pere/sami_parallel huggingface dataset:
Etter at en innspillsrunde til meldingen er gjennomført våren 2016 er det planlagt et nytt møte.
Giđđat 2016 dollo ođđa čoahkkin maŋŋil go leat boahtán cealkámušat dieđáhussii.
6.2 Samisk perspektiv i høyere utdanning på nasjonalt nivå
6.2 Sámi perspektiiva alit oahpus nationála dásis
Samisk rammeplanutvalg for ny 5-årig masterutdanning for grunnskolelærerutdanning
Sámi rámmaplánalávdegoddi ođđa viđa jagi vuođđoskuvllaoahpaheaddjioahppu masteroahppu
Kunnskapsdepartementet har oppnevnt samisk rammeplanutvalg for den nye 5-årige grunnskolelærerutdanningen som opprettes i 2017.
Máhttodepartemeanta lea nammadan sámi rámmaplánalávdegotti dan ođđa viđa jagi vuođđoskuvllaoahpaheaddjiohppui mii álggahuvvo 2017.
Oppnevningen og fastsettingen av mandatet er gjort i samråd med sametingsrådet.
Nammadeapmi ja mandáhta lea dahkkon oktiiráđiid sámediggeráđiin.
Leder for utvalget er Pigga Keskitalo, Sámi allaskuvla.
Lávdegotti jođiheaddji lea Pigga Keskitalo, Sámi allaskuvla.
Departementet er i dialog med Sámi allaskuvla om opprettelsen av et sekretariat for utvalget.
Departemeanta lea gulahallamin Sámi allaskuvllain ásahit čállingotti lávdegoddái.
6.3 Samisk forskning
6.3 Sámi dutkan
Regionale forskingsfond for Midt-Norge og Nord-Norge – oppnevning av nytt styre 2016 -2019
Gaska-Norgga ja Davvi-Norgga regionála dutkanfoanda – ođđa stivrra nammadeapmi 2016-2019
Det skal velges nye styrer for de regionale forskingsfondene for perioden 2016-2019.
Regionála dutkanfoanddaide válljejuvvo ođđa stivrrat áigodahkii 2016-2019.
Sametinget oppnevner et medlem med varamedlem til styrene for Regionalt forskingsfond Midt-Norge, RFFMIDT, og Regionalt forskingsfond Nord-Norge, RFFNORD.
Sámediggi nammada ovtta miellahttu oktan várrelahttun Gaska-Norgga regionála dutkanfoandda ja Davvi-Norgga regionála dutkanfoandda stivrraide.
Vertsfylkeskommunene, Sør-Trøndelag og Troms, oppnevner medlemmene foreslått av Sametinget.
Guossoheaddjifylkkasuohkanat, Lulli-Trøndelága ja Romsa, nammadit lahtuid maid Sámediggi evttoha.
En valgkomite fremmer innstilling på styrekandidater.
Válgalávdegoddi ovddida stivrrakandidáhtaid evttohusaid.
Sametinget er representert ved avdelingsdirektør Inger Eline Eira Buljo i begge valgkomiteene.
Sámedikki ossodatdirektevra Inger Eline Eira Buljo lea mielde goappašagaid válgalávdegottiin.
Sametingsrådet har oppnevnt Nora Marie Brandsfjell som medlem og Sigbjørn Dunfjeld som varamedlem for styret i RFFMIDT.
Sámediggeráđđi lea nammadan Nora Marie Brandsfjell lahttun ja Sigbjørn Dunfjeld várrelahtuin Gaska-Norgga regionála dutkanfondii.
For RFFNORD er Astrid Dankertsen oppnevnt som styremedlem og Line Kalak som varamedlem.
Astrid Dankertsen lea nammaduvvon stivralahttun ja Line Kalak várrelahtuin Davvi-Norgga regionála dutkanfondii.
Valgkomiteene for RFFNORD og RFFMIDT har ferdigstilt sitt arbeid.
Válgalávdegottit leat geargan regionála dutkanfoandda bargguin.
For RFFNORD skjer oppnevningene i fylkeskommunene som følger;
Davvi-Norgga regionála dutkanfoandda nammadeamit fylkkasuohkaniid dáhpáhuvvet;
Nordland 07.03.16, Troms 15.03.16 og Finnmark 14.04.16.
Norlánddas 07.03.16, Romssas 15.03.16 ja Finnmárkkus 14.04.16.
Møter:
Čoahkkimat:
Sametingspresidenten møtte direktøren for Norges forskningsråd i Karasjok 18.11.15.
Sámediggepresideanta deaivvadii Norgga dutkanráđi direktevrrain Kárášjogas skábmamánu 18. beaivvi 2015.
Temaet for møtet var de kunnskapsbehov sametingsrådet ser for det samiske samfunnet.
Čoahkkima fáddán ledje gelbbolašvuođadárbbut maid sámediggeráđđi oaivvilda leat sámi servodagas.
Det var enighet om at den opprettede kontakten skal følges opp i et nytt møte i regi av Norges forskningsråd.
Lei ovttaoaivilvuohta ahte dán oktavuođa čuovvolit ođđa čoahkkima bokte Norgga dutkanráđis.
Sametinget deltok som observatør på møte i Nasjonal fagstrategisk enhet for samisk høyere utdanning og forskning, NFE-samisk, 07.12.15.
Sámediggi lea oassálastán dárkojeaddjin Sámi alit oahpu ja dutkama nationála fágastrategalaš ovttadaga čoahkkimis juovlamánus 7.beaivvi 2015.
Blant temaene som ble drøftet var handlingsplanen for enheten der særlig forskning og forskningsbehov ble berørt.
Ovttadaga doaibmaplána lei fáddán, erenomážit dat mii guoská dutkamii ja dutkandárbbuide.
NFE-samisk sine møtereferater og andre dokumenter finnes på Universitets- og høgskolerådets hjemmeside, www.uhr.no.
Ovttadaga čoahkkinreferáhta ja eará dokumeanttat gávdnojit Universitehta- ja allaskuvlaráđi ruovttusiiddus, www.uhr.no.
Sametingsrådet møtte rektor og dekaner ved Sámi allaskuvla i Kautokeino 18.01.16.
Sámediggeráđđi leamaš čoahkkimis Sámi allaskuvla rektorin ja dekánaiguin Guovdageainnus ođđajagimánu 18. beaivvi 2016.
Formålet med møtet var å opprette dialog mellom ledelsen ved allaskuvla og det nye rådsmedlemmet med ansvar for sektoren.
Ulbmil čoahkkimin lei ásahit gulahallama gaskal allaskuvlla jođiheddjiid ja ráđđelahtu geas lea ovddasvástádus dán suorggis.
Samtidig ga det en anledning til å presentere deler av sametingsmeldingen for høyere utdanning og forskning, for allaskuvlas ledelse.
Dán olis beasai maid ovdanbuktit osiid sámediggedieđáhusas alit oahpu ja dutkama birra.
7 Helse og sosial
7 Dearvvašvuohta ja sosiála
Likeverdige helse- og sosialtjenester til det samiske folk, som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Ovttaárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldat sámi álbmogii mas lea vuolggasadji sámegiella ja sámi kultuvra.
Tjenestene skal være tilpasset det samiske folks rettigheter og behov.
Bálvalusat galget leat heivehuvvon sámi álbmoga vuoigatvuođaide ja dárbbuide.
7.1 En likeverdig helse- og sosialtjeneste.
7.1 Ovttaárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldat
Møte med Stortingets helse- og sosialkomité
Čoahkkin Stuorradikke dearvvašvuođa- ja sosiálalávdegottiin
Sametingsrådet har hatt møte med Stortingets helse- og sosialkomite etter invitasjon fra komiteen.
