pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette kan blant annet gjøres gjennom omsettelige kvoter og tilrettelegging for et tett samspill mellom bedrifter, bransjer, forskningsmiljøer og andre aktører.
Dán sáhttá dahkat omd. go bidjá eriid gávpegálvun ja heiveheami bokte lagas ovttasdoaibmama fitnodagaid gaskka, fidnosurggiid, dutkanbirrasiid ja eará aktevrraid gaskka.
Tillatelser til å utnytte deler av ressursene i havet skal tildeles av staten.
Lobiid ávkkástallat osiin mearas galgá stáhta juolludit.
Disse tillatelsene skal kunne omsettes mellom aktørene i næringen.
Dákkár lobit galget sáhttit leat gávpegálvun ealáhusa aktevrraid gaskka.
Det er også viktig å sikre ordninger som ivaretar rekruttering innenfor fiskerinæringen.
Lea maid dehálaš sihkkarastit ortnegiid mat fuolahit rekruterema guolástusealáhussii.
Sametinget vil be Stortinget stimulere til ytterligere brukerstyrt forskning på utnyttelse av fiskeressursene, herunder potensial for mottak og foredling av levende fisk.
Sámediggi áigu bivdit Stuoradikki movttiidahttit čađahit vel eanet geavaheaddjeheivvolaš dutkama guolleresurssaid ávkkástallama birra, maiddái vejolašvuođaid vuostáiváldima oktavuođas ja ealli guliid gaskkusteamis.
Dette kan sikre en bedre og mer forutsigbar råvaretilgang.
Dát sáhttá sihkkarastit buoret ja eanet einnostahtti vuođđobuvttaháhkama.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Arbeiderpartiet v/ representant Ronny Willhelmsen støtter Tor Mikkola, Nordkalottfolket sin merknad 2
Sámedikki dievasčoahkkin - 048/18 Doarjja lávdegotti mearkkašupmái Bargiidbellodat, áirras Ronny Wilhelmsen doarju Tor Mikkola mearkkašupmi 2.
Sametinget konstaterer at befolkningen og fiskerne i samiske sjøområder skal benytte sin opparbeidet rett ved alderstidsbruk og sedvane, til fiske og bruken av de marine ressursene i sjøsamiske områder.
DC - Mearrádus: Sámediggi gávnnaha ahte sámi mearraguovlluid álbmot ja guolásteaddjit galget geavahit oamastuvvon vuoigatvuođa dološ áiggi rájes geavaheami ja virolašvuođa vuođul guolásteapmái ja mearrasámi guovlluid mariidna resurssaid geavaheapmái.
Sametinget ber om at regelverket i fiskeriene gjennomgås med tanke på likestilling slik at både menn og kvinner med omsorgsoppgaver har en reell mulighet til å være yrkesfiskere med eget fartøy, både i lukket og åpen gruppe.
Sámediggi bivdá ahte guolástusnjuolggadusat geahčaduvvojit dásseárvvu jurddašemiin nu ahte sihke almmáiolbmuin ja nissonolbmuin geain leat fuolahusbarggut lea duohta vejolašvuohta doaibmat ámmátguolásteaddjin iežas fatnasiin, sihke gitta ja rabas joavkkus.
DEL I Sametinget går inn for at områdene hvor registrerte fiskere som har båt under 11 meter og bor i områdene som beskrives i Deltakerloven § 21, og betegnes i dagens fiskeriforvaltningen som «Det geografiske virkeområdet til Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger» med forkortelsen STN-området, heretter skal hete Samisk fiskerrettighetsområde med forkortelse SFR-området, og omfatter følgende området:
OASSI I Sámediggi evttoha ahte dat guovllut gos registrerejuvvon guolásteddjiin leat vuollel 11 mehtera guhkkosaš fatnasat ja gos sii ásset dakkár guovlluin mat lea válddahuvvon Oassálastinlága paragráfas 21, ja dálá guolástushálddašeamis namahuvvojit Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegiid geográfalaš guovlun, oaniduvvon SED-guovlun, dás rájes galgá gohčoduvvot Sámi guolástanvuoigatvuođaguovlun oanádusain SGR-guovlu, čuovvovaš guovlluin:
Finnmark: Hele Troms: Karlsøy, Kåfjord, Nordreisa, Kvænangen, Lyngen, Skjervøy, Storfjord, Balsfjord, Sørreisa, Salangen, Gratangen, Lavangen, Skånland og deler av Tromsø kommune.
Finnmárku: Olles Romsa: Gálsa, Gáivuotna, Ráisa, Návuotna, Ivgu, Skiervá, Omasvuotna, Báhccavuotna, Ráisavuotna, Siellatgielda, Rivttát, Loabát, Skánit ja oasit Romssa suohkanis.
Retten til fiske for fiskere i sjøsamiske områder er hjemlet i Deltakerloven § 21 fjerde ledd, og er tillagt registrerte fiskere som har merkeregistrerte fartøy under 11 meter, og som bor i det geografiske virkeområdet for Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling.
Mearrasámi guovlluid guolásteddjiid guolástanvuoigatvuohta lea vuođđuduvvon Oassálastinlága § 21 njeallját lađđasii, ja lea jurddašuvvon daidda guolásteddjiide geain lea vuollel 11 mehtera guhkkosaš mearkaregistrerejuvvon fanas ja geat ásset Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnegiid geográfalaš doaibmaguovllus.
Dette gjør at de som har rett til fiske ikke kan leve av sin rett, noe som ikke er i forståelsen av forarbeidene til Deltakerloven § 21, fjerde ledd.
Dat dagaha ahte sii geain lea guolástanvuoigatvuohta, eai sáhte birget iežaset vuoigatvuođain, juoga mii ii čuovo Oassálastinlága § 21, njeallját lađđasa, ovdabargguid oaiviliid.
For å oppnå denne målsettingen vil Sametinget opprettholde sitt krav om at retten til fiske som omtales i Deltakerloven § 21, fjerde ledd, - og som ikke er begrenset til om en er i åpen eller lukket gruppe – er like stor for alle som bor i sjøsamiske områder.
Juksan dihtii dán mihttomeari áigu Sámediggi doalahit gáibádusas ahte guolástanvuoigatvuohta mii máinnašuvvo Oassálastinlága § 21 njeallját lađđasis, - ja mii ii leat ráddjejuvvon rabas dahje gitta jovkui – galgá leat seamma stuoris buohkaide geat ásset mearrasámi guovlluin.
Turistfiske skaper i perioder et stort trykk i noen områder og i noen tilfeller har det kommet i konflikt med yrkes- og lokalt fiske.
Turistaguolásteapmi sáhttá muhtin áiggiid leat hui olu muhtin guovlluin ja muhtomin leat riiddut čuožžilan fidno- ja báikkálaš bivdiiguin.
Sametinget vil at det skal innføres en egen kvote for fangst av hval for de som bor i dagens STNområde.
Sámediggi háliida ahte galgá váldojuvvot atnui sierra bivdoearri fállábivdui sin várás geat ásset STNguovllus.
