pere/sami_parallel huggingface dataset:
Muligheten til å påvirke og avgjøre de økonomiske rammene og prioriteringene er viktig for et hvert folk som skal styre sin egen utvikling .
Vejolašvuohta váikkuhit ja mearridit ekonomalaš rámmaid ja vuoruhemiid lea deaŧalaš juohke álbmogii mii galgá iežas ovdáneami stivret .
Betydningen av urfolks rett til å kontrollere sin egen økonomiske utvikling i henhold til SP artikkel 1 har vært viet oppmerksomhet fra FNs Menneskerettighetskomité .
Maiddái ON . ` Olmmošvuoigatvuođalávdegoddi lea fuomášan eamiálbmogiid rievtti jođihit iežaset ekonomalaš ovdáneami mearkkašumi SP 1. artihkkala ektui .
109 I sin kommentar til periodisk rapport fra New Zealand uttaler komiteen at : “ The approach of providing compensation from public funds helps to avoid tensions that might otherwise hamper the recognition of indigenous land and resource rights ” .
109 New Zealand áigodatraportta hárrái cealká lávdegoddi : “ The approach of providing compensation from public funds helps to avoid tensions that might otherwise hamper the recognition of indigenous land and resource rights ” .
110 I denne sammenhengen kan det også noteres at Menneskerettighets-
110 Dan oktavuođas mearkkašit ahte Olmmošvuoigat-
I noen land , for eksempel Danmark og USA , blir statsbudsjettet vedtatt i lov .
Muhtun riikkain , ovdamearkka dihte Danmárkkus ja USA:s mearriduvvo stáhtabušeahtta láhkan .
Utkast fra finsk-norsk-svensk-samisk ekspertgruppe til nordisk samekonvensjon punkt 7.3.2 på side 146-147. 109 FN Document CCPR , / CO/70/DNK punkt 6 .
Suoma-norgga-ruoŧa-sámi áššedovdijoavkku sámekonvenšuvdnaárvalus čuokkis 7.3.2 siidu 128. 109 FN Document CCPR , / CO/70/DNK čuokkis 6 .
Eksaminert 20. oktober 2000. 110 FN Document CCPR , / CO/75/NZL punkt 7 .
Eksaminerejuvvon golggotmánu 20. b. 2000. 110 FN Document CCPR , / CO/75/NZL čuokkis 7 .
Eksaminert 9. og 10. juli 2001. 108
Eksaminerejuvvon suoidnemánu 9. ja 10. b. 2001. 108
Side 74 av 86
Side 74 av 86
Etablering av ordninger som åpner for reell samisk innflytelse over utviklingen av samisk kultur , språk og samfunnsliv , innebærer en utvikling av Sametinget som representativt organ for samene .
Dakkár ortnegat mat rahpet sápmelaččaid duohta váikkuheami sámi kultuvrra , giela ja servodateallima ovdáneamis , mearkkaša ovdáneami Sámedikkis sápmelaččaid ovddasteaddji orgánan .
Etableringen av nye budsjettprosedyrer vil også kunne bidra til å tydeliggjøre Sametingets posisjon i det demokratiske styringssystemet i Norge .
Ođđa bušeahttabargovuogit sáhttet maiddái leat mielde čalmmustahttimis Sámedikki sajádaga Norgga demokráhtalaš stivrenvuogádagas .
Merknad fra Sametingets medlemmer i arbeidsgruppen Ordlyden i artikkel 7 anerkjenner en positiv rett for urfolk .
Mearkkašupmi Sámedikki lahtuin bargojoavkkus 7. artihkkala sánit dohkkehit eamiálbmogiidda positiiva rievtti .
Dette innebærer en noe videre forpliktelse enn konsultasjoner etter artikkel 6 som sier noe om hvordan en skal gjennomføre konvensjonen i nasjonal rett .
Dat mielddisbuktá veahá viidát geatnegasvuođa go 6. artihkkala ráđđádallamat mii čilge movt konvenšuvdna galgá čađahuvvot našovnnalaš rievttis .
Likedan var dialogen mellom departementet og Sametinget lagt opp på samme måte som for ordinære underlagte etater .
Maiddái departemeantta ja Sámedikki gulahallan lei lágiduvvon seammaládje go dábálaš vuollásaš etáhtaid dáfus .
Dette har gradvis endret seg Da Sametinget ble nettobudsjettert i 1999 , ble det samtidig innført nye budsjettprosedyrer for behandlingen og samordningen av i samiske saker i budsjettprosessen ( se kap. 2.10 ) .
Dat lea dađistaga rievdan . Go Sámediggi nettobušetteregođii 1999:s , ráhkaduvvojedje seammás ođđa bušeahttabargovuogit sámi áššiid meannudeami ja oktiiheiveheami várás ( geahča kap. 2.10 ) .
Målsetningen var bl.a. å løfte opp disse sakene til politisk nivå tidlig i prosessen , og få til en helhetlig behandling av samiske saker i budsjettprosessen .
Ulbmilin lei árrat juo proseassas loktet daid áššiid politihkalaš dássái , ja oččodit ollislaš meannudeami sámi áššiin bušeahttaproseassa oktavuođas .
At et budsjettsatsningsforslag fra Sametinget faktisk går videre i budsjettprosessen ligger fremdeles i det enkelte departements , dvs. statsråds makt .
Dat ahte Sámedikki bušeahttaáŋgiruššanevttohus duođaid ovdána bušeahttaproseassas lea ain ovttaskas departemeantta , dahje namalassii stáhtaráđi duohken .
Dagens budsjettprosedyrer synes lite forpliktende for regjeringen , mens Sametinget bruker mye ressurser og , som det viser seg i praksis , får lite gjennomslag .
Dálá bušeahttavuogit eai oro leame nu geatnegahttin ráđđehussii , ja Sámediggi atná olu resurssaid ja čájehuvvo ahte ožžot unnán doarjaga .
Den administrative dialogen mellom Sametinget og departementene er etter hvert tilpasset Sametingets uavhengige stilling .
Sámedikki ja departemeanttaid hálddahuslaš dialoga lea dađistaga heivehuvvogoahtán Sámedikki iešstivrejeaddji sajádahkii .
Som folkevalgt organ har Sametinget en selvstendig myndighet og et selvstendig ansvar for sin politiske virksomhet .
Álbmotválljejuvvon orgánan lea Sámedikkis iešstivrejeaddji váldi ja iešstivrejeaddji ovddasvástádus politihkalaš doaimmas hárrái .
Departementenes dialog med Sametinget skal skje på et mer overordnet nivå og har ikke til formål å påvirke og følge opp Sametingets måloppnåelse og resultat .
Departemeanttaid dialoga Sámedikkiin galgá dáhpáhuvvat váldodoaimmalaš dásis , ja das ii leat ulbmilin váikkuhit dahje čuovvolit Sámedikki ulbmilolaheami ja bohtosiid .
Som fast praksis blir det avholdt 111
Fásta vuohki lea ahte Sáme 111
Henriksen , Scheinin , Åhrén : Det samiska folkets rätt till självbestämmande , s. 346-347 , i Nordisk samekonvensjon : Utkast fra finsk-norsk-svensk-samisk ekspertgruppe , avgitt 26. oktober 2005 .
Henriksen , Scheinin , Åhrén : Sámi álbmoga iešmearrideami vuoigatvuohta , s. 346-347 , i Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna : Suoma-Norgga-Ruoŧa-Sámi áššidovdi joavkku álgohápmi , geigejuvvon golggotmánu 26. b. 2005 .