Stuorradikke dearvvašvuođa- ja sosiálalávdegoddi lei bovden sámediggeráđi čoahkkimii.
Fra Sametingsrådet ble sametingets budsjett 2016, utfordringene innenfor primærhelse, manglende satsing på tjenestetilbudet til samiske pasienter i kommunehelsetjenesten, og utfordringer innenfor spesialisthelsetjenesten trukket frem.
Sámediggeráđđi válddii bajás áššiin sámedikki 2016 bušeahta, vuođđodearvvasvuođa hástalusaid, gielddadearvvasvuođafálaldagain váilevaš bálvalusfálaldat sámi pasieanttaide ja hástalusaid maid spesialistadearvvašvuođabálvalus lea ovddidan.
Helsekonferanse samisk legeforening 19.-20.11.15
Sámi Doaktáriid searvvi dearvvašvuođakonferánsa 19.-20.11.15
Sametingsrådet har deltatt på Samisk legeforenings konferanse om dagens status og utfordringer, og fremtidens behov innenfor samiske helseforskning.
Sámediggeráđđi lea searvan Sámi Doaktáriid searvvi konferánsii, mas lei fáddán otná stáhtus ja hástalusat ja boahttevaš dárbbut sámi dearvvašvuođadutkamis.
På konferansen ble flere forskningsprosjekter og resultater lagt frem, deriblant delresultater fra Saminor2 og Reindriftens hverdag.
Konferánssas biddjojuvvo ovdán máŋggat dutkanprošeavttat ja daid bohtosat, earret eará oassebohtosat Saminor 2 ja Boazodoalu árgabeaivvis.
Sametingsrådet konstaterer at vi har et aktivt forskningsmiljø innenfor samisk helse, men at vi også har utfordringer med hensyn til rekruttering av forskere.
Sámediggi čujuha ahte mis lea aktiivvalaš sámi dearvvašvuođa dutkanbiras, muhto maiddái ahte mis leat hástalusat dutkiid rekruteremis.
Samtidig har vi behov for dokumentert på mange område.
Seammás lea maid dárbu dokumenteret máŋggaid áššiid.
Tjenesteforskning, kunnskap om helse og levekår blant lulesamisk og sørsamisk befolkning, forhold innenfor tradisjonelle næringer, og bruk av folkemedisin ble spesielt trukket frem.
Erenomážit leat áššit dego fálaldatdutkan, dearvvašvuohta ja eallineavttut julev- ja lullisámi álbmogis, ja álbmotdálkkodeapmi biddjon ovdán.
Sørsamisk nettverksseminar om helse – og sosialtjenesten i sørsamisk område
Lullisámi fierpmádatseminára dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldaga birra lullisámi guovllus
Sametingsrådet deltok med innlegg på sørsamisk nettverkseminar om helse, som hadde rus, vold og trakassering i det samiske samfunn som tema.
Sámediggeráđđi lea oassálastán sáhkavuoruin lullisámi dearvvašvuođa fierpmádatsemináras, mas lei fáddán gárrenmirko geavaheapmi, veahkaválddálašvuohta ja givssideapmi sámi servvodagas.
Sametingsrådet hadde et særskilt fokus Saminor2 sine tall om vold i nære relasjoner, og konsekvenser for det samiske barn og kvinner i sitt innlegg.
Sámediggeráđđi lea erenomážit deattuhan sáhkavuorus Saminor 2 loguide mat gusket veahkaválddi vuostá dáistaleapmi lagas oktavuođain ja daid váikkuhusat sámi mánáide ja nissoniidda.
Videre ble resultater av forskningsprosjektet reindriftens hverdag presentert og debattert.
Boazodoalu árgabeaivvi dutkanbohtosat biddjojuvvojedje maiddái ovdán ja digaštallojuvvojedje.
Gáldu guladallam 26.11.15 på Drag
Gáldu guladallam skábmamánu 26. beaivvi 2015 Divttasvuonas
Sametingsrådet har deltatt på Gáldu urfolkssenters «kafemøte» om rettigheter til helse på Drag i Tysfjord.
Sámediggeráđđi lea oassálastán Gáldu álgoálbmotguovddáža “kafeačoahkkimis” Divttasvuonas, mas fáddán lei dearvvašvuođa vuoigatvuođat Divttasvuonas.
Fra deltagernes side ble det påpekt av tilsynsordninger ser og etterspør tilrettelegging og ivaretakelse av behovene til samiske pasienter.
Oassálastit cuiggodedje bearráigeahččanortnegiid mat váldet vuhtii ja ohcalit heiveheami ja dárbbuid mat leat sámi pasieanttaiguin.
Andre temaer som ble diskutert, var rekruttering og mangel på samisktalende helsepersonell som fører til redusert kvalitet på tjenesten, behovet for å øke kunnskapen om manglene ved helsetjenestene, og omsorg ved livets slutt for samiske pasienter.
Digaštallojedje maid fáttát dego rekruteren ja ahte dearvvašvuođafálaldagaiguin lea heajos kvalitehta go váilot sámegielhálli dearvvašvuođabargit, dárbu oažžut ovdán dearvvašvuođafálaldaga váilevašvuođaid ja man láhkai ovddasmoraš lea sámi pasieanttaid maŋimuš beivviin.
Fra Sametingsrådet ble det satt fokus på behovet for kunnskap om tjenestetilbudet samiske pasienter mottar, og hvordan sametinget jobber med utfordringer innen helse.
Sámediggeráđđi čujuhii makkár dárbbut lea bálvalusfálaldagaid diehtojuohkimis sámi pasieanttaide, ja man láhkai sámediggi bargá dearvvašvuođa hástalusaiguin.
Markering av verdens Aids – dag
Máilmmi Aids beaivvi čalmmustahttin.
Verdens aids dag markeres hvert år første desember.
Máilmmi Aids beaivi čalmmustuhttojuvvo juohke jagi juovlamánu 1. beaivvi.
Sametingsrådet har i forkant av aidsdagen deltatt på nasjonal HIV–konferanse i Oslo, som løftet temaer som ny kunnskap – positiv endring i forhold til HIV-positive, kunnskapsheving og normalisering av HIV.
Sámediggeráđđi lea Máilmmi Aids beaivvi oktavuođas oassálastán nationála HIV-konferánssas Oslos, mas lei fáddán ođđa diehtu, positiivvalaš rievdadeapmi HIV-njoammudeami olis, gelbbolašvuođalokten ja HIV normaliseren.
Sametingsrådet har også i samarbeid med Karasjok kommune – helsestasjon og brukerorganisasjonen Sami samt markert dagen med et miniseminar for elever og lærere ved Sámi joatkkaskuvla / Samisk videregående skole i Karasjok.
Sámediggeráđđi lea maid oktiiráđiid Kárášjoga gielddain – dearvvašvuođaguovddážiin ja geavaheaddji organisašuvnnain Sami čalmmustahttán beaivvi miniseminárain Sámi joatkkaskuvlla ohppiide ja oahpaheddjiide Kárášjogas.
Tema for seminaret var fakta om hiv og aids, å leve med aids i det samiske samfunnet og samfunnet for øvrig, og smitteforebygging av hiv og andre seksuelt overførbare sykdommer.
Seminára fáddá lei fáktadieđut hiv ja aids birra, man láhkai eallit aidsain sámi servodagas ja muđui servodagas, ja hiv ja eará seksuálalaš dávddaid eastadeapmi.
I forbindelse med verdens HIV/aids dag hadde Sametinget også kronikk om temaet i en rekke aviser/ dagspresse.
Máilmmi Hiv/Aids beaivvi oktavuođas leamaš maiddái Sámedikkis kronihkka fáttá birra áviissain.
