiin geain lei sáláš 2009/2010 .
( Kilde : SSB )
( Gáldu : SGD )
Finnmark er ikke et stort elgjaktfylke på landsbasis , noe som skyldes en relativt ung elgstamme .
Finnmárku ii leat stuora ealgabivdofylka riikkadásis , sivas go guovllus lea oalle nuorra ealganálli .
Elgen etablerte seg i Finnmark først i 1960-årene .
Ealga bisánii Finnmárkui aitto 1960 jagiid .
Ifølge Johnsen ( 2007 ) trives elgen , bare det rette beitetilbudet finnes , men han nevner ikke noe om hva slags beite utenom skog som gjør at elgen sprer seg i Finnmark .
Johnsen ( 2007 ) mielde loaktá ealga dušše doppe gos rievttes guohtumat leat muhto ii namut makkár guohtumat Finnmárkkus leat earret vuovddi mat dahket ahte ealga leavvá .
Elgstammen er likevel voksende , noe antall felte dyr viser ( figur 10 ) .
Ealganálli lea goitge lassaneame , dan čájeha lohku galle ealli leat goddán ( govus10 ) .
Ifølge FeFo ( se også Johnsen 2007 ) er elgstammen i Finnmark mer balansert kjønnsmessig og har større dyr enn andre steder , noe som igjen skyldes lavere bestandstetthet .
FeFo dieđuid mielde ( Geahča maiddái Johnsen 2007 ) lea Finnmárkku ealganális eanet dássetvuohta sohkabealvuođas ja stuorit eallit , dan čilgejit vuollegis čoahkkisvuođain .
I 2009/2010 ble det gitt fellingstillatelse på 827 dyr , mens det i 2010/2011 er gitt tillatelse til å felle 1097 dyr .
Jagi 2009/2010 adde goddinlobi 827 eallái ja 2010/2011adde lobi báhčit 1097 ealli . Báhčinproseanta lea 75-80 % .
Trøndelag ble det til sammenligning gitt tillatelse om felling av 5584 dyr i 2009/2010 .
Buohtastahttima dihte Davvi-Trøndelagain , de doppe adde báhčinlobi 5584 eallái 2009/2010. 74
FeFo administrerer elgjakt på sin eiendom .
FeFo hálddaša ealgabivddu iežas eatnamiin .
Jakta er fordelt på ca. 250 jaktfelt over 38 000 km 2 i 14 av fylkets 19 kommuner .
Bivddu leat juohkán su. 250 bivdoguvlui mii lea 38 000 km² 14 suohkanis fylkka 19 suohkaniin .
Dette igjen er fordelt på fem geografiske bestander med hver sine jaktkvoter .
Dat fas leat juhkkojuvvon viđa geográfalaš nállái main leat guhtesge bivdoearit .
Totalt sett er Karasjok og Tana de største områdene med om lag 300 dyr hver ( FeFo39 ) .
Oppalohkái leat Kárášjohka ja Deatnu stuorimus guovllut 300 elliin goappáge guovllus ( FeFo37 ) .
Tildeling av elgjakt foregår etter søknad og loddtrekning .
Ealgabivddu juhket ohcamušaid ja vuorbádeami bokte .
Tabell 3.3
Tabealla 3.3
Elgjakt , etter fylke .
Ealgabivdu , fylkkaid mielde .
2009/2010 og 2010/2011 .
2009/2010 ja 2010/2011 .
( Kilde : SSB . ) 2009/2010
2010/2011 Njeidon eallit
2010/2011 Felte dyr i prosent
Bahččon ealli Báhččon eallit proseanta
Felte dyr Tillatt felt 1 I alt
kon báhčin lohpi 1 Njeidon eallit
Hanndyr Hunndyr
NjiŋŋeOktii-
Felte dyr i prosent
eallit proseanta
Felte dyr Tillatt felt 1
Tillatt felt 1 NjiŋŋeOktii-
av tillatt felt 1
juhkkon elliin 1
I alt
eallit
Hanndyr Hunndyr
eallit Olles riikka
Hele landet
eallit
Troms Romsa
Troms Romsa
Finnmark Finnmárku 827
Finnmark Finnmárku
1 Tillatt felte dyr og fellingsprosenten tar utgangspunkt i felte dyr og fellingstillatelser på det arealet kommunen administrerer , mens fellingstallene viser i hvilken kommune dyrene ble felt .