Oslo 2005
Oslo 2005
Side 75 av 86
Side 75 av 86
administrative dialogmøter mellom Sametinget og Arbeids- og inkluderingsdepartementet en gang hvert halvår , hvor blant annet overordnede spørsmål knyttet til økonomiforvaltningen kan være tema .
Lea fásta geavat ahte dollojuvvojit hálddahuslaš dialogačoahkkimat Sámedikki ja Bargo- ja searvadahttindepartementta gaskka okte juohke jahkebealis , gos earret eará guovddáš jearaldagat ekonomiijahálddašeami birra sáhttet leat fáddán .
På møtene utveksles gjensidig informasjon om både administrative forhold og aktuelle samepolitiske saker som krever administrativ oppfølging .
Čoahkkimiin lonohallet guovttebealát dieđuid sihke hálddahuslaš diliid ja áigeguovdilis sámepolitihkalaš áššiid birra mat gáibidit hálddahuslaš čuovvoleami .
Tilsvarende blir det avholdt halvårlige møter mellom Sametinget og ulike aktuelle departementer .
Seammaládje dollojuvvojit jahkebeallásaš čoahkkimat Sámedikki ja iešguđet guoskevaš departementtaid gaskka .
I henhold til pkt. 5 i konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og regjeringen er det også innført en ordning med halvårlige administrative konsultasjonsmøter mellom Sametinget og Samordningsutvalget for samiske spørsmål .
Sámedikki ja ráđđehusa Ráđđádallanšiehtadusa 5. čuoggá mielde lea maiddái ásahuvvon ortnet gos lágiduvvojit jahkebeallásaš hálddahuslaš ráđđádallančoahkkimat Sámedikki ja Sámi áššiid ovttastahttinlávdegotti gaskka .
I budsjettsammenheng er Sametinget gradvis gitt mer innflytelse ved at Sametinget har overtatt forvaltningen av ordninger som ble opprettet for å styrke samisk kultur , språk og næringsutvikling , og dermed opprettholde bosettingen i samiske områder .
Bušeahttaoktavuođas lea Sámediggi dađistaga ožžon eambbo váikkuhanválddi go Sámediggi lea hálddašišgoahtán ortnegiid mat ásahuvvojedje nannet sámi kultuvrra , giela ja ealáhusovdáneami , ja mat dainnalágiin galget bisuhit ássama sámi guovlluin .
Myndigheten Sametinget har her er å fastsette retningslinjer for tilskuddsordningene .
Dat váldi mii Sámedikkis lea dán oktavuođas , lea mearridit doarjjaortnegiid njuolggadusaid .
Overgangen til nettobudsjettering i 1999 bidro til å gi Sametinget større frihet i budsjettsammenheng ved at Sametinget fikk mulighet til å selv prioritere innenfor den gitte budsjettrammen .
Nuppásuhttin nettobušetteremii 1999:s lei mielde addime Sámediggái stuorát friddjavuođa bušeahttaoktavuođas dan bokte ahte Sámediggi oaččui vejolašvuođa ieš vuoruhišgoahtit juolluduvvon bušeahttarámma siskkobealde .
Dette innebar at departementene – i prinsippet – ikke skal prioritere for Sametinget .
Dát mielddisbuvttii ahte departementtat – prinsihpas – eai galgga vuoruhit Sámedikki ovddas .
Intensjonen ved innføringen av nettobudsjetteringen av Sametinget og samtidig nye budsjettprosedyrer , var altså å gi Sametinget en friere stilling , og muligheten til selv å prioritere hvilke tiltak som bør gjennomføres innenfor eget budsjett for å ivareta og utvikle det samiske samfunnet .
Ulbmil Sámedikki nettobušetterema ásahemiin ja seammás ođđa bušeahttavugiid ásahemiin lei nappo addit Sámediggái eambbo friddja vuođu , ja vejolašvuođa ieš beassat vuoruhit makkár doaimmat berrejit čađahuvvot iežas bušeahta siskkobealde vai sáhttá fuolahit ja ovdánahttit sámi servodaga .
I budsjettsammenheng vil denne muligheten være knyttet til virkemidler Sametinget selv rår over , det vil si muligheten til å bevilge mindre midler til ett tiltak ett år for å styrke et annet .
Bušeahttaoktavuođas lea dát vejolašvuohta čadnojuvvon gaskaomiide maid Sámediggi ieš ráđđe , dat mearkkaša vejolašvuođa juolludit smávit ruhtasupmiid ovtta doibmii ovtta jahkái nannen dihte eará doaimma .
Sametinget utarbeider årlig sitt budsjettforslag og gir her sitt syn på behov for nye tiltak i det samiske samfunnet .
Sámediggi ráhkada jahkásaččat bušeahttaárvalusa ja muitala dainna makkár ođđa doaimmaid sámi servodat dárbbaša sin mielas .
Når dette vedtaket behandles videre i departementene , skal det være slik at departementene for eksempel ikke skal vurdere hvorvidt ett av Sametingets budsjettforslag ( nye satsinger ) er bedre enn et annet .
Go dát mearrádus gieđahallojuvvo viidáseappot departemeanttain , de galgá leat nu ahte departementtat ovdamearkka dihte eai galgga árvvoštallat lea go Sámedikki bušeahttaárvalus ( ođđa vuoruheamit ) buoret go nubbi .
Det er i prinsippet , slik intensjonen var uttrykt da de nye budsjettprosedyrene ble innført , Sametinget selv som skal bestemme hvor økte midler til samiske formål over Sametingets budsjett skal settes inn .
Prinsihpas , nu go ulbmil celkojuvvui dalle go ođđa bušeahttavuogit ásahuvvojedje , lea Sámediggi ieš mii galgá mearridit gosa sámi áššiid lassijuolludeamit Sámedikki bušeahta bokte galget biddjojuvvot .
Unntaksvis er det gitt en rammeøkning til Sametinget slik at Sametinget selv kan prioritere hvilke tiltak en ønsker å gjennomføre .
Duohta dilis lea čájehuvvon ahte go Sámediggi lea ožžon juolluduvvot lassiruđaid , de leat oppalohkái leamaš ruđat mat leat vásedin juolluduvvon ovttaskas doaimmaide .
Sametinget ble i 1999 gitt en rammeøkning på vel 7 mill. kr over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett , hvorav 3 mill. kr ble øremerket kulturformål .
Sámediggi oaččui 1999:s birrasiid 7 milj. kr rámmalasáhusa Gielda- ja guovlodepartementta bušeahtta bokte , gos 3 milj. kr várrejuvvojedje kulturdoaimmaide .
Side 76 av 86
Side 76 av 86
Videre kan man se at det er bevilget midler til tiltak over Sametingets budsjett som regjeringen har betegnet som et viktig satsningsområde , men som Sametinget selv ikke har øverst på sin prioriteringsliste .
maide ráđđehus duođasge lea juolludan ruđaid , de čájehuvvo ahte jagiid čađa leat juolluduvvon lassiruđat doaimmaide maid Sámediggi lea bidjan vuoruhanlistui iežas bušeahttaevttohusas , muhto hárve doaimmaide maid Sámediggi ieš lea vuoruhan bajimussii .
Sametingets saksmengde og aktivitet har økt betraktelig de siste årene ( jf. kap. 2.3 ) .
Sámedikki áššehivvodagat ja doaimmat leat lassánan dovdomassii maŋemus jagiid ( gč. kap. 2.3 ) .
