pere/sami_parallel huggingface dataset:
Regjeringen legger til grunn at Sametinget må ha reell innflytelse på områder som er viktig for det samiske samfunn , i tråd med Soria Moria-erklæringen .
Ráđđehus bidjá vuođđun ahte Sámedikkis ferte leat duohta váikkuheapmi dakkár surggiin mat leat deaŧalaččat sámi servodahkii Soria Moria-julggaštusas mielde .
Kultur- og kirkedepartementet har kontaktet Sametinget om spørsmålet om det er hensiktsmessig at Sametinget overtar forvaltningen av tilskudds ­ordningen til samiske aviser .
Kultur- ja girkodepartemeanta lea váldán oktavuođa Sámedikkiin jearrat lea go ávkkálaš ahte Sámediggi váldá badjelasas sámi aviissaid doarjjaortnega .
En forutsetning må være at tilskuddsforvaltningen gir den nødvendige avstand og uavhengighet i forholdet mellom samiske politiske myndigheter og samisk presse , jf. Innst. S. nr. 110 ( 2002 – 2003 ) .
Okta eaktun ferte leat dat ahte doarjjahálddašeami dihte liikká livččii dárbbašlaš gaska ja sorjjasmeahttunvuohta dan oktavuođas mii lea sámi politihkalaš eiseválddiid ja sámi preassa gaskkas , gč. árv . S. nr. 110 ( 2002 – 2003 ) .
Kultur- og kirkedepartementet legger til grunn at det per i dag ikke er grunnlag for å ta stilling til spørsmålet , og at forvaltningsansvaret inntil videre bør ligge i Medietilsynet .
Kultur- ja girkodepartemeanta dadjá dál ii vuos leat vuođđu dadjat maide ge dien áššis , ja ahte danne galgá vuos hálddašanovddasvástádus leat Mediabearráigeahču vuolde .
18.2 Film
18.2 Filbma
Den norske filmpolitikken skal bidra til å bevare og videreutvikle den samiske kulturen .
Norgga filbmapolitihkka galgá veahkkin seailluhit ja ovddidit sámi kultuvrra .
Statlig støtte til filmproduksjon er et viktig virkemiddel for å sikre at publikum får et godt tilbud av filmer på eget språk , forankret i egen kultur .
Stáhta doarjja filmmaid buvttadeapmái lea deaŧalaš gaskaoapmin sihkkarastit olbmuide buori filbmafálaldagaid iežaset gillii mat leat vuođđuduvvon sin iežaset kulturvrii .
Dette gjelder i like stor grad for samisk film som for norsk .
Diet guoská seamma ollu sámi filmmaide go dáčča filmmaide .
I tillegg til å bidra til utvikling og produksjon av samisk film , er formidling av samisk film og innsatsen overfor barn og unge prioriterte områder .
Lassin dasa ahte leat veahkkin ovddidit ja buvttadit sámi filmmaid , de leat maid vuoruhuvvon suorggit sámi filmmaid gaskkusteapmi ja mánáid ja nuoraid áššiid áŋgiruššan .
I St.meld. nr. 22 ( 2006 – 2007 ) Veiviseren .
Sd.dieđ. nr. 22:s ( 2006 – 2007 ) Ofelaš .
For det norske filmløftet er det gjort nærmere rede for ulike samiske filmtiltak .
Norgga filbmaloktema várás leat dárkileappot čielggadan iešguđet sámi filbmadoaimmaid .
Statlig støtte til filmproduksjon forvaltes i dag hovedsakelig av Norsk filmfond .
Dál hálddaša Norgga filbmafoanda eanemusat stáhta doarjaga filbmabuvttadeapmái .
I tillegg gis det støtte fra regionale filmsenter og filmfond til utvikling og produksjon av kortfilm og dokumentarfilm .
Dasa lassin juolluduvvo doarjja regiunála filbmaguovddážis ja filbmafoanddas ovddidit ja buvttadit oanehis filmmaid ja dokumentára filmmaid .
Nordnorsk filmsenter har et særlig ansvar for støtte til samisk film , og det stilles krav om at det skal gis støtte til minst en samisk film årlig .
Davvi Norgga fil ­bmaguovddážis lea erenoamáš ovddasvástádus sámi filmmaid doarjagiin , ja gáibádussan lea ahte galgá juolluduvvot doarjja unnimusat ovtta sámi filbmii juohke jagi .
Det foreligger planer om å opprette et internasjonalt samisk filmsenter i Kautokeino .
Dál leat hutkame ásahit riik ­kaidgaskasaš filbmaguovddáža Guovdageidnui .
Regjeringen ser positivt på opprettelsen av et slikt filmsenter , som vil kunne bidra til en ytterligere satsing på den samiske filmen .
Ráđđehus atná positiivvalažžan dakkár filbma ­guovddáža ásaheami , mii veadjá leat ain eambbo nanneme sámi filmma .
18.3 Kringkasting
18.3 Sáttamediat
, TV 2 , Kanal 24 og P 4 har programforpliktelser som pålegger dem å tilby programmer til den samiske befolkningen , enten på samisk eller med samisk innhold .
Dábálaš áibmomediain NRKas , TV 2:s , Kanal 24:s ja P4:s leat prográmmageatnegasvuođat mat dagahit sin fállat prográmmaid sámi álbmogii , juogo sámegillii dahje dakkáriid main lea sámi sisdoallu .
NRK er i en særstilling i forhold til de andre allmennkringkasterne .
NRKas lea erenoamáš sajádat buot áibmomediaid gaskkas .
NRK har en lovfestet rett til å drive kringkasting , jf. kringkastingsloven § 2 – 1 , og programvilkårene er nedfelt i selskapets vedtekter ( se også kap. 19.4 ) .
NRKas lea lágaid bokte vuoigatvuohta bargat áibmomedian , gč. áibmomedialága § 2 – 1 , ja prográmmaeavttut leat čállojuvvon fitnodaga njuolggadusaide ( geahča maid kap. 19.4 ) .
TV 2 , Kanal 24 og P 4 er kommersielle allmennkringkastere og har konsesjon etter kringkastingsloven § 2 – 1 .
TV 2 , Kanal 24 ja P 4 leat gávpeáibmomediat ja sis lea doaibmalohpi áibmomedialága § 2 – 1 mielde .
For disse er det nedfelt programvilkår i konsesjonene .
Daidda leat doai ­bmalohpái čallojuvvon prográmmaeavttut .
Medietilsynet fører tilsyn med allmennkringkasternes etterlevelse av deres allmennkringkastingsoppdrag .
Mediabearráigeahčču goziha ahte áibmomediat čuvvot njuolggadusaid go barget dábálašái-bmomediabargguid .
Medietilsynet lager en årlig allmennkringkastingsrapport , som evaluerer de enkelte kringkasternes allmennkringkasterregnskap .
Mediabearráigeahčču ráhka-da jahkásaš dábálašáibmomediaraportta mii árv-voštallá ovttaskas áibmomediaid dábálašáibmomedia rehketdoalu .
I tillegg til den årlige allmennkringkastingsrapporten fører Medietilsynet løpende tilsyn med kringkasternes etterlevelse av programforpliktelsene som er nedfelt i henholdsvis vedtekter ( NRK ) og konsesjonsdokumenter .
Lassin sáttamediaid jahkásaš raporttaide Mediabearráigeahčču goziha oktilaččat ollašuhttetgo sáttamediat prográmmageatnegasvuođaideaset mat leat mearriduvvon ee. NRKa njuolggadusaide ja konsešuvdnadokumeanttaide .
Medietilsynet har myndighet til å sanksjonere de kommersielle allmennkringkasterne ved brudd på programforpliktelsene .
Mediabearráigeahčus lea váldi ráŋggáštit gávppálaččat doaibmi dábálašáibmomediaid jus eai čuovo prográmmageatnegasvuođaid .
Departementet er klageorgan for de vedtak Medietilsynet treffer på kringkastingsfeltet .