1 Elliide maidda lea juhkkon báhčinlohpi ja njeaidinproseanta , dain lea vuolggasadji njeidon elliin ja báhčinlobiin dan areálas maid suohkan hálddaša , ja njeidonlogut čájehit makkár suohkanis eallit leat njeidon .
http://www.fefo.no/no/jakt/Dokumenter/Elg/2011/Jaktfelt,%20fellingskvoter%20og%20grunnpriser 20 % 2011.pdf
http://www.fefo.no/no/jakt/Dokumenter/Elg/2011/Jaktfelt,%20fellingskvoter%20og%20grunnpriser 20 % 2011.pdf
Figur 3.11 Felte elg i Finnmark 1960–2010 . ( Kilde : Finnmarkseiendommen , Finnmark uopmodat )
Báhččon ealggat Finnmárkkus 1960-2010 ( Gáldu : Finnmarkseiendommen , Finnmárkkuopmodat )
3.3.9 Friluftsliv Allemannsretten og skuter- og barmarksløyper er to viktige forvaltningsområder for FeFo når det gjelder friluftsliv .
3.3.9 Meahcástallan Buohkaid vuoigatvuohta ja skuter- ja bievlavuodjinluottat leat guokte dehálaš hálddašanoasi FeFo:s mii guoská meahcástallamii .
Vi forstår vanligvis jakt og fiske som friluftsliv .
Mii ipmirdit dábálaččat bivddu ja guolásteami meahcástallamin .
Men friluftsliv forstått som allemannsretten og slik det defineres av FeFo , dreier seg om retten til å ferdes og oppholde seg i utmarka .
Muhto meahcástallan ipmirduvvon buohkaid vuoigatvuohtan ja nugo FeFo dan definere , de lea dat vuoigatvuohta vánddardit ja leat meahcis .
Bær- og sopplukking hører også med under friluftsloven .
Muorje- ja guopparčoaggin gullá maiddái Olgodoaibmaláhkii .
Friluftslivsbegrepet er av relativt ny dato i Finnmark , særlig gjelder det i samisk sammenheng .
Meahcástallandoaba lea oalle ođas Finnmárkkus , erenoamážit sápmelaččaid gaskkas .
Naturbruk oppfattes snarere som en del av kulturen , og lar seg ikke uten videre skille ut som separat fra folks hverdagsliv .
Luonddugeavaheapmi ipmirduvvo baicca oassin kultuvrras , iige buot oktavuođain oba sáhtege dan sirret eret olbmuid árgabeaivvis .
Dette er selvsagt også et spørsmål om trender innenfor ulike sosiokulturelle grupper i det samiske samfunn .
Das lea dieđusge maiddái gažaldat treandain iešguđetge lágan sosiokultuvrralaš joavkkuin sámi servodagas .
Det er en tendens til at naturbruken mer og mer oppfattes som rekreasjon og friluftsliv , men samtidig passer ikke naturbruken i Finnmark inn i en ordinær friluftslivsdefinisjon .
Tendeansa lea ahte luonddugeavaheami eanet ahte 76 eanet ipmirdit rekreašuvdnan ja meahcástallamin , muhto seammás ii heive Finnmárkku luonddugeavaheapmi dábálaš meahcástallandefinišuvdnii .
Det er også grunn til å spørre om vedlikeholdet av ulike former for naturbruk utgjør en kulturell kapital og kontinuitet ?
Maiddái lea ágga jearrat ahte dahká go iešguđetlágan luonddugeavahan vugiid bisuheapmi ja seailluheapmi makkárge kultuvrralaš kapitála ja kontinuitehta ?