Når Sametinget har overtatt forvaltningen av tilskuddsordninger og midler til samiske institusjoner , er dette i hovedsak fulgt opp med en administrativ styrking .
Go Sámediggi lea váldán badjalasas sámi ásahusaid doarjjaortnegiid ja juolludemiid hálddašeami , de lea dát vuosttažettiin čuovvoluvvon hálddahuslaš nannejumiin .
Et annet forhold knyttet til Sametingets budsjettsituasjon , som også gjelder budsjettets størrelse , er at Sametinget møter store forventninger om bedre tider fra enkeltmennesker , institusjoner og organisasjoner når det overtar ordninger fra departementene .
Eará dilli mii lea čadnojuvvon Sámedikki bušeahttadillái , mii maiddái guoská bušeahta sturrodahkii , lea dat ahte ovttaskas olbmuin , ásahusain ja organisašuvnnain leat stuora vuordámušat Sámediggái ahte áiggit galget buorránit go váldet badjelasaset departementtaid ortnegiid .
Når Sametinget ikke kan møte denne forventningen fordi budsjettet ikke tillater det , kan Sametinget oppleves som en bremsekloss i stedet for en spydspiss i det samiske samfunnet .
Go Sámediggi ii nagot ollašuhttit dáid vuordámušaid bušeahta geažil , de vásihit Sámedikki goazanin dan sadjái go sáitenjuollan sámi servodahkii ávkin .
Videre har rammevilkårene for enkelte samiske institusjoner – i alle fall for en periode – blitt vanskeligere i stedet for bedre etter at Sametinget har overtatt forvaltningen , fordi institusjonene ikke har blitt omfattet av regjeringens satsning på området .
Viidáseappot leat ovttaskas sámi ásahusaid rámmaeavttut – goit muhtun áigodahkii – šaddan heajubun eai ge buorebun maŋŋel go Sámediggi lea váldán badjelasas hálddašeami , danne go ráđđehusa vuoruheamit eai leat fátmmastan ásahusaid dán suorggis .
Et eksempel kan være samiske museer , som de første årene etter overføringen til Sametinget i 2001 ble hengende etter i satsningen på museumsreformen .
Okta ovdamearka leat sámi museat , mat vuosttaš jagiid maŋŋel go sirdojuvvojedje Sámedikki vuollái 2001:s bázahalle museaođasteami vuoruheami ektui .
Dette er forhold som kan bidra til å svekke Sametingets legitimitet blant den samiske befolkningen .
Dát leat dakkár dilit mat sáhttet leat mielde billisteame Sámedikki legitimitehta sámi álbmoga bealis .
Sametinget bør ha mulighet til å legge til rette for gode prosesser mellom Sametinget og samiske interesser som mottar midler fra Sametinget .
Sámedikkis berre leat vejolašvuohta ovddidit buriid proseassaid Sámedikki ja daid sámi beroštumiid gaskka mat ožžot ruđaid Sámedikkis .
Kap. 2.10.1 gjør rede for budsjettprosessen i Sametinget .
Kap. 2.10.1 čielggada Sámedikki bušeahttaproseassa .
Hovedproblemstillingen her er at Sametinget har liten tid til dialog med det sivile samiske samfunnet .
Váldočuolbma dás lea ahte Sámedikkis lea unnán áigi doalahit dialoga siviila sámi servodagain .
I 2007 forvalter Sametinget 275 mill. kroner og en rekke ordninger som inkluderer mange samiske institusjoner og samiske kommuner .
2007:s lasihuvvui rámma vel 3,5 milj. ruvnnuin maid Sámediggi ieš jugii iežas vuoruheami mielde .
113 Et eksempel på både at regjeringen har overført og øremerket midler til tiltak Sametinget selv ikke har omtalt i sin prioriteringsliste , og at regjeringen har bevilget midler til tiltak regjeringen selv mener er viktig , men Sametinget ikke har så høyt på sin prioriteringsliste , er tospråklighetsmidlene til kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
113 Ovdamearka sihke dasa ahte ráđđehus lea juolludan ja várren ruđaid doaimmaide maid Sámediggi ieš ii leat namuhan iežas vuoruhanlisttus , ja ahte ráđđehus lea juolludan ruđaid doaimmaide maid ráđđehus ieš oaivvilda deaŧalažžan , muhto maid Sámediggi ii leat vuoruhan nu bajás iežas listtus , leat guovttegielalašvuođaruđat suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda sámegiela hálddašanguovllus .
Det er Sametinget som forvalter disse midlene , og har gjort det siden 1993 .
Lea Sámediggi mii hálddaša dáid ruđaid , ja dan lea dahkan 1993 rájes .
I perioden 2002-2005 ble bevilgningen økt med til sammen 22,2 mill. kr. .
Áigodagas 2002-2005 lasihuvvui juolludeapmi birrasiid 22,2 milj. ruvnnuin .
Sametinget hadde ikke tiltaket på sin prioritetsliste for 2002 , men utvikling av språksentra og andre språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet på hhv. 7. og 10 plass .
Sámediggi ii lean bidjan dán doaimma vuoruhanlistui 2002:s , muhto baicca giellaguovddážiid ja eará giellaprošeavttaid ovdánahttima olggobealde hálddašanguovllu 7. ja 10. sadjái .
Fra 2005 har ikke Sametinget nummerert sakene som omtales i budsjettsatsningsvedtaket .
2005 rájes ii leat Sámediggi nummarastán áššiid mat namuhuvvojit bušeahttavuoruhanmearrádusas .
For 2005 skisserer imidlertid Sametinget et behov på 40 mill. kroner til språktiltak , hvorav 10 mill. kr til tospråklighet til kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet .
2005:s ovddida Sámediggi dattetge ahte dárbbaša 40 milj. ruvnno gielladoaimmaide , gos 10 milj. kr galget guovttegielalašvuhtii suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda sámegiela hálddašanguovllus .
Side 77 av 86
Side 77 av 86
Denne problemstillingen er også knyttet til Sametingets legitimitet som folkevalgt organ og representativt organ for samene .
Dát čuolbma lea maiddái čadnojuvvon Sámedikki legitimitehtii álbmotválljen orgánan ja sápmelaččaid ovddasteaddji orgánan .
Bruk av rapport fra Faglig analysegruppe I forbindelse med etableringen av konsultasjonsprosedyrene ble det enighet om å etablere en Faglig analysegruppe som blant annet på bakgrunn av samisk statistikk årlig avlegger en rapport om situasjon og utviklingstrekk i samiske samfunn .
Fágalaš analysajoavkku raportta geavaheapmi Dan oktavuođas go ásahuvvojedje ráđđádallanvuogit , de lei ovttamielalašvuohta das ahte galgá ásahuvvot Fágalaš analysajoavku mii earret eará sámi statistihka vuođul jahkásaččat ráhkada raportta sámi servodaga dili ja ovdánanmearkkaid birra .
Videre sies det at når statlige myndigheter eller Sametinget mener det er behov for utredninger for å styrke faktagrunnlaget eller det formelle grunnlaget for vurderinger og beslutninger , skal dette tilkjennegis så tidlig som mulig , og partene skal bringe spørsmål knyttet til mandat for eventuelle utredninger inn i konsultasjonsprosessen .
Viidáseappot daddjo ahte go stáhtalaš eiseválddit dahje Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbu čielggademiide nannen dihte fáktávuođu dahje árvvoštallamiid ja mearrádusaid formálalaš vuođu , de galgá dát ovddiduvvot nu árrat go lea vejolaš , ja bealit galget ovddidit jearaldagaid vejolaš čielggademiid mandáhta birra ráđđádallanproseassas .
