pere/sami_parallel huggingface dataset:
I denne studien ble det ikke funnet etniske forskjeller i demografi og psykososiale karakteristika hos pasientene .
Dán dutkamušas eai gávdnan čearddalaš erohusaid áššiválddahallamis ja psykososiála mihtilmasvuođain buhcciin .
Det ble heller ikke funnet etnisk forskjeller i mental helse hos disse pasientene .
Dáid buhcciin eaige leat gávdnan čearddalaš erohusaid buhcciid mielalaš dearvvašvuođas .
Ingen etnisk forskjell ble funnet i andel som uteble eller falt fra planlagt behandling .
Čearddalaš erohusat eaige gávdnon dain geat eai boahtán dahje heite plánejuvvon divššus .
Det ble derimot funnet at terapeutene foreskrev flere behandlingstimer og mer sosialt fokusert behandlingsopplegg når pasientene var samer i forhold til ikke-samiske pasienter .
Dan maid gávdne lei ahte terapevttat mearridedje eanet dikšundiimmuid ja eanet sosiála deattuhuvvon dikšuma go buohccit ledje sápmelaččat go maid dahke dážaide .
Studien viste også at etnisk mach mellom klient og terapeut var assosiert med mer bruk av medisinering og mindre bruk av verbal terapi .
Dutkamuš čájehii maiddái ahte čearddalašvuohta buohccis terapevta ektui mielddisbuvttii eanet dálkkasteami ja unnit njálmmálaš terapiija .
Det ble foreslått at dataene i dette materialet kunne tyde på at det var etniske forskjeller i behandlingsplanlegging og behandlingsmål .
Danin árvaluvvui ahte čohkkejuvvon dieđut sáhtte duođaštit ahte ledje čearddalaš erohusat dikšunplánemis ja dikšunulbmiliin .
Referanser [ 20-22 ]
Čujuhusat [ 20-22 ]
I Ung i Nord studien som ble gjennomført blant ungdom i NordNorge ble det ikke funnet etniske forskjeller i selvrapportert selvmordsforsøk .
Nuorran Davvin dutkamušas mii čađahuvvui Davvi-Norgga nuoraid gaskkas eai gávdnan čearddalaš erohusaid iešdieđihuvvon iešsoardingeahččalemiin .
I begge etniske grupper var det betydelige forskjeller i forekomst av selvmordsforsøk mellom kjønnene .
Goappaš čearddalaš joavkkuin ledje mealgadis erohusat iešsoardingeahččalemiin sohkabeliid gaskkas .
2.11.1 Selvmord i Norge I Norge har man sett en økning i antall selvmord for begge kjønn fra slutten av 1960-tallet frem til midten av 1980-tallet .
2.11.1 Iešsoardimat Norggas Norggas leat iešsoardimat ( goappaš sohkabeliid ) gaskkas lassánan 1960-logu rájes gitta 1980 logu gaská rádjai .
Antall selvmord per 100 000 innbyggere ble i denne perioden fordoblet til en rate på 16 ( for begge kjønn ) tilsvarende 650 selvmord per år .
Iešsoardimiid lohku juohke 100 000 ássiidlogu ektui lea dán áigodagas duppalastojuvvon 16 geardunlohkui mii mearkkaša 650 iešsoardima jagis .
Deretter ble det registrert en rask nedgang , og i løpet av sjuårsperioden 1988-1994 var den registrerte dødeligheten i selvmord redusert med 25 % .
Das rájes lea iešsoardimiid lohku sakka njiedjan , ja 1988 gitta 1994 rádjai jámolašvuohta iešsoardimiid dihte njiedjan 25% .
Fra 1994 har selvmordraten i Norge vært forholdsvis stabil med et gjennomsnittlig nivå på 12 per 100 000 innbyggere for menn og kvinner sammenlagt .
1994 rájes lea iešsoardinlohku nissoniid ja dievddus gaskkas bisson measta rievdatkeahttá gaskamearálaččat 12 geardunlogus juohke 100 000 ássiidlogu ektui .
Dette tilsvarer om lag 550 selvmord per år .
Dát mearkkaša sullii 550 iešsoardima jagis .
Generelt har man funnet en høy forekomst av selvmord blant urfolk i nordområdene for eksempel på Grønland , i Canada og Alaska .
Oppalaččat leat gávdnan ollu iešsoardimiid davviguovlluid álgoálbmogiid gaskkas nugomat Ruonáeatnamis , Canadas ja Alaskas .
I denne studien ble personen kategorisert som samisk dersom enten en besteforelder , forelder eller personen selv hadde samisk som førstespråk eller at personen selv oppfatter seg som same .
Dán dutkamušas adnojuvvo sápmelažžan olmmoš geas juogo áhkku , dahje áddjá , vánhen dahje alddis lei sámegiella vuosttašgiellan dahje ahte ieš anii iežas sápmelažžan .
Spørsmål om selvmordatferd ( selvmordsforsøk og selvmordstanker ) blant samiske ungdommer i Nord-Norge var en del av Ung i Nord studien .
Gažaldagat iešsoardimiid birra ( iešsoardingeahččaleapmi ja iešsoardinjurdagat ) sámi nuoraid gaskkas Davvi-Norggas lei oassin Nuorra Davvin dutkamušas .
I denne studien ble samisk etnisitet definert på bakgrunn av om ungdommen rapporterte at foreldre hadde samisk bakgrunn , en av besteforeldrene eller foreldrenes språk var samisk og / eller hvorvidt ungdommen oppfattet seg selv som samisk .
Dán dutkamušas sámi čearddalašvuohta mearriduvvui dan mielde go nuorat vástidedje ahte sin váhnemiin lei sámi duogáš , ja ahte juogo áhkus dahje áddjás dahje váhnemiin lei sámegiella eatnigiellan ja ahte atne go nuorat iežaset sápmelažžan .
2.11.3 Selvmord hos samer Det ble funnet en forhøyet selvmordsdødelighet blant samer sammenliknet med den øvrige nordnorske befolkningen på 27 % i perioden 1978-1990 .
2.11.3 Iešsoardin sápmelaččaid gaskkas Sápmelaččaid gaskkas gávdne stuorit oasi jápmimiid iešsoardimiid dihte 27% go muđui davvinorgga álbmogis 1978 rájes gitta 1990 rádjai .
Det var spesielt høy risiko for selvmordsdødelighet blant samiske ungdom og unge voksne ( 15-24 år ) både blant menn og kvinner .
Lei alla iešsoardinjámolašvuođa riska sámi nuoraid ja veaháš boarráset nuorat ( 15-24 jahkásaččat ) sihke dievdduid ja nissoniid gaskkas .
Omlag 30 % av alle selvmord ble utført i denne aldergruppa med 3,5 ganger høyere dødelighet for menn enn for kvinner .
Sullii 30 % buot iešsoardimiin čađahuvvojedje dáid ahkásaččaid gaskkas 3,5% stuorit stuorit jámolašvuohta dievdduin go nissoniin .
På den annen side fant man at samiske menn og kvinner som hadde tilknytning til reindrifta ikke hadde en høyere risiko for selvmordsdødelighet enn med den øvrige nordnorske befolkningen .
Nuppe bealis de gávnnaimet ahte sámi dievdduid ja nissoniid gaskkas geat gulle boazodollui ii lean stuorit riska jápmit iešsoardimis go muđui davvinorgga álbmogis .
I Ung i Nord studien ble det ikke funnet etniske forskjeller i selvrapporterte selvmordforsøk .
Nuorra Davvin dutkamušas eai gávdnan čearddalaš erohusaid iešdieđihuvvon iešsoardin geahččaleamis .
I begge etniske grupper ble det funnet betydelige kjønnsforskjeller i forekomst av selvrapporterte selvmordsforsøk .
