pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget er i sak 32/98 positiv til et videre arbeid med nordisk samekonvensjon .
Sámediggi lea áššis 32/98 positiivvalaš davviriikkalaš sámekonvenšuvnna viidásit bargui .
Sametinget ønsker at det opprettes et nordiske samesamarbeidet , et fast samarbeid på politisk nivå mellom ministrene med ansvar for samiske saker i regjeringene og sametingspresidentene .
Sámediggi háliida ahte ásahuvvo davviriikkalaš sámi ovttasbargu , bissovaš ovttasbargu politihkalaš dásis presideanttaid ja ministeriid gaskka geain lea ovddasvástádus sámi áššiin ráđđehusain .
Det vil være nødvendig med et nært samarbeid mellom Regjeringen og Sametinget i arbeidet frem mot opprettelsen av samarbeidet .
Lea dárbu ahte Ráđđehusa ja Sámedikki gaskka lea lávga ovttasbarggu dán ásaheami oktavuođas .
2.4.4 Øvrige rettighetsspørsmål
2.4.4 Eará riektiáššit
Spørsmålet om rettigheter til og disponeringen av utmarksressur i samiske områder er stadig tilbakevendende spørsmål .
Dađistaga ferte máhccat ruovttoluotta gažaldagaide mat gusket sámi guovlluid meahcceresurssaid vuoigatvuođaide ja hálddašeapmái .
Arbeidet i Utmarkskommisjonen for Nordland og Troms foregår parallelt med arbeidet i samerettsutvalget og kommisjonen feller dommer på løpende bånd om rettsforhold i området av interesse for samiske rettigheter .
Norlándda ja Tromssa meahccekomišuvdna bargá bálddalagaid sámi vuoigatvuođalávdegotti bargguin , ja komišuvdna cealká čađa gaskka duomuid riektidiliid birra guovlluin gos leat sámi vuoigatvuođa beroštumit .
I mandatet for samerettsutvalget framgår det også at utvalget skulle ha kontakt med utmarkskommisjonen .
Sámi vuoigatvuođaidlávdegotti mandáhtas boahtá ovdan maiddái dat ahte lávdegoddi livččii galgan doallat oktavuođa meahccekomišuvnnain .
Kommisjonens løpende arbeid viser dessverre at samiske rettigheter blir svekket .
Čajeha baicce ahte komišuvnna bargu lea čuohcan negatiivvalaččat sámi vuoigatvuođaide .
Sametinget krever at arbeidet i utmarkskommisjonen stoppes .
Sámediggi gáibida ahte meahccekomišuvnna bargu bissehuvvo .
Prinsippet om tilbakeføring av rettigheter er et viktig og godt prinsipp som bør innarbeides i mandatet .
Vuoigatvuođaid ruovttoluottafievrrideami prinsihppa lea dehálaš ja buorre prinsihppa maid galggašii heivehit mandáhtii .
Videre foreslås det en utfylling av mandatet .
Dasto eavttuhuvvo ahte mandáhta dievasmahttošii .
Spørsmålet om innføring av fjelloven i Troms og Nordland har også blitt tatt opp i 1998 .
Maiddái Fjelloven-nammasas lága geavaheapmi Tromssas ja Norlánddas lea gieđahallojuvvon 1998:s .
Sametingets prinsipielle holdning er at man ikke ønsker å innføre nye forvaltningsmodeller før Samerettsutvalget har slutt ført sitt arbeid i Nordland , Troms og det sørsamiske området .
Sámedikki prinsihpalaš oaidnun lea ahte ii galggašii ásahir ođđa hálddašanmálliid ovdal go sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea geargan bargguinis Norlánddas , Tromssas ja lullisámi guovllus .
2.5 Samisk parlamentarisk råd
2.5 Sámi parlamentáralaš ráđđi
Sametingene i Finland , Norge og Sverige har inngått et samarbeid med sikte på å opprette et samarbeidsorgan , kalt Samisk parlamentarisk råd .
Suoma , Ruoŧa ja Norgga sámedikkit leat álggahan ovttasbarggu mas áigumuššan lea ásahit ovttasbargoorgána maid leat gohčodan Sámi parlamentáralaš ráđđin .
Et prosjekt i forbindelse med etableringen avsluttes i februar 1999 .
Prošeakta dán ásaheami oktavuođas loahpahuvvo 1999 guovvamánus .