Staten og Sametinget har plikt til å bistå med nødvendige opplysninger og materiale som det er behov for ved gjennomføringen av utredningsarbeidet .
Stáhtas ja Sámedikkis lea geatnegasvuohta leat mielde ovddideame dárbbašlaš dieđuid ja ávdnasiid maidda lea dárbu čielggadanbarggu čađaheamis .
Mandat og medlemmer i denne gruppen er foreløpig ikke fastsatt , men vil etter planene være klart i løpet av våren .
Dán joavkku mandáhtta ja miellahtut eai leat vuos mearriduvvon , muhto plána mielde galgá dat čielgat giđa mielde .
Arbeidsgruppen mener at bruk av analysegruppens rapport er et viktig element i nye budsjettprosedyrer .
Bargojoavku oaivvilda ahte analysajoavkku raportta geavaheapmi lea deaŧalaš oassi ođđa bušeahttavugiin .
Dette vil legge et godt grunnlag for de drøftelser som skal skje om budsjettet til samiske formål og satsninger på samiske tiltak .
Dát láhčá buori vuođu daidda digaštallamiidda mat galget čađahuvvot sámi áššiid ja sámi doaibmavuoruhemiid birra bušeahta oktavuođas .
Innholdet i nye budsjettprosedyrer Det er mulig å se for seg ulike modeller for budsjettprosedyrer mellom regjeringen og Sametinget .
Ođđa bušeahttaprosedyraid sisdoallu Lea vejolaš govvidit iešguđetlágán modeallaid daid bušeahttavugiid dáfus mat leat ráđđehusa ja Sámedikki gaskka .
De modellene arbeidsgruppen beskriver må vurderes opp mot de folkerettslige forpliktelsene Norge har .
Dat modeallat maid bargojoavku čilge , fertejit árvvoštallojuvvot daid álbmotrievttalaš geatnegasvuođaid ektui mat Norggas leat .
Modellene må videre vurderes opp mot hvordan de kan legge til rette for å styrke demokratiske prosesser i det samiske samfunnet om prioriteringer , satsningsområder og utviklingsprosesser .
Viidáseappot ferte buohtastahttit modeallaid ja árvvoštallat movt dat sáhttet leat mielde nanneme demokráhtalaš proseassaid sámi servodagas vuoruhemiid , vuoruhansurggiid ja ovdánahttinproseassaid ektui .
Viktige elementer her er spørsmål om forutsigbarhet for de økonomiske rammene , og det sivile samiske samfunnets mulighet til å delta i og påvirke Sametingets budsjettprioriteringer .
Deaŧalaš oasit dás leat ekonomalaš rámmaid oktilasvuohta , ja siviila sámi servodaga vejolašvuohta oassálastit ja váikkuhit Sámedikki bušeahttavuoruhemiid .
Urfolks krav til konsultasjoner må legges til grunn for nye budsjettprosedyrer .
Álgoálbmogiid ráđđádallangáibádus ferte biddjot ođđa bušeahttavugiid vuođđun .
Dette innebærer at det etableres prosedyrer som gjør at Sametinget får en mulighet til å ha reell innflytelse på prosessen og resultatet .
Dát mielddisbuktá ahte ásahuvvojit vuogit mat dahket ahte Sámediggi oažžu vejolašvuođa čielgasit váikkuhit proseassaid ja bohtosiid .
Det må legges til rette for prosedyrer både for hvordan Sametinget skal få tilstrekkelig informasjon , hva prosedyrene skal omfatte og hvordan de skal gjennomføres .
Ferte láhčit diliid nu ahte šaddet vuogit sihke das movt Sámediggi sáhttá oažžut doarvái dieđuid , maid vuogit galget fátmmastit ja movt dat galget čađahuvvot .
Gode og effektive budsjettprosedyrer forutsetter stor åpenhet om de ulike sider ved saken .
Buorit ja beaktilis bušeahttavuogit eaktudit viiddis rabasvuođa ášši iešguđetge beliid dáfus .
Sametinget har også et særskilt ansvar for å formidle samenes egen kunnskap og erfaringer inn i prosessene og å bidra til å hevde de samiske prioriteringer for utviklingsprosessene .
Sámedikkis lea maiddái erenoamáš ovddasvástádus gaskkustit sápmelaččaid iežaset máhtu ja vásáhusaid proseassain , ja galgá leat mielde čuoččuheame sámi vuoruhemiid ovdánahttinproseassain .
Budsjettprosedyrene må innebære at det etableres en toveis kommunikasjon .
Bušeahttavuogit fertejit mielddisbuktit ahte ásahuvvo guovttebealát gulahallan .
Det må legges til rette for at det kan avholdes flere møter dersom det er behov for det , jf. rapporten om konsultasjonsprosedyrene kap. 7 .
Ferte láhčit diliid nu ahte lágiduvvojit eambbo čoahkkimat jus leažžá dárbu , gč. raportta ráđđádallanvugiid birra kap. 7 .
Side 78 av 86
Side 78 av 86
Nye budsjettprosedyrer bør kunne ansvarliggjøre departementene mer enn i dag , ved at det er et større fokus i budsjettprosessen på å utvikle en felles forståelse for situasjonen og utviklingsbehovet i samiske samfunn , jf. målsetningene med konsultasjonsprosedyrene .
Ođđa bušeahttavuogit berrejit sáhttit bidjat departementtaide eambbo ovddasvástádusa go dál , dan bokte ahte šaddá stuorát fokus bušeahttaproseassas ovdánahttit oktasaš ipmárdusa dan dili ja ovdánahttindárbbu birra mii sámi servodagas lea , gč. ráđđádallanvugiid ulbmiliid .
Arbeidsgruppen legger også til grunn at nye budsjettprosedyrer bør bidra til å styrke og effektivisere regjeringens arbeid med og samordning av samiske spørsmål .
Bargojoavku bidjá maid vuođđun ahte ođđa bušeahttavuogit berrejit leat mielde nanneme ja buorideame ráđđehusa barggu sámi áššiid čađaheami ja ovttastahttima dáfus .
Nye budsjettprosedyrer for samsike formål bør fungere godt i forhold til regjeringens ordinære budsjettprosess .
Ođđa bušeahttavuogit sámi áššiid dáfus berrejit doaibmat bures ráđđehusa dábálaš bušeahttaproseassa ektui .
Nye budsjettprosedyrer bør ivareta muligheten for en dynamisk utvikling av Sametingets ansvars- og myndighetsområde der en ser utviklingen på budsjettområdet i sammenheng med den samepolitiske utviklingen .
Ođđa bušeahttavuogit berrejit fuolahit vejolašvuođa dynámalaččat ovdánahttit Sámedikki ovddasvástádusa ja válddi dain surggiin gos bušeahttasuorggi ovdáneapmi čuovvu sámepolitihkalaš ovdáneami .
Det vil være aktuelt at saker drøftet i ordinære konsultasjoner som har økonomiske konsekvenser , følges opp i de nye budsjettprosedyrene Etableringen av nye budsjettprosedyrer bør i tillegg bidra til å tydeliggjøre Sametingets uavhengige stilling .
Lea áigeguovdil ahte áššit mat digaštallojuvvojit dábálaš ráđđádallamiin ja main leat ekonomalaš váikkuhusat , čuovvoluvvojit ođđa bušeahttavugiin . Ođđa bušeahttavugiid ásaheapmi berre dasa lassin leat mielde čalmmustahttime Sámedikki sorjjakeahtes sajádaga .