Møte med Finnmarksykehuset HF vedrørende videreutvikling av Samiske helsepark
Čoahkkin Finnmárkku buohcciviesuin Sámi dearvvašvuođapárkka ovdánahttima birra
Sametingsrådet har hatt et møte med direktøren i Finnmarkssykehuset vedrørende oppbygging av Samisk helsepark.
Sámediggeráđis leamaš čoahkkin Finnmárkku buohcciviesu direktevrrain Sámi dearvvašvuođapárkka birra.
Sametinget ønsket å få klarlagt byggeprosess og innhold i Samisk Helsepark.
Sámediggi háliida čielggadit Sámi Dearvvašvuođapárkka huksenproseassa ja sisdoalu.
Direktøren fremla hvilke planer om foreligger fra Finnmarkssykehusets side, og fremholdt at parken skal bygges med oppføring av ny bygningsmasse tilknyttet Finnmarksklinikken.
Finnmárkku buohcciviesu direktevra muitalii plánaid birra, ja muitalii ahte ođđa visttit huksejuvvojit Finnmárku-klinihkkii.
Samtidig ble det gitt signaler på at somatikk og psykiatri kan samlokaliseres, men at det ikke er et ønske om samorganisering.
Bohte maiddái signálat ahte somatihkka ja psykiatriija galget ovtta sadjái, muhto ii leat sávaldat ahte galget ovttastahttot.
I dette ligger at somatiske tjenester fortsatt skal organiseres under Klinikk Hammerfest.
Somáhtalaš fálaldat galgá ain leat Hámmárfeastta klinihka vuolde.
Direktøren informerer også om at organisering innenfor rus ikke er avklart.
Direktevra muitalii maid ahte gárrenmirko geavaheami organiseremen ii leat vel čielggaduvvon.
I etterkant av møtet har styret i Finnmarksykehuset HF vedtatt å iverksette arbeid med planlegging og bygging av Samisk helsepark, med byggestart 2017.
Dán čoahkkima maŋŋá lea Finnmárkku Buohcciviessu HF mearridan álggahit Sámi dearvvašvuođapárka plánenbarggu ja huksema, huksen álggahuvvo 2017.
Vedtaket sier ikke noe om samordning og koordinering av somatisk spesialisthelsetjeneste og psykisk helsevern og rus.
Mearrádusas ii daddjo mihkkige somáhtalaš spesialistadearvvašvuođabálvalusa ja psyhkalaš dearvvašvuođasuodjalusa, iige gárrenmirko geavaheami ovttastahttima dahje koordinerema birra.
Sametingsrådet konstaterer at Finnmarkssykehusets planer ikke synes å samsvare med Sametingets ønske om utvikling av Samisk helsepark.
Sámediggeráđđi oaidná ahte Finnmárkku Buohcciviesu plánat eai leat nugo Sámediggi háliidivččii Sámi dearvvašvuođapárka ovdáneapmi galggašii leat.
Sametingsrådet er bekymret for utviklingen av Samisk helsepark og Sanks.
Sámediggeráđđi lea fuolastuvvon Sámi dearvvašvuođapárkka ja Sánaga ovdáneami ektui.
Sametinget vil arbeide for et større sentralt engasjement om det nasjonale ansvaret for likeverdige tjenestetilbud til samiske pasienter.
Sámediggi háliida bargat dan ala ahte lea stuorát beroštupmi nationála ovddasvástádusas sámi pasieanttaid dásseárvosaš bálvalusfálaldagas.
Dette innebærer også en organisering på et nivå som sikrer videreutvikling av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter.
Dát mielddisbuktá maid organiserema mii ovdánahttá sámi pasieanttaid spesiáladearvvašvuođabálvalusaid.
Oppdragsdokumenter regionale helseforetak
Doaibmadokumeanttat regionála dearvvašvuođadoaimmain
Sametingsrådet har konsultert regjeringen på oppdragsdokumenter til regionale helseforetak for 2016.
Sámediggeráđđi lea konsulteren ráđđehusa 2016 regionála dearvvašvuođadoaimmaid doaibmadokumeanttaid birra.
Fra Sametingets side valgte vi å ha et fokus på oppfølging av nasjonal helse og sykehusplan.
Sámedikki bealis válljiimet geahčadit nationála dearvvašvuođa ja buohcciviesuplána.
I Nasjonal helse og sykehusplan ble det blant annet oppnådd enighet om en strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenesten til samiske pasienter.
Nationála dearvvašvuođa ja buohcciviesuplánas šattai ovttaoaivilvuohta ahte ferte strategalaččat ovdánahttit sámi pasieanttaid spesialistadearvvašvuođabálvalusa.
I oppdragsdokumentene for 2016 ble derfor gitt følgende oppdrag til Helse nord RHF:
2016 doaibmadokumeanttaiguin lea Davvi Dearvvašvuhtii addon čuovvovaš bargu:
«Helse Nord RHF skal ivareta strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenesten til den samiske befolkningen.
“Davvi Dearvvašvuohta galgá strategalaččat ovdánahttit sámi álbmoga spesialistadearvvašvuođabálvalusa”.
Sametinget viste videre til publisert tallmateriale fra Saminor 2 om vold i nære relasjoner i den samiske befolkningen, og uttrykte bekymret over denne rapporteringen.
Sámediggi čujuhii loguide mat bohtet ovdán Saminor 2 veahkaválddálašvuohta lágas oktavuođain, ja fuolastuvai dáid bohtosiidda.
På bakgrunn av dette anser Sametingsrådet at det er viktig å sikre et språklig og kulturelt tilrettelagt hjelpetilbud for utsatte.
Dán dihte lea sámediggeráđi mielas dehálaš sihkkarastit ja láhčit gielalaš ja kultuvrralaš veahkkefálaldaga sidjiide geat dárbbašit veahkki.
I konsultasjoner oppnådde vi derfor enighet om følgende:
Konsultašuvnnaiguin bođiimet ovttaoaivilvuhtii dán čovdosii:
Helse Nord RHF må sikre at tilbudet til samiske voksne og barn utsatt for seksuelle overgrep er tilrettelagt samisk språk og kultur
Davvi dearvvašvuohta ferte sihkkarastit bálvalusa sámi rávisolbmuide ja mánáide geat leat vásihan seksuálalaš veahkaválddi.
Sametinget har i etterkant av konsultasjoner hatt et av to årlige møter med styreleder og direktør i Helse Nord RHF.
Sámediggi lea konsultašuvnnaid maŋŋá čoahkkinastán guktii jagis Davvi dearvvašvuođa stivrrajođiheddjiin ja direktevrrain.
Temaet for møtet var oppfølging av oppdragsdokumenter.
Čoahkkimiid fáttá leamaš doaibmadokumeanttaid čuovvoleapmi.
Fra Helse Nords side fremkom det at det var behov for planlegging, da oppfyllelse av årets oppdrag vedrørende tilbudet til samiske pasienter innebærer et nærmere samarbeid og involvering av andre regionale foretak
Davvi dearvvašvuođa bealis bođii ovdán ahte lea dárbu plánet, go dán jagaš bargu mii guoská sámi pasieanttaide, das lea dárbu lágaš ovttasbargu eará regionála doaimmain.
Møte med regjeringens sykehusstrukturutvalg – Kvinnslandutvalget
Čoahkkin ráđđehusa buohcciviesustrukturlávdegottiin - Kvinnslandlávdegoddi
Helseministeren nedsatte et utvalg (Kvinnslandutvalget) som har som oppgave å utrede alternative modeller for organisering av eierskapet til sykehusene.