Saken avsluttet 27.09.18 kl. 11.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 27.09.18 dii. 11.50
Ášši/Sak 049/18
Ášši 049/18
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen Dato: 11.09.2018-13.09.2018
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi 11.09.2018-13.09.2018
Formidling av samisk litteratur
Sámi girjjálašvuođa gaskkusteapmi
Arkivsaknr. 18/2375
Áššenr. 18/2375
Sametinget ønsker en større effekt av midlene med hensyn på produksjon og formidling av samisk litteratur.
Sámediggi háliida buoret beaktilvuođa ruđaide mat leat sámi girjjálašvuođa buvttadeami ja gaskkusteami várás.
Økte ressurser til formidling vil bety at man kan jobbe mer målrettet for å øke kompetansen og interessen for samisk litteratur i de samiske områdene.
Go leat eanet resurssat gaskkusteapmái, de mearkkaša dat ahte sáhttit eanet ulbmileappot bargat gelbbolašvuođa ja beroštumi buoridemiin sámi girjjálašvuhtii sámi guovlluin.
I tillegg er det nødvendig å øke støtte til produksjon av samisk litteratur for å få både flere og bedre utgivelser.
Dasa lassin lea dárbu lasihit doarjaga sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái oažžun dihtii sihke eanet ja buoret almmuhemiid.
Direktetilskuddet fra Sametinget til bokbussene avvikles fra 1.1.2020.
Sámedikki njuolggodoarjja girjebussiide heaittihuvvo 01.01.2020 rájes.
I stedet opprettes det formidlingsstillinger med bred kompetanse innen samisk språk, litteratur og formidling.
Dan sadjái ásahuvvojit gaskkustanvirggit main lea govda gelbbolašvuohta sámi giela, girjjálašvuođa ja gaskkusteami siskkobealde.
Dette gjennomføres ved at det i tilknytning til Sametingets bibliotek opprettes stillinger i lule- og sørsamisk område.
Dát čađahuvvo dainna lágiin ahte Sámedikki bibliotehka oktavuhtii ásahuvvojit virggit julev- ja máttasámi guovllus.
Det vil være i samsvar med det som står i St.meld.nr. 23, 2008-2009 Bibliotek: «Sametingets bibliotek har det overordnede ansvaret for å styrke og utvikle bibliotektilbudet til det samiske folket», og vil bidra til at Sametingets bibliotek blir et bibliotek for hele det samiske området.
Dat dávista dasa mii čuožžu Stuorradiggedieđáhusas nr 23, 2008 – 2009 Bibliotehka: «Sametingets bibliotek har det overordnede ansvaret for å styrke og utvikle bibliotektilbudet til det samiske folket», (Sámedikki bibliotehkas lea bajimuš ovddasvástádus bibliotehkafálaldaga nannemis ja ovddideamis olles sámi álbmoga várás,) ja áigu váikkuhit dan ahte Sámedikki bibliotehka lea olles sámi guovllu bibliotehka.
I tillegg økes støtten til produksjon og oversetting av samisk litteratur til alle de samiske språkene, og de samiske forlagene oppfordres til å tilgjengeligjøre flere e-bøker.
Dasa lassin bajiduvvo doarjja sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái ja jorgaleapmái buot sámegielaide, ja sámi lágádusat ávžžuhuvvojit addit olámuddui eanet e-girjjiid.
For å ivareta formidling og tilgjengelighet av samisk litteratur og for å ivareta produksjonen av litteraturen, må midlene settes av til tiltak med formål å styrke samisk litteratur.
Go galgá gozihit sámi girjjálašvuođa gaskkusteami ja fitnema, ja gozihit girjjálašvuođa buvttadeami, de fertejit ruđat biddjojuvvot doaibmabijuide dainna ulbmilin ahte nannet sámi girjjálašvuođa.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens innstilling
BFOL - Mearrádus: Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus
Sametingets oppvekst-, omsorgs- og utdanningskomité har behandlet sak 007/18 Formidling av samisk litteratur.
Sámedikki Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan 007/18 Sámi girjjálašvuođa gaskkusteapmi.
Merknad fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski.
Mearkkašupmi ovddiduvvon Bargidbellodaga (BB) Jørn Are Gaski bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Marit Kirsten Anti Gaup, fra Samefolkets parti Ann-Elise Finbog, og fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Bargidbellodaga (BB) Marit Kirsten Anti Gaup, Sámeálbmot beollodaga Ann-Elise Finbog, ja Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen dorjot:
Sametinget har innehatt forvaltningen av de samiske bok- og kulturbusser siden 2002, og disse har vært viktige samiske kulturinstitusjoner i de samiske samfunn.
Sámediggi lea hálddašan sámi girje- ja kulturbussiid 2002 rájes, ja dat leat leamaš deaŧalaš sámi kulturásahusat sámi servodagas.
Bok- og kulturbussene spiller en viktig rolle i formidlingen av samisk litteratur, samtidig som tilgang på annet bibliotek materiale gjøres tilgjengelig for et bredt publikum.
Girje- ja kulturbussiin lea deaŧalaš rolla sámi girjjálašvuođa gaskkusteamis, seammás go eará bibliotehkaávdnasat buktojuvvojit olbmuide viidát.
Bok- og kulturbusser er også viktige møteplasser for brukerne.
Girje- ja kulturbusset leat maiddái deaŧalaš deaivvadanbáikkit geavaheddjiide.
Tiltaket med bok- og kulturbussene er i de fleste tilfeller grenseoverskridende samarbeid mellom kommuner, fylker og mellom nasjonalstatene Sverige og Finland.
Girje- ja kulturbussedoaibmabijus lea eanaš oktavuođain rájá rastá ovttasbargu gielddaid, fylkkaid ja Ruoŧa ja Suoma stáhtaid gaskka.
Dette samarbeidet gir en effektiv utnyttelse av de midler som tildeles kulturinstitusjonen.
Dát ovttasbargu dagaha dan ahte dat ruđat mat juolluduvvojit geavahuvvojit árjjalaččat kulturásahussii.
Tjenestetilbudet med bok- og kulturbussene er et helårstilbud til den samiske befolkningen fra Hedmark og nordover, og er organisert til å gi jevnlig besøksfrekvens i utkantområdene.
Girje- ja kulturbusse bálvalusfálaldat doaibmá birra jagi sámi álbmoga várás Hedmárkku rájes davás guvlui, ja dán organiserema geažil galleda dat jeavddalaččat doaresbeale guovlluid.
Disse medlemmene betrakter sametingsrådets forslag om nedleggelse av bokbussene som et sentraliseringstiltak, noe disse medlemmene tar sterk avstand fra.
Dát miellahtut oaidnet ahte Sámediggeráđi evttohus heaittihit girjebussiid lea guovddáštahttin doaibmabidju, man mii gal eat eisege doarjjo.
Sametingsrådet bør opprette formidlingsstillinger med bred kompetanse innen samisk språk, litteratur og formidling.
Sámediggeráđđi berre ásahit gaskkustanvirggiid viiddis gelbbolašvuođain sámi giela, girjjálašvuođa ja gaskkusteami siskkobealde.
Dette gjennomføres ved at det i tilknytning til Sametingets bibliotek opprettes stillinger i lule- og sørsamisk område.
Dat dahkkojuvvo dan bokte ahte Sámedikki bibliotehka oktavuhtii ásahuvvojit virggit julev- ja máttasámi guovllus.
