pere/sami_parallel huggingface dataset:
Et eksempel på dette er at samelovens språkregler og opplæringsloven forplikter kommunene ut fra nasjonale standarder for samisk språkpolitikk .
Ovdamearkan dása leat sámelága giellanjuolggadusat ja oahpahusláhka mat geatnegahttet gielddaid sámi giellapolitihka riikkagottálaš standárddaid vuođul .
Det er imidlertid av stor betydning hvilken vekt kommunen selv legger på å prioritere styrking og utvikling av samisk språk og kultur ( se også kapittel 5 ) .
Lea namalassii stuorra mearkkašupmi das mo gielda ieš vállje vuoruhit sámi giela ja kultuvrra nannema ja gárgedeami ( geahča maiddái kapihttala 5 ) .
I følge samelovens § 3–3 , har den som henvender seg til et lokalt offentlig kontor i forvaltningsområdet rett til svar på samisk .
Sámelága § 3–3 vuođul lea sus gii váldá oktavuođa almmolaš kantuvrrain hálddahanguovllus , vuoigatvuohta oažžut vástádusa sámegillii .
Likevel svarer bare 40 % av de kommunale institusjonene at man vil få svar på samisk ved skriftlige henvendelser .
Dattege vástidit duššefal 40 % gielddalaš institušuvnnain ahte ožžojuvvo vástádus sámegillii čálalaš oktavuođas .
Bare 11 % bruker samisk i kontakt med helsevesenet .
Duššefal 11 % geavahit sámegiela go váldet oktavuođa dearvvašvuođabálvalusain .
Det er først og fremst her samiskspråklige savner å kunne bruke samisk mer .
Lea vuosttažettiin dákko dáfus sámegielagat váillahit vejolašvuođa geavahit eambbo sámegiela .
Sa-misk brukes mer i kommunale institusjoner enn i fylkeskommunale og statlige institusjoner .
Sámegiella geavahuvvo gielddalaš institušuvnnain eambbo go fylkkagielddalaš ja stáhtalaš institušuvnnain .
Tospråklighet medfører ekstra utgifter .
Guovttegielatvuohta mielddisbuktá lassegoluid .
Det finnes i dag ulike tilskuddsordninger som er ment å dekke merutgifter til tospråklighet .
Leat ásahuvvon iešguđetlágan doarjjaortnegat mat leat jurddašuvvon gokčat guovttegielatvuođa lassegoluid .
Det ble i 1985 etablert en tilskuddsordning til samisk tolketjeneste og tospråklighet innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Jagis 1985 ásahuvvui doarjjaortnet sámi dulkonbálvalussii ja guovttegielatvuhtii sámegiela hálddahanguovllu várás .
Sametinget har forvaltet ordningen siden 1993 .
Sámediggi lea ortnega hálddahan 1993 rájes .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet gir et tilskudd som skal styrke kommunenes økonomiske evne til å gi opplæring i og på samisk i grunnskolen ( jf. kap. 10 ) .
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta addá doarjaga mii galgá nannet gielddaid ekonomalaš návcca addit oahpahusa sámegielas ja sámegillii vuođđoskuvllas ( gč. kap. 10 ) .
Det gis et eget tilskudd til barnehager som har vedtektsfestet at de bygger på samisk språk og kultur ( jf. kap. 9 ) .
Addojuvvo sierra doarjja mánáidgárddiide mat njuolggadusaid bokte leat mearridan hukset sámi giela ja kultuvrra vuođul ( gč. kap. 9 ) .
Sosial- og helsedepartementet / Sametinget har siden 1997 fordelt midler til oppfølging av NOU 1995:6 Samisk helse- og sosialplan ( jf. kap. 11 ) .
Sosiála-ja dearvvasvuođadepartemeanta / Sámediggi leat jagi 1997 rájes juogadan ruđaid čuovvolit NOU 1995 : 6 Samisk helse- og sosialplan ( Sámi dearvvasvuođa- ja sosiálplána ) ( gč. kap 11 ) .
Fylkesmannen i Finnmark har siden 1995 anbefalt tilskudd til kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk som har merutgifter knyttet til to-språklighet .
Finnmárkku fylkkamánni lea 1995 rájes ávžžuhan addit doarjaga sámegiela hálddahanguovllu gielddaide main leat lassegolut guovttegielatvuhtii .
Kåfjord kommune fikk slikt tilskudd første gang i 2001 .
Gáivuona suohkan oaččui dán doarjaga vuohččan jagis 2001 .
Skjønnstilskuddet til kommuner som ikke får dekket sine faktiske utgifter knyttet til tospråklighet gjennom øvrige ordninger ble økt fra 1,9 mill. kr i 2000 til 10,2 mill. kr i 2001 .
Gielddaide , mat eai ožžon gokčojuvvot guovttegielatvuođa duohtagoluid dábálaš ortnegiiguin , lasihuvvui árvvoštandoarjja 1,9 milj. kr jagis 2000 nu ahte dát lei 10,2 mil kr jagis 2001 .
Kommunene og fylkeskommunene mener likevel at de ikke har tilstrekkelig midler til å møte kravene i sameloven , og at det ikke er mulig å prioritere for eksempel tilstrekkelig opplæring for sine ansatte , eller nok informasjon til befolkningen på samisk .
Gielddat ja fylkkagielddat oaivvildit dattege ahte sis eai leat doarvái ruđat dustet sámelága gáibádusaid , ja ahte ii leat vejolaš vuoruhit ovdamearkka dihtii doarvái oahpahusa virggehasaide ( bargiide ) , dahje álbmogii addit doarvái diehtojuohkima .
Det meldes også at det ikke er ressurser til å gi det tilbudet som er ønskelig i grunnskolen .
Albmaduvvui maiddái ahte eai leat vuođđoskuvllas návccat addit sávahahtti fálaldaga .
Kommunal- og regionaldepartementet varslet i St.prp. nr. 1 ( 2000–2001 ) at problemstillingene rundt merutgifter knyttet til tospråklighet vil bli fulgt opp i et samarbeid med kommunene og fylkeskommunene .
Gielda- ja guovlodepartemeanta attii dihtosii st.meld. nr 1 ( 2000–2001 ) bokte ahte guovttegielatvuhtii čatnasan čuolbmabidjamat lassegoluid dáfus čuovvoluvvojit ovttasbarggus gielddaiguin ja fylkkagielddaiguin .
Det ble i januar 2001 opprettet en arbeidsgruppe for å følge opp dette .
Ođđajagimánus 2001 nammaduvvui bargojoavku dán čuovvoleapmái .
Kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk , Troms og Finnmark fylkeskommune , Sametinget , Statens utdanningskontor i Finnmark og Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har deltatt i arbeidsgruppen .
Sámegiela hálddahanguovllu gielddat , Romssa ja Finnmárkku fylkkagielda , Sámediggi , Stáhta oahppokantuvra Finnmárkkus ja Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta leat oassálastán bargojovkui .
Arbeidsgruppen avslutter sitt arbeid i løpet av 2001 .
Bargojoavku loahpaha barggus jagi 2001 mielde .
Regjeringens oppfatning er at merutgifter på grunn av tospråklighet er en permanent tilstand for kommuner og fylkeskommuner med et tospråklig tilbud .
Ráđđehus lea ádden dan láhkái ahte guovttegielatvuođa lassegolut lea bistevaš dilli gielddain ja fylkkagielddain main lea guovttegielat fálaldat .
Regjeringen er enig med arbeidsgruppen i at det ikke er en varig løsning å finansiere utgifter knyttet til tospråklighet via skjønnstilskudd .