Arbeidsgruppens forslag om en formelt mer uavhengig stilling for Sametinget og forslag om nye budsjettprosedyrer bør således ses i sammenheng .
Danne berre veardádallat bargojoavkku evttohusa nannet Sámediggái formálalaččat eambbo sorjjakeahtes sajádaga ja ođđa bušeahttavugiid evttohusa .
Forslag til budsjettprosedyrer
Bušeahttavugiid evttohus
Modell 1 Utgangspunktet for denne modellen er dagens budsjettrutiner .
Modealla 1 Dán modealla vuođđun leat dálá bušeahttarutiinnat .
Modellen tar videre utgangspunkt i konsultasjonsprosedyrene , hvor en etablerer nærmere regler for gjennomføring av konsultasjoner om budsjettet til samiske formål .
Viidáseappot lea modealla vuođđun ráđđádallanvuogit , gos ásahuvvojit dárkilit njuolggadusat das movt ráđđádallan sámi áššiid bušeahta olis galgá čađahuvvot .
Et av formålene med prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget er å utvikle en felles forståelse for situasjonen og utviklingsbehovet i samiske samfunn .
Okta stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki ráđđádallanvugiid ulbmiliin lea ovdánahttit oktasaš ipmárdusa dan dili ja ovdánahttindárbbu birra mii sámi servodagas lea .
I rapporten som ligger til grunn for konsultasjonsprosedyrene , er det lagt vekt på at konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget skal foregå med beste hensikt og på en måte som er tilpasset forholdene .
Raporttas mii lea ráđđádallanvugiid vuođđun , lea deattuhuvvon ahte stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki ráđđádallan galgá čađahuvvot buoremus áigumušaid mielde ja dakkár vugiin mii lea heivehuvvon dilálašvuođaide .
Dagens budsjettprosedyrer legger i liten grad opp til en prosess hvor Sametinget og regjeringen i gjensidig dialog søker å oppnå enighet om satsingsområder på det samepolitiske området .
Dálá bušeahttavuogit hástalit unnán dakkár prosessii gos Sámediggi ja ráđđehus guovttebealát dialogas sáhttet soahpat makkár vuoruheamit sámepolitihkalaš suorggis galget leat .
Regjeringen avholder vanligvis fire budsjettkonferanser i løpet av et år .
Ráđđehus doallá dábálaččat njeallje bušeahttakonferánssa jagis .
Den første budsjettkonferansen er i mars .
Vuosttaš bušeahttakonferánsa lea njukčamánus .
Departementene kan likevel omprioritere innenfor egne budsjettrammer .
Dás mearriduvvojit departementtaid gollo- ja dienasrámmat , gč. Váldobušeahttačállosa 2008114 .
Dette forutsetter at regjeringen inkluderer Sametinget i de deler av arbeidet med statsbudsjettet som omhandler samiske formål .
Várrejuvvojit maiddái ruđat vejolaš politihkalaš profileremiidda , mat juhkkojuvvojit borgemánu bušeahttakonferánssas .
Konsultasjonsmøtene legges i forkant av regjeringens budsjettkonferanse , men etter at Faglig analysegruppe har lagt fram sin årlige rapport og etter at Sametinget har vedtatt sitt budsjettsatsningsforslag . 114
Váldonjuolggadus lea ahte vuoruhanevttohusat mat leat ovddiduvvon njukčamánu bušeahttakonferánsii ja mat eai váldojuvvo mielde rámmaide eai ge ovddiduvvo profiilagieđahallamii , leat hilgojuvvon 114
http://www.regjeringen.no/upload/kilde/fin/rus/2002/0013/nb_/pdfv/278193-06-1962.pdf
http://www.regjeringen.no/upload/kilde/fin/rus/2002/0013/nb_/pdfv/278193-06-1962.pdf
Side 79 av 86
Side 79 av 86
Et første konsultasjonsmøte mellom sametingspresidenten og statsråden med ansvar for samiske saker vil kunne gjennomføres i desember .
Vuosttaš ráđđádallančoahkkimis sámediggepresideantta ja dan stáhtaráđi gaskka geas lea ovddasvástádus sámi áššiide , sáhttá čađahuvvot juovlamánus .
Et av målene med dette møtet vil være at sametingspresidenten og statsråden med ansvar for samiske saker utvikler en felles forståelse for situasjonen og utviklingsbehovet i samiske samfunn , jf. formålene med konsultasjonsprosedyrene ( pkt. 1 kulepunkt 4 ) .
Okta ulbmiin dáinna čoahkkimiin lea ahte sámediggepresideanta ja dan stáhtaráđi gaskka geas lea ovddasvástádus sámi áššiide ovdánahttiba oktasaš ipmárdusa sámi servodaga dili ja ovdánandárbbuid dáfus , gč. ráđđádallanvugiid ulbmiliid ( 1. čuokkis , oassečuokkis 4 ) .
Rapporten fra Faglig analysegruppe vil være et viktig grunnlagsdokument for dette konsultasjonsmøtet .
Fágalaš analysajoavkku raporta šaddá deaŧalaš vuođđodokumentan dán ráđđádallančoahkkimis .
Statsråd med ansvar for samiske saker vil ha ansvar for at det innkalles til et konsultasjonsmøte mellom Sametinget og aktuelle fagstatsråder i januar .
Dan stáhtaráđis geas lea ovddasvástádus sámi áššiide , lea ovddasvástádus gohččut ráđđádallančoahkkimii Sámedikki ja guoskevaš fágastáhtaráđiid gaskka ođđajagemánus .
På dette konsultasjonsmøtet vil Sametingets prioriteringer , Faglig analysegruppes rapport og ev. protokoller fra øvrige konsultasjoner mellom Sametinget og regjeringen hvor det er enighet om å iverksette tiltak som krever økonomisk oppfølging , være viktige grunnlagsdokumenter .
Dán ráđđádallančoahkkimis leat Sámedikki vuoruheamit , Fágalaš analysajoavkku raporta ja vejolaš beavdegirjjit eará ráđđádallančoahkkimiin Sámedikki ja ráđđehusa gaskka gos lea ovttamielalašvuohta álggahit doaimmaid mat gáibidit ekonomalaš čuovvoleami , deaŧalaš vuođđodokumenttat .
Målsetningen med dette konsultasjonsmøtet vil måtte være at Sametinget og regjeringen med beste hensikt søker å oppnå enighet om samepolitiske satsingsområder for påfølgende år .
Dán ráđđádallančoahkkima ulbmil lea ahte Sámediggi ja ráđđehus buoremus áigumušaid mielde olahit ovttamielalašvuođa sámepolitihkalaš vuoruhansurggiid dáfus čuovvovaš jahkái .
Ansvarlige statsråder tar med seg resultatene fra konsultasjonsmøtet og spiller dette inn til regjeringens første budsjettkonferanse .
Ovddasvástideaddji stáhtaráđit váldet vuhtii ráđđádallančoahkkima bohtosiid ja ovddidit daid ráđđehusa vuosttaš bušeahttakonferánsii .
Innspillene kan fremmes samlet på budsjettkonferansen slik det legges opp til i dag .
Evttohusaid sáhttá ovddidit oppalaččat bušeahttakonferánssas nu movt dat biddjo ovdan dál .
At Sametinget har krav på informasjon er således klart , mens et spørsmål som bør avklares er hvilken informasjon Sametinget skal få , og om det vil være mulig at Sametinget gis informasjon om for eksempel bevilgningens størrelse før statsbudsjettet gjøres offentlig .