Resultater fra levekårsundersøkelsen 1997–2007 definerer likevel fiske og jakt som friluftslivsaktiviteter .
Bohtosat eallindiliguorahallamis 1997-2007 definerejit goitge guolásteami ja bivddu meahcástallandoaibman .
Statistikken her presentert under jakt og fiske får stå som et symbolsk uttrykk for at naturbruk fremdeles er et sentralt aspekt ved livsstil og kulturell identitet i hele finnmarksbefolkningen .
Statistihkka dás ovdanbukton bivddu ja guolásteami vuolis bissu cealkámuššan dasa ahte luonddugeavaheapmi ain lea guovddáš aspeakta eallinvuogis ja kultuvrralaš identitehtas olles Finnmárkku álbmogis .
Min egen forskning på innføringen av finnmarksloven viser at naturbruk for mange ene og alene representerer helt eksistensielle verdier knyttet til valg av bosted i Norge .
Mu iežan dutkan Finnmárkkulága sisafievrrideamis čájeha ahte luonddugeavaheapmi oallugiidda lea áidna mii ovddasta áibbas eksistensiella árvvuid čadnon orrunsaji válljemii Norggas .
Rovdyrsituasjonen kan ha stor innvirkning på hvordan sauebønder i samiske områder klarer å tilpasse driften .
Boraspiredilálašvuohta sáhttá leat stuora váikkuhus dasa mo sávzaboanddat sámi guovlluin nagodit heivehit doalu .
Å få oversikt over norsk rovdyrpolitikk , forvaltning og forskning er en svært utfordrende oppgave .
Oažžut čielgasa norgga boraspirepolitihkas , hálddašeamis ja dutkamis lea hui hástaleaddji bargu .
Det skal sies at det allerede finnes mye informasjon på rovviltportalen .
Boraspireportálas lea gal jo ollu diehtu .
Men for et politikk- og forvaltningsområde som har såpass stor offentlig interesse , ville det vært ønskelig med en ressursside der særlig relevant statistikk og annet tallmateriale vektlegges .
Muhto dakkár politihkka- ja hálddašansuorggis mas lea stuora almmolaš beroštupmi , livčče sávahahtti resursasiidu mas erenoamáš áššáiguoskevaš statistihkat ja eará lohkomateriálat deattuhuvvojit .
Dette gjelder også for Finnmarkseiendommen .
Dát guoská maiddái Finnmárkkuopmodahkii .
FeFos rolle som forvalter og utøver av makt innebærer også et offentlig søkelys på virksomheten .
FeFo rolla hálddašeaddjin ja fámu geavaheaddjin čuovvu maiddái almmolaš beroštupmi .
Alt av nøkkeltall , budsjett og regnskaper tilrådes publisert på en enkel og oversiktlig måte på nettsidene .
Buot čoavddaloguid , bušeahta ja rehketdoalu rávvet almmuhit álkes ja oinnolaš vuogi mielde neahttasiidduineaset .
Minimumsstandard er i dette tilfellet for lite .
Unnimusmearri lea dán áššis beare unnán .
I dag er publisering på oversiktlige nettsider en særdeles viktig kommunikasjonsform og bør være en nøkkelprioritet i enhver institusjon eller organisasjon som berører offentlighetens interesser .
Dán áiggi lea almmuheapmi neahttasiidduin main čielgasit oaidná dieđuid , erenoamáš dehálaš gulahallanvuohki ja galggašii leat váldovuoruheapmi juohke institušuvnnas dahje organisašuvnnas mat guoskkahit almmolašvuođa beroštumiid .
Referanser Andersen , Svanhild ( 2009 ) : ” Primærnæringene reindrift , jordbruk og fiske ” i Samiske tall forteller 2 .
Referánssat Andersen , Svanhild ( 2009 ) : Vuođđoealáhusat , eanadoallu ja guolásteapmi , dás : Sámi logut muitalit 2 .
Kommentert samisk statistikk 2009 .