Ráđđehus lea ovttaoaivilis bargojoavkkuin das ahte ii leat bistevaš vuohkin árvvoštusruđaiguin ruhtadit goluid mat čatnasit guovttegielatvuhtii .
Dette ivaretar ikke den nødvendige forutsigbarhet kommunene må ha i planleggingen av sin økonomi .
Dát vuohki ii áimmahuša dárbbašlaš ovdadeami ovddasguvlui maid gielddat dárbbašit sin ekonomiijaplánemii .
Regjeringen varslet derfor i kommuneproposisjonen for 2002 ( St.prp. nr. 82 ( 2000–2001 ) ) at de 10,2 mill. kr som i 2001 er gitt som skjønnstilskudd , overføres til Sametinget som fordeler midlene til kommunene og fylkeskommunene .
Danne attii ráđđehus dihtosii gieldaproposišuvnnas 2000 ( st. prp. nr. 82 ( 2000–2001 ) ) ahte dat 10,2 milj. kr mii juolluduvvui árvvoštusdoarjjan , sirdojuvvo Sámediggái mii juogada ruđaid gielddaide ja fylkkagielddaide .
Dette ble fulgt opp av Stortinget .
Dán čuovvolii Stuorra ­diggi .
Kommunal- og regionaldepartementet vil følge opp problemstillingene for å sikre at det gis kompensasjon for kommunenes og fylkeskommunenes utgifter til tospråklighet .
Gielda- ja guovlodepartemeanta dáhttu čuovvolit čuolbmabidjama váfistan dihtii dan ahte addojuvvo buhtadus gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuođa goluide .
Kongen i Statsråd har fastsatt tospråklige navn ( samisk og norsk ) på fem av de seks kommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Gonagas Stáhtaráđis lea mearridan guovttegielat namaid ( sámegielat ja dárogielat ) viđa dan guđa sámegiela hálddahanguovllu gildii .
Kommunal- og regionaldepartementet har til behandling tilsvarende søknad fra den siste av disse kommunene ( Porsanger ) , med tillegg av den kvenske navneformen .
Gielda- ja guovlodepartemeanta lea gieđahallamin sullasaš ohcama dan maŋimuš gielddas ( Porsáŋggus ) , mas lassin lea kvenalaš nammahápmi .
Etter initiativ fra Finnmark fylkesting har Arbeids- og administrasjonsdepartementet foreslått tospråklig navn på Finnmark fylke ( norsk og samisk ) .
Finnmárkku fylkkadikki dáhttuma vuođul lea Bargo- ja hálddahusdepartemeanta evttohan guovttegielat nama Finnmárkku fylkii ( dárogiela ja sámegiela ) .
Denne saken er for tiden på høring og vil eventuelt bli lagt frem for Stortinget i løpet av høsten 2001 i form av et forslag om endring av inndelingsnavneloven .
Ášši lea juste dál gulaskuddamis ja vejolaččat ovdandivvojuvvo Stuorradiggái jagi 2001 čavčča mielde rievdadanevttohusa hámis nu ahte rievdaduvvo juohkinnammaláhka ( inndelingsnavneloven ) .
7.4 Sametingets arbeid for samisk språk
7.4 Sámedikki bargu guovttegielatvuođa beales
Sametinget la ned Samisk språkråd fra 31.12.2000 , og opprettet et språkstyre med fem medlemmer .
Sámediggi heaittihii Sámi giellaráđi 31.12.2000 , ja ásahii giellastivrra mas leat 5 miellahtu .
Sametingets språkavdeling er sekretariat for politisk ledelse , utfører språkfaglige tiltak og språkavdelingens administrative oppgaver .
Sámedikki giellaossodat lea politihkalaš jođiheami čállingoddi , doaimmaha giellafágalaš doaibmabijuid ja giellaossodaga hálddahuslaš bargguid .
Sametinget har utarbeidet språkplaner for områdene utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggi lea ráhkadan giellaplánaid guovllui-de olggobealde sámegiela hálddahanguovllu .
I 2000 avsatte Sametinget ca. 3 mill. kr til styrking av samisk språk i sørsamisk område , lulesamisk område , Ofoten og Sør-Troms og kyst- og fjordområder .
Jagis 2000 várrii Sámediggi sullii 3 milj. kr sámi giela nannemii oarjelsámiguovllus , julevsámiguovllus , Ofuohtas ja Mátta-Romssas ja riddo- ja vuotnaguovl ­luin .
I 2001 vil Sametinget styrke sin fagkompetanse administrativt innen det sør- og lulesamiske språkområdet .
Jagis 2001 áigu Sámediggi nannet iežas hálddahuslaš fágagelbbolašvuođa mátta- ja julevsámi giellaguovlluin .
I tillegg til å føre tilsyn med at offentlige institusjoner følger bestemmelsene som gjelder samisk språk , informerer Sametinget om hvilke rettigheter enkeltpersoner har til bruk av og opplæring i samisk språk .
Dasa lassin go dárkkistit ahte almmolaš institušuvnnat čuvvot mearrádusaid mat gustojit sámegiela hárrái , bargá Sámediggi diehtojuohkimiin muitalettiin makkár vuoigatvuođat ovttaskas olbmuin leat sámegiela geavaheamis ja oahpahusa oažžuma dáfus .
Også terminologiutvikling er en viktig del av Sametingets arbeid .
Maiddái terminologiijagárgedeap-mi lea Sámedikki barggu deaŧalaš oassi .
Det er nødvendig med felles nordiske løsninger for terminologi , normering- og rettskrivningsspørsmål i forhold til ulike språkgrupper .
Dárbbašuvvojit searvečovdosat davviriikalaččat terminologiija- , normeren- ja riektačállingažaldagain dáid iešguđege giellajoavk ­kuid hárrái .
7.5 Samiske språksentre
7.5 Sámi giellaguovddážat
Språksentrene har en svært viktig funksjon i arbeidet med å bevare , styrke og utvikle samisk språk .
Giellaguovddážiin lea hui guovdilis bargu seailluhit , nannet ja gárgedit sámi giela .
Det fins i dag samiske språksentre i Porsanger , Kåfjord , Tysfjord og Evenes .
Giellaguovddážat leat Porsáŋggus , Gáivuonas , Divttasvuonas ja Evenáššis .
Språksentrene legger til rette for arenaer hvor det er naturlig å snakke samisk , og ivaretar og utvikler på denne måten språket som kulturbærer innenfor ulike dialektområder .
Giellaguovddážat láhčet čalmmustansajiid ( arenaer ) gos lea lunddolaš hállat sámegiela , ja dáinna lágiin fuolahit ja ovddidit giela kulturguoddin iešguđetge suopmanguovllus .
For å skape forutsigbarhet i språksentrenes arbeid med samisk språk , har Sametinget fra 2001 opprettet en ny ordning med direkte grunntilskudd til de fire samiske språksentrene .
Oažžun dihtii giellaguovddážiidda ovddasguvlui ovdadanvejolašvuođa sámi giela bargguin , ásahii Sámediggi jagis 2001 ođđa njuolggo vuođđo-doarjjaortnega dán njealji sámi giellaguovddážii .
Grunntilskuddet , som er 400 000 kr årlig , skal sikre den nødvendige driften .
Dát 400 000 kr stuoru vuođđodoarjja galgá dáhkidit dárbbašlaš doaimma .
Språksentrene må selv sørge for finansiering til den øvrige virksomheten .
Giellaguovddážat galget ieža fuolahit ruhtadeami doaimma eará osiide .