En administrativ arbeidsgruppe har vurdert organisering og oppnevning av Samisk parlamentarisk råd .
Hálddahusaid gaskasaš bargojoavku lea árvvoštallan Sámi parlamentáralaš ráđi organiserema ja ásaheami .
Ventelig vil sametingene i februar 1999 ta stilling til etableringen av Samisk parlamentarisk råd .
Jáhku mielde mearridit sámedikkit 1999 guovvamánus Sámi parlamentáralaš ráđi ásaheami .
Det ligger utfordringer i å få finansiering av samarbeidet fra statene .
Hástalussan lea oažžut stáhtaid ruhtadit ovttasbarggu .
2.6 Sametingets internasjonale engasjement
2.6 Sámedikki riikkaidgaskasaš áŋgiruššamat
Dette er et krevende arbeid som forutsetter en målrettet deltakelse i de ulike prosesser som er relevant for situasjonen for urfolk generelt og det samiske folk spesielt .
Dát bargu gáibida ollu , ja eaktuda ulbmállaš searvama iešguđet prošeavttaide mat leat dehálaččat eamiálbmogiid dillái oppalaččat ja sámi álbmoga dillái erenoamážit .
Det lagt opp til følgende prioritering av Sametingets internasjonale arbeid :
Sámediggi lea čuovvovaččat prioriteren iežas riikkaidgaskasaš bargui searvama :
Innsats overfor organer som fastsetter internasjonale rettsstandarder ; FN - Forente nasjoner , ILO - International Labour Office , FN organisasjonen for utdannelse og kultur - UNESCO , Nordisk samekonvensjon , reinbeitekonvensjonen mellom Norge og Sverige .
Áŋgiruššama orgánaid ektui mat mearridit riikkaidgaskasaš riektistándárddaid ; ON - Ovttastuvvan našuvnnat , ILO - International Labour Office , ON:a oahpahus- ja kulturorganisašuvdna - UNESCO , Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna , Norgga ja Ruoŧa gaskasaš boazoguohtonkonvenšuvdna .
Innsats overfor organer som forvalter økonomiske ressurser til samiske områder ; EU .
Áŋgiruššama orgánaid ektui mat hálddašit ekonomalaš resurssaid sámi guovlluide ; nugo EU .
, Interreg . , fellessamiske prosjekter med EU .
, Interreg sámi oktasaš prošeavttat maid EU .
/ Norsk finansiering , Barentssamarbeidet , med vekt på prosjekter i Sápmi fortrinnsvis på russisk side , Nordisk råd , særlig vedrørende finansieringen av institusjoner / prosjekter i Sápmi .
/ Norga ruhtadit , ja Barentsovttasbargu , dán oktavuođas deattuhuvvojit prošeavttat Sámis vuosttažettiin ruoššabealde , Davviriikkaid ráđđi , erenoamážit institušuvnnaid / prošeavttaid ruhtadeami oktavuođas Sámis .
Innsats i forhold til internasjonalt solidaritetsarbeid med andre urfolk ; delta på møter arrangert av og blant urfolk , utarbeide støttevedtak knyttet til enkeltsaker , samt øve politisk press på de aktuelle lands myndigheter .
Gaskariikkalaš solidaritehtabarggu eará eamiálbmogiid ektui ; čoahkkimiidda searvan maid eamiálbmogat lágidit ja mat dollojuvvojit daid gaskka , doarjjamearrádusaid ráhkadadeapmi eaŋkiláššiid oktavuođas , politihkalaččat deattuhit guoskevaš riikka eiseválddiid .
Innsats overfor øvrige internasjonale organ ; / prosesser Nordisk Råd , Barentssamarbeidet og Arktisk Råd .
Áŋgiruššama eará riikkaidgaskasaš orgánaid ja proseassaid ektui ; Davviriikkaid Ráđđi , Barentsovttasbargu ja Arktalaš Ráđđi .
Andre organ av interesse bør følges nøye , og vurderes etter viktighet for tingets arbeid .
Eará orgánaid maidda lea beroštupmi berre čuovvut dárkilit , ja árvvoštallat dađi mielde man dehálaččat dat leat dikki bargui .
Videre vil Sametinget forsøke å etablere ordninger for samiske kulturutsendinger på norske utenriksstasjoner i de land der det er naturlig å samarbeide om urfolksspørsmål .