Departe ­meanta lea váidinorgána daid mearrádusaid ektui maid Mediabearráigeahčču mearrida áibmomediasuorggis .
Når det gjelder NRK , har ikke Medietilsynet formell sanksjonsmyndighet i forhold til tilsynet med allmennkringkastingsforpliktelsene .
NRKa ektui ii leat Mediabearráigeahčus formála ráŋggáštanváldi gozihit áibmomediageatnegasvuođaid .
Medietilsynet utarbeider imidlertid hvert år en rapport om NRKs virksomhet .
Mediabearráigeahčču ráhkada juoh-ke jagi raportta NRKa doaimma birra .
Fra og med 2007 er oppfølging og utkvittering av Medietilsynets allmennkringkastingsrapport for NRK fast punkt på agendaen for NRKs generalforsamling .
2007 rájes lea NRK váldočoahkkima áššelisttus bistevaš čuokkisin čuovvolit ja duođaštit Mediabearráigeahču áibmomediaraportta .
Dette ble vedtatt i generalforsamling 15. juni 2006 .
Dat mearriduvvui váldo-čoahkkimis geassemánu 15. beaivvi 2006 .
18.4 Strategier og tiltak
18.4 Strategiijat ja doaibmabijut
Samiskspråklige aviser spiller en viktig rolle i bevaring og utvikling av de samiske språkene , bl.a. som læremiddel i skolen .
Sámegiel aviissain lea deaŧalaš rolla seailluhit ja ovddidit sámi gielaid , ee. oahpponeavvun skuvllas .
Samtidig er norskspråklige samiske aviser en viktig kilde til informasjon for samer som ikke behersker samisk skriftspråk .
Seammás leat dárogiel aviissat deaŧalaš diehtogáldun daidda sápmelaččaide geat eai máhte sámi čállingiela .
Regjeringen har økt tilskuddet til samiske aviser med 5 mill. kroner i 2008 til 18,9 mill. kroner .
Ráđđehus lea lasihan doarjaga sámi aviissaide 5 milj. ruvnnos 18,9 milj. ruvdnui 2008:s .
Regjeringen tar sikte på å øke bevilgningen ytterligere i statsbudsjettet for 2009 .
Ráđđehus áigu juolludit vel eambbo jagi 2009 stáhtabušeahtas .
Budsjettøkningen og endringene i det samiske avismønsteret har gjort det nødvendig å gjennomgå den nærmere innretningen av pressestøtten til samiske aviser .
Bušeahttalasiheapmi ja sámi aviisaminstara rievdadusat leat dagahan dárbbašlažžan dárkileappot guorahallat sámi aviissaid preassadoarjaga hámi .
Kultur- og kirkedepartementet vil endre forskriften for tilskudd til samiske aviser med virkning for tildeling av tilskudd for 2008 .
Kultur- ja girkodepartemeanta áigu rievdadit njuolggadusa sámi aviissaid doarjaga hárrái ja rievdadus doaibmagoahtá 2008 doarjagiid juolludeami rájes .
Møtebok 1/99
Čoahkkingirji 1/99
Tid : 23. - 26. februar 1999
Áigi : guovvamánu 23. - 26. b. 1999
Sted : Samelandssentret , Kárášjohka
Báiki : Samelandssenter , Kárášjohka
Sak 1/99 Konstituering- navneopprop , permisjoner , innkalte vararepresentanter- godkjenning av innkalling og saksliste
Ášši 1/99 Vuođđudeapmi - nammačuorvun , pearbmišuvnnat , gohččojuvvon várrelahtut - áššelisttu ja gohččuma dohkkeheapmi
Sak 2/99 Sametingets forretningsorden
Ášši 2/99 Sámedikki čoahkkinortnet
Sak 3/99 Sametingsrådets beretning om virksomheten
Ášši 3/99 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra
Sak 4/99 Spørsmål til sametingsrådet i hht. Forretningsorden § 11
Ášši 4/99 Gažaldagat Sámediggeráđđái čoahkkinortega § 11 vuođul
Sak 5/99 Kunngjøring av nye saker
Ášši 5/99 Ođđa áššiid dieđiheapmi
Sak 6/99 Retningslinjer for utdanningsstipend
Ášši 6/99 Stipeandaortnega njuolggadusat
Sak 7/99 Årsmelding 1998 for Sametingets underliggende råd - merknader
Ášši 7/99 Sámedikki vuollásaš ráđiid 1998 jahkedieđáhusat - mearkkašumit
Sak 8/99 Årsmelding for Sametinget 1998
Ášši 8/99 Sámedikki 1998 jahkedieđáhus
Sak 9/99 Samisk parlamentarisk råd
Ášši 9/99 Sámi parlamentáralaš ráđđi
Sak 10/99 Retningslinjer for tilskudd til tospråklighet
Ášši 10/99 Guovttegielalašvuođa njuolggadusat
Sak 11/99 Bruk og forvaltning av skjelettmateriale ved Anatomisk institutt , Universitetet i Oslo
Ášši 11/99 Anatomalaš instituhta dákteriggeávdnasiid geavaheapmi ja hálddašeapmi - gulaskuddan
Sak 12/99 Instruks for Sametingets økonomiforvaltning
Ášši 12/99 Sámedikki ekonomiijainstruksa
Sak 13/99 Samisk kulturminneplan 1998-2001
Ášši 13/99 Sámi kulturmuitoplána 1998 - 2001
Møtesekvenser
Čoahkkináiggit
Tid Sak Side
Áigi Ášši Siidu
23. februar kl. 09.00 - 12.00 1/99 3
guovvamánu 23. b. 1999 dii. 09.00-12.00 1/99 3
23. februar kl. 15.00 - 17.00 3/99 7
guovvamánu 23. b. 1999 dii. 15.00-17.00 3/99
24. februar kl. 09.00 - 12.10 7/99 27
guovvamánu 24. b. 1999 dii. 09.00-12.10 7/99 26
24. februar kl. 14.00 - 18.00 Seminar om Samerettsutvalgets innstilling
guovvamánu 24. b. 1999 dii. 14.00-18.00 Seminára sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusa birra
25. februar kl. 09.00 - 12.00 9/99 95
guovvamánu 25. b. 1999 dii. 09.00-12.00 9/99 95
25. februar kl. 15.05 - 15.45 11/99 112
guovvamánu 25. b. 1999 dii. 15.00-15.45 11/99 111
26. februar kl. 09.00 - 10.00 13/99 131
guovvamánu 26. b. 1999 dii. 09.00-10.00 13/99 131
Sak 1/99 Konstituering
Ášši 1/99 Vuođđudeapmi
Saken påbegynt 22. februar kl. 09.05 . Representanter
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 09.05 .
Følgende representanter var tilstede ved konstitueringen :
Čuovvovaš áirasat ledje mielde čoahkkima vuođđudeamis :
Øystein Ballari 23. - 24. 2.99 2 .
Øystein Ballari 2 .
Magnhild Mathisen 3 .
Magnhild Mathisen 3 .
Olav M. Dikkanen 4 .
Olav M. Dikkanen 4 .
Steinar Pedersen 5 .
Steinar Pedersen 5 .
Marie Therese N. Aslaksen 6 .
Marie Therese N. Aslaksen 6 .
Nils Henrik Måsø 7 .
Nils Henrik Måsø 7 .
Ragnhild Nystad 8 .
Ragnhild Nystad 8 .
Egil Olli 9 .
Egil Olli 9 .
John Henrik Eira 10 .
John Henrik Eira 10 .
Ole Henrik Magga 11 .
Ole Henrik Magga 11 .
Per A. Bæhr 12 .
Per A. Bæhr 12 .
Isak M. O. Hætta 13 .
Isak M. O. Hætta 13 .
Sverre Andersen 14 .
Sverre Andersen 14 .
Peder Mathisen 15 .
Peder Mathisen 15 .
Geir Liland 16 .
Geir Liland 16 .
Randi Kvivesen 17 .
Randi Kvivesen 17 .
Randi Solli Pedersen 18 .