Bortsett fra språksenteret ved Árran lulesamiske senter i Tysfjord , er disse språksentrene kommunale .
Giellaguovddážat leat suohkanlaš doaimmat , earret Árran julevsámguovdásj
Boks 7.11 Læremiddelutvikling ved Árran språk- og studiesenter
Boksa 7.11 Árran giella- ja oahppoguovddáža oahppaneavvobargu
Gjennom et samarbeidsprosjekt mellom Samernas Utbildingscentrum , Jokkmokk og Árran lulesamisk språk- og studiesenter er det utviklet et lulesamisk språkkurs « Sámásta » .
Sámij åhpådusguovdásj ( Samernas utbildingscentrum ) , Johkamohkis , ja Árran julevsámij giella- ja åhpådusguovdásj leat ovttasbargan ovddidit julevsámi giellakurssa « Sámásta » .
Dette er et nybegynnerkurs , og består av 2 sett bøker – Sámásta 1 og 2 m / arbeidsbøker på lulesamisk-norsk og lulesamisk-svensk .
Dát lea álgokurssa , ja das leat 2 girječoahki – Sámásta 1 ja 2 oktan bargogirjjiiguin julevsáme- ja dárogillii ja julevsáme- ja ruoŧagillii .
Totalt har prosjektet kostet 2,4 mill. kr og er et Interreg II-prosjekt .
Projeavtta ollislaš golut leat 2,4 milj. kr , ja lea Interreg II-projeakta .
Dette er et viktig arbeid , siden det lulesamiske samfunnet i dag har ganske få læremidler og relativt få brukere .
Dát bargu lea deaŧalaš , danne go julevsámi servodagas leat oalle unnán oahppaneavvut , ja oalle unnán geavaheaddjit .
Begge sidene av riksgrensen er derfor avhengig av hverandre for å kunne opprettholde og utvikle det lulesamiske samfunnet , og utnytte de faglige ressursene som finnes .
Goappaš bealde riikkarájá dárbbašit sii guđet guimmiideaset bisuhan ja gárgedan dihtii julevsámi servodaga . Ja ávkkástallan dihtii fágalaš návccaid mat gávdnojit .
Boks 7.12 Prisen European Label 2000 til Samisk språksenter i Porsanger
Boksa 7.12 Bálkkašupmi European Label 2000 Sámi giellaguovddážii Porsáŋgui
Samisk språksenter bruker den kunnskapen de eldre har om det tradisjonelle samiske arbeidet .
Sámi giellaguovddáš geavaha boarráset olbmuid dieđu ja máhtu árbevirolaš bargguid birra .
Flere generasjoner samles over arbeidsoppgaver , og det samiske språket brukes i arbeidssituasjonen – en helt annen situasjon enn i det vanlige klasserommet .
Moanat buolvvat čoahkkanit bargat , ja geavahit sámegiela barggadettiineaset – áibbas eará dilis go dábálaš luohkkálanjas .
7.6 Stadnamnlova
7.6 Báikenammaláhka
Lov av 18. mai 1990 nr. 11 om stadnamn trådte i kraft 1. juli 1991 . Loven gjelder fastsetting av skrivemåte for norske , samiske og finske stedsnavn .
Láhka miessemánu 18. 1990 nr. 11 báikenamaid birra ( lov 18. mai 1990 nr. 11 om stadnamn ) bođii fápmui suoidnemánu 1. 1991 .
I forskrift av 4. juli 1991 er det gitt nærmere regler om bruk av stedsnavn i flerspråklige områder .
Láhkaásahusas suoidnemánu 4. 1991 leat dárkilet njuolggadusat báikenamaid čállimii máŋggagielat guovlluin .
En arbeidsgruppe nedsatt av Kulturdepartementet har levert en rapport om erfaringer med hvordan regelverket har virket i de ti årene etter loven trådte i kraft .
Kultuvradepartemeantta nammadan bargo ­joavku lea ovddidan raportta vásáhusaid birra mo njuolggadusat leat duddjon dan logi jagis go láhka lea leamaš fámus .
Rapporten inneholder også endringsforslag som særlig tar sikte på forenkling av saksgang og saksbehandling , endring av bestemmelsene som har vist seg å være uhensiktsmessige , og klarere definisjoner .
Raporta sisdoallá maiddái rievdadanevttohusaid mat erenoamážit barget dan guvlui ahte álkidahttit ášševuojeheami ja ášše-meannudeami , rievdadit njuolggadusaid gokko eai lean heivvolaččat , ja oažžut čielgaset meroštallamiid .
Rapporten er sendt på høring til berørte instanser med uttalefrist 1. september 2001 .
Raporta lea gulaskuddamis guoskevaš institušuvnnain ja áigemearri buktit cealkámuša lea čokčamánu geassemánu 1. 2001 .
Kulturdepartementet vil etter avsluttet høringsrunde ta stilling til den videre behandlingen av saken .
Kultuvradepartemeanta áigu gulaskuddama maŋŋil mearridit mo áššiin meannuduvvo viidáseappot .
Resultatet av en spørreundersøkelse i forkant av evalueringsrapporten viste at det er mange sider ved regelverket som ikke fungerer etter forutsetningene , eller som er unødig tids- og ressurskrevende .
Bohtosat muhtun jearahallanguorahallamis , mii čađahuvvui ovdal loahppaárvvoštallanraportta , čájehii ahte njuolggadusain leat moanat bealit mat eai doaimma eavttuid mielde , dahje mat leat dárbbašmeahttun áige- ja návccaidgáibideaddjit .
Lov og forskrift var også i mange tilfeller lite kjent i kommunene .
Gielddat maiddái máŋgga dáhpáhusas unnán dovde lága ja láhkaásahusa .
Det er derfor behov for mer effektiv informasjon , både overfor statlige , regionale og kommunale organer , om lov om stadnamn , slik at lovens intensjoner kan oppfylles .
Danne dárbbašuvvo doaibmilis dieđiheapmi , sihke stáhtalaš , guovlluguovdasaš ja gielddalaš orgánaid ektui , báikenammalága birra , vai lága ulbmilat ollašuvvet .
7.6.1 Navnekonsulenttjenesten for samiske og finske stedsnavn
7.6.1 Sámi ja suoma báikenamaid nammanevvohat
Alle navnekonsulenttjenestene for samisk og finsk administreres av Norsk språkråd , som likevel ikke har noen oppgaver i forbindelse med navnesakene .
Norgga giellaráđđi ( Norsk språkråd ) hálddaša buot sáme- ja suomagiela báikenammaneavvunbálvalusaid . Norgga giellaráđis eai leat dattetge makkárge doaimmat nammaneavvunáššiid olis .
Navnekonsulenttjenesten holder til i Kautokeino .
Nammanevvohat lea Guovdageainnus .
Konsulenttjenesten arbeider f.eks. med revisjon av stedsnavn på kart etter oppdrag fra Statens Kartverk .
Nammanevvohat bargá omd. báikenamaid dárkkistemiin Statens Kartverk ( Stáhta kártadoaimmahaga ) ovddas .
For å få inn nye stedsnavn i kart må det foretas en kontinuerlig innsamling av samiske og finske stedsnavn .
Go galgá ođđa báikenamaid kárttaide oažžut mielde , ferte aivvestassii čohkket sámi ja suoma báikenamaid .
Konsulentene har ikke selv ressurser til innsamling av stedsnavn .
Nevvohagas eai leat alddis návccat čohkket báikenamaid .
Noe innsamlingsarbeid skjer lokalt .