Čielggaduvvon sámi statistihkka 2009 .
Sámi allaskuvla . Geonor – Industriell verdiskaping basert på geologiske ressurser i Nordområdene .
Sámi allaskuvla Geonor- Industriell verdiskaping basert på geologiske ressurser i Nordområdene .
NGU .
NGU .
, NTNU , NORUT og SINTEF , 2010 Johnsen , Bjørn Vidar ( 2007 ) : Elgstammen i Finnmark http://www.hjorteviltet.no/asset/280/1/280_1.pdf Nygaard , Vigdis , og Eva Josefsen ( 2010 ) : Finnmarkseiendommen under lupen .
, NTNU , NORUT og SINTEF , 2010 Johnsen , Bjørn Vidar ( 2007 ) : Finnmárkku ealganálli http://www.hjorteviltet.no/asset/280/1/280_1.pdf Nygaard , Vigdis og Josefsen , Eva 2010 : Finnmarkseiendommen under lupen .
NORUT Alta , rapport 2010:4 Næss , Marius Warg , B. - J. Bårdsen , E. Pedersen and T. Tveraa ( 2011 ) .
NORUT Alta , rapport 2010:4 Næss , Marius Warg , B. - J. Bårdsen , E. Pedersen and T Tveraa , 2011 .
Pastoral herding strategies and governmental management objectives : predation compensation as a risk buffering strategy in the Saami reindeer husbandry .
Pastoral herding strategies and governmental management objectives : predation compensation as a risk buffering strategy in the Saami reindeer husbandry .
Human Ecology , ( In Press ) .
Human Ecology , ( In Press ) .
Vaage , Odd Frank ( 2009 ) : Mosjon , friluftsliv og kulturaktiviteter : resultater fra Levekårsundersøkelsene fra 1997 til 2007 .
Vaage , Odd Frank 2009 : Mosjon , friluftsliv og kulturaktiviteter : resultater fra Levekårsundersøkelsene fra 1997 til 2007 .
Oslo : Statistisk sentralbyrå .
Oslo : Statistisk sentralbyrå .
Vest-Finnmark jeger- og fiskerforening ( 2009 ) : Revidert driftsplan for Repparfjordelva 2010–2013 http://www.vfjff.no/filer/nydriftsplanforrepparfjordelva2010-2013.pdf 03.05.2011 kl. 15.00
Vest-Finnmark jeger- og fiskerforening ( 2009 ) : Revidert driftsplan for Repparfjordelva 2010-2013 http://www.vfjff.no/filer/nydriftsplanforrepparfjordelva2010-2013.pdf 03.05.2011 kl. . 15.00
http://www.fefo.no/no/fefo/Documents/Styrem%C3%B8ter/Styresaker/2011 2011 / -03-31%20Styrem%C3%B8te%20i%20Alta/Styresak%20232011%20Vedlegg%202%20Aktivitetsregnskap.pdf Fefo , jaktfelt og kvoter : http://www.fefo.no/no/jakt/Dokumenter/Elg/2011/Jaktfelt,%20fellingskvoter%20o g%20grunnpriser%202011.pdf Fefo , mineraler og grus : http://www.fefo.no/no/Naturressurser/Sider/Mineraleroggrus.aspx Jerv tar mest rein : http://www.rovviltportalen.no/content/500039612 / Jerv og gaupe tar mest sau : http://www.rovviltportalen.no/content/500041279/Jerv-og-gaupe-tar-mest-sau .
http://www.fefo.no/no/fefo/Documents/Styrem%C3%B8ter/Styresaker/2011 2011 / -03-31%20Styrem%C3%B8te%20i%20Alta/Styresak%20232011%20Vedlegg%202%20Aktivitetsregnskap.pdf Fefo , bivdoguovllut ja earit : http://www.fefo.no/no/jakt/Dokumenter/Elg/2011/Jaktfelt,%20fellingskvoter%20o g%20grunnpriser%202011.pdf Fefo , mineralat ja geađggit : http://www.fefo.no/no/Naturressurser/Sider/Mineraleroggrus.aspx Geatki váldá eanemus bohccuid : http://www.rovviltportalen.no/content/500039612 / Geatki ja albbas váldet eanemus sávzzaid : http://www.rovviltportalen.no/content/500041279/Jerv-og-gaupe-tar-mest-sau .