Dearvvašvuođaministtar nammadii lávdegotti (Kvinnslandlávdegotti) mas lei bargu čielggadit vejolaš modeallaid man láhkai organiseret buohcciviesuid eaiggádeami.
Sametingsrådet ba om samiske representasjon i utvalget da organisering av spesialisthelsetjenesten til det samiske folk forutsetter medlemmer med grunnleggende kjennskap til samiske folks behov og utfordringer innenfor helse.
Sámediggeráđđi bivddii ahte maiddái sámit, geat dovdet sámi álbmoga dárbbuid ja hástalusaid dearvvašvuođa ektui leat mielde lávdegottis, go organiseremii gullá maiddái sámi álbmoga spesialistadearvvašvuođabálvalus.
Helseministeren ønsket ikke å utnevne flere medlemmer i utvalget.
Dearvvašvuođaministtar ii háliidan nammadit eanet lahtuid lávdegoddái.
Sametinget har i etterkant hatt et møte med utvalget der utfordringer innen samisk helse ble presentert, med et spesielt fokus på nasjonalt ansvar og organisering.
Sámedikkis leamaš dan maŋŋá čoahkkin lávdegottiin gos hástalusat gouskevaš sámiide muitaluvvui, erenomážit lei fokus nationála ovddasvástádusas ja organiseremis.
Sametinget inviterte Sanks med på møtet for å informere om dagens tjenestetilbud ved Sanks, planer for fremtidig samisk helsepark, og utfordringer Sanks står ovenfor.
Sámediggi lea bovden Sánag:a čoahkkimii vai muitaledje dálá bálvalusfálaldaga birra Sánágis, mo plánat leat sámi dearvvašvuođapárkka ektui ja makkár hástalusat leat Sánagis.
Styrerepresentant til underliggende foretak
Stivrraláhtut vuolitdoaimmaide
Etter invitasjon fra Helse Nord har Sametingsrådet foreslått kandidater til styrer i underliggende helseforetak i Helse Nord RHF for perioden 2016 – 2018.
Dearvvašvuohta Davvi lea sihtan Sámediggeráđi evttohit kandidáhtaid Dearvvašvuođa Davvi vuolitdoaimma stivrraide áigodahkii 2016-2018.
Sametingets forslag gjelder kandidater til styrene for Finnmarkssykehuset HF, UNN HF, Nordlandssykehuset HF og Helgelandssykehuset HF.
Sámedikki evttohusat gustojit stivrraide Finnmárku-buohccivissui, UNN HF, Norlándda buohccivissui ja Helgelándda buohccivissui.
Styrene i underliggende foretak utnevnes i slutten av februar.
Dát stivrrat nammaduvvojit guovvamánu loahpas.
7.2 En likeverdig barneverntjeneste.
7.2 Sámi gielalaš ja kultuvrralaččat láhččojuvvon mánáidsuodjalusbálvalus
Regjeringens melding om fosterhjem
Ráđđehusa dieđáhus biebmoruovttuid birra
Sametinget har i 2015 bedt om konsultasjoner på utarbeidelse av Regjeringens melding om fosterhjem.
Sámediggi lea 2015 dáhtton konsultašuvnna ráđđehusa dieđáhusa olis biebmoruovttuid birra.
Sametinget har ikke fått endelig svar på denne anmodningen, men har sendt innspill til utarbeidelse av fosterhjemsmeldingen.
Sámediggi ii leat ožžon loahpalaš vástádusa dása, muhto lea sádden cealkámuša biebmoruovttuid dieđáhusa ektui.
Møte med barnevernslovutvalget
Čoahkkin mánáidsuodjalanláhkalávdegottiin
Regjeringen satt i 2014 ned et lovutvalg som skal se på hvordan barnevernloven kan forenkles.
Ráđđehus lea 2014 bidjan láhkalávdegotti barggu johtui, mii galgá geahčadit man láhkai mánáidsuodjalanláhka sáhtte álkiduvvot.
Målet med gjennomgangen av barnevernloven er å bedre rettsikkerheten for barna og skape et mer forståelig lovverk.
Ulbmil mánáidsuodjalanláhka geahčadeamen lea buoridit riektasihkkarvuođa mánáide ja buoridit lága eanet áddejupmin.
Sametingsrådet ba om samisk representasjon i utvalget, men ble ikke hørt.
Sámediggi lea sihtan sámi ovddasteaddji dán lávdegoddái, muhto ii ožžon dán čađa.
Sametingsrådet har hatt møte med lovutvalget.
Sámediggeráđis leamaš čoahkkin láhkalávdegottiin.
I dette møtet fremhevet Sametingsrådet samiske barns rett til ivaretakelse av rettigheter til samisk språk og kultur i møte med barnevernet.
Sámediggeráđđi čalmmustahtii čoahkkimis sámi mánáid sámegiel ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid mánáidsuodjaleami oktavuođas.
7.3 En likeverdig nødmeldetjeneste.
7.3 Sámi gielalaš ja servodahkii láhččojuvvon heahtedieđihanbálvalus
Fremtidig organisering av nødmeldingssentraler 110 -112
Boahtteáigásaš 110-112 heahtedieđihanbálvalusa organiseren
Nødmeldingssaken er en sak som det har blitt arbeidet med lenge i Sametinget og ble første gang løftet til sentrale myndigheter i 2005.
Sámediggi lea guhká bargan heahtedieđihanbálvalusa ášši, ášši lea váldon bajás vuosttaš geardde guovddáš eiseválddiiguin 2005.
Arbeidet stoppet opp i 2010 i påvente av utbygging av nødnettet.
Bargu bissehuvvui 2010 vuordin dihte ahte heahtedieđihanvuogádat ráhkaduvvo.
Nødnettet ble ferdig utrullet i 2015, og arbeidet med fremtidig organisering av nødsentralene er igangsatt.
Heahtedieđihanvuogádat gárvvistuvvui 2015, ja bargu plánet boahttevaš heahtedieđihanbálvalusa álggahuvvui.
I den forbindelse har sametinget mottatt brev fra Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) hvor det fremgår at Stortinget har et mål om samlokalisering av 110 - sentraler og 112-sentraler, slik at de dekker samme geografiske område.
Dán oktavuođas lea sámediggi ožžon reivve Servvodatsihkkarvuođa Direktoráhtas (DSB) gos boahtá ovdán ahte Stuorradikkis lea ulbmil ovttastahttit 110- ja 112- guovddážiid, nu ahte gokčet seammá geográfalaš guovlluid.
112- sentralene (politi) er knyttet til de enkelte politidistriktene, mens 110 sentralene kan omfatte mer enn et politidistrikt.
112- guovddáš (politiija) lea čadnon politiijaguovlluide, 110-guovddážat leat stuorát go okta politiijaguovlu.
Sametingsrådet har også deltatt på innspillsmøte vedrørende nødsentraler i Finnmark, der DSB ønsket innspill på to alternativer:
Sámediggeráđđi lea oassálastán cealkámuščoahkkimiin mat guoskkahit Finnmárkku heahtedieđihanguovddážiid, dasa háliidii direktoráhta guovtti molssaektui:
1. Etablering av 110 – sentralen samlokalisert med politiets operasjonssentral i Kirkenes
1. 110-guovddáža ásaheapmi – guovddáš ovttas politiija dieđihanguovddážiin Girkonjárggas
2. Sammenslåing av 110 regionene for Finnmark og Troms med samlokalisert 110/112 sentraler ved Troms politidistrikt.
2. Oktii bidjat Finnmárkku ja Romssa 110 guovddážiid, ovttas Romssa politiijaguovlluin.
Sametingsrådets er i konsultasjoner med sentrale myndigheter, og har som hovedmål at nødmeldesentralen, uavhengig av lokalisering, skal ha samisk språkkompetanse tilgjengelig på hele døgnet.