Muhtun čohkkenbarggut dahkkojuvvojit báikkálaččat .
Konsulentene kvalitetssikrer innsamlede stedsnavn dersom de blir kontaktet .
Nevvohat dárkkista čohkkejuvvon báikenamaid juos dainna váldojuvvo oktavuohta .
7.7 Offentlig informasjon på samisk
7.7 Almmolaš informašuvdna sámegillii
Myndighetene har klare forpliktelser , i henhold til sameloven og internasjonale avtaler som Norge har tiltrådt , til å betjene den samiske befolkningen på samisk .
Eiseválddiin lea čielga geatnegasvuohta , sámelága ja riikkaidgaskasaš šiehtadusaid vuođul maidda Norga lea guorrasan , bálvalit sámi veahkadaga sámegillii .
Tilgang til informasjon om rettigheter og generell samfunnsinformasjon er en forutsetning for demokratiet og for den enkeltes mulighet til å ivareta sine private rettigheter og sine rettigheter som samfunnsborger .
Dat ahte informašuvdna vuoigatvuođaid birra ja oppalaš servodatinformašuvdna lea olámuttos , leat demokratiija ovdehussan ja ovdehussan ovttaskasaid vejolašvuhtii fuolahit iežaset priváhta vuoigatvuođaid ja iežaset vuoigatvuođaid servodatmiellahttun .
For den samisktalende befolkningen er det av stor betydning , for eksempel når det gjelder egen rettssikkerhet , at statlig informasjon som angår dem , produseres og presenteres på samisk samt at den gjøres lett tilgjengelig .
Sámegielat veahkadahkii lea stuorra mearkkašupmi ovdamearkka dihtii das mii guoská iežaset riektesihkarvuhtii , ahte stáhtalaš informašuvdna mii guoská sidjiide , buvttaduvvo ja ovdanbuktojuvvo sámegillii ja maiddái biddjojuvvo nu ahte dan geahppasit gávdná .
Allmenn og fri tilgang til – og forståelse av – rettighets- og samfunnsinformasjon , er avgjørende for kvaliteten av den offentlige samtale , og for den enkeltes følelse av livskvalitet og likeverd .
Dábálaš ja nuvttá beassanláhki – ja áddenláhki – vuoigatvuođain ja servodatdieđuin , lea mearrideaddjin almmolaš sártnodeami kvalitehttii , ja dasa mo ovttaskas olmmoš dovdá leat iežas eallinkvalitehta ja ovttaárvosašvuođa .
Brukerne har ulike behov og forutsetninger for å finne og forstå informasjon .
Geavaheddjiin leat iešguđetlágan dárbbut ja ovdehusat gávdnat ja áddet informašuvnna .
Dette må være utgangspunkt for all informasjonsutarbeidelse og - formidling .
Dát galgá leat buotlágan informašuvnna ráhkadeami ja gaskkusteami vuođusin .
Den statlige informasjonspolitikken har tre mål for hvordan statlige virksomheter skal informere og kommunisere , og legger føringer på hvordan informasjons- og kommunikasjonsvirksomheten i staten bør utøves .
Stáhtalaš dieđihanpolitihkas leat golbma juksanmeari mo stáhtalaš institušuvnnat galget dieđihit ja gulahallat , ja bidjat láidestusaid dasa mainna lágiin informašuvdna- ja kommunikašuvdnadoaibma berre dahkkojuvvot .
Borgere , næringsliv og organisasjoner skal
Riikka ássiin , ealáhusain ja organisašuvnnain galgá leat
ha lik og alminnelig tilgang til å delta aktivt i den demokratiske prosessen
– ovttalágan ja dábálaš beassanláhki oassálastit doaimmalaččat demokráhtalaš prosessii
få informasjon om sine rettigheter , plikter og muligheter
– oažžomassii informašuvdna iežaset vuoigatvuođaid , geatnegasvuođaid ja vejolašvuođaid birra
ha reell tilgang til informasjon om det offentliges aktiviteter
– duohta beassanláhki informašuvnii almmolaš doaimmaid birra
Disse tre målene gjelder for samiskspråklige borgere som for befolkningen for øvrig .
Dát golbma juksanmeari gusket maiddái sámegielat servodatmiellahtuide nu mo veahkadaga earáge oassái .
7.7.1 Kartlegging av offentlige samiske informasjonstjenester
7.7.1 Almmolaš sámi dieđihanbálvalusaid kárten
Målet med prosjektet var å få et beslutningsgrunnlag for utvikling av offentlige samiske informasjonstjenester på samisk og om samiske forhold .
Projeavtta juksanmearrin lea oažžut mearridanvuđđosa dan várás ahte gárgedit almmolaš sámi informašuvnna sámegillii ja sámi dilálašvuođaid birra .
Utgangspunkt for arbeidet var de kravene som ligger i samelovens språkregler om at visse typer offentlig informasjon skal foreligge på samisk .
Barggu vuolggasadjin ledje sámelága giellanjuolggadusaid gáibádusat das ahte dihto šlájat almmolaš informašuvdna galgá leat gávdnamis sámegillii .
Kartleggingen viser at mengden offentlig samisk språklig informasjonsmateriell er relativt liten .
Kárten čájeha ahte almmolaš sámi informašuvnna mearri lea oalle unni .
Det er få lover , forskrifter og skjemaer som er oversatt .
Leat unnán lágat , láhkaásahusat ja skovit jorgaluvvon .
Kortfattet offentlig informasjonsmateriale på norsk om samiske forhold er nærmest fraværende .
Oanehitčállojuvvon almmolaš diehtojuohkinneavvut dárogillii sámi dilálašvuođaid birra eai báljo leat oažžumis .
Slik informasjon må i hovedsak hentes fra offentlige saksdokumenter .
Dákkár informašuvdna ferte váldosaččat vižžojuvvot almmolaš áššegirjjiin .
Internett er foreløpig tatt lite i bruk .
Interneahtta lea vuosttain unnán geavahusas .
Prosjektet foreslår flere oppfølgingstiltak , blant annet bedre rutiner i offentlige instanser mht. oversettelse , utgivelse , distribusjon samt innhold og kvalitetssikring av offentlig informasjon på samisk .
Projeakta evttoha moanaid čuovvolandoaibmabijuid , earret eará buoret dagaldusaid almmolaš ásahusaide , das mii guoská jorgaleapmái , olggosaddimii , gilvimii ja sisdollui ja almmolaš sámegielat informašuvnna kvalitehta dárkkisteapmái .
Kommunal- og regionaldepartementet har i tillegg foretatt en kartlegging av hvordan informasjon fra statlige myndigheter til samene og om samene fungerer , og har undersøkt hvordan slik informasjon bør organiseres i framtiden .
Dasa lassin lea Gielda- ja guovlodepartemeanta dahkan kártema das movt stáhtalaš eiseválddiid dieđiheapmi sámiide ja sámiid birra doaibmá , ja lea iskkadan mo dákkár dieđiheami galgá organiseret boahtte áiggis .
Hensikten med denne kartleggingen er på sikt å få etablert bedre informasjonsrutiner i statlig forvaltning i forhold til den samiske befolkningen .
Kártema ulbmilin lea guhkit áigái oažžut ásahuvvot buoret diehtojuohkindagaldusaid stáhtalaš hálddaheamis sámi álbmoga ektui .
Regjeringen vil øke bevisstheten i forvaltningen om hva slags informasjon som bør oversettes , og hvordan informasjonsformidlingen bør foregå .