Danne lea čielggas ahte Sámedikkis lea gáibádus oažžut dieđuid , muhto ášši maid ferte čielggadit lea makkár dieđuid Sámediggi galgá oažžut , ja ahte lea go vejolaš ahte Sámediggi oažžu dieđuid ovdamearkka dihte juolludemiid sturrodaga birra ovdal go stáhtabušeahtta almmuhuvvo .
Arbeidsgruppen har i kap. 6.5 foreslått at bestemmelsen i sameloven som fastsetter at Sametingets årsmelding sendes Kongen , oppheves .
Bargojoavku lea 6.5.-kapihttalis evttohan ahte sámelága mearrádus mii mearrida goas Sámedikki jahkedieđáhus galgá sáddejuvvot Gonagassii , galgá heaittihuvvot .
Dette begrunnes bl.a. med at behandlingen av årsmeldingen , både i Sametinget , regjeringen og Stortinget , i stor grad har et tilbakeskuende preg .
Dát čilgejuvvo ee. dainna ahte jahkedieđáhusa gieđahallan , sihke Sámedikkis , ráđđehusas ja Stuoradikkis , oppamuddui lea maŋosgeahčastat .
Arbeidsgruppen er likevel av den oppfatning at det bør legges til rette for en helhetlig behandling og vurdering av myndighetenes samepolitikk i Stortinget , men med et annet fokus enn tidligere .
Bargojoavku oaivvilda dattetge ahte berre láhčit diliid nu ahte eiseválddiid sámepolitihkka galgá oppalaš gieđahallojuvvot ja árvvoštallojuvvot Stuoradikkis , muhto eará fokusiin go ovdal .
Administrative og økonomiske konsekvenser Denne modellen er en videreføring av dagens ordning , og gir i seg selv ingen økonomiske og administrative konsekvenser av betydning .
Dán sáhttá dahkat dan bokte ahte jahkásaččat ovddiduvvo sierra stuoradiggedieđáhus sámi servodaga dili ja ovdánahttindárbbuid birra , ja gos eiseválddiid ja Sámedikki ovttasdoaibman deattuhuvvo eambbo .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet vil som samordningsdepartement for samiske saker ha ansvar for å utarbeide den årlige stortingsmel 115
Dán jahkedieđáhusas áigu ráđđehus addit Sámediggái eambbo geatnegahtti signálaid das movt ráđđehus áigu 115
http://www.regjeringen.no/nb/dep/smk/dok/veiledninger/2003/om_statsrad.html?id 87950 =
http://www.regjeringen.no/nb/dep/smk/dok/veiledninger/2003/om_statsrad.html?id 87950 =
Side 80 av 86
Side 80 av 86
dingen om situasjonen og utviklingsbehovene i det samiske samfunn .
Sámi ruđaid loahpalaš juogadeapmi ovddiduvvo go stáhtabušeahtta ovddiduvvo golggotmánus .
Departementet vil som i dag også ha et overordnet ansvar for samordningen av samiske saker i budsjettprosessen .
Departementtas galgá nu movt dál nai leat ovddasvástádus ovttastahttit sámi áššiid bušeahttaproseassas .
Modell 2 Modell 2 tar utgangspunkt i at det overføres til Sametinget en viss prosentandel av statsbudsjettet til samiske formål .
Modealla 2 2. modealla bidjá vuođđun ahte Sámediggái sirdojuvvo dihto proseantamearri stáhtabušeahtas sámi áššiide .
Ved beregning av andelen som overføres Sametinget legges den samiske befolkningens andel av hele befolkningen i Norge til grunn 116. Modellen bygger på forutsetningene om samene har rett til selvbestemmelse og rett til å prioritere over sin egen økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling , og at staten Norge er grunnlagt på territoriet til to folk .
Go rehkenastá oasi mii galgá sirdojuvvot Sámediggái , de biddjo vuođđun man stuora oasi sámi álbmot dahká olles Norgga álbmogiš 16. Modealla čuovvu eavttuid ahte sápmelaččain lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái ja vuoigatvuohta vuoruhit iežas ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami , ja ahte Norgga stáhta lea huksejuvvon guovtti álbmoga eatnamiidda .
Retten til selvbestemmelse er en hovedforutsetning for modellen .
Iešmearridanvuoigatvuohta lea modealla váldoeaktu .
Selvbestemmelse handler om rettene til å forvalte egen utvikling , velstand og naturressurser .
Iešmearrideapmi mearkkaša ahte lea vuoigatvuohta hálddašit iežas ovdáneami , birgejumi ja luondduriggodagaid .
Modellen legger til grunn at det norske og samiske folk anerkjennes å ha like rettigheter , og at ethvert politisk system forvalter felles verdier og skal fatte beslutninger på vegne av et fellesskap .
Modealla bidjá vuođđun ahte dáčča ja sámi álbmogiin leat ovttalágán vuoigatvuođat , ja ahte juohke politihkalaš vuogádat hálddaša oktasaš árvvuid ja galgá dahkat mearrádusaid ovttastusa ovddas .
Modellen bygger på forståelsen av likeverd mellom to folk , at Sametinget tar det faktiske ansvaret for alle samiske saker og at Sametinget kun står til ansvar overfor velgerne så lenge man ikke bryter med internasjonal rett .
Modealla lea huksejuvvon dan ipmárdusa nala ahte lea dásserárvvu guovtti álbmoga gaskka , ahte Sámediggi váldá duohta ovddasvástádusa buot sámi áššiid dáfus ja ahte Sámediggi vástida válljejeddjiide dušše nu guhká go ii rihko riikkaidgaskasaš vuoigatvuođaid .
Modellen gir forutsigbare rammebetingelser for det samiske samfunnet og muliggjør en systematisk og langsiktig utviklingsprosess .
Modeallas addá oktilis rámmaeavttuid sámi serovdahkii ja dahká systemáhtalaš ja guhkesáigi ovdánahttinproseassa vejolažžan .
Modellen er sammenlignbar med den økonomiske modellen som i dag ligger til grunn for beregningsgrunnlaget for blokktilskuddet fra Danmark til Grønland .
Modealla sáhttá buohtastahttit dainna ekonomalaš modeallain maid dál atnet vuođđun go rehkenastet blohkkadoarjaga Danmárkkus Ruonáeatnamii .
Modell 3 Denne modellen tar utgangspunkt bl.a. i forholdet til kommuner og fylkeskommuner i budsjettsammenheng , samt i kjente årlige hovedforhandlinger mellom staten og næringsorganisasjoner innen jordbruket og reindriften .
Hálddahuslaš ja ekonomalaš váikkuhusat Modealla mielddisbuktá ahte šaddá oalle viidát nuppástuhttit dálá bušeahtta- ja mearridanprosedyraid ja sáhttá dagahit ahte šaddá dárbu eambbo raporttaide ja čielggademiide ovddasvástádus- ja váldesuorggi rehkenastinvuođu ja ráddjema dáfus .
Modellen vektlegger også partnerskapsperspektivet , jf. konsultasjonsprosedyrene .
Bargojoavku ii leat dárkileappot guorahallan ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid .
Modellen er presentert i Dieđut nr. 2 , 2002 , s. 139-147 : Rune Sverre Fjellheim , Selvbestemmelse og økonomi .
Modealla lea čilgejuvvno Dieđut-girjjis nr. 2 , 2002 , s. 139-147 : Rune Sverre Fjellheim , Iešmearrideapmi ja ekonomiija .