Sámediggeráđđi lea guovddáš eiseválddiiguin leamaš konsultašuvnnain, váldomihttu lea oažžut sámegiel gelbbolašvuođa birrajándora heahtedieđihanguovddážii, beroškeahttá gosa heahtedieđihanguovddáš biddjo.
Sametingsrådet et også involvert i arbeidet med 113- sentralene, og har i arbeidet med akuttutvalgets innspill vist manglende samisktalende kompetanse i sentralene.
Sámediggeráđđi lea maiddái mielde 113-guovddážiid barggus, ja lea gáhččoveahkkáilávdegoddái čájehan ahte lea váilevaš sámegielgelbbolašvuohta guovddážiin.
Det utføres nå en utredning om fremtidig 113- sentraler, og språkkompetanse er et av temaene.
Dál lea 113-guovddážiid čielggadan bargu jođus, giellagelbbolašvuohta lea okta fáttáin.
Sametinget vil konsultere sentrale myndigheter vedrørende samisk språkkompetanse i 113-sentralene.
Sámediggi áigu konsulteret guovddáš eiseválddiiguin 113-guovddážiid sámegielgelbbolašvuođa birra.
7.4 Vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
7.4 Veahkaválddi vuostá dáistaleapmi lagaš oktavuođain sámi servodagain
FNs internasjonale dag mot vold mot kvinner
Ovttastahttojuvvon Našuvnnaid beaivi bargat dan veahkaválddi vuostá maid nissonolbmot gillájit
Sametingsrådet markerte FNs internasjonale dag mot vold mot kvinner 25.11.15 ved å sette søkelys på vold mot kvinner i det samiske samfunn.
Sámediggeráđđi čalmmustahtii ON:a beaivvi bargat dan veahkaválddi vuostá maid nissonolbmot gillájit skábmamánu 25. beaivvi 2015, dan bokte ahte čalmmustahtte veahkaválddi nissoniid vuostá mii geavvá sámi servodagas.
Nylig publisert forskning på området ble omtalt.
Ođđa dutkan dán fáttás čalmmustahttojuvvui.
Budskapet ble delt gjennom sosiale medier.
Diehtu dán birra juhkkojuvvui sosiála mediain.
Rådsmedlem Henrik Olsen deltok på arrangement i regi av Sami Nisson forum 25. november.»
Ráđđelahttu Henrik Olsen oassálasttii Sámi nisson forumis skábmamánu 25. beaivvi.
8 Arealer og miljø Hovedmål
8 Areálat ja biras Váldomihttomearri
En bærekraftig forvaltning av natur- og ressursgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Guoddilis luonddu ja resursavuođu hálddašeami vuođul sihkkarastit ja ovddidit sámi kultuvrra, ealáhusbarggu ja servodateallima.
Årlige møter mellom Sametinget og Klima- og miljødepartementet
Čoahkkimat juohke jagi Sámedikki ja Dálkkádat- ja birasdepartemeantta gaskka
På møte den 08.12.15 mellom Sametingsrådet og statssekretær Lars Andreas Lunde i Klima- og miljødepartementet ble det enighet om å avholde faste, årlige politiske møter mellom KLD og Sametinget.
Čoahkkimis 08.12.15 Sámediggeráđi ja stáhtačálli Lars Andreas Lunde gaskka Dálkkádat- ja birasdepartemeanttas sohppojuvvui ahte dollojuvvo politihkalaš čoahkkin juohke jagi KLD ja Sámedikki gaskka.
Fra Sametingsrådet deltok sametingsrådene Silje Karine Muotka og Thomas Åhrén.
Sámediggeráđis serve Silje Karine Muotka ja Thomas Åhrén.
De årlige møtene avholdes i desember, og møtedato fastsettes tidlig på høsten slik at begge parter kan melde inn saker i god tid før møtene.
Čoahkkimat dollojuvvojit juohke jagi juovlamánus, ja čoahkkindáhton mearriduvvo árrat čakčat vai goappašagat bealit sáhttet dieđihit áššiid buori áiggis ovdal čoahkkima.
Sakene som ble drøftet på møtet i desember var Bygningsregistreringsprosjektet, en del problemstillinger knyttet til verneområder, naturinformasjonssenter for villaks, ny erstatningsordning for rein tatt av rovdyr, Várjjat siida og vårjakt på ender i Kautokeino kommune.
Áššit maid birra guorahallojuvvui čoahkkimis juovlamánus ledje Visteregistrerenprošeakta, muhtun áššečuolmmat suodjalanguovlluid birra, luonddudiehtojuohkinguovddáš luondduluosa várás, ođđa buhtadusortnet bohccuid ovddas maid boraspiret goddet, Várjjaga siida ja čáhcelottiid giđđabivdu Guovdageainnu suohkanis.
Av konklusjonene fra møtet kan nevnes at resultatet av Bygningsregistreringsprosjektet vil være et godt grunnlag for å kunne spille inn behov i fremtidige budsjetter.
Konklušuvnnain čoahkkimis sáhttit namuhit ahte Visteregistrerenprošeavtta boađus lea buorre vuođđu maid sáhttá geavahit boahtteáiggi bušeahttadárbbuid ákkastemiide.
Det var ikke enighet mellom Sametinget og departementet om etablering av naturinformasjonssenter for villaks.
Sámedikki ja departemeantta gaskka ii lean ovttaoaivilvuohta luonddudiehtojuohkinguovddáža ásaheami hárrái luondduluosa várás.
Departement informerte om at det ennå ikke foreligger et forslag til ny erstatningsordning for rovvilt, men at Sametinget vil bli involvert gjennom høring og konsultasjoner i saken.
Departemeanta muitalii ahte vuos ii gávdno evttohus ođđa buhtadusortnega ektui boraspiriid várás, muhto ahte Sámediggi searvvahuvvo gulaskuddama ja konsultašuvnnaid bokte áššis.
Når det gjelder Várjjat siida har Icomos bekreftet at det vil bli gjennomført befaring i 2016.
Go guoská Várjjaga siidii, de lea Icomos duođaštan ahte geahčadeapmi dahkkojuvvo 2016:s.
Departementet vil ikke gå videre med nasjonalparkforslag i samiske områder der det ikke er lokalpolitisk enighet i de berørte kommunene om etablering av foreslåtte verneområder.
Departemeanta ii áiggo joatkit álbmotmeahcceevttohusain sámi guovlluin gos ii leat báikkálaš politihkalaš ovttamielalašvuohta guoskevaš gielddain evttohuvvon suodjalanguovlluid ásaheami hárrái.
Departementet har ikke funnet midler til prosjektet med undersøkelser av bestandsstørrelser til de ulike andeartene og dette medfører at kvotestørrelsen for vårjakta på ender i Kautokeino ikke vil bli endret for jaktsesongen 2016.
Departemeanta ii leat gávdnan ruđaid prošektii mii guoská sierra čáhcelottiid nállesturrodagaid iskkadeapmái ja dán geažil ii rievdaduvvo giđđaloddema bivdoearresturrodat Guovdageainnus jagi 2016 bivdoáigodahkii.
8.1 Forvaltning av arealer
8.1 Areálaid hálddašeapmi
Høring om endring av dekning av sakskostnader overfor Utmarksdomstolen
Gulaskuddan áššegoluid máksinrievdadusas Meahcceduopmostuolu ektui
Justis- og beredskapsdepartementet ønsker å endre finnmarksloven § 43 om utgifter for partene overfor Utmarksdomstolen, samt oppheve forskriften § 9 andre ledd om at sakskostnadene dekkes over Utmarksdomstolens budsjett.