Ráđđehus dáhttu hálddaheamis loktet dihtomielalašvuođa das makkár dieđuid berre jorgalit , ja mo informašuvdnagaskkusteapmi berre dahkkojuvvot .
Det er et mål at offentlig forvaltning innarbeider rutiner for å vurdere om lover , forskrifter , skjemaer , brosjyrer , rundskriv , kunngjøringer m.m. bør oversettes til samisk .
Juksanmearrin lea ahte almmolaš hálddaheapmi sajáiduhttá dagaldusaid árvvoštallat man muddui lágaid , láhkaásahusaid , skoviid , brošyraid , johtočállosiid , almmuhusaid jna. galgá jorgalit sámegillii .
Resultatene fra kartleggingen viser at de fleste departementene / underliggende etater har noe materiell på samisk , men variasjonene er store .
Kártema bohtosat čájehit ahte eanaš departemeanttain / vuollásaš etáhtain leat muhtun muddui sámegielat neavvut , muhto leat stuorra erohusat .
De fleste departementene ser et behov for å oversette skjemaer , lover , forskrifter , informasjonsbrosjyrer m.m. .
Eanaš departemeanttat oidnet dárbbašlažžan jorgalit skoviid , lágaid , láhkaásahusaid , dieđihangihppagiid jna. .
Stort sett eksisterer det ikke faste rutiner for oversettelse .
Eanaš dáhpáhusain eai gávdno bissovaš jorgalandagaldusat .
Distribusjon av samisk informasjon skjer gjennom samiske aviser , kommuner ( spesielt innenfor forvaltningsområdet for samisk språk ) , fylkeskommuner , gjennom egen etat , organisasjoner e.l. – avhengig av informasjonens karakter .
Sámi informašuvnna juohkin dáhpáhuvvá sámi aviissaid , gielddaid ( erenoamážit sámi giela hálddahanguovllus ) , fylkkagielddaid , iežas etáhta , organisašuvnnaid js. bokte – sorjavaš das makkár iešvuohta informašuvnnas lea .
Kommunal- og regionaldepartementet vil ansette en samisk språk- og informasjonskonsulent i 2001 .
Gielda- ja guovlodepartemeanta áigu virgádit sámi giella- ja informašuvdnakonsuleantta 2001 .
Gjennom denne vil man bl.a. kunne utvikle informasjonsstrategier og bistå andre departementer med råd / veiledning i spørsmål knyttet til informasjon på samisk og om forhold som berører samene spesielt .
Su bokte galgá ee. gárgedit informašuvdnastrategiijat ja veahkehit eará departemeanttaid ráđiiguin / oaivadusain gažaldagain mat čatnasit dieđiheapmái sámegillii ja dilálašvuođaid birra mat gusket sámiide erenoamážit .
7.8 Informasjons- og kommunikasjonsteknologi ( IKT )
7.8 Informašuvdna- ja kommunikašuvdnateknologiija ( IKT )
Det er regjeringens mål at samisk språk skal kunne brukes i all IKT-sammenheng .
Ráđđehusa juksanmearrin lea vejolažžan dahkat sámegiela geavaheami buot IKT-oktavuođain .
IKT gir nye muligheter for minoritetsspråk i en situasjon med stadig økende globalisering .
IKT addá veahádatgielaide ođđa vejolašvuođaid rievddalmas globaliserendilálašvuođas .
Gjennom internett åpnes muligheten for formidling av tekster på samisk til brukere over hele verden .
Interneahta bokte rahpasa vejolašvuohta gaskkustit sámegielat teavsttaid geavaheddjiide miehtá máilmmi .
Barn og unge benytter ofte « nye » medier , for eksempel internett , for å hente informasjon og kunnskap .
Mánát ja nuorat geavahit dávjá « ođđa » media , ovdamearkka dihtii interneahta , viežžat informašuvnna ja dieđu ja máhtu .
Også mobiltelefoner blir mye benyttet av barn og unge .
Mánát ja nuorat maiddái geavahit giehtatelefovnnaid ollu .
Det er regjeringens syn at ny informasjonsteknologi aktivt må tas i bruk overfor barn og ungdom , blant annet for å formidle informasjon og for å gi kunnskaper som motvirker fordommer .
Ráđđehusa oaidnu lea ahte ođđa informašuvdnateknologiija doaibmevaččat galgá váldojuvvot atnui mánáid ja nuoraid ektui , earret eará gaskkustit informašuvnna ja addit máhtu vuostáduddjot ovdagáttuid .
Barn og ungdom må selv tas med i utformingen av informasjonstilbudet på disse områdene .
Mánát ja nuorat galget ieža váldojuvvot informašuvdnafálaldagaid hábmemii dáin guovlluin .
7.8.1 Bruk av samiske tegn i IKT-sammenheng
7.8.1 Sámi čálamearkačohkiid geavaheapmi IKT-oktavuođas
Det nordsamiske alfabetet har syv bokstaver som ikke finnes i det norske alfabetet .
Davvisámegiela alfabehtas leat čieža bustáva mat eai gávdno dáru alfabehtas .
Disse er á , č , đ , ŋ , š , ŧ og ž . Hittil har spesialprogrammer blitt brukt for å kunne skrive med samiske tegn på datamaskiner .
Dát bustávat leat a , č , đ , ŋ , š , ŧ ja ž. Dássážii leat geavahuvvon sierraprográmmat maiguin sáhttá čállit sámi čálamearkačohkiid dihtoriin .
Disse spesialprogrammene har både vært kostbare og teknisk sett problematiske for samiske databrukere .
Dát sierraprográmmat sihke mákset hui ollu ja leat teknihkalaččat váddásat sámi dihtorgeavaheddjiide .
Løsningene har hittil heller ikke vært tilfredsstillende for utveksling av data mellom programmer og ulike brukere .
— ovdosat eaige leat dássážii doaibman dohkkehahtti láhkai dieđuid lonohallamii prográmmaid gaskka ja iešguđetlágan geavaheddjiid gaskka .
De har forutsatt at mottakere av samiskspråklig elektroniske dokumenter har hatt de samme spesialprogrammene installert .
Daid eaktun lea leamaš ahte sámegielat elektrovnnalaš áššegirjjiid vuostáváldimii fertejit leat seammalágan sierraprográmmat bijahuvvon vuostáváldi mašiidnii .
Det har inntil nylig ikke vært mulig å bruke samisk på internett eller i e-post .
Gitta dá gieskadii ii leat leamaš vejolaš geavahit sámegiela interneahtas ja e-poasttas .
Skriftspråk som inneholder bokstaver som ikke er i det engelske alfabetet , har hatt problemer helt siden skrivemaskinen ble tatt i bruk , problemer som ikke forsvant med innføringen av EDB .
— állingielain , main eai leat eŋgelasalfabehta bustávat , leat gillán bárttiid juo dalá rájes go čállinmašiidna geavahuvvogođii , bárttit mat eai nohkan go EDG sisafievrriduvvui .
Årsaken er at det ikke har vært teknisk mulig å implementere alle europeiske bokstaver og tegn i en standard .
Dan duogážin lea go ii leat leamaš teknihkalaččat vejolaš buot eurohpalaš bustávaid ja mearkkaid sisagođđit ovtta standárdii .
Man har måttet operere med like standarder for ulike språk , noe som har gjort situasjonen vanskelig for små språk med egne tegn / bokstaver .
Leat ferten geavahit ovttalágan standárdda iešguđetlágan gielaide , mii dagahii váttis dili smávva gielaide main leat sin sierra bustávat / mearkkat .