Det vil være i samsvar med det som står i St.meld.nr. 23, 2008-2009 Bibliotek: «Sametingets bibliotek har det overordnede ansvaret for å styrke og utvikle bibliotektilbudet til det samiske folket», og vil bidra til at Sametingets bibliotek blir et bibliotek for hele det samiske området.
Dát dávistivččii dainna mii čuožžu stuorradiggedieđáhusas nr 23, 2008-2009 Bibliotehka «Sametingets bibliotek har det overordnede ansvaret for å styrke og utvikle bibliotektilbudet til det samiske folket», og vil bidra til at Sametingets bibliotek blir et bibliotek for hele det samiske området.
I tillegg bør støtten økes til produksjon og oversetting av samisk litteratur til alle de samiske språkene, og de samiske forlagene oppfordres til å tilgjengeliggjøre flere e-bøker.
Dasa lassin galggašii doarjaga lasihit sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái ja jorgaleapmái buot sámi gielaide, ja ávžžuhit sámi lágádusaid almmuhit eanet e-girjjiid.
For å ivareta formidling og tilgjengelighet av samisk litteratur og for å ivareta produksjonen av litteraturen, må innsatsen økes til tiltak med formål å styrke samisk litteratur.
Gozihan dihtii sámi girjjálašvuođa gaskkusteami ja almmuheami ja girjjálašvuođa buvttadeami, ferte áŋgiruššat eanet dainna ulbmilin ahte nannet sámi girjjálašvuođa.
Merknad fremmet av Samefolkets parti Ann-Elise Finbog.
Mearkkašupmi ovddiduvvon Sámeálbmot beollodaga Ann-Elise Finbog bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski og Marit Kirsten Anti Gaup, og fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Bargidbellodaga (BB) Marit Kirsten Anti Gaup ja Jørn Are Gaski, ja Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen dorjot:
Merknad 3
Mearkkašupmi 3
Bokbussene er en viktig samisk institusjon i mange samiske områder, særlig der samisk språk og kultur er utfordret.
Girjebusset lea deaŧalaš sámi ásahus ollu sámi guovlluin, erenoamážit doppe gos sámi giella ja kultuvra lea hástaluvvon.
Bokbussene formidler og bringer ut til folket samisk litteratur.
Girjebusset gaskkustit ja buktet sámi girjjálašvuođa álbmogii.
Det er like viktig som at litteratur produseres.
Dat lea seamma deaŧalaš go ahte girjjálašvuohta buvttaduvvo.
Derfor må bokbussene bestå.
Danne ferte girjebussiid bisuhit.
Sametinget er omtrent den eneste institusjonen som finansierer litteratur og annen skriftlig materiale på samisk.
Sámediggi lea birrasii áidna ásahus mii ruhtada girjjálašvuođa ja eará čálalaš ávdnasiid sámegillii.
Derfor er det viktig å styrke finansieringen av dette.
Danne lea deaŧalaš nannet dán ruhtadeami.
Det må gjøres gjennom at det overføres mer midler til dette, og at Sametinget i sine egne prioriteringer setter av tilstrekkelig med midler til denne produksjonen.
Dat ferte dahkkojuvvot dan bokte ahte dasa biddjojuvvojit eanet ruđat, ja ahte Sámediggi vuoruhemiinis várre doarvái ruđa dán buvttadeapmái.
Staten har strammet inn budsjettene og Sametinget har problemer med finansieringen av viktige språktiltak.
Stáhta lea čavgen bušeahtaid ja Sámedikkis leat váttisvuođa deaŧalaš gielladoaibmabijuid ruhtademiin.
Derfor er det problematisk at to viktige språklige tiltak settes opp mot hverandre.
Danne lea váttis go guokte deaŧalaš gielalaš doaibmabiju biddjojuvvojit vuostálaga.
Sametinget må derfor bistå kommuner og fylkeskommuner med finansieringen.
Danne ferte Sámediggi veahkehit gielddaid ja fylkkagielddaid ruhtademiin.
Kommuner og fylkeskommuner tåler ikke at det kuttes i Sametingets andel.
Gielddat ja fylkkagielddat eai gierdda šat dan ahte Sámedikki oassi sihkkojuvvo.
Som en midlertidig løsning foreslår disse medlemmene at inntil tilstrekkelige midler kan skaffes til veie for bedre finansiering av så vel bokproduksjon som opprettholdelse av bokbusstilbudet, kan kommuner og fylkeskommuner som i dag mottar tilskudd til språktiltak, bruke deler av dette tilskuddet til også å finansiere bokbuss tilbudet.
Gaskaboddosaš čoavddusin evttohit dát miellahtut ahte dassážii go leat doarvái ruđat buoridit girjebuvttadeami ruhtadeami ja bisuhit girjebussefálaldaga, sáhttet gielddat ja fylkkagielddat mat dál ožžot doarjaga gielladoaibmabijuide, geavahit oasi dán doarjagis maiddái girjebussefálaldaga ruhtadeapmái.
Bokbusstilbudet må utvikles videre og bli en sterkere kulturaktør enn det er i dag.
Girjebussefálaldaga ferte ovddidit viidáseappot ja dat ferte šaddat nannoseappo kulturaktevran go maid odne lea.
Forslag fremmet av Norske Samers Riksforbund (NSR) Niko Valkeapää.
Evttohus ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Niko Valkeapää bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Ann Karin Kvernmo, Piera Heaika Muotka, Vendla Katrin Nielsen, Nils Mikkelsen Utsi og Gunn Anita Jacobsen, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli, fra Senterpartiet (SP) Elisabeth Erke, fra Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski og Marit Kirsten Anti Gaup, fra Samefolkets parti Ann-Elise Finbog, og fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo, Piera Heaika Muotka, Vendla Katrin Nielsen, Nils Mikkelsen Utsi ja Gunn Anita Jacobsen, Norgga Sámiid Riikkasearvvi / Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli, Guovddášbellodaga Elisabeth Erke, Bargiidbellodaga (BB) Jørn Are Gaski ja Marit Kirsten Anti Gaup, Sámeálbmotbellodaga Ann-Elise Finbog ja Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen dorjot:
Første avsnitt siste setning endres til:
Vuosttaš teakstaoasi maŋimuš cealkka rievdaduvvo leat ná:
I tillegg er det nødvendig å øke støtte til produksjon av samisk litteratur for å få flere utgivelser.
Dasa lassin lea dárbu lasihit doarjaga sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái oažžun dihtii eanet almmuhemiid.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Ann Karin Kvernmo, Piera Heaika Muotka, Vendla Katrin Nielsen, Nils Mikkelsen Utsi og Gunn Anita Jacobsen, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli, og fra Senterpartiet (SP) Elisabeth Erke stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo, Piera Heaika Muotka, Vendla Katrin Nielsen, Nils Mikkelsen Utsi ja Gunn Anita Jacobsen, Norgga Sámiid Riikkasearvvi / Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli, Guovddášbellodaga Elisabeth Erke dorjot:
Andre avsnitt, ny fjerde setning: Etablert kontorstruktur for Sametinget skal ikke være styrende for fysisk plassering av disse stillingene.
Nubbi teakstaoassi, ođđa njealját cealkka: Kánturstruktuvra mii lea ásahuvvon Sámedikki várás ii galgga stivret gosa virggit fysalaččat biddjojuvvojit.