Side 81 av 86
Side 81 av 86
I likhet med for eksempel reindriftsforhandlingene legger regjeringen fram et tilbud etter at dette er behandlet i regjeringen .
Bargojoavku miellahtut Bargo- ja searvadahttindepartementtas ja Justis- ja politiijadepartementtas árvvoštallet ahte dát modealla ii leat áigeguovdil .
Dette innebærer at budsjettet til samiske formål behandles som en egen sak i budsjettsammenheng .
Lea váttis buohtastahttit Ruonáeatnamiin danne go Ruonáeanan lea geográfalaččat hui ráddjejuvvon guovlu .
Det foretas deretter forhandlinger / konsultasjoner med sikte på å oppnå enighet om overordnete satsninger på det samiske området .
Dasto čađahuvvojit šiehtadallamat / ráđđádallamat man ulbmil lea boahtit ovttaoaivilii bajimus vuoruhemiid dáfus sámi guovlluin .
Ved at budsjettforhandlingene / - konsultasjonene blir en egen sak , vil problemet med budsjettfortrolig informasjon være lettere å håndtere .
Dan bokte go bušeahttašiehtadallamat / - ráđđádallamat šaddet sierra áššin , šattašii álkit gieđahallat dan čuolmma mii lea bušeahttačiegus dieđuid dáfus .
Videre er et sentralt element i denne modellen at det legges fram en egen stortingsproposisjon om våren , i likhet med kommuneoppgjøret og næringsforhandlingene .
Viidáseappot lea dán modeallas guovddážis dat ahte ovddiduvvo sierra stuoradiggeproposišuvdna giđđat , seammaládje go gielddaidčielggadeapmi ja ealáhusšiehtadallamiin .
Gjennomføringen og resultatet av budsjettforhandlingene / - budsjettkonsultasjonene må være slik at Sametinget selv kan fremme den økonomiske , sosiale og kulturelle utviklingen i det samiske samfunnet , og at Sametinget har en reell mulighet til å foreta prioriteringene innenfor de vedtatte økonomiske rammene .
Bušeahttašiehtadallamiid / - ráđđádallamiid čađaheapmi ja boađus ferte leat dainnalágiin ahte Sámediggi ieš sáhttá ovddidit ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami sámi servodagas , ja ahte Sámedikkis lea duohta vejolašvuohta ieš vuoruhit mearriduvvon ekonomalaš rámmaid siskkobealde .
Dette innebærer at det ikke kan legges detaljerte føringer for bruken av midlene ( slik prinsippet allerede er i dag ) .
Dát mielddisbuktá ahte eai galgga ráhkaduvvon vásedin njuolggadusat movt ruđat galget geavahuvvot ( nu go dál juo lea prinsihpas ) .
Slike rapporter vil kunne være sentralt grunnlagmateriale for å definere områder som må vies særlig oppmerksomhet i de årlige budsjettprosessene , jf. omtalen av faglig analysegruppe .
Dákkár raporttat livčče guovddáš vuođđomateriálan go galget defineret surggiid maidda ferte čájehit erenoamáš olu beroštupmi jahkásaš bušeahttaproseassain , gč. Fágalaš analysajoavkku čilgehusa .
Regjeringen har fortsatt det overordnete ansvaret for statens samepolitikk , og vil også ha egne meninger om hva som er gode samepolitiske tiltak .
Ráđđehusas lea ain bajimus ovddasvástádus stáhta sámepolitihkas , ja das bohtet ain leat sierra oaivilat das mat leat buorit sámepolitihkalaš doaimmat .
Som eksempel kan det vises til denne regjeringens tiltredelseserklæring , Soria Moria-erklæringen .
Ovdamearkan sáhttá čujuhit dán ráđđehusa álggahanjulggaštussii , Soria Moria-julggaštussii .
Side 82 av 86
Side 82 av 86
proposisjon , som Stortinget i sin tur skal kunne behandle i vårsesjonen .
Dat leat maiddái dakkár doaimmat maid ráđđehus ii sáhte álggahit almmá Sámedikki veahki haga .
Skal dette være mulig må Sametingets plenum behandle en sak om overordnede føringer for sametingsrådets budsjettkrav primo / medio november , siden sametingsrådet vil trenge litt tid etter plenumsføringene på å ferdigstille kravsdokumentet og regjeringen normalt vil trenge inntil tre uker for behandling av sitt tilbud på bakgrunn av Sametingets krav .
Jus dát galgá leat vejolaš , de ferte Sámedikki dievasčoahkkin gieđahallat sámediggeráđi bušeahttagáibádusaid njuolggadusaid ášši skábmamánu álgogeahčen , / gaskkamuttus danne go sámediggeráđđi dárbbaša veaháš áiggi dievasčoahkkima njuolggadusmearráduid maŋŋel gárvet gáibádusdokumentta ja ráđđehus dárbbaša dábálaččat gitta golbma vahkku áiggi gieđahallat iežas fálaldaga Sámedikki gáibádusa vuođul .
Videre må selve budsjettforhandlingen / - konsultasjonen være sluttført seinest i første uka av mars , slik at Sametingets plenum kan behandle saken i mars , / april og videre at regjeringen får fremmet proposisjonen i april / mai .
Viidáseappot ferte ieš bušeahttašiehtadallan / - ráđđádallan loahpahuvvot maŋimusat njukčamánu vuosttaš vahkkus , nu ahte Sámedikki dievasčoahkkin sáhttá gieđahallat ášši njukčamánus , / cuoŋománus ja viidáseappot ahte ráđđehus beassá ovddidit proposišuvnna cuoŋománus / miessemánus .
Denne tidsrammen innebærer samtidig at forhandlingen må komme i gang tidlig i januar og at krav og tilbud dermed må foreligge før januar .
Dát áigerámma mielddisbuktá seammás ahte šiehtadallan ferte álggahuvvot áramusat ođđajagemánus ja ahte gáibádus ja fálaldat dasto ferte ovddiduvvot ovdal ođđajagemánu .
En realisering av forhandlinger / konsultasjoner om budsjett og økonomiske rammer mellom regjeringen og Sametinget vil ikke harmonere med dagens tidspunkter for plenumsavvikling i Sametinget .
Jus ollašuhttá šiehtadallamiid / ráđđádallamiid bušeahta ja ekonomalaš rámmaid birra ráđđehusa ja Sámedikki gaskka , de eai heive áiggit Sámedikki dálá dievasčoahkkináigodagaid mielde .
Arbeidsgruppen mener at Sametinget bør vurdere å foreta en endring av tidspunktene for plenumsavvikling .
Bargojoavku oaivvilda ahte Sámediggi berre árvvoštallat rievdadit dievasčoahkkimiid áiggiid .
Faglig analysegruppe Forslaget til budsjettprosedyrer innebærer aktiv bruk av Faglig analysegruppes årlig rapport som grunnlag for budsjettforhandlingene .
Fágalaš analysajoavku Bušeahttavugiid evttohus mielddisbuktá ahte geavaha aktiivvalaččat Fágalaš analysajoavkku jahkásaš raportta bušeahttašiehtadallamiid vuođđun .
I tillegg gis Faglig analysegruppe en rolle i forhandlingen ved at de kan bistå med utdypende vurderinger og bearbeidelser til partene .
Dasa lassin addo Fágalaš analysajovkui rolla šiehtadallamiin dan bokte ahte galget fuolahit dárkilis árvvoštallamiid ja heivehemiid bealálaččaide .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet vil fortsatt ha samordningsansvaret for budsjettprosessene knyttet til samiske formål .