For å løse dette har The International Organization for Standardization ( ISO ) utviklet en ny standard , kalt Unicode 10646 .
Dán čoavdimii lea The International Organization for Standardization ( ISO ) ráhkadan ođđa standárdda , gohčoduvvon Unicode 10646 .
ISO er en verdensomspennende organisasjon av standardiseringsorganer med medlemmer fra 130 land , et fra hvert land .
ISO lea máilmmiviidosaš standáriserenorganisašuvdna mas leat miellahtut 130 riikkas , okta guđege riikkas .
Dette betyr at standarden Unicode ikke er tilknyttet et enkelt kommersielt firma , men er en standard som alle kan bruke .
Dát mearkkaša ahte Unicode-standárda ii gula ovttaskas kommersiála fitnodahkii , muhto lea standárda man buohkat sáhttet geavahit .
Alle tegn som benyttes i det samiske alfabetet ligger inne i Unicode .
Mearkkat mat geavahuvvojit sámi alfabehtas leat Unicodes siste .
Unicode er nå implementert i de mest utbredte programvarene .
Unicode lea dál sisagođđojuvvon daidda buot eanemusviidánan prográmmagálvvuide .
Dette betyr at man i utgangspunktet skal kunne kommunisere med samiske tegn uten problemer .
Dát mearkkaša ahte álgosaččat galgá sáhttit gulahallat sámi čálamearkačohkiiguin almmá váttisvuođaidhaga .
Det vil ta en viss tid før Unicode er fullt utbredt .
Dát ádjána veaháš áiggi ovdal go Unicode lea dievvasii viidánan .
Det vil derfor fortsatt kunne oppstå problemer med samiske tegnsett , spesielt i forhold til gammelt datamateriale og gamle program .
Danne sáhttet ain čuožžilit bárttit sámi čálamearkačohkiiguin , erenoamážit boares dihtorávdnasiid ja boares prográmmaid dáfus .
7.8.2 Offentlig bruk av samisk språk i IKT-sammenheng – « eNorge » og « ODIN »
7.8.2 Sámegiela almmolaš geavaheapmi IKT-oktavuođas – « e Norge » ja « ODIN »
« eNorge » er regjeringens samlede plan for å legge grunnlaget for utviklingen av informasjons- og kunnskapssamfunnet Norge .
« e Norge » lea ráđđehusa ollislaš plána mainna bidjá vuđđosa gárgedit informašuvdna- ja diehtoservodaga Norggas .
Målsettinger i planen er bl.a. :
Plána juksanmearrin lea ee. :
offentlige rom skal tas i bruk slik at alle får tilgang til informasjons- og kommunikasjonsteknologi , uavhengig av bosted , alder , økonomi og utdanning
– Almmusis lanjat galget váldojuvvot atnui vai buohkaide lea informašuvdna- ja kommunikašuvdnateknologiija olámuttos , beroškeahttá gos sii orošežžet , makkár sin ahki , ekonomiija ja oahppu lea .
IKT skal utnyttes for å effektivisere tilgangen til de kunnskaps- og opplevelsesressursene som forvaltes av våre kulturinstitusjoner og massemedier
– IKT galgá boahtit ávkin vai bevttolaččabut doaibmá beassanláhki daidda diehtovalljodagaide ja muosáhanvalljodagaide maid min kulturinstitušuvnnat ja šáhkkemediat hálddahit .
det skal utformes en helhetlig politikk for et bærekraftig kunnskapssamfunn , basert på miljøinformasjon , økt bruk av telekommunikasjon til erstatning for transport , en grønn produktpolitikk og grønne offentlige innkjøp .
– Bistevaš diehtoservodahkii galgá hábmejuvvot ollislaš politihkka , mii vuođđuduvvá birasinformašuvdnii , lasihuvvon telekommunikašuvnna geavaheapmái dan sadjái go juođaheapmái , ruoná buvttapolitihkkii ja ruoná almmolaš sisaoastimiidda .
Flere og flere tjenester blir digitalt tilgjengelige .
Dađistaga lea eambbot eambbo bálvalusaide beassanláhki digitálalaččat .
For at flest mulig skal kunne nyttiggjøre seg teknologien , må det sikres kompetansetilbud i nærmiljøet , og utviklingen av nye produkter må påvirkes slik at de blir enkle og brukervennlige .
Vai nu ollugat go vejolaš galget sáhttit ávkki oažžut teknologiijas , galgá váfistuvvot gelbbolašvuođafálaldat báikkálaččat , ja ođđa buktagiid gárgedeami galgá váikkuhit dan guvlui ahte dat leat álkidahttojuvvon ja geavaheaddji ektui álkibut .
Nye sosiale skillelinjer mellom dem som har og dem som ikke har tilgang til teknologien må unngås .
Ođđa sosiála čuolddašeamit sin gaskkas geain lea ja sin geain ii leat beassanláhki teknologiijii , galget garvojuvvot .
Det er dermed også viktig at det utvikles et samiskspråklig tilbud .
Danne lea maiddái deaŧalaš ahte sámegielat fálaldagat gárgeduvvojit .
Regjeringen har et særskilt ansvar for å legge til rette for at samisk språk bevares og utvikles .
Ráđđehusas lea vásedin ovddasvástádus láhčit dili dasa ahte sámegiella suodjaluvvo ja gárgeduvvo .
I IKT-sammenheng møter det samiske språket utfordringer , men også nye muligheter .
IKT-oktavuođas deaivvada sámegiella hástalusaiguin , muhto maiddái vejolašvuođaiguin .
Det kreves et spesielt fokus på problemene som det samiske tegnsettet skaper ved bruk i programvare .
Dás gáibiduvvo ahte erenoamážit čohkke fuomášumi daidda váttisvuođaide maid sámi čálamearkačohkiid bohciidahttet prográmmagálvvuid geavaheamis .
Kommunal- og regionaldepartementet meldte i St.prp. nr. 1 ( 2000–2001 ) at det skulle nedsettes en arbeidsgruppe , som med utgangspunkt i eNorge skulle kartlegge behov , problemer og hindringer i anvendelsen av samisk tegnsett i IT-sammenheng .
Gielda- ja guovlodepartemeanta dieđihii st.meld. nr. 1 ( 2000–2001 ) bokte ahte ceggejuvvo bargojoavku , mii e Norge vuođul galggai kártet dárbbuid , váttisvuođaid ja hehttehusaid sámi čálamearkačohkiid geavaheamis IT-oktavuođas .
Arbeidsgruppen har sett nærmere på statlige myndigheters egen bruk av samisk i IKT-sammenheng .
Bargojoavku geahčadii dárkileappot stáhtalaš eiseválddiid iežaset sámegielageavaheami IKT-oktavuođas .
Et sentralt problem er bruk av samisk i offentlige registre , for eksempel Brønnøysundregistrene .
Guovdilis čuolbman lea sámegiela geavahus almmolaš registariin , omd Brønnøysundregistariin .
Når skrivemåten av et stedsnavn er fastsatt etter stadnamnlova og innført i stedsnavnregisteret , skal skrivemåten brukes av alle offentlige organer .
Go muhtun báikenama čállinvuohki lea mearriduvvon báikenammalága vuođul ja sisafievrriduvvon báikenammaregistarii , galget dasto almmolaš orgánat geavahit dán čállinvuogi .
Når dette tidligere ikke har vært gjort , er det på grunn av tekniske hindre .
Go dát ii leat ovdal dahkkojuvvon , leat teknihkalaš hehttehusat duogážin dasa .