Slik at nytt andre avsnitt blir slik: Direktetilskuddet fra Sametinget til bokbussene avvikles fra 1.1.2020.
Nu ahte ođđa nubbi teakstaoassi šaddá ná: Njuolggodoarjja Sámedikkis girjebussiide heaittihuvvo 1.1.2020 rájes.
I stedet opprettes det formidlingsstillinger med bred kompetanse innen samisk språk, litteratur og formidling.
Dan sadjái ásahuvvojit gaskkustanvirggit main lea viiddis gelbbolašvuohta sámi giela, girjjálašvuođa ja gaskkusteami siskkobealde.
Dette gjennomføres ved at det i tilknytning til Sametingets bibliotek opprettes stillinger i lule- og sørsamisk område.
Dát dahkkojuvvo dan bokte ahte Sámedikki bibliotehka oktavuhtii ásahuvvojit virggit julev- ja máttasámi guvlui.
Etablert kontorstruktur for Sametinget skal ikke være styrende for fysisk plassering av disse stillingene.
Kánturstruktuvra mii lea ásahuvvon Sámedikki várás ii galgga stivret gosa dát virggit fysalaččat biddjojuvvojit.
Dette vil være i samsvar med det som står i St.meld.nr. 23, 2008-2009 Bibliotek: «Sametingets bibliotek har det overordnede ansvaret for å styrke og utvikle bibliotektilbudet til det samiske folket», og vil bidra til at Sametingets bibliotek blir et bibliotek for hele det samiske området.
Dát dávista dasa mii čuožžu stuorradiggedieđáhusas nr. 23, 20082009 Bibliotehkas: «Sametingets bibliotek har det overordnede ansvaret for å styrke og utvikle bibliotektilbudet til det samiske folket», og vil bidra til at Sametingets bibliotek blir et bibliotek for hele det samiske området.
Tredje avsnitt: "...
goalmmát teakstaoassi: "...
e-bøker, lydbøker og annen digital litteratur. " legges til.
e-gijjit, jietnagirjjit ja eará digitála girjjálašvuohta” lasihuvvojit.
Tredje avsnitt blir da: I tillegg økes støtten til produksjon og oversetting av samisk litteratur til alle de samiske språkene, og de samiske forlagene oppfordres til å tilgjengeliggjøre flere e-bøker, lydbøker og annen digital litteratur.
Goalmmát teakstaoassi šaddá dalle ná: Dasa lassin lasihuvvo doarjja sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái ja jorgaleapmái buot sámi gielaide, ja ávžžuhit sámi lágádusaid almmuhit e-girjjiid, jietnagirjjiid ja eará digitála girjjálašvuođa.
Forslag fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski.
Evttohus ovddiduvvon Bargidbellodaga (BB) Jørn Are Gaski bokte.
Ny siste setning, første avsnitt: Sametingsrådet gjennomfører en evaluering av ordningen med bokbussene før endelig beslutning tas.
Ođđa maŋimuš cealkka, vuosttaš teakstaoasis: Sámediggeráđđi evaluere girjebussiid ortnega ovdal go loahpalaš mearrádus dahkkojuvvo.
Avsnitt 2, 3 og 4 strykes i sametingsrådets innstilling.
Sámediggeráđi árvalusas sihkkojuvvojit teakstaoasit 2, 3 ja 4.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Støtte til merknad fra komiteen Høyre v/representant Nils Ante Oskal Eira støtter merknad 1
Sámedikki dievasčoahkkin - 049/18 Doarjja lávdegotti mearkkašupmái Olgeš, áirras Nils Ante Oskal Eira doarju lávdegotti mearkkašupmi 1.
Merknad 4 - NSR, v/representant Márjá-Liissá Partapuoli, Flyttsamelista v/representant Anders Somby jr.
Mearkkašupmi 4 - NSR, áirras Márjá-Liissá Partapuoli ja Johttisápmelaččaid listu Eará doarjjamálle
Sametinget viser til at bokbusseiere har vist vilje, blant annet gjennom høringsinnspill, til å videreføre tilbudet med en annen finansieringsmodell.
Sámediggi fuomášahttá ahte girjebussaid ovdasvástideaddjit leat čájehan dáhttu, earret eará gulahallancealkámušaid bokte, viidáset doaimmahit girjebussaid eará doarjjamálliid bokte.
Sametinget ber Sametingsrådet gjennomføre en dialog med bokbusseierne for å avklare muligheten for regionale eller lokale avtaler om videreføring.
Sámediggi bivdá sámedikkeráđii šiehtadallat jus dálá girjebussaid ovddasvástideaddjiiguin lea dáhttu gávdnat beaktilis doaimmahan- ja doarjjamálle báikkálaččat dahje regiunálalaččat.
Sametinget setter som forutsetning at Sametinget ikke kan ta ansvar for fremtidige investeringer i bussparken, og Sametingets eventuelle driftstilskudd kan ikke overstige kr 500.000 pr buss.
Sámediggi bidjá eaktun šiehtadallamii ahte eat sáhte guoddit boahteáigge ođasmahttingoluid bussaide, ja ahte doaimmahandoarjja juolludeapmi juohke bussii ii galgga leat eanet go 500 000 kr.
Forslag 4 - Representant Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet Formidling av samisk litteratur Direktetilskuddet fra Sametinget til bokbussene avvikles fra 1.1.2020.
Evttohus 4 - Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat Sámi girjjálašvuođa gaskkusteapmi Njuolggadoarjja Sámedikkis girjebussiide heaittihuvvo 1.1.2020 rájes.
I stedet styrkes skolebibliotekene Bibliotek er viktig kilde til kunnskap.
Dan sadjái nannejuvvojit skuvlagirjerádjosat. Girjerádju lea deaŧalaš máhttogáldu.
I et kunnskapssamfunn som vårt er tilgang på informasjon av avgjørende betydning.
Min máhttoservodagas lea dieđuid oažžun vealtameahttun deaŧalaš.
I dagens samfunn hvor Internett er i ferd med å bli den dominerende kunnskapsbase, er det viktig at bibliotekene har evne til å omstille seg.
Dálá servodagas goas Interneahtta lea šaddamin diehtogáldun, lea deaŧalaš ahte girjerádjosiin lea vejolašvuohta dahkat nuppástusaid.
Sametinget er opptatt av at bibliotektjenester skal være gratis.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte girjerádjobálvalusat leat nuvttá.
Alle skal ha anledning til å benytte bibliotekets tjenester.
Buohkain galgá leat vejolašvuohta geavahit girjerádjosiid bálvalusaid.
Skolebibliotekene er en viktig kunnskapsarena, derfor mener Sametinget at gode skolebibliotek er en viktig faktor for å oppnå elevenes læringsmål.
Skuvlagirjerádjosat leat deaŧalaš máhttoarenat, danne oaivvilda Sámediggi ahte buorre skuvlagirjerádju lea deaŧalaš faktuvra juksat ohppiid oahppomihtu.
Sametinget mener at bibliotekenes kjernevirksomhet må styrkes, men at aktiviteter med rene underholdningstilbud som konkurrerer med privat næringsliv, med fordel kan reduseres
Sámediggi oaivvilda ahte girjerádjosiid guovddáš doaimma ferte nannet, muhto doaimmaid main lea čielga guoimmuhanfálaldat mii gilvala priváhta ealáhusaiguin, sáhttá áinnas geahpedit.