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta háliida rievdadit Finnmárkolága § 43 oasálaččaid goluid birra Meahcceduopmostuolu guovdu, ja sihkkut láhkaásahusa § 9 nuppi lađđasa dan birra ahte áššegolut gokčojuvvojit Meahcceduopmostuolu bušeahtas.
Bakgrunnen for Justis- og beredskapsdepartementet sitt forslag er Utmarksdomstolens avgjørelse i november 2014 om at staten dekker partenes utgifter i alle saker om krav om rettigheter som Finnmarkseiendommen har motsatt seg, uavhengig av Finnmarkskommisjonens konklusjoner.
Duogáš Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta evttohussii lea Meahcceduopmostuolu mearrádus skábmamánus 2014 ahte stáhta máksá beliid goluid buot áššiin riektegáibádusaid ektui maid Finnmárkkuopmodat lea vuostá, beroškeahttá Finnmárkokommišuvnna konklušuvnnain.
Departementet mener denne situasjonen kan virke til at dårlig funderte saker kan fremmes uten risiko med fare for bestemmelsen virke prosessdrivende, konfliktskapende og konfliktforlengende.
Departemeanta oaivvilda ahte dát dilli sáhttá váikkuhit dan ahte funet smihttojuvvon áššit sáhttet ovddiduvvot riskka haga dainna várain ahte mearrádus váikkuha proseassageassima, buktá giččuid ja guhkida giččuid.
Sametingsrådet har hatt administrative konsultasjoner med Justis- og beredskapsdepartementet om høringsutkastet uten at det ble oppnådd en endelig enighet om et høringsforslag.
Sámediggeráđis leat leamaš hálddahuslaš konsultašuvnnat Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanttain almmá ahte olahuvvui loahpalaš ovttamielalašvuohta gulaskuddanevttohusa ektui.
Sametingsrådet har vært opptatt av at terskelen for å få dekket sakskostnaden er tilstrekkelig lav til at de med rettighetskrav har mulighet til en reell rettsavklaring.
Sámediggeráđđái lea deaŧalaš ahte áššegoluid gokčama lassá lea nu vuollin ahte sis geain lea riektegáibádus lea vejolašvuohta oažžut duohta riektečilgema.
Justis- og beredskapsdepartementet sendte 08.12.2015 på høring sitt lovendringsvedtak der Sametingets avvikende synspunkt på departementets forslag og framkommer.
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta sáddii 08.12.2015 gulaskuddamii láhkarievdadusevttohusa mas Sámedikki oaidnu spiehkasta departemeantta evttohusas ja maiddái boahtá ovdan.
Sametingsrådet avga høringsuttalelse til forslaget i brev av 01.02.2016.
Sámediggeráđđi geigii gulaskuddancealkámuša 01.02.2016 beaiváduvvon reivve bokte.
Det ble her vektlagt at hensynet til å få en reell rettslig prøving av rettskrav må veie tyngre enn behovet for et regelverk som kan sies å ikke virke prosessdrivende og konfliktforlengende.
Das deattuhuvvui ahte riektegáibádusaid duohta rievttálaš iskkadeami vuhtii váldin fertet deaddit eanet go dárbu njuolggadusaide maid sáhttá dadjat ahte váikkuhit proseassageassima ja guhkidit giččuid.
Eventuelle endringer i finnmarksloven § 43 må derfor ikke virke slik at det hever terskelen for å få dekket sakskostnadene.
Vejolaš rievdadusat Finnmárkolága § 43, eai galgga gal váttásmahttit áššegoluid máksima.
Sametingsrådet har ved utarbeidelsen av sin høringsuttalelse også lagt vekt på uttalelser fra tunge fagmiljø ved UiT, Norges arktiske universitet og Advokatforeningens lovutvalg for reindrift og samerett.
Sámediggeráđđi lea gulaskuddancealkámuša ráhkadettiin maiddái bidjan deattu cealkámušaide mat leat boahtán nana fágabirrasis Norgga árktalaš universitehtas ja Advokáhtasearvvi láhkalávdegottis boazodoalu ja sámerievtti birra.
Dersom Justis- og beredskapsdepartementet vurderer å gå videre med endringer av finnmarksloven § 43 vil dette skje gjennom konsultasjoner med Sametinget.
Jos Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta árvvoštallá rievdadit Finnmárkolága § 43, de čađahuvvo dat konsultašuvnnaid bokte Sámedikkiin.
Uavhengig av eventuelle endringer av lovbestemmelsene om dekking av sakskostnader mener Sametingsrådet forskriften § 9 andre ledd oppheves slik at kostnadene blir behandlet som regelstyrte utgifter tilsvarende som utgifter til fri rettshjelp.
Beroškeahttá vejolaš rievdadusain láhkamearrádusain áššegoluid gokčama birra, de oaivvilda Sámediggeráđđi ahte láhkaásahusa § 9 nubbi lađas sihkkojuvvo nu ahte golut meannuduvvojit njuolggadusstivrengollun mii vástida friija riekteveahkkegoluid.
Uten en slik endring av forskriften vil det lett kunne legges økonomiske hindringer i vegen for å få rettslig avklart samiske rettigheter slik staten er pliktig til etter ILO 169 artikkel 14.
Almmá dán lágan rievdadusa haga láhkaásahusas, sáhttet álkidit šaddat ekonomalaš hehttehusat oažžut rievttálaččat čielggaduvvot sámi vuoigatvuođaid nugo stáhta lea geatnegahttojuvvon ILO 169 artihkal 14 mielde.
Sametingsmelding om areal og miljø
Sámediggedieđáhus areálaid ja birrasa birra
Sametingsrådet er i gang med å utarbeide en areal- og miljømelding.
Sámediggeráđđi lea ráhkadeamen areála- ja birasdieđáhusa.
I november 2015 ble det arrangert et fagseminar der inviterte forskere og fagmiljøer la frem temaartikler om hvilke utfordringer det samiske samfunnet står ovenfor i areal- og miljøpolitikken de kommende årene.
Skábmamánus 2015 lágiduvvui fágaseminára gosa bovdejuvvojedje dutkit ja fágabirrasat bidjat ovdan fáddáartihkkaliid dan birra ahte makkár hástalusat sámi servodagas leat areála- ja biraspolitihka ektui boahttevaš jagiin.
De seks artiklene drøfter følgende temaområder:
Dan guđa artihkkalis guorahallojuvvojit čuovvovaš fáddásuorggit:
Areal
Areálat
Forvaltning av landarealer
Eatnamiid hálddašeapmi
Forvaltning av sjøarealer
Mearraareálaid hálddašeapmi
Naturmangfold og verneområdeforvaltning
Luondduvalljodat ja suodjalanguovlluid hálddašeapmi
Utvinning av naturressurser i Sápmi (mineraler og energi)
Luondduresurssaid roggan Sámis (minerálat ja energiija)
Bruk og forvaltning av utmark
Meahci geavaheapmi ja hálddašeapmi
Tradisjonell kunnskap i forvaltning
Árbedieđut hálddašeamis
Det var ca. 60 deltakere fra kunnskapsmiljøer og statlige og regionale myndigheter, samiske næringsorganisasjoner og Sametingets kunnskap- og næringskomite som deltok på seminaret.
Birrasii 60 oasseváldi bohte máhttobirrasiin ja stáhta ja regionála eiseválddiid beales, sámi ealáhusorganisašuvnnaid ja Sámedikki máhtto- ja ealáhuslávdegottis geat serve seminárii.
Artikkelsamlingen publiseres i trykk- og elektronisk format og gjøres tilgjengelig gjennom blant annet Sametingets nettsider.
Artihkalčoahkkádus almmuhuvvo deaddiluvvon ja elektronalaš hámis ja boahtá olámuddui earret eará Sámedikki neahttasiidduin.