Goappaš čearddalaš joavkkuin gávdne čielga erohusaid sohkabeliid gaskkas iešdieđihuvvon iešsoardingeahččalemiid hárrái .
Blant de samiske jenter var det 14 % som rapporterte at de tidligere hadde forsøkt å ta sitt eget liv , mot 7 % blant de samiske guttene .
Sámi nieiddaid gaskkas ledje 14 % geat muitaledje ahte sii leat geahččalan iežaset soardit , ja 7 % sámi bártnit gaskkas .
Figur 2.15 Selvmordsforsøk hos samiske ungdommer basert på data Ung i Nord studien ( 1994/1995 ) Kilde : Silviken og Kvernmo ( 2007)Journal of Adolescence , Curtis et al ( 2006 ) , INUSSUK , Arktisk forskningsjournal 1 , Grønlands Hjemmestyre
Figuvra 2.15 Iešsoardingeahččaleamit sámi nuoraid gaskkas mas Nuorra Davvin dutkamuša bohtosat leat vuođđun ( 1994/1995 ) Gáldu : Silviken ja Kvernmo ( 2007)Journal of Adolescence , Curtis et al ( 2006 ) , INUSSUK , Arktalaš dutkanjournála 1 , Ruonáeatnama ruovttustivra
10 Gutter Jenter
10 Gutter Jenter
8 6 4 2 Samisk
8 6 4 2 Samisk
Referanser [ 20;23;24 ]
Čujuhusat [ 20;23;24 ]
2.12 Legemiddelbruk ( sovemedisin ) Sammendrag I en eldre studie fra Finnmar ble det ikke funnet etniske forskjeller i bruk av medikamenter .
2.12 Dálkkasgeavaheapmi ( nagirdandálkkasat ) Čoahkkáigeassu Dutkamušas mii ovdal lea čađahuvvon Finnmárkkus eai gávdnan čearddalaš erohusaid dálkkageavaheamis .
I en befolkningsbasert studie har det vær funnet lavere forbruk av sovemedisin i den samiske befolkningen sammenliknet med den norske .
Álbmotvuođustuvvon dutkamušas leat gávdnan ahte sápmelaččat leat geavahan unnit oađđindálkasa go dážat .
Andelen som rapporterte om søvnproblemer var også lavere i den samiske befolkningen .
Sápmelaččaid gaskkas maid lei unnit oassi geat muhtáledje ahte sis ledje oađđinváttisvuođat .
Undersøkelser har også vist at bruk av legemidler kan være forklart av ulike livsstilsfaktorer og bruk av legetjenester .
Iskkadeamit duođaštit maiddái ahte dálkasiid geavaheami sáhttá čilget iešguđetlágan eallindili fáktoriiguin ja doaktárbálvalusaid geavahemiin .
2.12.2 Kilder Legemiddelbruk har vært studert i forhold til samisk etnisitet i to befolkningsbaserte studier i Norge .
2.12.2 Gáldut Dálkkasgeavaheapmi leat dutkojuvvon sámi čearddalašvuođa ektui guovtti álbmotvuođustuvvon dutkamušain Norggas .
Den ene studien er basert på SAMINOR studien .
Nuppis lei SAMINOR dutkamuš vuođđun .
Målet med dette arbeidet var å sammenlikne bruk av sovemidler i den samiske befolkningen med øvrige befolkningsgrupper i Nord-Norge .
Dán barggu ulbmiliin lei buohtastahttit sápmelaččaid oađđindálkasiid geavaheami eará Davvi-Norgga olmmoščearddaid ektui .
2.12.3 Legemiddelbruk i den samiske befolkningen Vi vet lite om legemiddelbruk i den samiske befolkningen .
2.12.3 Dálkkasgeavaheapmi sápmelaččaid gaskkas Mii diehtit unnán dálkkasgeavaheami birra sápmelaččaid gaskkas .
Undersøkelsen fra Finnmark fra 1987-88 fant ikke store forskjeller i andel legemiddelbrukere i ulike etniske grupper .
Guorahallamat Finnmárkkus 1987-88 rájes eai gávdnan stuora erohusaid dálkkasgeavaheddjiid logus gaskkas iešguđet čearddalaš joavkkuin .
I denne studien ble det funnet en høyre prosentandel av kvinner som bruker legemidler i forhold til menn , men denne forskjellen avtok med økende alder .
Dán dutkamušas gávdne ahte leat eanet nissonat geat geavahit dálkasiid dievdduid ektui , muhto erohusat unno lassáneaddji agi mielde .
Samisk ble her definert som to eller flere besteforeldre av samisk opphav .
Sápmelažžan dás adnojuvvo jus leat guokte dahje eanet áhkut áddját geat leat sápmelaččat .
Legemiddel er definert som et stoff som er bestemt til eller utgis for å behandle eller forebygge sykdommer .
Dálkkas lea čilgejuvvon ávnnasiin mii lea dávdda váidudea ddji dahje eastadeami dihte .
For å kunne markedsføres som legemiddel må stoffet ha dokumentert både effekt , sikkerhet og teknisk kvalitet .
Jus dálkkasa máinnašeapmi galgá dohkkehuvvot de ferte ovdanbidjat dálkkasávdnasa duođaštuvvon beavttu , dorvvolašvuođa ja teknihkalaš kvalitehta .
( kilde : www.lovdata.no ) 60
( Gáldu : www.lovdata.no ) 56 56
Tabell 2.8 Bruk av legemidler i forhold til etnisitet i Finnmark ( n=11061 ) .
Tabealla 2.8 Dálkkasgeavaheapmi čearddalašvuođa ektui Finnmárkkus ( n=11061 ) .
Etnisk tilhørighet Norsk Finsk Samisk Samisk / Finsk
Čearddalaš gullevašvuohta Dáru Suoma Sámi Sámi / Suoma
2.12.4 Søvnproblemer og bruk av sovemedisin I følge undersøkelser gjort av Nasjonalt Folkehelseinstitutt har man funnet at bruk av sovemidler er relativt vanlig i Norge .
2.12.4 Oađđinváttisvuođat ja nagirdandálkasiid geavaheapmi Našunála Álbmotdutkaninstituhta guorahallamiid mielde leat gávdnan ahte oađđindálkasat leat oalle dábálačča Norggas .
Denne studien er basert på data fra SAMINOR helse og levekårsundersøkelsen i områder med blandet samisk og norsk bosetning .
Dát dutkamuša vuođđun lea dieđut čohkkejuvvon SAMINOR dearvvašvuođa ja birgenlági guorahallamis daid guovlluin gos sápmelaččat ja dážat ásset seahkálaga .
Andelen personer som rapporterte søvnproblemer var lavere i den samiske befolkningen enn i den ikke-samiske .
Álbmoga lohku geat dieđihedje oađđinváttisvuođaid lei vuollegeabbo sápmelaččaid gaskkas go dážaid .
Bruk av sovemidler i den samiske befolkningen tilsvarte halvparten av bruken i den norske .
Oađđindálkasiid geavaheapmi sápmelaččaid gaskkas lei sullii bealli dán ektui mii dážaid gaskkas lei .
Aller lavest forbruk ble funnet hos de med sterkest samisk tilhørighet som var bosatt i Finnmark .
Buot vuolimus geavaheami gávdne daid olbmuid gaskkas geain lei nana sámi gullevašvuohta ja geat ásse Finnmárkkus .
Uavhengig av etnisk tilhørighet brukte kvinner dobbelt så mye sovemidler som menn .
Beroškeahttá čearddalaš gullevašvuođa de nissonat geavahedje duppalit dan mađe go dievddut .
Studien konkluderer med at jo sterkere samisk tilhørighet , jo lavere forbruk av sovemidler .