Inge Eriksen 18 .
Eva Josefsen 19 .
Eva Josefsen 19 .
Geir Tommy Pedersen 20 .
Geir Tommy Pedersen 20 .
Willy Ørnebakk 21 .
Willy Ørnebakk 21 .
Tor Nilsen 22 .
Tor Nilsen 22 .
Sven-Roald Nystø 23 .
Sven Roald Nystø 23 .
Margreta Ååve Kristiansen 24 .
Margreta Påve Kristiansen 24 .
Randi Skum 25 .
Randi Skum 25 .
Ann Mari Thomassen 26 .
Ann-Mari Thomassen 26 .
Ove Johnsen 27 .
Ove Johnsen 27 .
Arvid Skjellhaug 28 .
Arvid Skjellhaug 28 .
Inger Anne Johansen 29 .
Inger Anne Johansen 29 .
Stein Willy Andersen 30 .
Stein Willy Andersen 30 .
Roger Pedersen 31 .
Roger Pedersen 31 .
Ing-Lill Pavall 32 .
Ing-Lill Pavall 32 .
Amund Eriksen 33 .
Amund Eriksen 33 .
Nils O. Nilsen 34 .
Nils O. Nilsen 34 .
Jonhild Jåma 35 .
Jonhild Jåma 35 .
Einar Lifjell 36 .
Einar Lifjell 36 .
Leif Elsvatn 37 .
Leif Elsvatn 37 .
Gro Merete Siri 38 .
Gro Merete Siri 38 .
Johan Mikkel Sara 39 .
Johan Mikkel Sara 39 .
Laila Gunilla Wilks vararepresentant for Berit Ranveig Nilssen vararepresentant for Josef Vedhugnes vararepresentant for Willy Olsen vararepresentant for Asbjørg Skåden vararepresentant for Per Solli vararepresentant for Magne A. S. Huvva vararepresentant for Jarle Jonassen vararepresentant for Birger Nymo
Laila Gunilla Wilks Berit Ranveig Nilssena várrelahttu Josef I. Vedhugnes várrelahttu Willy Olsen várrelahttu Asbjørg Skåden várrelahttu Per Solli várrelahttu Magne A. S. Huvva várrelahttu Jarle Jonassen várrelahttu Birger Nymo várrelahttu
Innvilgede permisjoner
Juolluduvvon pearmišuvnnat :
Representant nr. 1 Berit Ranveig Nilssen innvilget permisjon 23. - 24. februar 1999 .
Áirras nr. 1 Berit Ranveig Nilssen ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 24. b. 1999 .
Representant nr. 13 Josef Vedhugnes innvilget permisjon 23. - 26. februar 1999 .
Áirras nr. 13 Josef Vedhugnes ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 26. b. 1999 .
Representant nr. 16 Willy Olsen innvilget permisjon 23. - 26. februar 1999 .
Áirras nr. 16 Willy Olsen ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 26. b. 1999 .
Representant nr. 25 Asbjørg Skåden innvilget permisjon 23. - 26. februar 1999 .
Áirras nr. 25 Asbjørg Skåden ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 26. b. 1999 .
Representant nr. 28 Per Solli innvilget permisjon 23. - 26. februar 1999 .
Áirras nr. 28 Per Solli ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 26. b. 1999 .
Representant nr. 29 Magne A. S. Huvva innvilget permisjon 23. - 26. februar 1999 .
Áirras nr. 29 Magne A. S. Huvva ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 26. b. 1999 .
Representant nr. 34 Jarle Jonassen innvilget permisjon 23. - 26. februar 1999 .
Áirras nr. 34 Jarle Jonassen ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 26. b. 1999 .
Representant nr. 36 . Leif Elsvatn innvilget permisjon 26. februar 1999
Áirras nr. 36 Leif Elsvatn ožžon virgelobi guovvamánu 26. b. 1999 .
Representant nr. 5 Marie Therese N. Aslaksen ble innvilget permisjon 23. februar 1999 , fra kl. 15.20 og ut dagen .
Áirras nr. 37 Birger Nymo ožžon virgelobi guovvamánu 23. - 26. b. 1999 . Várrelahtut :
Vararepresentanter Øystein Ballari møtte for representant nr. 1 Berit Ranveig Nilssen .
Øystein Ballari , áirasa nr. 1 Berit Ranveig Nilsen várrelahttu , čoahkkimis 23. - 24.02.99 .
Sverre Andersen møtte for representant nr. 13 Josef Vedhugnes .
Sverre Andersen , áirasa nr. 13 Josef Vedhugnes várrelahtu , čoahkkimis 23. - 26.02.99 .
Randi Kvivesen møtte for representanten nr. 16 Willy Olsen .
Randi Kvivesen , áirasa nr. 16 Willy Olsen várrelahtu , čoahkkimis 23. - 26.02.99 .
Ann Mari Thomassen møtte for representant nr. 25 Asbjørg Skåden .
Ann-Mari Thomassen , áirasa nr. 25 Asbjørg Skåden várrelahttu , čoahkkimis 23. - 26.02.99 .
Inger Anne Johansen møtte for representant nr. 28 Per Solli .
Inger Anne Johansen , áirasa nr. 28 Per Solli várrelahttu , čoahkkimis 23. - 26.02.99 .
Stein Willy Andersen møtte for representant nr. 29 Magne A. S. Huvva .
Stein Willy Andersen , áirasa nr. 29 Magne A. S. Huvva várrelahttu , čoahkkimis 23. - 26.02.99 .
Jonhild Jåma møtte for representant nr. 34 Jarle Jonassen .
Jonhild Jåma , áirasa nr. 34 Jarle Jonassen várrelahttu , čoahkkimis 23. - 26.02.99 .
Gro Merete Siri møtte for representant nr. 37 Birger Nymo .
Gro Merete Siri , áirasa nr. 37 Birger Nymo várrelahttu , čoahkkimis 23. - 26.02.99 .
I. Dokumenter
I. Áššebáhpirat
- Møteinnkalling av 28. januar 1999 med innstilling til saksliste .
Ođđajagimánu 21. b. 1999 gohččun ja áššelistu
Innleverte forslag
Ovddiduvvon evttohusat
Møtelederskapets innstilling overfor Sametinget :
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái :
Innkalling av 28. januar 1999 med saksliste godkjennes .
Ođđajagimánu 21. b. 1999 gohččun oktan áššelisttuin dohkkehuvvo .
Av 39 representanter var 39 tilstede .
39 áirasis ledje 39 čoahkis .
Godkjenning av innkalling
Gohččuma dohkkeheapmi
Innkallingen av ble enstemmig godkjent
Ođđajagimánu 21. b. gohččun dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Godkjenning av saksliste
Áššelisttu dohkkeheapmi
Sakslisten som fulgte innkallingen ble enstemmig godkjent .
Áššelistu mii čuovui gohččuma dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Protokolltilførsel
Beavdegirjelasáhus
Det ble ikke fremmet protokolltilførsel i denne sak .
Dán áššis ii gáibiduvvon lasáhus beavdegirjái .
V. Talerliste og replikkordskifte
V. Sárdnunlistu ja replihkkavuorut
Taler Replikk
Sáhkaovddideaddji Replihkka
Johan Mikkel Sara , saksordfører
Johan M. Sara , áššejođiheaddji
Sametingets vedtak etter voteringen er følgende :
Sámedikki mearrádus jienasteami maŋŋá lea ná :
Innkalling med saksliste av 28. januar 1999 ble enstemmig godkjent , jfr. pkt. III.
Ođđajagimánu 21. b. gohččun oktan áššelisttuin dohkkehuvvo .
Saken ble avsluttet 23. februar 1999 kl. 9.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 23. b. 1999 dii. 09.15 .
Saken påbegynt 23. februar 1999 kl. 9.15
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 09.15 .
I. Innleverte merknader og forslag
I. Ovddiduvvon mearkkašumit ja evttohusat :
Sametinget foretar ingen endringer i gjeldende forretningsorden .