Sametingets ressursgruppe for utmarksbruk var også invitert til seminaret.
Sámedikki resursajoavku meahccegeavaheamis lei maiddái bovdejuvvon seminárii.
Ressursgruppa har hatt tre møter og er i ferd med å ferdigstille en rapport med anbefalinger.
Resursajoavkkus leat leamaš golbma čoahkkima ja lea gárvvisteamen raportta rávvagiiguin.
Rapporten skal etter avtale overleveres Sametinget innen utgangen av februar og vil være en del av kunnskapsgrunnlaget til areal- og miljømeldingen.
Raporta galgá šiehtadusa mielde geigejuvvot Sámediggái guovvamánu loahpas ja lea oassi areála- ja birasdieđáhusa máhttovuođus.
Rieppi vindkraftverk
Rieppi bieggafápmorusttet
Sametinget fremmet i 2014 innsigelse på Troms Kraft sin søknad om konsesjon og etablering av Rieppi vindkraftverk i Storfjord Kommune.
Sámediggi ovddidii 2014:s vuostehágu Troms Kraft konsešuvdnaohcamii ja Rieppi bieggafápmorusttega ásaheapmái Storfjord suohkanis.
Begrunnelsen ligger i at området hvor vindmølleparken er tiltenkt er ett viktig kjerneområder for Helligskogen reinbeitedistrikt sin helårsdrift.
Sivvan dasa lei go guovlu gosa bieggafápmopárkka lea jurddašuvvon ceggejuvvot lea okta deaŧalaš guovddáš guovlu Helligskogen boazodoalloorohaga birrajagi doaimmas.
Og at distriktet er utsatt for eksisterende og planlagte inngrep som er, og vil kunne bli for belastende til å opprettholde deres mulighet for sin drift på en regningssvarende måte.
Ja ahte orohat uhkiduvvo dálá ja plánejuvvon lihkahallamiin mat sáhttet menddo sakka čuohcat sin vejolašvuhtii bisuhit doaimma gánnáhahttin.
I november 2015 ble det besluttet at Troms Kraft ikke fikk konsesjon til Rieppi vindkraftverk.
Skábmamánus 2015 mearriduvvui ahte Troms Kraft ii ožžon konsešuvnna Rieppi bieggafápmorusttega várás.
Sametingets innsigelse er vektlagt for avgjørelsen.
Sámedikki vuosteháhku lea deattuhuvvon mearrádusas.
Beslutningen om å gi avslag i Rieppi saken ble fattet av NVE, uten at det var fullført konsultasjoner mellom Sametinget og NVE, jf. konsultasjonsprotokoll 20.11.15.
Mearrádusa biehttalit addimis konsešuvnna Rieppi áššái mearridii Norgga čázádat- ja energiijadirektoráhta, almmá ahte čađahuvvojedje konsultašuvnnat Sámedikki ja NČE gaskka, gč. konsultašuvdnaprotokolla mii lea beaiváduvvon 20.11.15.
Dette er en erfaring Sametinget også har med NVE i lignende saker, og som har blitt påpekt av Sametinget i tidligere saker.
Dát lea vásihus mii maiddái Sámedikkis lea NČE:in sullasaš áššiin, ja maid Sámediggi lea čujuhan ovddit áššiin.
Sametinget har sendt brev til NVE hvor vi ber om at et møte med direktøren i NVE kan avholdes for å avklare praktiseringen av vår avtale med NVE om konsultasjonsprosedyrene.
Sámediggi lea sádden reivve NČE:ii man bokte mii jearrat ahte sáhtášii go čoahkkin NČE direktevrrain dollojuvvot čielggadan dihte min šiehtadusa geavahusa NČE:in konsultašuvdnaprosedyraid ektui.
8.3 Naturmangfold
8.3 Luondduvalljodat
Arbeidsmøte under konvensjonen for biologisk mangfold (CBD)
Bargočoahkkin biologalaš máŋggabealatvuođa konvenšuvnna (CBD) vuolde
Sametinget har deltatt i Norges delegasjon ved arbeidsmøte under delegasjonen for biologisk mangfold.
Sámediggi lea searvan Norgga delegašuvnnas bargočoahkkimii biologalaš máŋggabealatvuođa vuolde.
Forslagene fra møtet går videre til neste partsmøte (COP) i Mexico hvor statene tar stilling til dem.
Čoahkkima evttohusat mannet dasto čuovvovaš oasálaščoahkkimii (COP) Mexicos gos stáhtat dahket oainnu daidda.
En av de tingene som ble diskutert under møtet var om "FCIP (Free prior and informed concent)" eller bare (prior informed concent) istedenfor "approval and involment" skulle brukes som eneste begrep i forhold til samtykke til bruk av tradisjonskunnskap i det videre arbeidet, og den videre bruken av konvensjonen.
Okta bealli man birra ságastuvvui čoahkkimis lei "FCIP (Free prior and informed concent)" birra dahje dušše (prior informed concent) birra "approval and involment" sadjái, galggai geavahuvvot áidna doaban miehtama ektui árbedieđuid geavaheamis viidáset barggus, konvenšuvnna viidáset geavaheamis.
Det er gode muligheter for at neste partsmøte vil gå inn for FCIP i forhold samtykke til bruk av urfolks og lokalsamfunns tradisjonskunnskap.
Leat buorit vejolašvuođat ahte boahtte oasálaščoahkkin doarju FCIP dan ektui ahte miehtat álgoálbmogiid ávkkástallama ja báikegottiid árbedieđuid ektui.
8.4 Klima
8.4 Dálkkádat
FNs klimatoppmøte i Paris
ON dálkkádatnjunuščoahkkin Parisas
President Aili Keskitalo og styremedlem i samisk parlamentarisk råd (SPR) Vibeke Larsen, deltok på høynivådelen på FNs klimatoppmøte i Paris, COP 21, som foregikk i perioden 30.11 – 12.12.15.
Presideanta Aili Keskitalo ja Sámi parlamentáralaš ráđi stivralahttu Vibeke Larsen, leigga mielde ON dálkkádatnjunuščoahkkima alladási oasis Parisas, COP 21, mii dollojuvvui áigodagas 30.11 – 12.12.15.
Det ble oppnådd enighet om en ny klimaavtale.
Šattai ovttamielalašvuohta ođđa dálkkádatšiehtadusas.
Paris-avtalen er en rettslig bindende klimaavtale for 195 stater som har ratifisert FNs klimakonvensjon.
Pariisa-šiehtadus lea rievttálaččat čadni dálkkádatšiehtadus 195 stáhtii mat leat ratifiseren ON dálkkádatkonvenšuvnna.
Den vil tre i kraft nå minst 55 parter, som representerer minst 55 % av de globale utslippene, har ratifisert avtalen, tidligst fra 2020.
Dat boahtá fápmui go unnimusat 55 oasálačča, mat ovddastit unnimusat 55 % globála luoitimiin, leat ratifiseren šiehtadusa, áramusat 2020 rájes.
Menneskerettigheter og urfolks rettigheter er reflektert i fortalen til avtalen.
Olmmošvuoigatvuođat ja álgoálbmogiid vuoigatvuođat leat mielde šiehtadusa ovdaságas.
Dette utgjør viktige hensyn som alle avtalens bestemmelser skal tolkes ut fra.
Dát lea deaŧalaš maid vuođul buot šiehtadusa mearrádusaid galgá dulkot.
Urfolks tradisjonelle kunnskaper er omtalt under klimatilpasning i selve avtalen.
Álgoálbmogiid árbedieđut leat namuhuvvon dálkkádatheiveheami vuolde ieš šiehtadusas.