Dutkamuš gávnnahuvvui ahte dađi nannoset sámi gullevašvuohta , mađi unnit dálkasiid geavahedje .
Forekomsten av søvnproblemer syntes generelt også å være lavere i den samiske befolkningen , men det har vært antydet at dette kanskje avspeiler en annerledes holdning til søvn som fenomen .
Oađđinváttisvuođaid gávdnostupmi orruleamen maiddái unnit váttisvuohta sápmelaččaid gaskkas , muhto lea geažuhuvvon ahte dát dáidá govvidit earálágan oainnu ja guottuid oađđimii fenomenan .
Andel som bruker sovemedisin i forhold til etnisitet .
Andel son bruker sovemedisin %
Ikke-samisk = alle som ikke hadde samisk tilhørighet .
Iisámi = buot earát geain ii lean sámi gullevašvuohta .
Kilde : Bakken K et al ( 2006 ) International Journal of
Gáldu : Bakken K et al ( 2006 ) International Journal of Circumpolar Health
9 8 7 6 5 4 3 2 1 Samisk
9 8 7 6 5 4 3 2 1 Samisk
Blandet
Blandet
Ikke samisk
Ikke samisk
Søvnproblemer i forhold til etnisitet .
Figuvra 2.17 Oađđiváttut čearddalašvuođa ektui .
SAMINOR , 2003-2004 .
SAMINOR , 2003-2004 .
Kilde : Bakken K et al ( 2006 ) International Journal of Circumpolar Health
Gáldu : Bakken K et al ( 2006 ) International Journal of Circumpolar Health
Samisk Blandet Ikke samisk
Samisk Blandet Ikke samisk
40 30 20 10 Ikke plaget
40 30 20 10 Ikke plaget
Litt plaget
Litt plaget
Ganske mye
Ganske mye
Veldig mye
Veldig mye
Figur 2.18 Bruk av sovemedisin i forhold til søvnproblemer og etnisitet .
Figuvra 2.18 Oađđindálkasiid geavaheapmi ja oađđinváttut čearddalašvuođa ektui .
Kilde : Bakken K et al ( 2006 )
Sámit = golmma buolvva sámegielagat , Seaguhus =
Andel som bruker sovemedisin %
Andel son bruker sovemedisin %
70 60 50 Samisk Blandet Ikke samisk
70 60 50 Samisk Blandet Ikke samisk
Søvnproblemer
Søvnproblemer
Referanser [ 25 ] [ 26 ]
Čujuhusat [ 25 ] [ 26 ]
Samiske pasienter innlagt på psykiatrisk sykehus var også mindre fornøyd med behandlingsoppholdet enn de norske .
Sámi buohccit geat ledje buohcceviesuin ledje eanet duhtameahttumat buohcceviesu divššuin go dárogielagat .
2.13.1 Innledning I følge plan for helse og sosialtjenester , NOU 1995 ble det påpekt at den samiske befolkningen opplever store problemer i møte med helse og sosialtjenestene .
2.13.1 Álgu Dearvvašvuođa ja Sosiála-bálvalusaid plána mielde , NAČ 1995 de lea čujuhuvvon dasa ahte sápmelaččat vásihit stuorra váttisvuođaid deaivvadeames dearvvašvuođa ja Sosiálabálvalusaiguin .
Språklig barrierer vanskeliggjør både utredning , diagnostisering , behandling , pleie , omsorg og brukerinformasjon .
Gielalaš eastagat váttisindahket guorahallama , dávdagávnnaheami , dálkkodeami , divššu , fuolahusa ja geavaheaddjái dieđuid .
Manglende kunnskap om samisk kultur blant helse- og sosialpersonell resulterte ofte i feilslått oppfølging av samiske brukere .
Váilevaš dieđut sámi kultuvrra birra dearvvašvuođa- ja sosiálabargiin dávjá dagahii ahte sámi buohccit ožžo váilevaš čuovvoleami .
2.13.2 Kildemateriale I SAMINOR studien ble det innhentet informasjon om tilfredshet med legetjenesten .
2.13.2 Gáldut SAMINOR dutkamušas čohkkejuvvojedje dieđut duhtavašvuođaid birra doaktárbálvalusain .
Det er publisert et arbeid der man har studert dette i forhold til språktilhørighet .
Lea almmuhuvvon dutkanbargu mas dan beali leat geahčadan giellagullevašvuođa ektui .
Deltakernes svar ble inndelt i forhold til om samisk eller norsk ble brukt som hjemmespråk og om deltakerne bodde innenfor eller utenfor forvaltningsområde for samisk språklov .
Oasseváldit juhkkojuvvojedje joavkkuide dan ektui leigo sis sámegiella vai dárogiella ruovttugiellan ja ásse go siskkobealde vai olggobealde sámi giellalága hálddašanguovllu .
Det er også gjort studier på samiske pasienters fornøydhet med psykiatrisk behandling etter opphold på psykiatrisk sykehus .
Lea maiddái čađahuvvon dutkan mas leat iskkan mat duhtavaččat sámi buohccit ledje psykiátralaš divššuin psykiátralaš buohcceviesus .
2.13.3 Pasienttilfredshet i møte med helsetjenester Primærlegetjenesten Tabell 9 viser fornøydhet med legetjenestene i totale utvalget basert på SAMINOR-undersøkelsen .
2.13.3 Buhcciid duhtavašvuohta go deaivvadit dearvvašvuođabálvalusaiguin Vuođđodearvvašvuođabálvalus Tabealla 9 čájeha duhtavašvuođa doaktárbálvalusaiguin olles válljejuvvon joavkkus man vuođđun lea SAMINOR-guorahallan .
Andelen svært fornøyd / fornøyd med legetjenestene blant de norsktalende var 86 % og blant de tospråklig 75 % .
Oassi hui duhtavaččat / duhtavaččat doaktárbálvalusain dárogielagiid gaskkas 86% ja 75% guovttegielagiid gaskkas .
Av de som kun snakket samisk hjemme besvarte kun 59 % at de var ” meget fornøyd / fornøyd ” .
59 59 de 59% vástidedje ahte ledje “ hui duhtavačča / duhtavačča ” .
Andelen svært misfornøyde var 12 % blant de samisktalende , mens kun 1 % blant de norsktalende sa de var ” meget misfornøyd ” .
12% Sámegielagiin vástidedje ahte sii ledje hui duhtameahttumat , ja dušše 1% dárogielagiin vástidedje ahte ledje ” hui duhtameahttumat ” .
I denne studien ble det funnet geografiske forskjeller .
Dán dutkamušas gávdne geográfalaš erohusaid .
Blant de samisktalende innenfor forvaltningsområdet for samisk språklov var 32 % ” meget misfornøyd ” , / misfornøyd mens det utenfor dette geografiske området var 13 % misfornøyd .
Sámegielagiin siskkobealde sámi giellalága hálddašanguovllu vástidedje 32% ahte ledje ” hui duhtameahttumat ” , / duhtameahttumat ja olggobealde dán geográfalaš guovllu ledje 13% duhtameahttumat .
Tabell 2.9 Tilfredshet med legetjenestene basert på svar fra 15612 kvinner og menn bosatt i området hvor mer enn 5 % av befolkningen rapporterte samisk etnisitet i 1970-folketellingen .
Tabealla 2.9 Duhtavašvuohta doaktárbálvalusaiguin man vuođđun leat vástádusat 15612 nissoniin ja dievdduin geas ásse dain guovlluin gos eanet go 5% álbmogis dieđihedje sámi čearddalašvuođa 1970-olmmošlohkamis .
Kilde : Nystad T et al .
Gáldu : Nystad T et al .