Dál ovddida Sámediggi jahkedieđáhusa Gonagassii ( gč. Sámelága § 1-3 ) mii biddjo jahkásaš stuoradiggedieđáhusa vuođđun Sámedikki doaimma birra .
Det vil ikke være nødvendig med et eget budsjettrundskriv slik som i dag . 117
Sámedikki 2005 jahkedieđáhus gieđahallojuvvo Stuoradikkis 2007 giđđasešuvnnaš 17. Jahkedieđáhusa gieđahallan , sihke 117
Regjeringen la fram St. meld. nr. 7 ( 2006-2007 ) om Sametingets virksomhet i 2005 i oktober 2006 .
Ráđđehus ovddidii St. Dieđ. Nr. 7 ( 2006-2007 ) Sámedikki 2005 doaimma birra golggománus 2006 .
Pr. 15. mars 2007 foreligger ikke komiteens innstilling til meldingen .
Pr. njukčamánu 2007 ii leat lávdegotti evttohus dieđáhusa dáfus ovddiduvvon .
Side 83 av 86
Side 83 av 86
Arbeidsgruppens samlede vurderinger om nye budsjettprosedyrer
Bargojoavkku oppalaš árvvoštallamat ođđa bušeahttavugiid birra
Etter arbeidsgruppens syn kan det være vanskelig å oppnå dette i modell 1 , det er i alle fall en utfordring å finne ut hva dette skal innebære innenfor dagens budsjettrutiner .
Bargojoavkku oaivila mielde sáhttá leat váttis dán olahit 1. modealla bokte , lea goit hástalus gávnnahit maid dát galgá sisttisdoallat dálá bušeahttarutiinnaid siskkobealde .
Modell 2 ( andel av statsbudsjettet ) og 3 ( budsjettforhandlinger ) / - konsultasjoner antas begge å være innenfor de folkerettslige rammer med hensyn til dette .
Sihke 2. modealla ( oassi stáhtabušeahtas ) ja 3. modealla ( bušeahttašiehtadallamat ) / - ráđđádallamat árvvoštallojuvvojit leat álbmotrievttalaš rámmaid siskkobealde dán dáfus .
Innholdet og rekkevidden av disse bestemmelsene er imidlertid fortsatt under utvikling , noe som kan gjøre det usikkert å legge avgjørende vekt på disse folkerettsbestemmelsene i valg av modell for budsjettprosedyrer .
Dáid mearrádusaid sisdoallu ja viidodat leat ain guorahallama vuolde , mii sáhttá dahkat eahpesihkarin deattuhit dáid álbmotrievttalaš njuolggadusaid go galgá válljet bušeahttavugiid modealla .
Når det gjelder modell 1 vil ikke den innebære noen endringer i forhold til i dag .
1. modealla dáfus eai šatta makkárge rievdadusat dálá dili ektui .
Både modell 2 og modell 3 legger til rette for en grundig og demokratisk behandling av budsjettet til samiske formål .
Sihke 2. ja 3. modealla láhčet diliid nu ahte galgá sáhttit dárkilit ja demokráhtalaččat gieđahallat sámi áššiid bušeahta .
Modell 3 gir rom for en prosess der Sametingets plenum og det samiske sivilsamfunnet kan påvirke de årlige overordnede prioriteringene .
3. modealla heiveha proseassa gos Sámedikki dievasčoahkkin ja sámi siviilaservodat sáhttet váikkuhit jahkásaš váldovuoruhemiid .
Sikre Sametingets mulighet til selv å prioritere for samisk kultur Modell 1 er i stor grad en videreføring av dagens praksis , men det er mulig å legge opp til at Sametinget også i denne modellen selv kan prioritere hvordan nye budsjettmidler fordeles .
Sihkkarastit Sámediggái vejolašvuođa ieš vuoruhit ruđaid sámi kultuvrii 1. modealla lea oppalohkái seamma go dálá praksisa , muhto lea vejolaš heivehit nu ahte Sámediggi maiddái dán modeallas beassá ieš vuoruhit movt ođđa bušeahttajuolludeamit galget vuoruhuvvot .
Et av hovedelementene i modell 2 er nettopp at Sametinget selv styrer egne prioriteringer .
Okta váldoosiin 2. modeallas lea ge juste ahte Sámediggi gaglá ieš stivret Side 84 av 86
Modell 3 legger også til rette for at Sametinget selv kan ha avgjørende innflytelse på hvilke tiltak det bevilges nye midler til .
iežas vuoruhemiid . 3. modealla láhčá maiddái dili nu ahte Sámediggi sáhttá ieš mearridit makkár doaimmaide juolluduvvojit ruđat .
Dette vil likevel avhenge av hvilket detaljnivå forhandlingene foregår , hvordan forhandlings / - konsultasjonsresultatet framkommer i sluttdokument og stortingsproposisjon , og til en viss grad hvordan midlene overføres ( flere 50 poster på ulike departement , eller én felles 50 post ) .
Dát lea dattetge dan duohken guđe detáljadásis šiehtadallamat leat , movt šiehtadallan- / ráđđádallanbohtosat čállojuvvojit loahppadokumentii ja stuoradiggeproposišuvdnii , ja muhtun muddui movt ruđat sirdojuvvojit ( máŋga 50-poastta iešguđetge departemeanttain , vai okta oktasaš 50-poasta ) .
Styrke samhandlingen mellom regjeringen og Sametinget Alle tre foreslåtte modeller vil kunne styrke samhandlingen mellom regjeringen og Sametinget .
Nannet ráđđehusa ja Sámedikki ovttasdoaimma Buot golbma evttohuvvan modealla sáhttet nannet ovttasdoaimma ráđđehusa ja Sámedikki gaskka .
Modell 1 gir liten mulighet til en åpen dialog om spørsmål som er budsjettfortrolige , og vil ikke være preget av en gjensidighet , som konsultasjonsprosedyrene legger opp til .
1. modeallas lea unnán vejolašvuohta doalahit rabas dialoga áššiid dáfus mat leat bušeahttačiegusvuođat , ii ge das leat guovttebealátvuohta , nu movt ráđđádallanvugiin lea .
Som nevnt under kapittel 9.6.2 vil det også kunne være problematisk for Sametinget å være i en dialog med regjeringen uten at en selv kan gå ut og kommunisere resultatet av konsultasjonen før regjeringen har lagt fram statsbudsjettet .
Nu go namuhuvvon 9.6.2.-kapihttalis , de sáhttá maiddái leat váttis Sámediggái doalahit dialoga ráđđehusain almmá dan haga ahte ieš čuovvut ja kommuniseret ráđđádallama bohtosa dáfus ovdal go ráđđehus lea ovddidan stáhtabušeahta .
Modell 2 vil medføre en relativt kompleks samhandling i forhandlingsfasen og deretter mer eller mindre fravær av samhandling i budSide 84 av 86
2. modealla mielddisbuvttášii ahte šaddá oalle kompleksa ovttasdoaibman šiehtadallandásis ja dasto hui váilevaš ovttasdoaibman bušeahttaáššiid dáfus .
Det er heller ikke gitt at denne modellen vil være en god modell ut fra det ansvar partene har for utviklingen av samisk kultur .
Ii ge leat daddjon ahte dát modealla lea buorre modealla dan ovddasvástádusa dáfus mii bealálaččain lea sámi kultuvrra ovdánahttima ektui .