Forslag 5 - Representant Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet
Evttohus 5 - Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat
Sametinget utsetter saken og ber Sametingsrådet etablere dialog med kommuner, fylker og stat for å avklare muligheten for lokale eller regionale avtaler om finansiering av kultur- og bokbusser.
Sámediggi maŋida ášši ja bivdá Sámediggeráđi lágidit gulahallama suohkaniiguin, fylkkaiguin ja stáhtain čielggadit vejolašvuođa báikkálaš dahje regionála šiehtadusaid movt ruhtadit kultur- ja girjebussiid.
Sametinget forutsetter at Sametingsrådet gjør vurderinger av dialogen med berørte kommuner, fylker og stat og kommer tilbake til Sametingets plenum med sak hvor framtiden til de samiske kultur- og bokbussene avgjøres
Sámediggi vuordá ahte Sámediggeráđđi veardida gulahallama guoskevaš suohkaniiguin, fylkkaiguin ja stáhtain ja máhccá áššiin ruovttoluotta Sámedikki divasčoahkkimii gos sámi kultur- ja girjebussiid boahtteáigi mearriduvvo.
Forslag 6 - Representant Ann-Elise Finbog, Samefolkets parti
Evttohus 6 - Áirras Ann-Elise Finbog, Sámeálbmot bellodat Evttohus maŋidit ášši
Produksjon og formidling av samisk litteratur er viktig for bevaring og utvikling av samisk kultur og språk.
Sámi girjjálašvuođa buvttadeapmi ja gaskkusteapmi lea deaŧalaš sámi kultuvrra ja giela seailluheamis ja ovddideamis.
I alle år har finansieringen av dette vært en utfordring for det samiske samfunn.
Dan ruhtadeapmi lea álo leamaš hástalussan sámi servodahkii.
De siste 6 årene har dette vært særdeles vanskelig som følge av reduserte bevilgninger fra staten til Sametinget.
Maŋimuš guhtta jagi lea dat leamaš earenoamáš váttis danne go stáhta lea geahpedan juolludemiid Sámediggái.
Kulturbudsjettet til Sametinget har derfor ikke gitt rom for økt produksjon av samisk litteratur.
Danne ii leat kulturbušeahtta Sámediggái addán vejolašvuođa lasihit sámi girjjálašvuođa buvttadeami.
I dag ligger godkjente manus klar for produksjon og utgivelse hos samiske forlag, men mangel på finansiering hindrer utgivelse.
Otne leat sámi lágádusain mánusat mat leat dohkkehuvvon ja gergosat buvttaduvvot ja almmuhuvvot, muhto váilevaš ruhtadeapmi heađušta almmuheami.
Dette er uakseptabelt, ikke minst på bakgrunn av behovet for nyutgivelse av samiskspråklige bøker.
Dat lea dohkketmeahttun, earenoamážit danne go áiddoalmmuhuvvon sámegiel girjjit dárbbašuvvojit.
På denne bakgrunn er Sametinget presset til å foreta en prioritering av kulturmidler, der konsekvensene kan være nedleggelse av de samiske bokbussene.
Dan dihte Sámediggi bággejuvvo vuoruhit kulturruđaid nu ahte váikkuhussan sáhttá leat ahte sámi girjebusset šaddet heaittihuvvot.
Dette kan ikke aksepteres, ikke minst med bakgrunn i den viktige funksjon bokbussene har som kulturformidlere og redskap i det samiske grenseoverskridende samarbeidet.
Dan eat sáhte dohkkehit, erenoamážit dan deaŧalaš doaimma geažil mii girjebussiin lea kulturgaskkusteaddjin ja reaidun sámi rájáid badjel ovttasbarggus.
Samefolkets Parti/Sámeálbmot Bellodat mener Sametingsrådet må gå i dialog med eierne av de samiske bokbussene der finansiering og bruk av bokbusstilbudet drøftes.
Sámeálbmot Bellodat oaivvilda ahte Sámediggeráđđi ferte gulahallat sámi girjebussiid eaiggádiiguin ja singuin ságaškuššat ruhtadeami ja girjebussefálaldaga.
Her må også mulighetene for bruk av de språkmidler Sametinget overfører til kommunene vurderes brukt til finansieringen av bokbuss tilbudet, ref. vår merknad i behandlingen av denne sak i Oppvekst, omsorg og utdanningskomiteen.
Dás ferte maid árvvoštallat leago vejolaš geavahit giellaruđaid maid Sámediggi juolluda gielddaide girjebussefálaldaga ruhtadeapmái, ref. min mearkkašupmái dán ášši gieđahallamis Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegottis.
SfP/SáB ber også om at Sametinget venter med å avgjøre hvordan kulturmidlene skal fordeles til statsbudsjettet for 2019 er avklart.
SáB dáhttu maid Sámedikki maŋidit mearrádusa kulturruđaid juogadeamis dassážiigo 2019 stáhtabušeahtta lea čielggas.
På denne bakgrunn foreslår SfP/SáB at sak 49/18, «Formidling av samisk litteratur» utsetter til Sametingets budsjettmøte seinere i år.
Dán dihte SáB árvala ahte ášši 49/18 Sámi girjjálašvuođa gaskkusteapmi maŋiduvvo Sámedikki bušeahttačoahkkima rádjái maŋŋelis dán jagi.
Forslag 7 - Representant Kjellrun Wilhelmsen, Nordkalottfolket Formidling av samisk litteratur
Evttohus 7 - Áirras Kjellrun Wilhelmsen, Nordkalottfolket Sámediggi háliida bidjat eanet fokusa sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái ja gaskkusteapmái.
Samisk litteratur omfatter både samiskspråklig litteratur og litteratur skrevet i en samisk kontekst, uavhengig av språklig tilhørighet.
Sámi girjjálašvuhtii gullet sihke sámegielat girjjálašvuođat ja girjjálašvuohta mii lea čállon oktavuođas sámevuhtii, sorjjasmeahttun giellagullevašvuođas.
Sametinget utarbeider en egen strategi for hvordan man best mulig kan få økt produksjon av samisk litteratur.
Sámediggi hábme sierra strategiija dasa movt buoremusat sáhttá nagodit buvttadit eanemus lági mielde sámi girjjálašvuođa.
Støtten til nyproduksjon av samisk litteratur bør økes, og det må fra forlagene legges vekt på å digitalisere flere bøker slik at disse blir tilgjengelig for flere.
Doarjja ođđabuvttadeapmái sámi girjjálašvuođas ferte lasihuvvot, ja ferte lágádusaid bealis heivehuvvot buorebut ahte digitaliseret girjjiid nu ahte eambbogiidda šaddet dat olahanmuddui.
Bokbussene er viktig i distriktene, samtidig er det et forbedringspotensial i drift av dagens bussvirksomhet.
Girjebusset leat dehálaččat boaittobealbáikkiide, seammás lea buoridanmunni otná bussedoaimmaheamis.
Det kan også søkes andre finansieringsmodeller.
Sáhttá maid geahččalit gávdnat eará ruhtadanmodeallaid.
Spesielt for distriktene, og for bygdeskoler, vil det være viktig å ha likeverdige tilbud med elever ved større skoler.