2006 Tidsskrift for den Norske Lægeforening
2006 Norgga doaktáriidsearvvi áigečála
Etnisk Meget
Čearddalaš joavku
Fornøyd
Duhtavaš
Misfornøyd
Duhtameahttun
fornøyd
duhtavaš
Vet ikke
Ii dieđe
misfornøyd
duhtameahttun
N = 2978
N = 2978
N 8726 =
N 8726 =
N 1250 =
N 1250 =
N 391 =
N 391 =
N 915 =
N 915 =
Tospråklig
Guovttegielat
Norsk
Dárogielat
Samisk 65
Sámegielat
Figur 2.19 Tilfredshet med legetjenestene i forhold til hjemmespråk , innenfor det samisk forvaltningsområdet Kilde : Nystad T et al .
Figuvra 2.19 Duhtavašvuohta doaktárbálvalusaiguin ruovttugielas ektui , siskkobealde sámi hálddašanguovllu Gáldu : Nystad T et al .
Samisk Tospråklig Norsk
Samisk Tospråklig Norsk
Ve ti kk e
Ve ti kk e
m isf or nø yd
m isf or nø yd
M eg et
M eg et
M isf or nø yd
M isf or nø yd
Fo rn øy d
Fo rn øy d
fo rn øy d
fo rn øy d
Tilfredshet med legetjenestene i forhold til hjemmespråk , utenfor forvaltningsområdet .
Figuvra 2.20 Duhtavašvuohta doaktárbálvalusain ruovttugielas ektui , olggobealde hálddašanguovllu .
2006 Tidsskrift for den Norske Lægeforening 70 60 50 Samisk Tospråklig Norsk
2006 Norgga doaktáriidsearvvi áigečála 70 60 50 Samisk Tospråklig Norsk
40 30 20 10 Meget fornøyd
40 30 20 10 Meget fornøyd
Misfornøyd
Misfornøyd
Vet ikke
Vet ikke
Samiske pasienter ( definert av samiske psykiatriske sykepleiere basert på informasjon om pasientenes selvdefinering , språk og tradisjoner ) opplevde at kontakten med terapeuten hadde vært mindre hensiktsmessig enn det terapeutene selv mente .
Sámi buohccit ( mearriduvvon dan mielde movt sámi psykiátralaš buohccidivššárat lohket buohccit iežaset atnet , sin giela ja árbevieruid ) vásihedje ahte terapevta lei unnit ávkkálaš go maid terapevttat ieža oaivvildedje .
For de norske pasientene var det derimot et tydeligere samsvar mellom pasientene og terapeutenes opplevelse .
Sámi buohccit ledje obanassiige eanet duhtameahttumat divššu kvalitehtain go maid terapevttat doivo .
Samiske pasienter var generelt mer misfornøyd med behandlingen enn det terapeutene trodde .
Sii eai lean seamma duhtavačča gulahallama kvalitehtain terapevttain ja oppalaš dikšumin .
Denne studien er basert på relativt små grupper ( 31 samiske og 37 norske pasienter ) og resultatene bør tolkes ut fra begrensningen som ligger i dette .
Dát dutkamuš lea oalle gáržžes joavkkuin čađahuvvon ( 31 sámi ja 37 dáža buohcci ) ja bohtosiid berre dulkot dán gáržžideami ektui .
Referanser [ 21;27 ]
Čujuhusat [ 21;27 ]
I all befolkningsbaserte helseforskning vil det i større eller mindre grad være metodiske svakheter som vil kunne påvirke resultatene .
Váilivuohtan sáhttá leat ahte dieđuid čohkken ii leat ovddastuslaš , dahje metodalaš dilálašvuođat čadnojuvvon dasa movt dieđuid leat čohkken ja dikšon .
Den generelle oppfatningen er at sammenfallende resultater fra en rekke studier , gjerne med ulike studiedesign bør foreligge før det er grunnlag for å argumentere for vitenskapelige viste sammenhenger .
Dábálaš ipmárdus lea ahte sullasaš bohtosat moanat dutkamušain , áinnas main lea iešguđetlágan dutkanhápmi berrejit gávdnot ovdalgo sáhttá ákkastallat ahte leat dieđalaš oktasašvuođat .
Forskningsresultater vedrørende helse i den samiske befolkningen , som all annen forskning , må tolkes i lys av forskningens begrensninger og svakheter .
Dutkanbohtosat mat gusket dearvvašvuhtii sápmelaččain , nugo buot eará dutkama , berre dulkot dutkama gáržžidemiid ja váilliid ektui .
I et multietnisk samfunn som vårt , finnes det ikke noe bastant svar på denne utfordringen .
Multičearddalaš servodagas nu movt min servodat lea , de eai gávdno bastánta vástádusa dán hástalussii .
Dette kapitlet gjenspeiler da også at det er mange ulike måter å dele inn befolkningen på i forhold til etnisitet .
Dát kápihttal speadjalastá ge dan ahte leat máŋggalágan vuogit movt juohkit álbmoga čearddalašvuođa ektui .
Mer forskning er derfor nødvendig for å kunne studere selve fenomenet etnisitet brukt i medisinsk forskning ut fra en samisk-helse kontekst .
Danin lea dárbun eanet dutkat vai sáhttá iskat čearddalašvuođa fenomena mii lea geavahuvvon medisiinnalaš dutkamis sámi dearvvašvuođa konteavstta vuođul .
Kontinuerlig forbedring av forskningsmetodikk og design er nødvendig for å drive kvalitetsmessige gode befolkningsbasert helsestudier for den samiske befolkningen .
Dutkanmetodihka ja hámi lea dárbbašlaš čađat buoridit vai sihkkarastá kvalitehtalaš buori olmmošvuođustuvvon dearvvašvuođadutkama sámi álbmogii .
Oppfølgingsstuder er den mest anerkjente måten å drive befolkningsundersøkelser på .
Čuovvolandutkamuš lea eanemus dohkkehuvvon vuohki movt čađaha olmmošvuođustuvvon guorahallamiid .
I slike studier blir informasjon i forhold til levesett , vaner , kosthold etc. fra et representativt utvalg av befolkningen systematisk samlet inn over tid hos friske mennesker og sammenholdt med informasjon om nye sykdomstilfeller hos personene som deltar .
Dákkár dutkamušain dieđut eallindili , vieruid , biebmodoalu birra jna. ovddastuvvi álbmoga čujuhusjoavkkus mii systemáhtalaččat čohkkejuvvon guhkit áiggi badjel dearvvaš olbmuid gaskkas ja buohtastahttán dáid dieđuid ođđa buozalmasvuođa dieđuiguin daid olbmuin geat leat leamašan mielde dutkamušas .
Slike studier er kostbare og tidkrevende .
Dákkár dutkamuša lea divrras ja áddjás bargu .
For å kunne drive god forskning på helse i den samiske befolkningen er det imidlertid nødvendig med denne typen studiedesign .
Doaimmaheames buori dutkama sámiid dearvvašvuođa dili birra sámiid gaskkas de gal lea dárbbašlaš dákkár dutkanmálle geavahit .
Resultater fra befolkningsundersøkelser er basert på resultater fra de personene som velger å være med i studien .
Olmmošvuođustuvvon dutkamušaid bohtosat leat huksejuvvon daid bohtosiid nala maid leat čohkken daid olbmuin geat lea mielde dutkamušas .
slike undersøkelser kan være annerledes i forhold til en rekke forhold sammenliknet med de som er med .
Dutkamuš lea čájehan ahte sii geat eai searvva dákkár dutkamušaide máŋgga dáfus sáhttet leat earáláganat daid ektui geat leat searvan .
Begrenset informasjon om ” neirespondentene ” vanskeliggjør studier på befolkningsrepresentativiteten hos de som deltar i studien .