Arbeidsgruppen anbefaler at det i statlige innkjøpsavtaler med programvareleverandører innføres krav om at programvare skal støtte Unicode .
Bargojoavku ávžžuha ahte stáhtalaš sisaoastinšiehtadusaide sisafievrriduvvo gáibádus ahte prográmmagálvolágideddjiid prográmmagálvvut galget Unicode doarjut .
Gjennom utbredelsen av Unicode er det ikke lenger tekniske hindre for at offentlige organer skal kunne bruke samiske tegn , i for eksempel registre .
Go Unicode viidána , de eai leat šat teknihkalaš hehttehusat almmolaš orgánaide mat eastadit sámi čálamearkačohkiid geavaheami ovdamearkka dihtii registariin .
Videre anbefaler gruppen at det på regjeringens internettsider , ODIN , etableres et samisk språkvalg , slik at stortingsmeldinger , proposisjoner , lover , forskrifter og andre dokumenter som er publisert på samisk gjøres tilgjengelig på internett .
Viidáseappot ávžžuha joavku ráđđehusa interneahttasiidui ODIN:i álggahit sámi giellaválljema , vai stuorradiggedieđáhusat , proposišuvnnat , lágat , láhkaásahusat ja eará áššegirjjit mat leat gávdnamis sámegillii , láhččojuvvojit vai daidda lea beassanláhki interneahta bokte .
Arbeidsgruppens forslag vil bli innarbeidet i eNorge-planen .
Bargojoavkku evttohus sisagorrojuvvo e Norge-plánii .
Regjeringen vil følge opp arbeidsgruppens forslag om å etablere et samisk språkvalg på ODIN .
Ráđđehus čuovvola bargojoavkku evttohusa ásahit sámi giellaválljema ODIN:i .
Det er regjeringens mål at statlige organer tar i bruk samiske tegn så snart som mulig , og gjør samiskspråklig offentlig informasjon , regelverk etc. tilgjengelig på internett .
Ráđđehusa juksanmearrin lea ahte stáhtalaš orgánat geavahišgohtet sámi čálamearkačohkiid farggamusat , ja dahket sámegielat almmolaš informašuvnna , njuolggadusaid jna. dábuhahttin , interneahta bokte .
En felles webløsning for fylkesmannsembetene , Fylkesmannen.no , lanseres i 2001 .
Oktasaš webčoavddus fylkkamánniámmáhiin , fylkesmannen.no , dovddusindahkkojuvvo jagis 2001 .
Det tas der sikte på å legge ut informasjon også på samisk .
Das bargojuvvo dan guvlui ahte informašuvdna lebbejuvvo maiddái sámegillii .
7.8.3 Bredbåndkommunikasjon
7.8.3 Govdabáddekommunikašuvdna
Regjeringen går inn for at alle skal kunne delta i kunnskapssamfunnet .
Ráđđehus bargá dan ala ahte buohkat galget sáhttit oassálastit diehtoservodahkii .
I dette ligger det at alle , herunder samiske områder , skal ha tilgang til bredbåndskommunikasjon .
Dát sisdoallá ahte buohkat , maiddái sámi guovllut , galget oažžut oasi govdabáddekommunikašuvnnas .
Regjeringen vil fremme en rask utbygging av bredbånd til hele landet .
Ráđđehus áigu ovddidit johtilis govdabáddehuksema miehtá riikka .
Regjeringens mål er å sikre grunn- og videregående skoler , folkebibliotek , sykehus og kommuneadministrasjoner tilbud om tilkobling til bredbåndnett innen utløpet av 2002 .
Ráđđehusa juksanmearrin lea váfistit vuođđo- ja joatkkaskuvllaid , álbmotgirjerájuid , buohcceviesuid ja gieldahálddahusaid fálaldagaid vai dat čatnasuvvet govdabáddefierbmái go jahki 2002 manná lohppii .
Befolkningens mulighet for tilknytning til bredbåndnett skal sikres innen utløpet av 2004 .
Veahkadaga vejolašvuohta čatnasit govdabáddefierbmái galgá váfistuvvot jagi 2004 lohppii .
Regjeringen vil videre utvikle et infrastrukturprogram for å vurdere tiltak for å dekke områder i landet eller grupper i befolkningen som ikke vil kunne etterspørre bredbånd på et kommersielt grunnlag .
Ráđđehus áigu dasa lassin viidáset gárgedit infrastruktuvraprográmma árvvoštallan dihtii doaimmaid maiguin gokčá guovlluid riikkas dahje joavkkuid álbmogis geat eai sáhte ohcalit govdabátti kommersiála vuđđosa alde .
Det er uvisst hvorvidt spredtbygde områder i Nord-Norge vil kunne bli dekket på et slikt grunnlag .
Lea eahpedieđus man muddui bieđgguid huksejuvvon guovllut Davvi-Norggas sáhttet fátmmastuvvot dákkár vuođuin .
7.9 Tiltak
7.9 Doaibmabijut
Regjeringen vil bidra til å sette i verk tiltak som kan sikre at flere samisktalende kan lære å lese og skrive samisk .
Ráđđehus áigu álggahit doaibmabijuid maiguin váfista ahte eambbo sámegielagat sáhttet oahppat lohkat ja čállit sámegiela .
De som ikke behersker språket , skal kunne skaffe seg de nødvendige basiskunnskapene .
Sii , geat eai hálddaš giela , galget sáhttit oažžut dárbbašlaš vuođđomáhtu .
Regjeringen vil sette i verk informasjonstiltak om samelovens språkregler .
Ráđđehus áigu álggahit dieđihandoaibmabijuid sámelága giellanjuolggadusaid birra .
Forvaltningen av de midlene som i dag gis som skjønnsmidler til kommuner som har merutgifter pga. tospråklighet overføres til Sametinget .
Ruđa hálddaheapmi mii dál addojuvvo árvvoštusruhtan gielddaide main leat lassigolut guovttegielatvuođa geažil , sirdojuvvo Sámediggái .
Kommunene og fylkeskommunene skal gis kompensasjon for utgifter til tospråklighet .
Gielddat ja fylkkagieldda galget oažžut buhtadasa goluid ovddas mat čuvvot guovttegielatvuođa .
Regjeringen vil , som en del av oppfølgingen av evaluering av stadnamnlova , vurdere tiltak for samiske stedsnavn i forbindelse med gjennomgang av regelverk og konsulenttjeneste .
Ráđđehus áigu , oassin báikenammalága loahppaárvvoštallama čuovvoleamis , árvvoštallat doaibmabijuid sámi báikenamaide dan oktavuođas go guorahallá njuolggadusaid ja nevvohatbálvalusa .
Statlige etater skal ta i bruk programvare som muliggjør bruk av samisk tegnsett
Stáhtalaš etáhtat galget geavahišgoahtit prográmmagálvvu mii dahká vejolažžan geavahit sámi čálamearkačohkiid .
På regjeringens internettsider , ODIN , skal det etableres et eget samisk språkvalg .
Ráđđehusa interneahttasiiddus ODIN galgá ásahuvvot sámi giellaválljen .
7 Reindriftslovutvalgets forslag
7 Boazodoalloláhkalávdegotti árvalus
7.1 Utvalgets generelle vurderinger
7.1 Lávdegotti oppalaš árvvoštallamat
Svært mange spørsmål er det opp til myndighetene å avgjøre .
Hui ollu áššiid galget eiseválddit mearridit .
Reglene i reindriftsloven av 9. juni 1978 nr. 49 er utformet slik at det er et stort rom for skjønn i avgjørelsen av de enkelte spørsmål .