Earenoamážit boaittobealbáikkiide ja giliskuvllaide, de lea dehálaš ahte gávdno ovttaárvosaš fálaldat go buohtastahttá ohppiiguin stuorát skuvllain.
Ulike regioner melder om stort engasjement for bokbussene, og anser bokbussene som viktigste formidlingsaktør i samiske distrikter.
Iešguđet regiovnnat muitalit ahte lea stuora beroštupmi girjebussiide, ja sin mielas leat girjebusset deháleamos gaskkustanaktevrrat sámi boaittobealbáikkiin.
Bokbussene er et viktig tiltak for praktisering av samisk språk for samiskspråklige, og også for å vekke interessen for samisk språk og kultur blant norsktalende.
Girjebusset leat dehálaš doaibmabidjun go sámegielagat galget geavahit sámegiela, ja maiddái dasa ahte boktet beroštumi sámi gillii ja kultuvrii dárogielagiid gaskkas.
I alle samiske områder har man samme utfordringer i forhold til avfolking og nedlegging av bygdeskoler, og gjennom en velutviklet ambulerende bok- og kulturbuss, vil man kunne bidra til å opprettholde gode tilbud som bidrar til økt bolyst.
Buot sámi guovlluin leat seamma hástalusat áššiin nu go ahte olbmot fárrejit, skuvllaid heaittihit, ja buori johtti girje- ja kulturbussefálaldagain, sáhttá bisuhit buriid fálaldagaid ja hálu orrut dain guovlluin.
Sametinget understreker nødvendigheten av å videreføre og videreutvikle formidlingsvirksomheten som foregår ved de samiske bussene.
Sámediggi deattuha dárbbu mii lea, viidásetfievrridit ja viidásetovddidit gaskkustandoaimmaheami mii čađahuvvo sámi girjebussiin.
Direktetilskuddet fra Sametinget til bokbussene videreføres, men som del av videre utvikling går Sametinget i dialog med alle parter som er involvert i bokbussene, med mål å videreutvikle disse til et verktøy for å styrke og beholde bygdeskolene.
Sámedikki njuolggodoarjja joatkašuvvá, muhto oassin viidáset ovddideami, de áigu Sámediggi gulahallat buohkaiguin geain lea dadjamuš girjebussiid ektui, dainna ulbmiliin ahte viidásetovddidit daid reaidun nannet ja seailluhit giliskuvllaid.
Gjennom økt digitalisering vil bokbussene kunne gi enda mer tilpassede tjenester i de områder de opererer.
Eanet digitaliserema bokte sáhttet girjebusset fállat vel buorebut heivehuvvon bálvalusaid guovlluin gos dat doibmet.
Ved å utvide bokbussene til både bok- og kulturbusser over hele landet, vil man styrke den samiske kulturen blant både unge og eldre i distriktene, spesielt i sårbare områder som i sør-, lulesamisk og markasamiske områder.
Jus ráhkada girjebussiid nu ahte leat sihke girje- ja kulturbusset miehtá riikii, de nanne sámi kultuvrra sihke nuoraid ja vuorrasit olbmuid gaskkas boaittobealbáikkiin, earenoamážit rašes guovlluin nu go lulli-, julev- ja márkosámi guovlluin.
Saken påbegynt 27.09.18 kl. 11.50
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 27.09.18 dii. 11.50
Habilitetsvurdering Følgende representanter har bedt om habilitetsvurdering i sak 049/18: · Representant Kåre Olli, partipolitisk uavhengig · Representant Lars Filip Paulsen, Høyre · Representant Thomas Åhrèn, NSR
Bealátvuođaárvvoštallan Čuovvovaš áirasa leat bivdán bealátvuođaárvvoštallam ášši 049/18: · Áirras Kåre Olli, bellodat sorjjasmeahttun áirras · Áirras Lars Filip Paulsen, Olgeš · Áirras Thomas Åhrén, NSR
Plenumsledelsens innstilling: · Representant Kåre Olli, partipolitisk uavhengig - Inhabil · Representant Lars Filip Paulsen, Høyre - Inhabil · Representant Thomas Åhrèn, NSR - Habil
Dievasčoahkkinjođihangottii árvalus: · Áirras Kåre Olli, bellodat sorjjasmeahttun áirras - Bealálaš · Áirras Lars Filip Paulsen, Olgeš - Bealálaš · Áirras Thomas Åhrén, NSR - Ii bealálaš
Representantene det angår deltok ikke i behandlingen av habilitetsspørsmålet.
Dat áirasat geaidda dat guoská, eai lean mielde meannudeamen bealátvuođaášši.
Følgende varamedlem tok sete i plenum: · Ingen vara for representant Kåre Olli · For representant Lars Filip Paulsen møtte vararepresentant Nils Ante Oskal Eira
Čuovvovaš várreláhttut válde saji dievasčoahkkimii: · Áirras Kåre Olli, ii oktage su sajis · Várreláhttu Nils Ante Oskal Eira, áirras Lars Filip Paulsen sadjásaš
Votering Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: Utsettelses forslag 5 og 6 ble votert etter at forslagene ble lagt frem:
Jienasteapmi Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: Maŋidanevttohusat 5 ja 6 jienastuvvojedje dađistaga go dát ovddiduvvojedje.
Av 39 representanter var 37 tilstede · Forslag 5 ble forkastet med 24 mot 13 stemmer · Forslag 6 ble forkastet med 24 mot 13 stemmer
39 áirasis ledje 37 čoahkis · Evttohus 5 hilgojuvvui 24 jienain 13 jiena vuostá · Evttohus 6 hilgojuvvui 24 jienain 13 jiena vuostá
Av 39 representanter var 36 tilstede · Forslag 4 ble forkastet med 35 mot 1 stemme · Forslag 7 ble forkastet med 23 mot 13 stemmer · Forslag 3 ble forkastet med 24 mot 12 stemmer · Forslag 2 ble vedtatt med 23 mot 13 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 31 mot 5 stemmer · Oppvekst- omsorgs- og utdanningskomiteens tilrådning ble vedtatt med 23 mot 13 stemmer Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
39 áirasis ledje 36 čoahkis · Evttohus 4 hilgojuvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 7 hilgojuvvui 23 jienain 13 jiena vuostá · Evttohus 3 hilgojuvvui 24 jienain 12 jiena vuostá · Evttohus 2 mearriduvvui 23 jienain 13 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 31 jienain 5 jiena vuostá · Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 23 jienain 13 jiena vuostá Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
I tillegg er det nødvendig å øke støtte til produksjon av samisk litteratur for å få flere utgivelser.
Dasa lassin lea dárbu lasihit doarjaga sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái oažžun dihtii
Etablert kontorstruktur for Sametinget skal ikke være styrende for fysisk plassering av disse stillingene.
Kánturstruktuvra mii lea ásahuvvon Sámedikki várás ii galgga stivret gosa virggit fysalaččat biddjojuvvojit.
I tillegg økes støtten til produksjon og oversetting av samisk litteratur til alle de samiske språkene, og de samiske forlagene oppfordres til å tilgjengeliggjøre flere e-bøker, lydbøker og annen digital litteratur.