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái : Sámediggi ii rievdat čoahkkinortnega dál .
Merknad 1 , SPs sametingsgruppe v / Nils Henrik Måsø
Mearkkašupmi 1 , Guovddášbellodaga sámediggejoavkku Nils Henrik Måsø :
Ingen merknader .
Eai leat mearkkašumit .
Votering ble gjennomført i følgende rekkefølge :
Jienasteapmi čađahuvvui dáid vuoruid mielde :
Det ble ikke fremmet protokolltilførsel i denne sak .
Čoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Talerliste og replikkordskifte
V. Sárdnunlistu ja replihkkavuorut
V. Sametingets vedtak etter voteringen er følgende :
VI . Sámedikki mearrádus maŋŋá jienasteami lea ná :
Sametinget foretar ingen endringer i gjeldende forretningsorden .
Sámediggi ii rievdat čoahkkinortnega dál .
Saken avsluttet 23. februar 1999 kl. 9.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 09.20 .
Saken påbegynt 23. februar 1999 kl. 9.20
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 09.20
Sametingsrådets beretning om virksomheten fra 13. november 1998 til 8. februar 1999 .
Dieđáhus guoská ráđi doaimmaide 1998 skábmamánu 13. b. rájes 1999 guovvamánu 8. b. rádjai .
Sametingsrådet har i perioden avholdt 3 møter og behandlet 36 saker .
Sámediggeráđđi lea áigodagas doallan 3 čoahkkima ja meannudan 36 ášši .
Som det fremgår av vedlegget til beretningen har rådet i tillegg deltatt på en rekke møter og representasjoner .
Nugo oidno dieđáhusa mildosis , de lea ráđđi maiddái leamaš ollu čoahkkimiin ja ovddastan Sámedikki ollu oktavuođain .
Saksområder
Áššesuorggit
2.1 Lokalisering av distriktskontor for Samisk kulturminneråd i Nordland
2.1 Sámi kulturmuitoráđi Norlándda kantuvrra lokaliseren
Sametingsrådet behandlet saken om lokalisering av Samisk kulturminneråds distriktskontor i Nordland i møtet 14. - 16. desember 1998 .
Sámediggeráđđi lea meannudan Sámi kulturmuitoráđi Norlándda kantuvrra lokaliserema ášši 1998 juovlamánu 14. - 16. b. .
Før endelig behandling av saken avholdt Sametingsrådet møte med leder Kirstin Biti Johansen og nestleder Johan Mikkel Sara den 14. desember .
Ovdal loahpalaš meannudeami doalai ráđđi juovlamánu 14. b. čoahkkima kulturmuitoráđi jođiheddjiin Kirsten Biti Johansen:iin ja nubbinjođiheddjiin Johan Mikkel Sara:in .
Sametingsrådet sluttet seg til Samisk kulturminneråds vedtak av 11. desember 1998 , der kulturminnerådet anbefaler at distriktskontoret for Nordland legges til Árran på Drag i Tysfjord kommune .
Sámediggeráđđi guorrasii Sámi kulturmuitoráđi 1998 juovlamánu 11. b. mearrádussii , gos kulturmuitoráđđi rávve bidjat Norlándda guovllukantuvrra Árranii Áiluovttas Divttasvuona gielddas .
2.2 Fiskerisaker
2.2 Guolástusáššit
Sametingsrådet ved visepresident Ragnhild Nystad og rådsmedlem Berit Ranveig Nilssen har 15. desember 1998 , avholdt møte med fiskeriminister Peter Angelsen og statssekretær Johannes Nakken .
Sámediggeráđđi lea várrepresideanttain Ragnhild Nystad ja ráđđelahtuin Berit Ranveig Nilssen 1998 juovlamánu 15. b. doallan čoahkkima Peter Angelsen:ain ja stáhtačálli Johannes Nakken:iin .
I tillegg til medlemmene fra Sametingsrådet deltok Sametingets representant i reguleringsrådet Alf .
Lassin Sámediggeráđi lahtuide lei regulerenráđi Sámedikki ovddasteaddji Alf .
E. Nystad .
E. Nystad mielde čoahkkimis .
Temaet for møtet var reguleringene i fiske for 1999 .
Čoahkkima fáddán ledje 1999 guolástusreguleremat .
Fiskeriministeren ga ingen lovnader for reguleringene i 1999 , men lovte å vurdere Sametingets anbefalinger ved reguleringene for 2000 .
Guolástusminister ii lohpidan maidege 1999 reguleremiid hárrái , muhto lohpidii árvvoštallat Sámedikki rávvagiid 2000 reguleremiid oktavuođas .
2.3 Sametingets arbeid i forhold til Russland
2.3 Sámedikki bargu Ruošša ektui
Sametinget arrangerte i fellesskap med Global Resource Information Database ( GRID ) Arendal et seminar om " Program for utvikling av kompetanse og medvirkning fra russisk urbefolkning i bærekraftig utvikling av arktisk Russland " , 21. - 22. januar 1999 .
Sámediggi lea ovttas Global Resource Information Database ( GRID ) Arendal ođđajagimánu 21. - 22. b. lágidan seminára « Program for utvikling av kompetanse og medvirkning fra russisk urbefolkning i bærekraftig utvikling av arktisk Russland » .
Seminaret drøftet et programforslag utarbeidet av Russian Association of Indigenous Peoples of the North ( RAIPON ) , i samarbeid med FN`s miljøprogram ( UNEP ) v / GRID-Arendal .
Seminára guorahalai prográmmaevttohusa maid Russian Association of Indigenous Peoples of the North ( RAIPON ) lea ráhkadan ovttas ON:a birasprográmmain UNEP:ain GRID-Arendal bokte .
På møtet deltok representanter fra det norske utenriksdepartementet , kommunal- og regionaldepartementet , russiske myndigheter , Urfolksutvalget i Barentssamarbeidet , RAIPON , Inuit Circumpolar Conference ( ICC . )
Čoahkkimis ledje Olgoriikkadepartemeantta , Gielda- ja guovludepartemeantta , Ruošša eiseválddiid , Barentsovttasbarggu eamiálbmotlávdegotti , RAIPON:a , Inuit Circumpolar Conference ( ICC . )
, Samerådet og relevante fagmiljø .
, Sámiráđi ja guoskevaš fágabirrasiid ovddasteaddjit .
Sametingspresidenten avholdt 21. januar 1999 et møte med representanter for " The Murmansk divisjon of the Russian academy of Public administration " , og en representant for Karasjok kommune .
Sámediggepresideanta doalai ođđajagimánu 21. b. čoahkkima « The Murmansk divisjon of the Russian academy of Public administration » ovddasteddjiiguin ja Kárášjoga gieldda ovddasteddjiin .
Temaet for møtet var en presentasjon av et prosjekt for utdanning av urfolksungdom innen offentlig administrasjon .
Čoahkkima fáddán lei eamiálbmotnuoraide almmolaš hálddašeami oahpahusprošektii oahpásmahttin .
Prosjektet er til vurdering i Barentsregionens arbeidsgruppe for urfolk og Barentssekretariatet for eventuell finansiering over Barentsprogrammet .
Barentsregiovnna eamiálbmogiid bargojoavku ja Barentsčállingoddi leat árvvoštallamin galggašii go Barentsprográmma ruhtadit prošeavtta .
Visepresident Ragnhild Nystad møtte 30. november 1998 , ordfører i Kárášjoga gielda / Karasjok kommune , Kjell Sæther .
Várrepresideanta Ragnhild Nystad deaivvadii 1998 skábmamánu 30. b. . Kárášjoga gieldda sátnejođiheaddji Kjell Sæther:iin .
Kommunen ga her informasjon om det arbeidet de driver i forhold til vennskapskommunen Lujávri .
Gielda muitalii barggu birra maid gielda dahká ustitvuođagieldda Lujávrri ektui .
Det var enighet om at finansiering av prosjektene og nødhjelpen må fortsette fra UD . ’ s side .