Gáržžes dieđut ” ii-vástádusain ” váttisindahká dutkamuša álbmotovddastuslašvuođa ektui daid gaskkas geat leat searvan dutkamuššii .
Nye studier bør derfor tilstrebe og kunne være basert på et mest mulig representativt utvalg av den samiske befolkningen .
Ođđa dutkamušat berrejit danin garraset bargat vai govdadit oassi sámiin leat mielde dutkamušas .
I dette kapitlet er noen av studiene som det er referert til , basert på små utvalg .
Dán kápihttalis leat muhtun dain dutkamušaid vuođđu masa čujuhuvvo smávit joavkkus čađahuvvon .
Dette gjør at resultatene fra disse studiene bør tolkes med forsiktighet og nye studier er nødvendig for å kunne få sikrere data .
Dát dagaha ahte dáid dutkamušaid bohtosiid ferte várrogasvuođain dulkot ja berrešii čađahit ođđa dutkamuša vai oažžu sihkkaris dieđuid .
Spesielt gjelder dette for resultatene som er gjengitt vedrørende hofteleddsdysplasi , Bechterews sykdom og psykisk helse hos barn .
Dát guoská earenoamážiid bohtosiidda mat leat almmuhuvvon čoarbbeallađasvihki , Bechterews dávdda ja mánáid psykalaš dearvvašvuođa birra .
Forekomst av overvekt og fedme bør nevnes som områder som ikke er belyst i kapitelet p.g.a. manglende datamateriale , men som vil kunne ha spesiell folkehelserelevans og som derfor fortjener økt forskningsfokus .
Badjelmeare deattu ja buidodaga gávdnostupmi berre namuhuvvot danin go dat eai leat namuhuvvon dán kápihttalis váilevaš dieđuid dihte , muhto mat sáhttet leat dehálačča álbmotdearvvašvuhtii ja danin berrešii eanet dutkat .
Det samme gjelder for diabetes type II som er tatt med i kapitlet med der resultatene er basert på til dels gamle tall .
Nu lea maiddái diabetes II ektui mii lea váldon mielde dán kápihttalii muhto mas bohtosiid vuođđun leat oalle boares logut .
Det er også anbefalt at forskning knyttet til årsaker og forebygging rundt selvmord og brå død inkludert ulykker blant yngre samiske menn prioriteres .
Lea evttohuvvon vuoruhit dutkama dan ektui mii lea iešsoardima ja fáhkka jápmima duogáš nuorra sámi dievdduid gaskkas ja movt daid eastadit .
Hypotesen om mulige geografiske forskjeller i spedbarnsdødeligheten fortjener videre oppmerksomhet .
Navddus ahte leat vejolaš geográfalaš erohusat njuoratmánáid jámolašvuođas ánssáša ain fuomášumi ovddasguvlui .
Helsetjenesteforskning bør også prioriteres ytterligere .
Daid bohtosiid mat dán kápihttalis leat almmuhuvvon berre dárkilastit .
De resultater som er gjengitt i dette kapitlet tyder på interessante forskjeller som bør utdypes videre .
Dákkár dutkan lea árvvolaš bargus ahte fállat dearvvašvuođabálvalusaid sápmelaččaide dohkálaš vuogi mielde .
Effekter av forebyggende helsearbeid har ikke vært studert i den samiske befolkningen .
Beavttut eastadeaddji dearvvašvuođabarggus sápmelaččaid gaskkas ii leat dutkojuvvon .
Helsekonsekvenser av endring av levesett med økt modernisering med lavere fysisk aktivitet og endrede kostvaner har vært fokus for en del studier fra andre arktiske befolkninger , men har ikke vært forsket på blant samer i Norge .
Dearvvašvuođa váikkuhusat eallinvuogi rievdadeamis lassáneaddji ođasmahttimin ja unnit fysalaš doaimmain ja rievdaduvvon borramušvierut leat deattuhuvvon soames dutkamušain eará arktalaš álbmogiid gaskkas , muhto ii leat čađahuvvon Norgga sápmelaččaid gaskkas .
Utvikling av gode studier for å kunne belyse dette er ønskelig .
Ovdánahttimis buori dutkamušaid vai dán beali sáhttá čuvget lea sávahahttit .
Det er verd å nevne at mattrygghet og inntak av miljøgifter ved bruk av tradisjonskost fra naturen er et felt som bør ha plass i befolkningsbaserte studier .
Lea maiddái dehálaš namuhit biebmooadjebasvuođa ja birasmirkkuid oažžumis árbevirolaš borramušaid viežžamis luonddus lea suorgi man berre deattuhit álbmotvuođustuvvon dutkamušain .
Spesielt kan poengteres at det aldri har vært gjort studier
Dán riskabeliid berre dutkat ja álbmogii almmuhit buori ja jáhkehahtti ládje .
på den sørsamiske befolkningens i forhold til helseutfall etter eksponering for radioaktivt nedfall i forbindelse med Tjernobyl-ulykken .
Earenoamážiid sáhttá dás deattuhit ahte ii goassege leat čađahuvvon dutkan lullisápmelaččaid gaskkas makkár dearvvašvuođaváikkuhusaid sii leat vásihan radioaktiivvalaš bázahasaid leavvama maŋŋil Tjernobyl-lihkohisvuođa dihte .
Generelt er det grunn til å hevde at alle problemstillinger som er belyst i dette kapitlet fortjener mer forskning .
Oppalaččat sáhttá čuoččuhit ahte buot čuolbmabeali dán kápihttalis ánssášit eanet dutkama .
Dette fordi en del av resultatene er basert på gamle tall og fordi flere studier rundt samme tema vil kunne styrke kvaliteten på resultatene .
Duogážiin lea dat ahte soames bohtosiin leat boares logut vuođđun ja dutkamuš seamma fáttáid birra sáhttá buoridit kvalitehta bohtosiin mat almmuhuvvojit .
Reference List [ 1 ] Kyllingstad J. R. Anatomisk institutt og det germanske herremenneske .
Čujuhus Listu [ 1 ] Kyllingstad J. R. Anatomisk institutt og de germanske herremenneske .
http://www muv uio no 300608 / fagene / medisin / basale-med-fag / anatomiherremenneske-jkyllingstad- xml 2008 [ cited 9 A. D. May 6 ] ; [ 2 ] Haldorsen T , Tynes T. Cancer in the Sami population of North Norway , 1970-1997 .
http://www muv uio no 300608 / fagene / medisin / basale-med-fag / anatomi-herremenneske-jkyllingstad- xml 2008 [ cited 9 A. D. May 6 ] ; [ 2 ] Haldorsen T , Tynes T. Cancer in the Sámi population of North Norway , 1970-1997 .
Eur J Cancer Prev 2005 Feb;14(1):63- 8. [ 3 ] Brustad M , Pettersen T , Melhus M , Lund E. Mortality-patterns in geographical areas with a high vs . low density of Sami population in Arctic Norway .
Eur J Cancer Prev 2005 Feb;14(1):63- 8. [ 3 ] Brustad M , Pettersen T , Melhus M , Lund E. Mortality-patterns in geographical areas with a high vs. low density of Sámi population in Arctic Norway .
Scan J Publ Health .
Scan J Publ Health .
In press 2009 .
In press 2009 .
[ 4 ] Gjestland A. [ Infant mortality in Finnmark 1961-65 related to data for the years 1951-60 ] .
[ 4 ] Gjestland A. [ Infant mortality in Finnmark 1961-65 related to data for the years 195160 ] .
Tidsskr Nor Laegeforen 1970 May 1;90(9):850-2 .
Tidsskr Nor Laegeforen 1970 May 1;90(9):850-2 .
[ 5 ] Forde OH .
[ 5 ] Forde OH .
, Thelle DS , Miller NE .
, Thelle DS . , Miller NE .