Dasa lassin lasihuvvo doarjja sámi girjjálašvuođa buvttadeapmái ja jorgaleapmái buot sámi gielaide, ja ávžžuhit sámi lágádusaid almmuhit e-girjjiid, jietnagirjjiid ja eará digitála girjjálašvuođa.
Saken avsluttet 27.09.18 kl. 16.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 27.09.18 dii. 16.30
Ášši/Sak 050/18
Ášši 050/18
Ášši/Sak 009/18
Ášši 009/18
Orientering om de bykommunale samarbeidsavtalene
Orienteren gávppot ovttasbargošiehtadusaid birra
Arkivsaknr. 18/792
Áššenr. 18/792
Sametinget ser nytteverdien av at Sametinget gjennom dialog og samarbeid med bykommuner bidrar med å legger til rette for samiske helse- og oppveksttilbud, samisk nærings- og samfunnsliv, og å sikre samisk språk og kulturutvikling.
Sámediggi oaidná ahte lea ávki go Sámediggi gulahallama ja ovttasbarggu bokte gávpotgielddaiguin lea mielde láhčimin sámi dearvvašvuođa- ja bajásšaddanfálaldaga, sámi ealáhus- ja servodateallima, ja sihkkarastimin sámi giela ja kulturovdáneami.
Sametinget har som mål og arbeide for å inngå samarbeidsavtaler med nye bykommuner.
Sámedikkis lea mihttomearrin dahkat ovttasbargošiehtadusaid ođđa gávpotgielddaiguin.
Sametinget skal aktivt jobbe for å få på plass samarbeidsavtaler med andre relevante bykommuner.
Sámediggi galgá árjjalaččat bargat oaččun dihtii sadjái ovttasbargošiehtadusaid eará relevánta gávpotgielddaiguin.
Sametinget ser viktigheten av at prioritering og utvikling av samiske saker ikke overlates til enkeltmenneskers engasjement, men blir institusjonalisert.
Sámediggi oaidná deaŧalažžan ahte sámi áššiid vuoruheapmi ja ovddideapmi ii guđđojuvvo ovttaskas olbmuid duohkai, muhto institušuvdnan dahkkojuvvo.
Byavtalene bidrar til dette.
Gávpotšiehtadusat váikkuhit dan.
Sametinget ser at avsettingen av lokale og regionale tilskuddsordninger med henvisning til byavtalene motiverer til samarbeid og til etablering av nye avtaler.
Sámediggi oaidná ahte báikkálaš ja regionála doarjjaortnegat čujuhettiin gávpotšiehtadusaide movttiidahttet ovttasbargui ja ođđa šiehtadusaid ásaheami.
Sametinget vil prioritere folkemøter i tilknytning til samarbeidet med bykommunene, og på den måten sikre lokal forankring og kunnskap om aktuelle utfordringer.
Sámediggi vuoruha álbmotčoahkkimiid ovttasbarggu oktavuođas gávpotgielddaiguin, ja dieinna lágiin sihkkarastá báikkálaš fakki ja máhtu áigeguovdilis hástalusaid birra.
Sametinget vil fortsatt prioritere arbeidsformen med å møte folket i deres områder.
Sámediggi áigu ain vuoruhit dan bargovuogi ahte deaivvadit olbmuiguin sin guovlluin.
Forøvrig tar Sametinget rådets orientering om samarbeidsavtalene med byene til etterretning.
Muđui váldá Sámediggi ráđi čilgehusa ovttasbargošiehtadusaid birra gávpogiiguin diehttevassii.
Plan og finanskomiteen - 009/18
Plána ja finansalávdegoddi - 009/18
Merknad - til sak 050/18 Forslagsstiller: NSR og SP
Karen Anette Anti, NSR, ovddidii mearkkašumi:
Sametinget mener at det er mange positive sider ved å ha samarbeidsavtaler med bykommuner, dette bidrar til at utfordringer i forhold til samepolitiske saker ikke overlates til enkeltmenneskers engasjement, men får en institusjonell ramme.
Lávdegotti mielas leat ollu buorit bealit das go mis leat ovttasbargošiehtadusat gávpotgielddaiguin, dát mielddisbuktá ahte hástalusat sámepolitihkalaš áššiin eai duvdojuvvo ovttaskas olbmuid nala, muhto daidda šaddá institušuvnnalaš rámma.
I tillegg til at avtalene bidrar til at samer i de aktuelle byene får et bedre tjenestetilbud, så har de også stor symbolsk betydning for samene i byene det gjelder, fordi det er en direkte anerkjennelse av deres tilstedeværelse.
Dasa lassin ahte šiehtadusat váikkuhit dasa ahte sápmelaččat dáin gávpogiin ožžot buoret bálvalusfálaldagaid, de lea dain maid stuora symbolalaš mearkkašupmi sápmelaččaide dáin gávpogiin, danin go dat lea njuolggo dohkkeheapmi sin leahkimis.
Sametingets plan –og finanskomite påpeker at samarbeidsavtalen mellom Sametinget og bykommunene ikke må ses på som et alternativ til innlemmelse i samiske språkforvaltingsområdet, men som et virkemiddel der det overordnede målet er at kommune etter hvert innlemmes i samisk språkforvaltningsområde.
Lávdegoddi cealká ahte ovttasbargošiehtadus gaskal Sámedikki ja gávpotgielddaid ii ábut šaddat molssaeaktun dasa ahte gielddat šaddet mielde sámegiela hálddašanguvlui, muhto váikkuhangaskaoapmin guovlluide gos bajit mihttomearri lea ahte gielddat áiggi mielde sajáiduvvet sámegiela hálddašanguvlui.
De eventuelle forpliktelsene for samiske språklige- og kulturbaserte tjenester som kommer til uttrykk i de ulike samarbeidsavtalene, må synliggjøres i den kommunale planleggingen.
Vejolaš geatnegasvuođat sámi giella- ja kulturvuđot bálvalusain mat bohtet ovdan ovttasbargošiehtadusain, galget čalmmustahttojuvvot gielddaid plánemiin.
Samtidig må det utvikles metoder for rapportering på måloppnåelse, i forbindelse med fornyelse av gjeldene avtaler.
Seammás ferte ásahit vugiid movt raportere ulbmilolahemiid, go ain ođasta gustovaš šiehtadusaid.
Dette kan eksempelvis gjøres gjennom at kommunene rapporterer gjennom sine egne årsmeldinger.
Dan sáhttá dahkat ovdamearkka dihte jus gielddat raporterejit iežaset jahkedieđáhusain.
Sametingets plenum mener at det er flere kommuner der det er naturlig å inngå samarbeidsavtaler for Sametinget.
Lávdegoddi oaivvilda ahte leat eanet gielddat maiguin lea lunddolaš dahkat ovttasbargošiehtadusa Sámedikkiin.
Flere av byene i samiske områder vil som en følge av oppfølgingen av NOU Hjertespråket bli klassifisert som bykommuner som har spesielle ansvar for den samiske befolkningen.
Máŋga gávpoga sámi guovlluin bohtet NÁČ Váibmogiela mielde klassifiserejuvvot gávpotgieldan main lea earenoamáš ovddasvástádus sámi álbmogii.
Sametinget mener bykommuner i samiske områder allerede nå kan gjøre sitt for å gi den samiske befolkningen de samiskspråklige tilbudene som de har rett på, eksempelvis ved å opprette samiske barnehager, sørge for gode samiske utdanningstilbud, bidra til likeverdige helsetilbud, bidra til opprettelsen av samiske møteplasser, opprette språksenter og skilte på samisk.