Čoahkkimis lei ovttamielalašvuohta dasa ahte Olgoriikkadepartemeanta ain ferte ruhtadit prošeavttaid ja heahteveahki .
Kommunen har for 1999 søkt UD om kr. 2 mill. til prosjekter og nødhjelp .
Gielda lea 1999 jahkái ohcan 2 milj. kr. prošeavttaide ja heahteveahkkái .
Visepresidenten har i møte med utenriksminister Volleæk 3. desember 1998 , bedt ham drøfte rettighetsproblematikken for samene i Russland med russiske myndigheter .
Várrepresideanta lea čoahkkimis olgoriikkaminister Vollebæk:ain bivdán su ságastallat Ruošša eiseválddiiguin ruoššabeal sápmelaččaid vuoigatvuođaid birra .
2.4 Lokal Agenda 21
2.4 Báikkálaš Agenda 21
Sametingsrådet har i forbindelse med Miljøverndepartementets arbeid med oppfølging av Lokal Agenda 21 og etablering av regionale knutepunkt , foreslått etablering av et samisk knutepunkt for LA .
Sámediggeráđđi lea Birasgáhttendepartemeantta Báikkálaš Agenda 21 čuovvulanbarggu ja regiovnnalaš guovddášsajiid ásahemiid oktavuođas evttohan ásahit Báikkálaš Agenda 21 sámi guovddášsaji .
21. Dette forslaget har Miljøverndepartementet nå fulgt opp ved at det inngås en gjensidig avtale mellom Sametinget og Miljøverndepartementet .
Dán evttohusa lea Birasgáhttendepartemeanta dál čuovvulan Sámedikki ja Birasgáhttendepartemeantta gaskasaš šiehtadusain .
Avtalen regulerer prosjektets formål , funksjoner , organisering , oppfølging , økonomi og varighet .
Šiehtadus regulere prošeavtta ulbmila , doaimmaid , organiserema , čuovvuleami , ekonomiija ja bistima .
Det samiske knutepunktet organiseres som et prosjekt med en prosjektleder og en referansegruppe med representanter fra samiske kultur- og næringsinstitusjoner .
Sámi guovddášsadji organiserejuvvo prošeaktan mas lea prošeaktajođiheaddji ja referánsajoavku mas leat mielde sámi kultur- ja ealáhusásahusaid ovddasteaddjit .
Prosjektet tillegges Samisk kulturminneråd som får det faglige og administrative oppfølgingsansvaret .
Prošeakta biddjo Sámi kulturmuitoráđđái mii oažžu fágalaš ja hálddahuslaš čuovvulanovddasvástádusa .
Prosjektets varighet er tre år fra og med 1999 .
Prošeakta galgá bistit golbma jagi 1999 rájes .
Miljøverndepartementet finansierer arbeidet med inntil 600.000 kr årlig .
Birasgáhttendepartemeanta áigu ruhtadit barggu , gitta 600 000 kruvnnuin jahkái .
Prosjektlederstillinga og referansegruppa søkes å være etablert i løpet av første halvår 1999 .
Áigumuššan lea oažžut johtui prošeaktajođiheaddjivirggi ja referánsajoavkku 1999 vuosttaš jahkebealis .
Det vil da bli utarbeidet en mer detaljert arbeids- og framdriftsplan .
Prošeaktajođiheaddjivirgi biddjo kulturmuitoráđi váldohálddahussii Unjárgii .
2.5 Samisk medieplan
2.5 Sámi mediaplána
Sametingsrådet har engasjert Universitetet i Oslo ved Eli Skogerbø , til å foreta en kartlegging og definisjon av samiske media .
Sámediggi lea ožžon Eli Skogerbø Oslo universitehtas kártet ja defineret sámi mediaid .
2.7 Samerettsutvalgets utredning
2.7 Sámi vuoigatvuđalávdegotti čielggadus
Sametingsrådet behandlet i sitt møte den 14. - 16. desember 1998 , forlengelse av høringsfristen for Samerettsutvalgets utredning NOU 1997:4 .
Sámediggeráđđi lea čoahkkimis 1998 juovlamánu 14. - 16. b. meannudan Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusa NAČ 1997:4 gulaskuddanáigemeari guhkideami .
Vedtaket der rådet ber om forlengelse av høringsfristen med ett år , ble overrakt justisminister Aud Inger Aure i møte den 16. desember 1998 .
Ráđđi lea geigen mearrádusa gos dáhttu gulaskuddanáigemeari guhkiduvvot jagiin , justisminister Aud Inger Aure:ii čoahkkimis 1998 juovlamánu 16. b. .
For Sametingsrådet møtte president Sven-Roald Nystø og rådsmedlem Isak Mathis O. Hætta .
Sámediggeráđi ovddasteigga presideanta Sven-Roald Nystø ja ráđđelahttu Isak Mathis O. Hžtta .
Justisministeren ga under møtet uttrykk for motforestillinger mot å utvide høringsfristen .
Justisminister dovddahii čoahkkimis ahte ii leat mielas guhkidit gulaskuddanáigemeari .
I brev av 29.01.99 går justisministerene imot utvidelse av høringsfristen .
29.01.99 reivves biehttala justisminister guhkideamis gulaskuddanáigemeari .
Sametingsrådet fremmer saken overfor Sametingets plenum i september 1999 , jf. pkt. 6 .
Sámediggeráđđi ovddida ášši Sámedikki dievasčoahkkimii 1999 čakčamánus , gč. čuo. 6 .
2.8 Fjelloven
2.8 « Fjelloven »
Sametingspresidenten og rådsmedlemmene Ing-Lill Pavall og Isak Mathis O. Hætta avholdt møte med statssekretærene Jan-Erik Sundby i Landbruksdepartementet og Johanne Gaup i Kommunal- og regionaldepartementet , 14. desember 1998 .
Sámediggepresideanta ja ráđđelahttuguovttos Ing-Lill Pavall ja Isak Mathis O. Hžtta leat doallan čoahkkima Eanadoallodepartemeantta stáhtačálli Jan-Erik Sundby:ain ja Gielda- ja guovludepartemeantta stáhtačálli Johanne Gaup:ain 1998 juovlamánu 14. b. .
Departementene hadde tatt initiativ til møtet for å få begrunnelsen for Sametingets syn i spørsmålet vedrørende innføring av fjelloven i Nordland og Troms .
Departemeanta lei dáhtton dán čoahkkima danne go háliidii gullat Sámedikki oainnu « fjelloven » ásaheami hárrái Norlánddas ja Tromssas .
Sametingspresidenten ga på møtet uttrykk for at spørsmålet om en innføring av fjelloven må sees i lys av Samerettsutvalgets videre arbeid .
Sámediggepresideanta dajai čoahkkimis ahte « fjelloven » ásaheami ášši ferte árvvoštallat ovttas Sámi vuoigatvuođalávdegotti viidásit bargguin .
Den 14.12.98 ble det også avholdt et møte med Utmarkskommunenes sammenslutning ved Anton Dahl og sekretær Stein Erik Stinesen , vedrørende samme sak .
14.12.98 dollojuvvui maid čoahkkin seamma ášši birra Meahccekommišuvnna ovttastusain , man Anton Dahl ja čálli Stein Erik Stinesen ovddasteigga .
2.9 FN . ’ s urfolkserklæring
2.9 ON:a eamiálbmotjulggaštus
Sametingspresidenten avholdt den 20. november 1998 et møte med utenriksminister Knut Vollebæk .
Sámediggepresideanta doalai 1998 skábmamánu 20. b. čoahkkima olgoriikkaminister Knut Vollebžk:ain .
Sametingspresidenten deltok på møtet i Genève 1. - 3. desember , sammen med statssekretær Johanne Gaup i Kommunal- og regionaldepartementet .
Sámediggepresideanta lei ovttas Gielda- ja guovludepartemeantta stáhtačálli Johanne Gaup:ain mielde čoahkkimis Geneves juovlamánu 1.-3. b. .
Prosessen i arbeidsgruppen er for tiden lite tilfredsstillende .