, Mjos OD .
, Mjos OD .
The Tromso heart study .
The Tromso heart study .
Distribution of serum cholesterol between high density and lower density lipoproteins in subjects of Norse , Finnish and Lappish ethnic origin .
Distribution of serum cholesterol between high density and lower density lipoproteins in subjects of Norse , Finnish and Lappish ethnic origin .
Acta Med Scand 1978;203(1-2):21-6 .
Acta Med Scand 1978;203(1-2):21-6 .
[ 6 ] Thelle DS , Forde OH .
[ 6 ] Thelle DS . , Forde OH .
The cardiovascular study in Finnmark county : coronary risk factors and the occurrence of myocardial infarction in first degree relatives and in subjects of different ethnic origin .
The cardiovascular study in Finnmark county : coronary risk factors and the occurrence of myocardial infarction in first degree relatives and in subjects of different ethnic origin .
Am J Epidemiol 1979 Dec;110(6):708- 15. [ 7 ] Tverdal A. Cohort study of ethnic group and cardiovascular and total mortality over 15 years .
Am J Epidemiol 1979 Dec;110(6):708- 15. [ 7 ] Tverdal A. Cohort study of ethnic group and cardiovascular and total mortality over 15 years .
J Clin Epidemiol 1997 Jun;50(6):719- 23. [ 8 ] Tynes T , Haldorsen T. Mortality in the Sami population of North Norway , 1970-98 .
J Clin Epidemiol 1997 Jun;50(6):719- 23. [ 8 ] Tynes T , Haldorsen T. Mortality in the Sámi population of North Norway , 1970-98 .
Scand J Public Health 2007;35(3):306-12 .
Scand J Public Health 2007;35(3):306-12 .
[ 9 ] Utsi E , Bonaa KH .
[ 9 ] Utsi E , Bonaa KH .
[ Coronary heart diseases among Lapps and Norwegians in Finnmark ] .
[ Coronary heart diseases among Lapps and Norwegians in Finnmark ] .
Tidsskr Nor Laegeforen 1998 Mar 30;118(9):1358-62 .
Tidsskr Nor Laegeforen 1998 Mar 30;118(9):1358-62 .
[ 10 ] Jenum AK .
[ 10 ] Jenum AK .
, Graff-Iversen S , Selmer R , Sogaard AJ .
, Graff-Iversen S , Selmer R , Sogaard AJ .
[ Risk factors for cardiovascular disease and diabetes through three decades ] .
[ Risk factors for cardiovascular disease and diabetes through three decades ] .
Tidsskr Nor Laegeforen 2007 Oct 4;127(19):2532-6 .
Tidsskr Nor Laegeforen 2007 Oct 4;127(19):2532-6 .
[ 11 ] Njolstad I , Arnesen E , Lund-Larsen PG .
[ 11 ] Njolstad I , Arnesen E , Lund-Larsen PG .
Cardiovascular diseases and diabetes mellitus in different ethnic groups : the Finnmark study .
Cardiovascular diseases and diabetes mellitus in different ethnic groups : the Finnmark study .
[ 12 ] Selnes A , Bolle R , Holt J , Lund E. Cumulative incidence of asthma and allergy in north-Norwegian schoolchildren in 1985 and 1995 .
Epidemiology 1998 Sep;9(5):550- 6. [ 12 ] Selnes A , Bolle R , Holt J , Lund E. Cumulative incidence of asthma and allergy in northNorwegian schoolchildren in 1985 and 1995 .
Pediatr Allergy Immunol 2002 Feb;13(1):58- 63. [ 13 ] Johnsen K , Goll R , Reikeras O. Acetabular dysplasia in the Sami population : a population study among Sami in north Norway .
Pediatr Allergy Immunol 2002 Feb;13(1):58- 63. [ 13 ] Johnsen K , Goll R , Reikeras O. Acetabular dysplasia in the Sámi population : a population study among Sámi in north Norway .
Int J Circumpolar Health 2008 Feb;67(1):147- 53. [ 14 ] Broderstad AR .
Int J Circumpolar Health 2008 Feb;67(1):147- 53. [ 14 ] Broderstad AR .
, Melhus M , Lund E. Iron status in a multiethnic population ( age 36-80 yr ) in northern Norway : the SAMINOR study .
, Melhus M , Lund E. Iron stáhtus in a multiethnic population ( age 36-80 yr ) in northern Norway : the SAMINOR study .
Eur J Haematol 2007 Nov;79(5):447- 54. [ 15 ] Brustad M , Parr C , Melhus M , Lund E. Childhood diet in relation to Sami and Norwegian ethnicity in northern and mid-Norway - the SAMINOR study .
[ 15 ] Brustad M , Parr C , Melhus M , Lund E. Childhood diet in relation to Sámi and Norwegian ethnicity in northern and mid-Norway - the SAMINOR study .
Public Health Nutr 2008 Feb;11(2):168- 75. [ 16 ] Brustad M , Parr CL .
Public Health Nutr 2008 Feb;11(2):168- 75. [ 16 ] Brustad M , Parr CL .
, Melhus M , Lund E. Dietary patterns in the population living in the Sami core areas of Norway--the SAMINOR study .
, Melhus M , Lund E. Dietary patterns in the population living in the Sámi core areas of Norway--the SAMINOR study .
Int J Circumpolar Health 2008 Feb;67(1):82- 96. [ 17 ] Spein AR .
Int J Circumpolar Health 2008 Feb;67(1):82- 96. [ 17 ] Spein AR .
, Kvernmo SE .
, Kvernmo SE .
, Sexton H. The North Norwegian Youth Study : cigarette smoking among ethnically diverse adolescents .
, Sexton H. The North Norwegian Youth Study : cigarette smoking among ethnically diverse adolescents .
Ethn Health 2002 Aug;7(3):163- 79. [ 18 ] Broderstad AR .
Ethn Health 2002 Aug;7(3):163- 79. [ 18 ] Broderstad AR .
Eur J Haematol 2007 Nov;79(5):447- 54. [ 19 ] Kvernmo S , Johansen Y , Spein AR .
Eur J Haematol 2007 Nov;79(5):447- 54. [ 19 ] Kvernmo S , Johansen Y , Spein AR .
, Silviken A. Ung i Sápmi .
, Silviken A. Ung i Sápmi .
Tromsø , Senter for samisk helseforskning , Institutt for Samfunnsmedisin , Universitetet i Tromsø .
Tromsø , Senter for samisk helseforskning , Institutt for Samfunnsmedisin , Universitetet i Tromsø .
Ref Type : Serial ( Book ) , Monograph [ 20 ] Kvernmo S. Mental health of Sami youth .
Ref Type : Serial ( Book ) , Monograph [ 20 ] Kvernmo S. Mental health of Sámi youth .
Int J Circumpolar Health 2004 Sep;63(3):221- 34. [ 21 ] Sorlie T , Nergard JI .
Int J Circumpolar Health 2004 Sep;63(3):221- 34. [ 21 ] Sorlie T , Nergard JI .
Treatment satisfaction and recovery in Saami and Norwegian patients following psychiatric hospital treatment : a comparative study .
Treatment satisfaction and recovery in Saami and Norwegian patients following psychiatric hospital treatment : a comparative study .
Transcult Psychiatry 2005 Jun;42(2):295- 316. [ 22 ] Javo C , Ronning JA .
Transcult Psychiatry 2005 Jun;42(2):295- 316. [ 22 ] Javo C , Ronning JA .
, Handegard BH .
, Handegard BH .
, Rudmin FW .
, Rudmin FW .
Social competence and emotional / behavioral problems in a birth cohort of Sami and Norwegian preadolescents in Arctic Norway as reported by mothers and teachers .