Dasto áigu Sámediggi geahččalit ásahit sámi kultursáttatolbmoortnegiid daid riikkaid Norgga olgoriikkastášuvnnaide maiguin lea lunddolaš bargat ovttas eamiálbmotáššiin .
2.7 Næringer
2.7 Ealáhusat
2.7.1 Fiske i samiske kyst- og fjordområder
2.7.1 Guolástus sámi riddo- ja vuotnaguovlluin
Sametinget har i 1998 utvist stor aktivitet når det gjelder fiskerirelaterte spørsmål .
Sámediggi lea 1998:s bargan aktiivvalaččat guolástusaide guoski áššiiguin .
Innstillingen fra Samisk fiskeriutvalg ble grundig behandlet i Sametingets plenum i sak 13/98 i februar 1998 .
Sámedikki dievasčoahkkin meannudii vuđolaččat sámi guolástuslávdegotti árvalusa áššis 13/98 guovvamánus 1998 .
Sametinget vedtok følgende nye strategier :
Sámediggi mearridii čuovvovaš ođđa strategiijaid :
Opprette tre fiskeripolitiskeområder for utprøving av lokaltilpassede forvaltningsordninger
Ásahit golbma guolástuspolitihkalaš guovllu báikkálaččat heivehuvvon hálddašanortnegiid geahččaleapmái
Innføre nærhets- og avhengighetsprinsippet i forvaltning og fangst av maritime ressurser
Ásahit lagašvuođa- ja sorjjasvuođa prinsihpa mearraresurssaid hálddašeapmái ja bivdimii
Sametinget ser det som avgjørende for videre bosetning at denne prosessen kommer i gang og blir ført i samarbeid med ansvarlige myndigheter .
Sámediggi oaidná áibbas guovddážin ássama doalaheapmái ahte dát proseassa boahtá johtui ja jođihuvvo ovttasráđiid ovttasvástideaddji eiseválddiiguin .
2.7.2 Reindriftsavtalen 1998 - 1999
2.7.2 Boazodoallošiehtadus 1998 - 1999
Sametinget legger i sak 23/98 vekt på å nå målene om en økologisk , økonomisk og kulturell bærekraftig reindrift .
Sámediggi deattuha áššis 23/98 ekologálaš , ekonomalaš ja kultuvrralaš nana bissovaš boazodoalu mihttomeari juksama .
Sametinget legger vekt på at de virkemidler som utvikles må bygge på samisk kultur , sedvane og rettsoppfatning .
Sámediggi deattuha ahte daid váikkuhangaskaomiid vuođđun mat ovddiduvvojit fertejit leat sámi kultuvra , dološvierut ja riektiáddejupmi .
Både juridiske , økonomiske og forvaltningsmessige tiltak vil ha større effekt og ikke minst aksept i næringen , dersom næringens egenart legges til grunn .
Sihke juridihkalaš , ekonomalaš ja hálddašeami doaibmabijuin livčče stuorát beaktu , ja ealáhus daid maid dohkkehivččii buorebut jos ealáhusa iešvuohta biddjošii vuođđun .
St.prp. nr. 49 ( 1997-1998 ) Om reindriftsavtalen 1998-1999 tar for seg en del hovedproblemer i reindriften i den kommende avtaleperioden .
Sd. prp. nr. 49 ( 1997-98 ) Boazodoallošiehtadus 1998-1999 guorahallá daid váldováttisvuođaid boazodoalus mat leat boahtte šiehtadanáigodagas .
Etter Sametingets mening er det imidlertid svært fokusert på forholdene i Finnmark , med overbeiting og en vanskelig ressurssituasjon .
Sámedikki oaivila mielde biddjo hirbmat stuorra deaddu dilálašvuođaide Finnmárkkus , gos lea váttis resursadilli ja eatnamat leat guorbamin .
Sametinget kunne ønsket et noe større fokus på de utfordringer næringen i andre deler av landet står overfor .
Sámediggi háliidivččii bidjat veaháš stuorát deattu daid hástalusaide mat ealáhusas lea muđui riikkas .
Sametinget registrerer at rammen for årets reindriftsavtale er den samme som for 1997-98 .
Sámediggi oaidná ahte dán jagáš boazodoallošiehtadusa rámma lea seamma go 1997-98:s .
Utviklingen i reindriften de siste år viser at næringen økonomisk er inne i en vanskelig periode , avtalen må i større grad bidra til å sikre en økonomisk bærekraftig reindrift .