Lávdegotti mielas galggaše gávpotgielddat sámi guovlluin dál juo bargat dan guvlui ahte addit sámi ássiide daid sámegielat fálaldagaid maidda sis lea riekti, nu go ásahit sámi mánáidgárddiid, fállat buriid sámegieloahpahusaid, ovttadássásaš dearvvašvuođabálvalusaid, ásahit sámi deaivvadanbáikkiid, ásahit giellaguovddážiid ja šiltet sámegillii.
Merknader:
Evttohus:
Merknad 1
Evttohus 1
Karen Anette Anti, NSR, fremmet følgende merknad:
Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket, ovddidii evttohusa:
Sametingets plenum er svært glad for at flere fylker og byer ønsker å inngå samarbeidsavtaler med Sametinget.
Sámedikki dievasčoahkkin lea hui ilus go eanet fylkkat ja gávpogat háliidit hábmet ovttasbargošiehtadusa Sámedikkiin.
Sametinget ønsker å videreutvikle disse avtalene med å oppmuntre samarbeidspartnerne med å inngå fast praksis i å ha samisk skilting ved alle nye offentlige bygg.
Sámediggi háliida viidásetovddidit dáid šiehtadusaid movttiidahttima bokte ovttasbargoguimmiid, ahte sii dagaše dáhpin šiltet sámegillii buot ođđa almmolaš visttiid.
Saken påbegynt 27.09.18 kl. 17.00 Votering
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 27.09.18 dii. 17.00
Av 39 representanter var 34 tilstede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 34 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Forslag 1 ble forkastet med 29 mot 5 stemmer · Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Evttohus 1 hilgojuvvui 29 jienain 5 jiena vuostá · Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat
Saken avsluttet 27.09.18 kl. 18.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 27.09.18 dii. 18.00
Ášši/Sak 051/18
Ášši 051/18
Ášši/Sak 010/18
Ášši 010/18
Orientering om de regionale samarbeidsavtalene
Orienteren regiovnnalaš ovttasbargošiehtadusaid birra
Arkivsaknr. 18/3063
Áššenr. 18/3063
Sametinget ser samarbeidsavtalene som viktige redskap for utvikling av samisk samfunnsliv, kultur, tradisjoner og næringer.
Sámediggi oaidná ahte ovttasbargošiehtadusat leat deaŧalaš gaskaoamit sámi servodateallima, kultuvrra, árbevieruid ja ealáhusaid ovddideapmái.
Sametinget mener at utvikling av samarbeidsavtalene er en viktig prioritet framover, og må sees i sammenheng med tydeligere ansvarsfordeling mellom Sametinget og fylkene med hensyn til finansiering av ulike formål.
Sámediggi oaivvilda ahte ovttasbargošiehtadusaid lea deaŧalaš vuoruhit ovddasguvlui, ja ferte geahčaduvvot fárrolaga čielgaseappo ovddasvástádusjuoguin Sámedikki ja fylkkaid gaskka sierra ulbmiliid ruhtadeami ektui.
Sametinget godkjenner den fremforhandlede og underskrevne samarbeidsavtalen mellom Finnmark fylkeskommune og Sametinget.
Sámediggi dohkkeha šiehtaduvvon ja vuolláičállojuvvon ovttasbargošiehtadusa Finnmárkku fylkkagieldda ja Sámedikki gaskka.
Sametinget godkjenner den fremforhandlede samarbeidsavtalen mellom Nordland fylkeskommune og Sametinget.
Sámediggi dohkkeha šiehtaduvvon ovttasbargošiehtadusa Norlándda fylkkasuohkana ja Sámedikki gaskka.
Sametingspresidenten gis fullmakt til å undertegne avtalen.
Sámedikki presideanta fápmuduvvo vuolláičállit šiehtadusa.
Plan og finanskomiteen - 010/18
Plána ja finansalávdegoddi - 010/18
Sametingets plan og finanskomite har behandlet sak 051/18 - Orientering om de regionale samarbeidsavtalene.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi leat meannudan ášši 51/18 - Orienteren regiovnnalaš ovttasbargošiehtadusaid birra.
Komiteens medlem fra NSR, Thomas Åhren, fremmet følgende merknad:
Thomas Åhren, NSR, ovddidii mearkkašumi:
Komiteens medlemmer fra NSR Runar Myrnes Balto, Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Thomas Åhren og Klemet Erland Hætta og Senterpartiets Cecilie Hansen stiller seg bak merknaden.
Lávdegotti eanetlohku NSRa láhtut Runar Myrnes Balto, Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Thomas Åhren ja Klemet Erland Hætta, Guovddašbellodaga Cecilie Hansen, dorjot mearkkašumi:
Oppfølging av regionale samarbeidsavtaler
Regionála ovttasbargošiehtadusaid čuovvoleapmi
Komiteen mener det er viktig å legge forholdene til rette for et varig fast samarbeid mellom fylkeskommunene og Sametinget for å ivareta samiske interesser i felleskap.
Lávdegotti mielas lea dehálaš láhčit vejolašvuođaid bistevaš ovttasbargui gaskal fylkkagielddaid ja Sámedikki, vuhtiiváldin dihte ovttas sámi beroštumiid.
For å oppnå felles målsetninger vil både god planlegging og oppfølging være sentrale momenter.
Jus galgat olahit oktasaš mihttomeriid, de lea sihke buorre plánen ja čuovvoleapmi dehálaš oasit barggus.
Bruken av regionale samarbeidsavtaler med den enkelte fylkeskommune, vil innebære at fylkesgrenser vil skjære gjennom samiske områder.
Regionála ovttasbargošiehtadusaid geavaheapmi ovttaskas fylkkagielddain, boahtá mielddisbuktit ahte fylkkarájit mannet sámi guovlluid čađa.
Eksempel på slike områder er det sørsamiske området i grenselandet Nordland - Trøndelag og det markasamiske området i grenselandet Nordland - Troms.
Ovdamearkan dákkár guovlluin leat lullisámi guovllut rádjeguovllus Nordlándda ja Romssa gaskka.
Det vil derfor være viktig at det rettes spesiell oppmerksomhet mot disse områdene både i planlegging og oppfølging av de regionale samarbeidsavtalene mellom fylkeskommuner og Sametinget.
Danin lea dehálaš ahte biddjo earenoamáš fuomášupmi dákkár guovlluide sihke plánema oktavuođas ja regionála ovttasbargošiehtadusaid čuovvoleamis gaskkal fylkkagielddaid ja Sámedikki.
Fylkeskommunene finansierer ofte prosjekter der lokale aktører merker stedsnavn, for eksempel gjennom merking og skilting av turstier.
Fylkkagielddat ruhtadit dávjá prošeavttaid main báikkálaš aktevrrat merkejit báikenamaid, ovdamearkka dihte go merkejit ja šiltejit meahccebálgáid.
Slike prosjekter er gjerne drevet frem av lokale organisasjoner og foreninger som arbeider frivillig.
Dákkár prošeavttaid leat dávjá báikkálaš organisašuvnnat ja searvvit mat čađahit, eaktodáhtolaš bargun.