Social competence and emotional / behavioral problems in a birth cohort of Sámi and Norwegian preadolescents in Arctic Norway as reported by mothers and teachers .
Nord J Psychiatry 2009;63(2):178-87 .
Nord J Psychiatry 2009;63(2):178-87 .
[ 23 ] Silviken A , Haldorsen T , Kvernmo S. Suicide among Indigenous Sami in Arctic Norway , 1970-1998 .
[ 23 ] Silviken A , Haldorsen T , Kvernmo S. Suicide among Indigenous Sámi in Arctic Norway , 1970-1998 .
Eur J Epidemiol 2006;21(9):707-13 .
Eur J Epidemiol 2006;21(9):707-13 .
[ 24 ] Silviken A , Kvernmo S. Suicide attempts among indigenous Sami adolescents and majority peers in Arctic Norway : prevalence and associated risk factors .
[ 24 ] Silviken A , Kvernmo S. Suicide attempts among indigenous Sámi adolescents and majority peers in Arctic Norway : prevalence and associated risk factors .
J Clin Epidemiol 1997 Mar;50(3):341- 9. [ 26 ] Bakken K , Melhus M , Lund E. Use of hypnotics in Sami and non-Sami populations in northern Norway .
J Clin Epidemiol 1997 Mar;50(3):341- 9. [ 26 ] Bakken K , Melhus M , Lund E. Use of hypnotics in Sámi and non-Sami populations in northern Norway .
Int J Circumpolar Health 2006 Jun;65(3):261- 70. [ 27 ] Nystad T , Melhus M , Lund E. [ The monolingual Sami population is less satisfied with the primary health care ] .
Int J Circumpolar Health 2006 Jun;65(3):261- 70. [ 27 ] Nystad T , Melhus M , Lund E. [ The monolingual Sámi population is less satisfied with the primary health care ] .
Tidsskr Nor Laegeforen 2006 Mar 9;126(6):738-40 .
Tidsskr Nor Laegeforen 2006 Mar 9;126(6):738-40 .
3 Primærnæringene reindrift , jordbruk og fiske Antall sysselsatte i primærnæringene reindrift , jordbruk og fiske i samiske bosetningsområder er redusert i løpet av de siste tiårene .
Vuođđoealáhusat boazodoallu , eanandoallu ja guolásteapmi Maŋimus logi jagiid lea bargiidlohku vuođđoealáhusain boazodoalus , eanandoalus ja guolásteamis sámi guovlluin njiedjan .
Nedgangen i antall årsverk i samisk reindrift utgjør i gjennomsnitt 16 prosent for tidsrommet 1990–2008 .
Boazodoalu jahkebargguid gaskamearálaš njiedjan lea 16 proseanta 1998-2008 rádjái .
I samme tidsrom ble antall fiskere i de fleste kommunene innenfor SUF-området redusert med mellom 50 og 60 prosent .
Seamma áigodagas guolásteddjiid lohku eanas suohkaniin SUF-guovllu siskkobealde njiejai gaskal 50 ja 60 proseanttain .
Innen jordbruk gir nedgangen i antall gårdsbruk på nærmere 60 prosent i SUF-området i tidsrommet 1989–2005 en indikasjon på at antall sysselsatte også i denne næringen er sterkt redusert .
Eanandoalus ges dállodoaluid lohku njiejai lagabui 60 proseanttain SUF-guovllu siskkobealde 1989 rájes gitta 2005 rádjai mii lea duođaštussan dasa ahte bargiidlohku maiddái dán ealáhusas lea njiedjan .
Forfatter Svanhild Andersen
Čálli Svanhild Andersen
3.1 Innledning I dette kapitlet presenteres tall som viser noen utviklingstrekk innen sentrale primærnæringer i samiske bosetningsområder ; avgrenset til reindrift , jordbruk og fiske , SUF-området 1 nord for Saltfjellet og i hovedsak tidsrommet 1990–2008 .
3.1 Álgu Dán kápihttalis almmuhuvvojit logut mat čájehit soames ovddidanhámi sámi ássanguovllu guovddáš vuođđoealáhusain ; boazodoalu , eanandoalus ja guolásteamis , SUF-guovllus davábealde Sáltoduoddara 1980 rájes gitta 2008 rádjai .
Det offisielle navnet ble fra 1982 endret til Samisk utviklingsfond , og dets virkeområde er seinere utvidet flere ganger .
Loahpas dán kápihttalis kommenterejuvvojit soames bealit dan ektui ahte ovdánahttit sámi statistihka vuođđoealáhusaid várás .
videreutvikling av dette statistikkområdet slik det nå foreligger , og for statistikk innenfor flere næringsrelaterte emner enn dem som i dag er innbefattet i generell næringsstatistikk og i samisk statistikk hos SSB.
Vejolaš gáržžideamit dálá loguin lohkoávdnasis ja ahte lea dárbbašlaš ovdánahttit dán statistihkkasuorggi , ja statistihkaid máŋggaid ealáhusvuođustuvvon surggiin mat lea oassin oppalaš ealáhusstatistihkas ja sámi statistihkain SSB .
Det har foregått strukturendringer også innenfor primærnæringene .
Maiddái vuođđoealáhusain leat leamašan struktuvrarievdadusat .
Sentrale utviklingstrekk innen jordbruks- og fiskerinæringen er en stor nedgang i antall produksjonsenheter ( hhv. gårdsbruk og båter ) .
Guovddáš ovddidandovdomearkka lea ahte buvttadanovttadagaid ( dállodoalut ja fatnasat ) lohku lea sakka njiedjan .
Produksjonen har likevel økt på grunn av mekanisering , motorisering og andre former for modernisering av drift .
Buvttadeapmi lea dattege lassáneaddji mekaniserema , motoriseren ja earalágan ođasmahttimat ealáhusdoaimmas .
En tilsvarende utvikling har funnet sted også innenfor reindrift .
ovdáneapmi lea maiddái deaividan boazodoalus .
Etter hvert har produksjonsgrunnlaget for primærnæringene ( naturressurser og arealer ) satt grenser for videre vekst .
Dađistaga lea vuođđoealáhusaid buvttadanvuođđu ( luondduvalljodagat ja areálat ) gáržžidan viidáset ahtanuššama .
Avsetningsmuligheter fra produsent til bearbeidings- og videreformidlingsledd samt markeder har også hatt betydning i den sammenheng .
Vejolašvuohtan jođiheames buvttadeaddjis gieđahallan- ja gávpelađđasii ja márkaniidda lea maiddái leamašan dehálaš dán oktavuođas .
Til tross for store endringer er primærnæringene fortsatt viktige i samiske bosetningsområder .
Vaikko leatge dáhpáhuvvan stuora rievdadusat de leat vuođđoealáhusat ain dehálačča sámi ássanguovlluin .
I en analyse av folketellingen fra 1970 framgår det at mennesker av samisk herkomst i større utstrekning enn den øvrige befolkningen var tilknyttet primærnæringene .
1970-logu olmmošlohkama lađastallamis ovdanboahtá sápmelaččaid gaskkas lei stuorit oassi álbmogis gullevaš vuođđoealáhusaide go maid gávdne eará čearddaid gaskka .
Dette var særlig merkbart i områder med konsentrert samisk bosetning , men kunne tydelig påvises også i andre distrikter .
Dát lei earenoamáš mearkkašahtti daid guovlluin gos orrot ollu sápmelaččat , muhto sáhtii čujuhuvvot maiddái eará guovlluin .
Samer med tilknytning til primærnæringene varierte fra 29 til 50 prosent i de ulike regioner tellingene omfattet , mens tilsvarende tall for den ikke-samiske befolkningen varierte fra 4 til 27 prosent .