Ovdáneapmi boazodoalus maŋimuš jagiid čájeha ahte ealáhusa ekonomalaš dilli lea váttis , ja ahte šiehtadus ferte leat mielde buorebut sihkkarastimin ekonomalaš ceavzi ealáhusa .
2.7.3 Omstillingsprogrammet for Indre-Finnmark - videreføring
2.7.3 Sis-Finnmárkku nuppástuhttinprográmma joatkin
Sametinget registrerer at Regjeringen ønsker en videreføring av arbeidet med omstilling i indre Finnmark .
Sámediggi registrere ahte Ráđđehus háliida joatkit barggu Sis-Finnmárkku nuppástuhttin-prográmmain .
Videre at Kommunalministeren ønsker at Sametinget tar et større ansvar for dette arbeidet .
Dasto háliida gieldaminister ahte Sámediggi váldá stuorát ovddasvástádusa dán barggus .
Sametinget har behandlet dette i sak 24/98 og er beredt til å ta ansvaret for videreføringen av omstillingsarbeidet , såfremt rammebetingelsene står i forhold til de oppgaver som må løses .
Dán lea Sámediggi meannudan áššis 24/98 ja lea gearggus váldit ovddasvástádusa nuppástuhttinbarggu joatkimis , jos rámmaeavttut dávistit daid doaimmaide maid ferte čoavdit .
Sametinget vil søke å bygge de allianser og samarbeidsformer som er mest hensiktsmessig og effektive , og ønsker et nært samarbeid med alle offentlige organ som sålangt har vist vilje til å løse de oppgaver omstillingsprogrammet har stått overfor .
Sámediggi áigu geahččalit nannet daid oktavuođaid ja ovttasbargovugiid mat leat ávkkálepmosit ja beaktilepmosat , ja háliida lagaš ovttasbarggu buot almmolaš orgánaiguin mat dán rádjai leat čájehan dáhtu čoavdit bargguid mat nuppástuhttinprográmmas leat leamaš .
2.8 Handlingsplan for samiske kyst og fjordområder
2.8 Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána
Sametinget har i 1998 gjennomført en rullering av Handlingsplan for samiske kyst- og fjordområder , 1997 - 2001 i plenumssak 30/98 .
Sámediggi lea 1998:s ođasmahttán Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána jagiide 1997-2001 dievasčoahkkináššis 30/98 .
Sametinget ønsker gjennom denne planen å delta aktivt i arbeidet hvor verdiskaping , næringsutvikling og kompetanseoppbygging står sentralt , og har vital betydning for utvikling av de samiske samfunnsområdene fra Tysfjord i sør til Grense Jakobselv i nordøst .
Sámediggi dáhttu dán plána bokte aktiivvalaččat searvat bargui man oktavuođas árvoháhkan , ealáhusovddideapmi ja gelbbolašvuođa huksen leat guovddážis , ja main lea dehálaš mearkkašupmi sámi servodagaid ovddideapmái Divttasvuonas máddin gitta Vuorjámii davvinuorttas .
Sametinget ønsker gjennom rullering av Handlingsplan for samiske kyst- og fjordområder , en målrettet innsats for å styrke samisk identitet i kyst- og fjordområdene .
Sámediggi dáhttu Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána ođasmahttima bokte ulbmállaččat áŋgiruššat sámi identitehta nannemiin riddo- ja vuotnaguovlluin .
Planen skal ha en samordnende funksjon med hensyn til tiltak og virkemidler som tinget ønsker å gjennomføre .
Plána bokte galget koordinerejuvvot dat doaibmabijut ja váikkuhangaskaoamit maid diggi háliida čađahit .
Innsatsområdene er « kulturell revitalisering » og identitetsoppbygging , jordbruk , reindrift , fiske , duodji , nærings-kombinasjoner , samiske kulturhus , samisk språkutvikling , utvikling av kulturbasert reiseliv og informasjons-virksomhet .
Áŋgiruššansuorgin leat « kultuvrralaš ealáskuhttin » ja identitehta nanosmahttin , eanadoallu , boazodoallu , guolástus , duodji , lotnolasealáhusat , sámi kulturviesut , sámi giellaovddideapmi , kultuvrii vuođđuduvvon mátkkostusealáhusa ovddideapmi ja diehtojuohkindoaibma .