Lassin dasa ii orron Norgga delegašuvdna doarvái bures ráhkkanan čoahkkimii .
Disse forhold er tatt opp i brev av 25.01.99 , til utenriksminister Vollebæk .
Dáid beliid leat cuiggodan 25.01.99 reivves olgoriikkaminister Vollebæk:ii .
2.10 Driftstillatelse for uttak av naturstein , Naranaš og Riebanvárri
2.10 Luonddugeđggiid rogganlohpi Náranaččas ja Riebanváris
Sametingsrådet vil be Regjeringen avklare på hvilken måte Sametinget kan reise rettslige problemstillinger , samt på hvilken måte Sametinget kan benytte seg av Regjeringsadvokaten i slike saker .
Sámediggeráđđi áigu dáhttut Ráđđehusa čielggadit mo Sámediggi sáhtášii vuolggahit riektelaš áššiid , ja mo Sámediggi sáhtášii geavahit ráđđehusadvokáhta dákkár áššiin .
2.11 Reindriftsavtalen
2.11 Boazodoallošiehtadus
Forhandlingene i forbindelse med ny reindriftsavtale pågår nå .
Dál leat oassálaččat šiehtadallamin ođđa boazodoallošiehtadusa .
Sametingsrådet ved presidenten og rådsmedlemmene Ing-Lill Pavall og Isak Mathis O. Hætta , møtte den 14.12.98 statssekretær Jan-Erik Sundby for drøftinger vedrørende Sametingets rolle i avtaleforhandlingene og generelt om reindriftsavtalen .
Sámediggeráđđi lea presideanttain ja ráđđelahttuguovttos Ing-Lill Pavall:iin ja Isak Mathis O. Hætta:in 14.12.98 deaivvadan stáhtačálli Jan-Erik Sundby:ain guorahallat Sámedikki saji boazodoallošiehtadallamiin ja boazodoallošiehtadusa oppalaččat .
2.12 Andre saker
2.12 Eará áššit
Planlovutvalget
Plánaláhkalávdegoddi
Planlovutvalget ble opprettet ved kgl. res. av 23. oktober 1998 .
Plánaláhkalávdegoddi ásahuvvui 1998 golggotmánu 23. b. gonagaslaš resolušuvnnain .
Utvalget skal vurdere og foreslå endringer i lov og forskrifter innenfor sitt saksfelt .
Lávdegoddi galgá árvvoštallat ja evttohit láhka- ja njuolggadusrievdadusaid áššesuorggistis .
Utvalget skal særlig vurdere hvordan viktige samfunnsinteresser lettere kan ivaretas i arealplanleggingen .
Lávdegoddi galgá earenoamážit árvvoštallat mo deaŧalaš servodatberoštumiid buorebut sáhtášii vuhtiiváldit areálaplánemis .
Blant de viktige samfunnsinteressene regnes bærekraftig utvikling , ivaretakelse av biologisk mangfold , bærekraftig byutvikling , effektiv og miljøvennlig utnyttelse av energiressursene , verdiskaping , sysselsetting , gode levekår og tilstrekkelig tilgang på gode boliger .
Deatalaš servodatberoštupmin adnojuvvojit ceavzi ovdáneapmi , biologalaš máŋggabealatvuođa gáhtten , ceavzi gávpotovdáneapmi , energiijaresurssaid beaktilis ja birasustitlaš geavaheapmi , árvohuksen , barggolašvuohta , buorit eallineavttut ja buorit vejolašvuođat fidnet buriid orrunviesuid .
I tillegg er utvalget bedt om å vurdere saksbehandlingsreglene og lovstrukturen .
lávdegoddi árvvoštallat áššemeannudannjuolggadusaid ja láhkastruktuvrra .
Sametinget har overfor Miljøverndepartementet pekt på at utvalgets arbeid berører samiske interesser .
Sámediggi lea Birasgáhttendepartementii čujuhan ahte lávdegotti bargu guoskkaha sámi beroštumiid .
MD har i brev av 21.01.99 derfor invitert Sametinget til å delta i en interdepartemental referansegruppe som skal gi utvalget innspill under arbeidet .
Danne lea departemeanta 21.01.99 bovden Sámedikki mielde departemeanttaidgaskasaš referánsajovkui mii galgá buktit lávdegoddái oaiviliid barggu hárrái .
Førstekonsulent Gro Dikkanen deltar for Sametinget i referansegruppen .
Vuosttaškonsuleanta Gro Dikkanen ovddasta Sámedikki dán referánsajoavkkus .
Samisk kvinneprosjekt
Sámi nissonprošeakta
Den treårige prosjektperioden til Samisk kvinneprosjekt ble avsluttet ved utgangen av 1998 .
Sámi nissonprošeavtta golmmajagi prošeaktaáigodat loahpahuvvui 1998 loahpas .
Handlingsplan for likestilling er sendt ut på høring med høringsfrist 1. mars 1999 .
Dásseárvodoaibmaplána lea sáddejuvvon gulaskuddamii , ja gulaskuddanáigemearri lea 1999 njukčamánu 1. b. .
Endelig behandling i Sametingets plenum er planlagt til mai 1999 .
Loahpalaš meannudeapmi Sámedikki dievasčoahkkimis lea plánejuvvon 1999 miessemánus .
Rapport fra prosjektperioden er under utarbeiding .
Raporta prošeaktaáigodaga birra lea ráhkaduvvomin .
Utdanningssaker
Oahpahusáššit
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har vedtatt at det nedsettes en arbeidsgruppe på embetsmannsnivå bestående av medlemmer fra KUF .
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta lea mearridan nammadit bargojoavkku ámmátalbmádásis mas miellahttun leat departemeantta , Sámi oahpahusráđi ja Sámedikki ovddasteaddjit .
Mandatet for arbeidsgruppa er å forberede overføringen av Samisk utdanningsråd til Sametinget , herunder vurdere overføring av oppgaver og myndighet .
Bargojoavkku mandáhtan lea ráhkkanahttit Sámi oahpahusráđi sirdima Sámediggái , man oassin lea bargguid ja válddi sirdima árvvoštallan .
For Sametinget deltar direktør Per Edvard Klemetsen og underdirektør Heidi Salmi .
Direktevrra Per Edvard Klemetsen ja vuolitdirektøra Heidi Salmi ovddasteaba Sámedikki dán bargojoavkkus .
Fastlegeordning
Fástadoavtterortnet
Sametingsrådet har gitt en høringsuttalelse til Helse- og sosialdepartementets forslag vedrørende faslegeordningen .
Sámediggeráđđi lea buktán cealkámuša Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeantta árvalussii fástadoavtterortnega birra .
Tilskudd til samiske hovedorganisasjoner
Doarjja sámi váldoorganisašuvnnaide
Sametingsrådet har fordelt tilskuddet til samiske hovedorganisasjoner til de samme tilskuddsmottakerne som i 1998 .
Sámediggeráđđi lea juogadan sámi váldoorganisašuvnnaid doarjaga daid organisašuvnnaide mat 1998:s ge ožžo doarjaga .
Tilskuddsmottakerne er ; NSR .
Organissašuvnnat mat ožžo doarjaga leat NSR .
, SFF .
, SÁL .
, SLF .
, SÆS .
, Samerådet - norsk seksjon , Davvi Nuorra og Sáráhkká .
, Sámiráđi Norgga juogus , Davvi Nuorra ja Sáráhkká .
Helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning
Dearvvasvuođa- ja sosiálabálbalusat sámi álbmogii
Sametinget har for 1999 fått overført 4,4 mill. kroner fra SHD til oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning .
Sámediggi lea 1999 várás ožžon 4,4 milj. kr. . Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeanttas NOU 1995:6 Dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid plána sámi álbmogii čuovvuleapmái .
Midlene skal benyttes til fordeling til ulike prosjekter som fremmer en likeverdig helse- og sosialtjeneste for den samiske befolkning , og til førstekonsulentstilling ved Sametingets administrasjon .