President Aili Keskitalo holdt Norges innlegg på høgnivådelen der det ble vist til at samiske levemåter er truet av klimaendringer fordi Arktisk varmes over dobbelt så raskt opp som resten av verden.
Presideanta Aili Keskitalo doalai Norgga sáhkavuoru alladási oasis mas čujuhuvvui ahte sámi eallinvuogit leat áitojuvvon dálkkádatrievdamiid geažil danne go Árktis lieggana duppal gearddi johtileappot go muđui máilbmi.
Mange aspekter av urfolks kultur er avhengig av snø og is.
Ollu bealit álgoálbmogiid kultuvrras leat sorjavaččat muohttagis ja jieŋas.
Dersom det forsvinner blir det vanskelig å opprettholde våre særegne kulturer.
Jos dat jávket, de šaddá váttis bisuhit min erenoamáš kultuvrraid.
Samtidig ser vi at økonomisk utvikling og ressursutvinning skjer i et raskt økende tempo over hele Arktis.
Dasto oaidnit mii ahte ekonomalaš ahtanuššan ja resursaroggan geavvá johtilit miehtá olles Árktisa.
Det ble problematisert at urfolk som lever i en tradisjonsnæring er avhengig av de samme landområdene som andre vil bruke til industrielle formål.
Dat problematiserejuvvo ahte álgoálbmogat geat ellet árbeealáhusas leat sorjavaččat daid seamma eatnamiin maid earát áigot geavahit industriija ulbmiliidda.
Det ble vektlagt at urfolks rettigheter må respekteres når klimapolitikk og klimatiltak utformes, og at urfolks tradisjonelle kunnskaper er en viktig del av den helhetlige klimaløsningen.
Deattuhuvvui ahte álgoálbmogiid vuoigatvuođat fertejit doahttaluvvot dalle go dálkkádatpolitihkka ja dálkkádatdoaibmabijut hábmejuvvojit, ja ahte álgoálbmogiid árbedieđut lea deaŧalaš oassi ollislaš dálkkádatčovdosis.
Samt at det må sikres klimafinansiering for urfolk fra alle regioner.
Dasto ferte sihkkarastit dálkkádatruhtadeami álgoálbmogiidda buot guovlluin.
President Aili Keskitalo hold også innlegg på et side-arrangement, Arctic Lessons, på COP 21 i regi av universitetene i Norden.
Presideanta Aili Keskitalo doalai maiddái sáhkavuoru oalgedoaluin, Arctic Lessons, COP 21 Davviguovlluid universitehtaid olis.
Der la forskere frem resultater om at statene ikke bør gi tillatelser til å bygge ut alle industrielle muligheter i nordområdene fordi det ikke vil være bærekraftig Det vil føre til økte klimaendringer, og det vil true samisk kultur, inuittisk og andre urfolks kulturer i det.
Doppe ovddidedje dutkit bohtosiid dan birra ahte stáhtat eai berreše addit lobiid hukset buot industriija vejolašvuođaid davviguovlluin danne go dat ii buvtte ceavzilvuođa. Dat buvttiha eanet dálkkádatrievdadusaid, ja áitá sámi kultuvrra, inuihtaid ja eará álgoálbmogiid kultuvrraid das.
Arctic Frontiers 2016
Arctic Frontiers 2016
Sametingsrådet anført av presidenten deltok på Arctic Frontiers i Tromsø den 25-26.01.16.
Sámediggeráđđi presideantta bokte searvvai Arctic Frontiers čoahkkimii Romssas 25.-26.01.16.
Årets tema var industri og miljø.
Fáddán dán jagi lei industriija ja biras.
Presidenten etterlyste i sitt åpningsinnlegg et nytt lederskap fra politikere og næringsliv som tar inn over seg de utfordringer vi står overfor når det gjelder miljø og klima.
Presideanta ohcalii iežas rahpansáhkavuorus ođđa jođihangotti politihkkariid ja ealáhuseallima beales bargat daiguin hástalusaiguin mat mis leat ovddabealde birrasa ja dálkkádaga ektui.
Til nå har ledende politikere kun snakket om muligheter til ny industriutvikling i nord, og at urfolk må omstille seg til den nye tiden.
Dán rádjai leat jođiheaddji politihkkarat hállan dušše ođđa industriijaovddidan vejolašvuođaid birra davvin, ja ahte álgoálbmogat fertejit heivehallat dan ođđa áigái.
Svaret fra urfolkene er at vi har omstilt oss, og at nå er det på tide at politikerne, industrilederne og finansnæringen omstiller seg.
Vástádus álgoálbmogiin lea ahte mii leat heivehallan, ja ahte dál lea áigi ahte politihkkarat, industriijajođiheaddjit ja finánsaealáhus heivehallagohtet.
Hvis alle ressursene i Arktis skal utnyttes, så er det ikke bærekraftig, hverken for miljøet eller folkene som bor i nord.
Jos buot resurssat Árktisis galget geavahuvvot, de ii leat dat ceavzilvuohta, ii birrasii iige olbmuide geat ásset davvin.
På Arctic Frontiers 2016 var det et eget program for 20 års jubileet til Arktis Råd.
Arctic Frontiers 2016 doaluin lei sierra prográmma Árktalaš ráđi 20 jagi ávvudeami várás.
Det ble også markert at urfolks sekretariatet til Arktisk Råd, IPS, nå var samlokalisert med det permanente sekretariatet i Tromsø.
Čalmmustuvvui maiddái ahte Árktalaš ráđi, IPS, álgoálbmogiid čállingoddi dál lea seamma lokálain go bissovaš čállingoddi Romssas.
Presidenten holdt en hilsningstale under den markeringen.
Presideanta doalai sáhkavuoru čalmmusteami oktavuođas.
Presidenten deltok også i et panel som diskuterte Paris-avtalen fra COP 21.
Presideanta searvvai maiddái panelaságastallamii Pariisa-šiehtadusa COP 21 birra.
9 Kulturminnevern Hovedmål
9 Kulturmuitosuodjalus Váldomihttomearri
Dokumentere, formidle og forvalte kunnskapen om fortida og for framtida, som samiske kulturminner og kulturmiljøer representerer.
Duođaštit, gaskkustit ja hálddašit daid dieđuid vássánáiggis boahtteáiggi várás, maid sámi kulturmuittut ja kulturbirrasat ovddastit.
9.1 Forvaltning av kulturminner
9.1 Kulturmuittuid hálddašeapmi
100-årsregelen og fast fredningsgrense
100-jahkenjuolggadus ja fásta ráfáiduhttinrádji
I januar 2016 ble det opprettet en gruppe bestående av ansatte fra kulturvernseksjonen og Seksjon for bygningsvern, skjøtsel og kulturlandskap.
Ođđajagimánus 2016 ásahuvvui joavku mas leat mielde kulturmuitojuhkosa bargit ja huksensuodjalusa, dikšuma ja kultureanadaga juhkosa bargit.
Ifølge kulturminneloven er alle samiske kulturminner eldre enn 100 år automatisk fredet.
Kulturmuitolága mielde leat buot sámi kulturmuittut mat leat boarráset go 100 jagi automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon.
Gruppen skal drøfte ulike alternativer vedrørende endring av regelverket, blant annet muligheten av en fast fredningsgrense med et gitt årstall.
Joavku galgá guorahallat sierralágan molssaeavttuid mat gusket njuolggadusaid rievdadeapmái, earret eará vejolašvuohta bidjat fásta ráfáiduhttinráji dihto jahkeloguin.
Saken skal fremmes for Sametingets plenum.
Ášši galgá ovddiduvvot Sámedikki dievasčoahkkimii.
Forvaltningsplan for samiske bygninger
Sámi visttiid hálddašanplána