Direktoratet for naturforvaltning .
Direktoratet for naturforvaltning .
Lakse- og sjøaurefiske 2008 http://www.ssb.no/emner/10/05/nos_laksogsjoaure/nos_d423/nos_d423.pdf NOU 2007:14 Samisk naturbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms .
Luossa ja guvžábivdu 2008 http://www.ssb.no/emner/10/05/nos_laksogsjoaure/nos_d423/nos_d423.pdf NOU 2007 : 14 Samisk naturbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms Bakgrunnsmateriale for Samerettsutvalget NRK .
Bakgrunnsmateriale for Samerettsutvalget NRK Sami radio : Willy Ørnebakk om skadefelling .
Sámi radio : Willy Ørnebakk goddinlobiid birra .
http://www.nrk.no/kanal/nrk_sapmi/1 .
http://www.nrk.no/kanal/nrk_sapmi/1 .
7477353 NRK.no : Snåsaordfører Bente Hjulstad Belbo http://www.nrk.no/nyheter/norge/1 .
7477353 NRK.no : Snåsaordfører Bente Hjulstad Belbo http://www.nrk.no/nyheter/norge/1 .
7429517 SNO melder om stor gaupeaktivitet : http://www.rovvilt.net/images/stories/Innvilget%20skadefellingstillatelse%20p%C 3%A5%20gaupe%20i%20omr%C3%A5det%20Maisa%20og%20Altevassh%C3 %B8gda.pdf Rovbase 3.0 http://dnweb13.dirnat.no/Rovbase30Innsyn/Contentpages/InnsynErstatningReinSt atistikk .
7429517 SLB dieđiha stuora albbasaktivitehta : http://www.rovvilt.net/images/stories/Innvilget%20skadefellingstillatelse%20p%C 3%A5%20gaupe%20i%20omr%C3%A5det%20Maisa%20og%20Altevassh%C3 %B8gda.pdf Rovbase 3.0 http://dnweb13.dirnat.no/Rovbase30Innsyn/Contentpages/InnsynErstatningReinSt atistikk .
aspx ?
aspx ?
Arbeidsomrade = InnsynErstatningRein .
Arbeidsomrade = InnsynErstatningRein .
Rovbasen er et verktøy der publikum selv velger variabler som tidsintervaller , dyreart , område og distrikt SørTroms regionråd : uttalelse om rovdyrforvaltningen 74
Rovbase lea reaidu mas geavaheaddjit ieža válljejit variábeliid nugo áigodagaid , eallišlája , guovllu ja orohaga .
Rovvilterstatning 2009 , Fylkesmannen i Nordland : http://www.fylkesmannen.no/fagom.aspx?m=2747&amp;amid 3478687 = 18.04.2011 kl .
Mátta-Romssa guovlluráđđi : cealkámuš boraspirehálddašeamis Boraspirebuhtadusat 2009 , Nordlándda fylkkamánni : http://www.fylkesmannen.no/fagom.aspx?m=2747&amp;amid 3478687 = 18.04.2011 kl .
16.37 Rovvilterstatning 2009 , Fylkesmannen i Troms : Antall søknader om erstatning for tap av sau til fredet rovvilt 2000–2009 , omsøkte og erstattede dyr samt kadaver som Statens naturoppsyn har dokumentert tatt av fredet rovvilt .