Geassemánu 9. beaivvi 1978 nr. 49 boazodoallolága njuolggadusat leat hábmejuvvon nu ahte ollu gažaldagaid ferte mearridit árvvošteami bokte .
Loven bygger på det syn at vedtaksorganene , enten det er distriktsstyret , områdestyret , Reindriftsstyret eller departementet , står temmelig fritt i avgjørelsen .
Láhka lea huksejuvvon dan oainnu ala ahte marrideaddji orgána sáhttá hui friddja mearridit , leaš dál orohatstivra , guovllustivra , boazodoallostivra dahje departemeanta .
Det vil si at det er få skranker for forvaltningens skjønnsutøvelse , bortsett fra de generelle forvaltningsrettslige prinsipper om kontradiktorisk behandling , habilitet og at avgjørelsen må være saklig og ikke føre til usaklig forskjellsbehandling .
Dat mielddisbuktá ahte leat unnán rievttálaš njuolggadusat maid mielde hálddahus galgá árvvoštallat , earret dábálaš hálddahuslaš prinsihpat kontradiktoralaš gieđahallama ja bealátkeahtesvuođa birra ja ahte mearrádus galgá leat áššálaš ii ge dagahit áššehis vealaheami .
Det er få regler i loven som direkte regulerer rettigheter og plikter reineierne imellom .
Lágas leat unnán njuolggadusat mat njuolga regulerejit boazodolliid siskkáldas vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid .
Dette gir liten forutberegnelighet for utøverne , også fordi det i liten utstrekning er utarbeidet rundskriv og retningslinjer til lovens regler .
Dát addá boazodolliide unnán vejolašvuođa ovddosguvlui diehtit ja plánet , maiddái dan dihte go eai leat ráhkaduvvon johtočállosat ja čujuhusat .
Utvalget har vært av den oppfatning at dagens lov ikke i tilstrekkelig grad avspeiler de rettigheter utøverne har i forhold til hverandre .
Lávdegoddi lea leamaš dan oainnus ahte dálá láhka ii doarvái bures čájet makkár vuoigatvuođat boazodolliin leat guđetguimmiideaset ektui .
Reglene må derfor ta utgangspunkt i de tradisjoner og sosiale strukturer som næringen hviler på , og forankre rettigheter og plikter til disse .
Dan dihte fertejit njuolggadusat vuođđun atnit árbevieruid ja sosiála vuogádagaid maid ealáhus ieš lea ásahan , ja čatnat vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid daidda .
Utvalget har sett det som viktig å søke å utarbeide regler som bygger på kulturen og tradisjonene innenfor reindriften , og som i tillegg ivaretar rettssikkerheten for den enkelte reindriftsutøver .
Lávdegoddi lea atnán deaŧalažžan ahte ráhkaduvvojit njuolggadusat mat leat huksejuvvon boazodoalu kultuvrra ja árbevieruid ala , ja mat dasa lassin vuhtii váldet ovttaskas boazodolliid riektesihkarvuođa .
Dagens lov opererer med driftsenhet og distrikt som grunnleggende enheter innenfor reindriftsnæringen .
Dálá lágas leat doallovttadat ja orohat boazoealáhusa vuođđoásahussan .
Men denne inndelingen faller ikke sammen med de tradisjonelle økonomiske og sosiale systemer i næringen .
Muhto dát vuogádat ii leat seamma go boazodoalu iežas ekonomalaš ja sosiála ortnegat .
Den enkelte reindriftsutøver driver sjelden alene , men inngår i et arbeidsfellesskap , siida .
Lea hárve ahte boazodoalli doaimmaha boazodoalu akto , muhto baicca gullá bargoovttastupmái , siidii .
Utvalget har sett det som svært viktig å gi siidaen en mer fremtredende plass i lovgivningen .
Lávdegoddi lea atnán hui deaŧalažžan addit siidii eanet guovddáš saji láhkaoktavuođas .
For å skape større forutberegnelighet og rettssikkerhet for den enkelte reineier , må loven klarere angi hvilke rettigheter og plikter den enkelte har .
Ásahan dihte juohke boazoeaiggádii buoret plánenvejolašvuođa ja riektesihkarvuođa , de ferte láhka muitalit makkár vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat sis leat .
Utvalget vil beholde distriktsordningen , dog slik at distriktsstyret ikke lenger skal ha offentligrettslige oppgaver .
Lávdegoddi háliida doalahit orohatortnega , muhto nu ahte orohatstivrras eai šat galgga leat almmolašrievttálaš doaimmat .
Likeledes vil utvalget beholde ordningen med en ansvarlig enhet .
Lávdegoddi háliida maid doallat ovddasvástideaddji ovttadaga ortnega .
En stor utfordring for utvalget har vært å utforme regler som skaper sammenheng mellom ansvarlig enhet , siida og distriktsorganisering .
Lávdegoddái lea leamaš stuora hástalussan hábmet njuolggadusaid mat ásahit oktavuođa ovddasvástideaddji ovttadaga , siidda ja orohatorganiserema gaskka .
Får man ikke til en slik sammenheng vil man fortsatt få problemer med ressursforvaltningen .
Jus ii oaččo áigái diekkár oktavuođa de dáidet váttisvuođat resursahálddašemiin ain bistit .
Lovutvalget har sett det som nødvendig med en redaksjonell revisjon av 1978-lovens oppbygging .
Láhkalávdegoddi lea atnán dárbbašlažžan redakšuvnnalaččat rievdadit 1978-lága huksehusa .
Det er nødvendig å splitte opp flere av paragrafene for å få et mer oversiktlig regelverk .
Lea dárbbašlaš juohkit muhtun paragráfaid álkidan dihte njuolggadusaid .
Dessuten er det ønskelig med en omplassering av flere bestemmelser .
Dasa lassin lea sávaldat sirdit muhtun mearrádusaid eará paragráfaide .
Utvalget har derfor kommet til at en revisjon bør munne ut i forslag til en ny reindriftslov .
Dan dihte lea lávdegoddi gávnnahan ahte ođasmahttima boađus berre leat áibbas ođđa boazodoalloláhka .
Departementet har vært kjent med utvalgets syn på dette punkt , og har ikke hatt innvendinger imot et slikt opplegg .
Departemeanta lea diehtán lávdegotti oaivila dás , ii ge leat vuosttaldan evttohusa .
Det må understrekes at det bare er de regler som omfattes av utvalgets mandat som innholdsmessig er blitt vurdert av utvalget .
Deattuhuvvo ahte lávdegoddi lea guorahallan dušše daid njuolggadusaid sisdoalu mat gulle lávdegotti mandáhttii .
Det har ligget utenfor utvalgets mandat å foreslå regler for tilskudd over Reindriftsavtalen .
Lávdegotti mandáhttii ii gullan evttohit njuolggadusaid doarjagiid hárrái Boazodoallošiehtadusa olis .
Utvalget mener likevel at tilskuddsordningen må gjennomgås nærmere for å skape større rettssikkerhet for den enkelte reineier .
Lávdegoddi oaivvilda liikká ahte doarjjaortnet ferte vuđoleappot guorahallojuvvot ásahan dihte buoret riektesihkarvuođa ovttaskas boazoeaiggádiidda .
Utvalget har pekt på at nye lovregler i seg selv ikke er tilstrekkelig til å skape større rettssikkerhet og bedre forvaltning .
Lávdegoddi lea čujuhan ahte ođđa láhkanjuolggadusat iešalddis eai leat doarvái dasa ahte ásahit buoret riektesihkarvuođa ja buoret hálddašeami .