Ruđat galget geavahuvvot iešguđetlágan prošeavttaide mat ovddidit ovttaárvosaš dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid sámi álbmogii , ja vuosttaskonsuleantavirgái Sámedikki hálddahusas .
Sametingsrådet har i tillegg behandlet klagesaker og saker til dette plenumsmøtet .
Dasto lea Sámediggeráđđi maid meannudan váidalusáššiid , ja áššiid dán dievasčoahkkimii .
Oppnevninger
Nammadeamit
3.1 Statens naturforvaltningsråd 1999 - 2002
3.1 Stáhta luondduhálddašanráđđi 1999 - 2002
Magnhild Mathisen er oppnevnt som medlem i Statens naturforvaltningsråd for perioden 1999 - 2002 .
Magnhild Mathisen lea nammaduvvon Stáhta luondduhálddašanráđi lahttun 1999 - 2002 áigodahkii .
Rolf Johansen er oppnevnt som varamedlem for samme periode
Rolf Johansen lea nammaduvvon várrelahttun seamma áigodahkii .
3.2 Sametingets barne- og ungdomsprosjekt , referansegruppe
3.2 Sámedikki mánáid- ja nuoraidprošeakta , referánsajoavku
Berit Johanne Guttorm Ballari , Mikkel Berg og Inga Márjá Steinfjell er oppnevnt som medlemmer i referansegruppen for Sametingets barne- og ungdomsprosjekt .
Berit Johanne Guttorm Ballari , Mikkel Berg ja Inga Márjá Steinfjell leat nammaduvvon Sámedikki mánáid- ja nuoraidprošeavtta referánsajovkui lahttun .
Funksjonstiden for referansegruppen er sammenfallende med prosjektets varighet , men dog ikke lenger enn til 31.12.2000 .
Referánsajoavkku doaibmanáigi lea seamma go prošeavtta doaibmanáigi , dattetge ii guhkit go 31.12. 2000 rádjai .
3.3 Utvalg for utarbeidelse av reindriftsplan
3.3 Lávdegoddi boazodoalloplána ráhkadeapmái
Einar Lifjell , Lars Aage Brandsfjell , Marit Kristine Hætta , Ellinor Guttorm Utsi , Margreta Påve Kristiansen , Inger Anita Smuk og Iver M. Eira er oppnevnt i utvalget som skal utarbeide en reindriftsplan .
Einar Lifjell , Lars Aage Brandsfjell , Marit Kristine Hætta , Ellinor Guttorm Utsi , Margreta Påve Kristiansen , Inger Anita Smuk ja Iver M. Eira leat nammaduvvon lahttun lávdegoddái mii galgá ráhkadit boazodoalloplána .
Einar Lifjell er leder for utvalget .
Einar Lifjell lea lávdegotti jođiheaddji .
3.4 Nordisk informasjonskontor for Nord-Norge 1999 - 2000
3.4 Davvi-Norgga davviriikkalaš diehtojuohkinkantuvra 1999 - 2000
Heaika Skum er oppnevnt som medlem i styret for Nordisk informasjonskontor i Nord-Norge for 1999 - 2000 .
Heaika Skum lea nammaduvvon lahttun Davvi-Norgga davviriikkalaš diehtojuohkinkantuvrra stivrra lahttun 1999 - 2000 áigodahkii .
Inga Ravna Eira er oppnevnt som varamedlem for samme periode .
Inga Ravna Eira lea nammaduvvon várrelahttun seamma áigodahkii .
3.5 Utviklingsforum for omstillingsarbeidet i Indre Finnmark
3.5 Sis-Finnmárkku nuppástuhttinbarggu ovddidanforum
President Sven-Roald Nystø er oppnevnt som Sametingets representant i Utviklingsforumet for omstillingsarbeidet i Indre Finnmark .
Presideanta Sven-Roald Nystø lea nammaduvvon Sámedikki ovddasteaddjin Sis-Finnmárkku nuppástuhttinbarggu ovddidanforumii .
Isak Mathis O. Hætta er oppnevnt som vararepresentant .
Isak Mathis O. Hætta lea nammaduvvon várrelahttun .
3.6 Undersøkelse om tospråklig service i forvaltningsområdet for samisk språk
3.6 Iskkadeapmi guovttegielalaš service birra sámegiela hálddašanguovllus
Visepresident Ragnhild L. Nystad er oppnevnt i referansegruppen for Kommunal- og regionaldepartementets undersøkelse om tospråklig service i forvaltningsområdet for samisk språk .
Várrepresideanta Ragnhild L. Nystad lea nammaduvvon lahttun Gielda- ja guovludepartemeantta iskkadeami referánsajovkui mii galgá iskkadit guovttegielalaš service sámegiela hálddašanguovllus .
Samisk språkråd oppnevner i tillegg et medlem i referansegruppen .
Sámi giellaráđđi maid galgá nammadit lahtu referánsajovkui .
Kunngjøring av nye saker - Oppfølging
Ođđa áššiid dieđiheapmi - čuovvuleapmi
Sametingsrådets kommentarer til nye saker som ble oversendt Sametingsrådet for videre behandling fra Sametingets plenumsmøte 24. - 27. november 1998 , fremgår i det følgende :
Sámediggeráđi mearkkašumit ođđa áššiide maid Sámedikki dievasčoahkkin 1998 skábmamánu 24. - 27. b. lea sádden ráđđái viidásit meannudeapmái .
Forslag 2 Samiske stedsnavn - stedsnavlovens anvendelse
Evttohus 2 Sámi báikenamat — báikenammalága geavaheapmi
Sametingsrådet har foreløpig ikke hatt kapasitet til å prioritere saken .
Sámediggeráđđi ii leat vuos astan dán ášši prioriteret .
Forslag 4 Samisk universitet
Evttohus 4 Sámi universitehta
Sametingsrådet arbeider nå sammen med en rekke andre organer med oppfølgingen av Ministermøtet i Arktisk Råd 17. - 18.09.98 .
Sámediggeráđđi bargá dál ovttas moanaid eará orgánaiguin Arktalaš Ráđi 17. - 18.09.98 Ministerčoahkkima čuovvulemiin .
Rådet vil fremme saken overfor Utenriksdepartementet i sammenheng med spørsmålet om et Arktisk universitet .
Ráđđi áigu ovttas Arktalaš universitehta áššiin ovddidit ášši Olgoriikkadepartementii .
Utover dette har ikke Sametingsrådet hatt kapasitet til å prioritere saken .
Sámediggeráđđi ii leat astan prioritereret ášši dađi eanet .
Forslag 5 Samelovens språkregler
Evttohus 5 Sámelága giellanjuolggadusat
Forslag 10 Reguleringer i fiskeriene - åpning av loddefiske
Evttohus 10 Guolástusaid reguleren — šákšabivdolohpi
Sametingsrådet tok opp spørsmålet om loddefiske i møtet nevnt i pkt. 2.2 .
Sámediggeráđđi lea ovddidan ášši čuo. 2.2 namuhan čoahkkimis .
Det ble understreket at loddebestanden må sikres mot overbeskatning og at det kun må tillates konsumfiske .
Deattuhuvvui ahte šákšanáli ferte suodjalit badjelmearálaš bivddu vuostá , ja ahte dušše konsumabivdu galgá leat lobálaš .
For 1999 ba rådet om at det ikke ble gitt tillatelse til loddefiske .
Ráđđi lea 1999 hárrái dáhtton gieldit šákšabivddu .
Fiskeriministeren informerte om arbeidet i norsk - russisk fiskerikommisjon .
Guolástusminister muitalii Norgga-Ruošša guolástuskommišuvnna barggu birra .
Russiske forskere går inn for loddefiske , og Norge måtte imøtekomme kravet fra russisk side om dette fisket .
Ruošša dutkit háliidit šákšabivddu , ja Norga ferte mieđihit Ruošša gáibádussii dán bivddu dáfus .
Fiskeriministeren understreket at økningen i loddefiske er svært lite .