16.37 Boraspirebuhtadusat 2009 , Romssa fylkkamánni : Ohcamušaid lohku sávzamassimiid ovddas ráfáiduhtton boraspiriide 2000-2009 , ohcamušat ja buhtaduvvon eallit ja ráppit maid Stáhta luonddubearráigeahčču lea duođaštan ahte ráfáiduhtton boraspiret leat vahágahttán .
http://www.fylkesmannen.no/fagom.aspx?m=4061&amp;amid 3475577 = Rovvilterstatning 2009 , Fylkesmannen i Finnmark : http://www.fylkesmannen.no/enkel.aspx?m=2139&amp;amid 1852983 = Samisk statistikk 2010 ( NOS .
http://www.fylkesmannen.no/fagom.aspx?m=4061&amp;amid 3475577 = Boraspirebuhtadusat 2009 , Finnmárkku fylkkamánni : http://www.fylkesmannen.no/enkel.aspx?m=2139&amp;amid 1852983 = Samisk statistikk 2010 ( NOS .
– Norges offisielle statistikk ) http://www.ssb.no/emner/00/00/20/nos_samer/nos_d437/nos_d437.pdf Stortingsmelding nr. 15 ( 2003–2004 ) : Rovvilt i norsk natur .
- Norges offisielle statistikk ) http://www.ssb.no/emner/00/00/20/nos_samer/nos_d437/nos_d437.pdf Stuoradiggedieđáhus nr. 15 " Rovvilt i norsk natur " .
Region 5 .
Region 5 .
Hedmark , Region 6 .
Hedmark . Region 6 .
Trøndelagsfylkene og Møre og Romsdal , Region 7 .
Trøndelagsfylkene og Møre og Romsdal , Region 7 .
Troms og Finnmark Sør-Troms regionråd .
Troms og Finnmark Lulli Romssa guovlluráđđi .
Uttalelse om rovviltforvaltningen : http://www.sortromsregionraad.no/Dok/20110408-uttalelse-rovdyrforvaltningen.pdf Sametinget styrer Stortinget : http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/nordland/1 .
Boraspirehálddašeami cealkámušat : http://www.sortroms-regionraad.no/Dok/20110408-uttalelserovdyrforvaltningen.pdf Sámediggi stivre Stuoradikki : http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/nordland/1 .
Appendiks 1 Kommunene med STN-områder 2030
Appendix 1 Suohkanat SED-guovlluiguin 2030
Unjárga
Unjárga
Deatnu
Deatnu
Kárásjohka Porsanger
Kárásjohka 2020 2019
Karasjok Porsángu
Karasjok Porsáŋgu
Nordkapp
Nordkapp
Måsøy
Måsøy
Loppa
Loppa
Guovdageaidnu
Guovdageaidnu
Kautokeino Kvænangen
Kvænangen Návuotna
Gáivuotna
Gáivuotna
Skånland / Gratangen / Lavangen Tromsø Hamarøy / Tysfjord
Storfjord Lyngen Sørreisa Skånland / Gratangen / Lavangen
Figur 3.12
Figur 3.12
Appendiks 2 Rovviltforvaltningsregioner
Appendix 2 Boraspirehálddašanguovllut
Figur 3.13 Appendiks 3 Rovviltforvaltningen .
Govus 3.13 Appendix 3 Boraspirehálddahus ( Gáldu : Luondduhálddašandirektoráhtta )
Appendiks 4 Jaktfelt FeFo
Govus 3.14 Appendix 4 Bivdoguovllut FeFo
4 Den samiskrelaterte doktorgradsproduksjonen ved Universitetet i Tromsø 40
4 Sámi-guoski doavttergrádabuvttadeapmi Romssa universitehtas 38
Ann Ragnhild Broderstad Forsker , dr.med , overlege Senter for samisk helseforskning , Universitetet i Tromsø Medisinsk klinikk , Universitetssykehuset Nord Norge , Harstad Else Grete Broderstad Forsker , dr. polit. Senter for samiske studier , Universitetet i Tromsø
Ann Ragnhild Broderstad Dutki , dr.med , váldodoavttir Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš , Romssa universitehta Medisiinnalaš klinihkka , Davvi-Norgga Universitehtabuohcceviessu , Hárštá Else Grete Broderstad Dutki , dr. polit. Sámi dutkamiid guovddáš , Romssa universitehta
Kapitlet gjør et dypdykk i den samiskrelaterte doktorgradsproduksjonen ved Universitetet i Tromsø , fordi dette er den forsknings- og utdanningsinstitusjonen i landet som er størst i omfang og bredde når det gjelder samiskrelatert forskning .