Sápmelaččaid lohku geat gulle vuođđoealáhusaide rievddadii 29 proseantas gitta 50 proseanta rádjai daid guovlluin gos lohkamat leat čađahuvvon , ja vástideaddji logut eará čearddaid gaskkas rievddadii gaskal 4 ja 27 proseanta .
Tellingen registrerte små forskjeller i sekundærnæringene , mens forholdene i tertiærnæringene var de omvendte av dem man fant i primærnæringene .
Lohkamat duođaštedje smávva erohusaid industriála ealáhusain , ja bálvalusealáhusain lei dilli áinnas nuppeládje go vuođđoealáhusain .
I 1980 var ca. 20 prosent av samene sysselsatt i primærnæringer , mot 8 prosent på landsbasis .
1980 sullii 20 proseanta sápmelaččain barge vuođđoealáhusain , ja muđui riikkadásis 8 proseanta .
Situasjonen de siste årene kan illustreres med tall for SUF-områdene .
Maŋimus jagiid dilálašvuođaid sáhttá govvidit SUF-guovllu loguiguin .
Statistikk over antall sysselsatte i 2000 viser at 12 prosent av den yrkesaktive befolkningen i dette området arbeidet i primærnæringene jordbruk ( innbefattet reindrift ) , skogbruk og fiske .
Jagi 2000 barggahusa statistihkka čájeha ahte 12 proseanta dán guovllu bargoárjjalaš álbmogis barge vuođđoealáhusain eanandoalus ( dás maiddái boazodoalus ) , vuovdedoaimmas ja guolásteamis .
Tilsvarende tall for øvrige områder var 6 prosent .
Vástideaddji logut eará guovlluin lei 6 proseanta .
Seks år seinere – i 2006 – var tallene omtrent de samme : 11 prosent i SUF-områder og 5 prosent i øvrige områder .
Guhtta jagi maŋŋil – 2006:s – ledje ain sullii seamma logut : 11 proseanta SUF-guovllus ja 5 proseanta eará guovlluin .
Mange av disse målsettingene har ikke vært tilpasset kombinasjonsnæringer , som er et sentralt trekk ved næringsstrukturen i samiske bosetningsområder .
Ollu dáid ulbmiliin eai leat heivehuvvon vuođđoealáhusaide , mat leat guovddážis sámi ássanguovlluin ealáhusstruktuvrras .
Nasjonale satsinger innen primærnæringene i tida etter andre verdenskrig har hatt heltidsarbeid innen én næring som mål , og kombinasjonsnæringer har ikke vært prioritert .
Našunála áŋgiruššamiin vuođđoealáhusaid siskkobealde maŋŋil nuppi máilmmisoađi lea ollesáiggebargu dušše ovtta ealáhusas leamašan vuođđun , ja lotnolasealáhusat eai leat vuoruhuvvon .
Det er likevel en betydelig kontinuitet i de samiske bosetningsområdene når det gjelder kombinasjonstilpasninger .
Dattege lea mihá čielga jotkkolašvuohta sámi ássanguovlluin lotnolasealáhus heivehemiid ektui .
Kombinasjonsfaktorene og - måtene har imidlertid variert gjennom tidene , avhengig av blant annet skiftende rammebetingelser og ressurstilgang .
Lotnolasdagaldagat ja – vuogit leat rievdan áiggiid čađa , sorjavažžan earret eará molssašuddi rámmaeavttuide ja ahte resurssat gávdnojit .
I de seinere år har flere satset på turisme som en faktor i kombinasjonstilpasninger .
Maŋimus jagiid lea oallugat mátkeealáhusaid okta dagaldahkan boahtalaš-heivehallamis .
En annen trend av nyere dato er satsingen på kulturarbeidsplasser .
Dál lea maiddái ođas dat ahte vuoruhit kulturbargosajiid .
Basert på tabell nr. 42 under tema samer , SSB .
Vuođđun leat tabealla nr. 42 logut fáttá sápmelaččaid vuolde , SSB .
( I resten av kapitlet oppgis kun tabellnr . , og ikke tilleggsopplysningen ’ basert på ’ , som innebærer at det er hentet tall fra disse tabellene til figurer og tekst . )
( Muđui kápihttalis čállojuvvo dušše tabealla nummarii , eaige lassidieđut ’ vuođđun lea ’ mii mearkkaša ahte loguid leat viežžan dáid tabeallain sihke figuvrraide ja tekstii . )
3 Se for eksempel Finnmarksstatistikken ( utarbeidet av Norut Alta for Finnmark fylkeskommune ) om satsingen på kulturarbeidsplasser i Finnmark : http://www.fifo.no/finnstat/næring/kultur.htm
6 Geahča omd. Finnmárkku-statistihka ( man Norut Alta lea ráhkadan Finnmárkku fylkkasuohkana ovddas ) áŋgiruššamin kulturbargosajiid Finnmárkkus : http://www.fifo.no/finnstat/næring/kultur.htm
3.3 Reindrift 4 Reindriften i Norge drives over et stort geografisk område , som i forvaltningsmessig sammenheng er inndelt i seks reinbeiteområder .
3.3 Boazodoallu 7 Boazodoallu Norggas doaimmahuvvo viiddis geográfalaš guovllus , mii hálddahuslaš oktavuođas lea juhkkojuvvon guđa boazodoalloguovlluide .
I Finnmark er det to slike områder , Vest- og Øst-Finnmark .
Finnmárkkus leat guokte dákkár guovllus , Oarje- ja Nuorta-Finnmárku .
De øvrige fire reinbeiteområdene er Troms , Nordland , Nord-Trøndelag og SørTrøndelag / Hedmark .
Dat eará boazodoalloguovllut leat Romsa , Nordlánda , Davvi-Trøndelaga ja Lulli-Trøndelaga / Hedemárku .
Reinbeiteområdene er delt inn i reinbeitedistrikter , og innenfor reinbeitedistriktene er det flere grupper av reineiere som har reinen i en felles flokk på bestemte arealer og samarbeider om den praktiske driften .
Boazodoalloguovllut leat juhkkojuvvon orohagaide , ja orohagaid siskkobealde lea máŋga joavkku boazoeaiggáda geain leat bohccot oktasaš ealus dihto guovlluin ja ovttasbarget ealáhusa praktihkalaš doaimma hárrái .
Slike grupper kalles siida , eller sitje på sørsamisk .
Dákkár joavkkut gohčoduvvojit siida , dahje sitje lullisámegillii .
Begrepet siidaandel erstatter driftsenhet som ble innført gjennom reindriftsloven av 1978 .
Doaba siidaoassi lea boahtán doalu sadjái mii váldui adnui 1978 boazodoallolágain .
Det tas også med gjennomsnittstall for siidaandelene i de ulike reinbeiteområdene .
Eanemusat njiejai Finnmárkkus , ja earenoamážiid Oarje-Finnmárkkus nu movt figuvra 3.1 govvida .
Informasjonen under dette punktet er i hovedsak basert på siste totalregnskap og ressursregnskap for reindriftsnæringen ( Reindriftsforvaltningen 2008 ) .
Dieđuid dán čuoggá vuolde leat viežžan boazodoalu oppalaš rehketdoalus ja resursarehketdoalus ja ( Boazodoallohálddahus 2008 ) .
Tallgrunnlaget for figurene er hentet fra Finnmarksstatistikken , som gir en samlet oversikt over vesentlige kategorier innen reindriftstatistikk helt fra 1986 .
Figuvrraid lohkovuođu leat viežžan Finnmárkku-statistihkas , mas leat čohkkejuvvon dieđut dehálaš šlájain boazodoallostatistihkas gitta 1986 rájes .
Tall derfra er supplert med tall fra ovennevnte totalregnskap .
Daid loguide leat lasihuvvon logut bajábealde namuhuvvon oppalaš rehketdoalus .