Guolástusminister deattuhii ahte lassáneapmi šákšabivddus lea hui uhcci .
Forslag 11 Rettighetssituasjonen for samer i Russland
Evttohus 11 Ruoššabeal sápmelaččaid vuoigatvuođadilli
Jf. pkt. 2.3 .
Gč. čuo. 2.3 .
Møter og representasjoner
Čoahkkimat ja ovddasteamit
Sametingspresidenten har i perioden hatt møter med fylkesordførerne i Troms og Nord-Trøndelag .
Sámediggepresideanta lea áigodagas doallan čoahkkimiid Tromssa ja Davvi-Trøndelága fylkkasátnejođiheddjiiguin .
På møtet med fylkesordføreren i Troms ble følgende tema drøftet : fylkesplanarbeidet , regionalt utviklingsprogram for Troms , samiske kultursentra , samiske kulturspørsmål , videregående opplæring , oppfølging av NOU 1995 : Samisk helse- og sosialplan og Arctic Council .
Čoahkkimis Tromssa fylkkasátnejođiheddjiin ságastallojuvvui čuovvovaš fáttáid birra : fylkkaplánabargu , Tromssa regiovnnalaš ovddidanprográmma , sámi kulturguovddážat , sámi kulturgažaldagat , joatkkaoahpahus , NAČ 1995:6 Sámi dearvvasvuođa- ja sosiálaplána čuovvuleapmi ja Arctic Council .
På møtet med fylkesordføreren i Nord-Trøndelag deltok også fylkesmannen i Nord-Trøndelag .
Maiddái Davvi-Trøndelága fylkkamánni lei mielde čoahkkimis fylkkasátnejođiheddjiin .
Temaer som ble drøftet var fylkesplanarbeidet , samisktilbudet i den videregående skole og Sørsamisk handlingsplan .
Fáddán čoahkkimis ledje fylkkaplánabargu , sámegiel fálaldat joatkkaskuvllas ja Máttasámi doaibmaplána .
I forbindelse med Tibets eksilparlaments president Samdhong Rinpoches besøk i Tromsø , hadde visepresidenten og sametingsrepresentant Ole Henrik Magga samtaler med ham om Tibets vanskelige situasjon .
Tibehta eksilparlameantta presideantta Samdhong Rinpoches oahppaladdama oktavuođas Tromssas , ságastalaiga várrepresideanta ja sámediggeáirras Ole Henrik Magga suinna Tibehta váttis dili birra .
En var enige om at Tibets verste fiende var stillhet fra det internasjonale samfunn .
Sii ledje ovttaoaivilis das ahte Tibehta stuorámuš vašálaš lea riikkaidgaskašas servodaga jávohisvuohta .
Visepresidenten lovte at Sametinget ville be den norske regjeringen være mer tydelige i sin fordømmelse av Kinas okkupasjon av Tibet og samordne støtten til Tibet med andre vestlige myndigheter .
Várrepresideanta lohpidii ahte Sámediggi áigu dáhttut Norgga Ráđđehusa čielgaseabbot ráŋgut Kiinná danne go lea okkuperen Tibehta , ja ovttastahttit doarjaga Tibehtii eará oarjemáilmmi eiseválddiiguin .
Se forøvrig eget vedlegg .
Geahča muđui sierra mildosa .
6 Foreløpige sakslister for plenum i 1999
6 1999 dievasčoahkkimiid gaskaboddosaš áššelisttut
Mai 99 :
99 miessemánu :
Reindriftsstyrets årsmelding 1998
Boazodoallostivrra 1998 jahkedieđáhus
Reindriftsavtalen
Boazodoallošiehtadus
Forskrifter for utbetaling av godtgjøring til sametingets representanter og medlemmer i underliggende råd
Dásseárvodoaibmaplána Sámedikki áirasiid ja vuollásaš ráđiid lahtuid buhtadusnjuolggadusat
Organisering av Sametingets arbeid med språk- og opplæringssaker
Sámedikki giella- ja oahpahusáššiid barggu organiseren Duoji doarjjajuolggadusat
Samisk kulturhusplan - rullering
Sámi kulturviessoplána - ođasmahttin
September 99 :
99 čakčamánu :
Samerettsutvalgets innstilling - høringsuttalelse
Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadus - gulaskuddancealkámuš
November 99 :
99 skábmamánu :
Sametingets budsjettfordeling 2000
Sámedikki 2000 bušeahttajuogadeapmi
Sametingets budsjettforslag 2001
Sámedikki 2001 bušeahttaevttohus
Strategisk næringsplan
Strategalaš ealáhusplána
Retningslinjer for tilskudd til samiske hovedorganisasjoner
Sámi váldoorganisašuvnnaid doarjjanjuolggadusat
Retningslinjer for tilskudd til samisk forlagsdrift
Sámi lágadusdoaimma doarjjanjuolggadusat
Retningslinjer for tilskudd til samiske kulturorganisasjoner
Sámi kulturorganisašuvnnaid doarjjanjuolggadusat
Retningslinjer for tilskudd til samiske barns oppvekstvilkår
Sámi mánáid bajásšaddaneavttuid doarjjanjuolggadusat
Retningslinjer for tilskudd til politiske grupperinger i Sametinget
Sámedikki politihkalaš joavkkuid doarjjanjuolggadusat
Retningslinjer for tilskudd til samisk kulturfond
Sámi kulturfoandda doarjjanjuolggadusat
Med dette gjør Sametingsrådet oppmerksom på at plenumsmøtene allerede er « fullbooket » med planlagte saker .
Sámediggeráđđi fuomášuhttá ahte dievasčoahkkimiidda leat plánejuvvon nu ollu áššit ahte eai « čága » eanet áššit .
Vi ber derfor sametingsgruppene om å legge dette til grunn når de vurderer å fremme forslag til eventuelle nye saker til plenum .
Mii bivdit danne Sámedikki joavkkuid dán atnit vuođđun go árvvoštallet ovddidit vejolaš ođđa áššiid dievasčoahkkimii .
Sametingsrådet har også iverksatt en vurdering av Sametingets administrative kapasitet til å forberede og følge opp saker som reises og behandles i Sametinget .
Ráđđi lea maid árvvoštallagoahtán Sámedikki hálddahuslaš návccaid ráhkkanahttit ja čuovvulit áššiid mat ceggejuvvojit ja meannuduvvojit Sámedikkis .
— Oversikt over møter og representasjoner 13. november 1998 - 8. februar 1999— Sametingsrådets møtebok 1/99
— čoahkkimat ja ovddasteamit 1998 skábmamánu 13. b. - 1999 guovvamánu 8. b — Sámediggeráđi čoahkkingirji 1/99
Innleverte forslag og merknader
Ovddiduvvon evttohusat ja mearkkašumit
Merknad 1 , SPs sametingsgruppe v / Nils Henrik Måsø Ingen merknad
Mearkkašupmi 1 , Guovddášbellodaga sámediggejoavkku Nils Henrik Måsø :
Av 39 representanter var 37 tilstede .
39 áirasis ledje 37 čoahkis .
Saken ble avsluttet uten votering .
Ášši loahpahuvvui jienasteami haga .
Pkt. 2.10 Driftstillatelse for uttak av naturstein , Naranaš og Riebanvárri
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Egil Olli :
Taler Replikk
Replihkka
Sven Roald Nystø , saksordfører
Sven-Roald Nystø , áššejođiheaddji
Roger Pedersen
Roger Pedersen
Leif Elsvatn
Leif Elsvatn
Eva Josefsen
Sverre Andersen
Sverre Andersen
Eva Josefsen
Nils Henrik Måsø Egil Olli
Nils Henrik Måsø Egil Olli
Amund Eriksen
Amund Eriksen
Gro Merete Siri
Gro Merete Siri
Steinar Pedersen
Steinar Pedersen
Ragnhild Nystad
Ragnhild Nystad
Peder Mathisen
Peder Mathisen
Magnhild Mathisen
Magnhild Mathisen
Øystein Ballari
Øystein Ballari