Čoahkkáigeassu Kapihtal čiekŋuda sámi-guoskevaš doavttergrádabuvttademiide Romssa universitehtas danne go dat lea dutkan- ja oahppoásahus riikkas mii go guoská sámi guoskevaš dutkamii , lea stuorimus fátmmasteami ja viidodaga dáfus .
Selv om det faktiske antall samiskrelaterte doktorgrader er mange ganger lavere enn det totale antall , har den samiskrelaterte doktorgradsproduksjonen pr. femårsperiode 1990– 2009 hatt godt og vel samme økning som den totale økningen ved universitetet .
Vaikko duohta lohku sámi-guoski doavttergrádain lea máŋgga geardde unnit go ollislaš lohku , de lea sámi-guoski doavttergrádabuvttadeapmi juohke vihttajagiáigodaga 19902009 lassánan roahkka seamma ollu go ollislaš lassáneapmi lea universitehtas .
Samtidig har noen fagområder i undersøkelsesperioden lyktes bedre enn andre når det gjelder å få gjennomført doktorgradsprosjekter .
Muhtun fágasuorggit leat seammás guorahallanáigodagas lihkostuvvan buorebut go earát doavttergrádabuvttademiid čađahemiiguin .
Takk til Hildegunn Bruland for kommentarer til manuskriptet .
Giitu Hildegunn Bruland kommentáraid ovddas čállosii .
Som grunnlag for planlegging , nye satsninger og prioriteringer bør det utarbeides jevnlige oversikter / analyser over den samiskrelaterte doktorgradsproduksjonen både for UiT , på nasjonalt plan og i en nordisk sammenheng .
Vuođđun plánemii , ođđa árjjaid bidjamii ja vuoruhemiide galggaše ráhkaduvvot jeavddalaččat oppalašgeahčastagat / analysat sámi-guoski doavttergrádabuvttademiin sihke UiT:s , riikka dásis ja davviriikkalaš oktavuođas .
4.1 Innledning I dette kapitlet vil vi drøfte utviklingen av samisk forskning , konkretisert til avlagte doktorgrader ved Universitetet i Tromsø ( UiT ) i perioden 1990–2010 .
4.1 Álggahus Dán kápihttalis áigut ságaškuššát sámi dutkama ovdáneamis , konkrehtalaččat doavttergrádain mat leat čađahuvvon Romssa universitehtas ( UiT ) áigodagas 1990-2010 .
Selv om doktorgradene formelt er avlagt ved UiT , er flere av dem gjennomført ved andre høyere forsknings- og utdanningsinstitusjoner , som for eksempel Samisk høgskole i Kautokeino .
Vaikko doavttergrádat almmolaččat leat čađahuvvon UiT bokte , de leat máŋga dain čađahuvvon eará alit dutkan- ja oahppoásahusain , nugo ovdamearka dihte Sámi allaskuvllas Guovdageainnus .
NIFU-kartleggingen gir oss et grunnlagsmateriale og bidra til statistiske tall på det samiske forskningsområdet , tall som fram til nå ikke har vært tilgjengelig .
Earret eará kártejuvvojit dutkanprošeavttat , bargiidresurssat , ruhtadangáldut , oahppofálaldagat , dutkanbestendilálašvuohta , dutkanfáttát ja dutkanfierpmádagat .
Nordisk institutt for studier av innovasjon , forskning og utdanning har statistikkansvaret for universitets- , høgskole- og instituttsektoren .
Dán barggu ráddjen doavttergrádabargguide sáhttá orrut gáržžideaddjin , go sámi dutkan fátmmasta ollu eanet ja lea ollu eanet institušuvnnain go dušše Romssa Universitehtas .