Sametinget legger i rulleringen av planen , spesielt vekt på kvinners plass i lokalsamfunnene i samiske kyst- og fjordområder .
Sámediggi bidjá plána ođasmahttimis erenoamážit deattu nissonolbmuid dillái sámi riddo- ja vuotnaguovlluid báikegottiin .
Planen fokuserer på å skape gode vilkår for kvinnene , ettersom disse står sentralt når bygdene skal videreutvikles .
Plána bokte deattuhuvvo buriid eavttuid háhkan nissonolbmuide go sii leat dehálaččat go gilit galget ovdánahttot .
I utforming av mål , strategier og tiltak i handlingsplanen for samiske kyst- og fjordområder er det derfor tatt hensyn til faktorer som kvinner legger vekt på , i tillegg til utforming av spesielle kvinnetiltak .
Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána mihttomeriid , strategiijaid ja doaibmabijuid hápmedettiin leat danin vuhtiiváldojuvvon maiddái dat bealit maid nissonolbmot deattuhit , dan lassin go leat hábmejuvvon erenoamáš nissondoaibmabijut .
2.9 Hellemo-prosjektet
2.9 Hellemoprošeakta
Den samme bevilgning er gitt for 1999 som er det siste året i programmet .
Seamma juolludus lea addojuvvon 1999:s ge mii lea prošeavtta maŋimuš jahki .
Sametinget viser til at prosjektet har medført ny optimisme i området og det er gjennomført flere konkrete utviklingtiltak .
Sámediggi čujuha ahte prošeakta lea buktán optimismma fas guvlui , ja doppe leat čađahuvvon máŋga konkrehta ovdánahttindoaibmabiju .
Sametinget viser til at det er flere tiltak innen samisk språk og undervisning som er under planlegging sammen med næringsmessige og sosialpolitiske tiltak .
Sámediggi čujuha ahte leat plánejuvvomin ollu doaibmabijut sámi giela ja oahpahusa oktavuođas , ja maiddái ealáhuslaš ja sosiálapolitihkalaš doaibmabijut .
Det er derfor et behov for å utvide prosjektperioden utover 1999 for å fullføre disse .
Danin lea ge dárbu viiddidit prošeaktaáigodaga meaddil 1999 vai sáhttá ollašuhttit plánejuvvon doaibmabijuid .
2.10 Utdanning
2.10 Oahpahus
2.10.1 Samisk opplæringssektor - overføring av myndighetsområder til Sametinget
2.10.1 Sámi oahpahussuorgi - válddi sirdin Sámediggái
Regjeringen har som målsetting å gi Sametinget større politisk innflytelse i saker som er av spesiell interesse for den samiske befolkning , særlig knyttet til samisk utdanningspolitikk og næringsutvikling , samt språk og kultur , jfr St meld nr 41 ( 1996-97 ) St meld nr 18 ( 1997-98 ) .
Ráđđehusa ulbmilin lea addit stuorát politihkalaš váikkuhanfámu Sámediggái áššiin maidda sámi álbmogis lea erenoamáš beroštupmi , erenoamážit sámi oahpahuspolitihka ja ealáhuspolitihka oktavuođas , ja maiddái giela ja kultuvrra oktavuođas , gč. Sd. dieđáhusa nr 41 ( 1996-97 ) ja Sd. dieđáhusa nr 18 ( 1997-98 ) .
Det er gitt tilslutning til forslaget om overføring av oppgaver fra departementet og Samisk utdanningsråd til Sametinget .
Stuorradiggi lea meannudan dáid stuorradigge-dieđáhusaid , ja lea guorrasan eavttuhussii sirdit doaimmaid departemeanttas ja Sámi oahpahusráđis Sámediggái .
Dette innebærer at oppgaver og myndighet innen samisk opplæringssektor overføres til Sametinget .
Dát mearkkaša dan ahte sámi oahpahussuorggis sirdojuvvojit doaimmat ja váldi Sámediggái , earret eará doaimmat mat čatnasit oahppoplánaide .
Tilslutningen innebærer også nedleggelse av Samisk utdanningsråd i nåværende form i forbindelse med overføringen .
Mearrádus mearkkaša maiddái dan ahte Sámi oahpahusráđđi dálá hámis heaittihuvvo sirdima oktavuođas .
Sametinget er positiv til at oppgaver og myndighet innen samisk opplæringssektor overføres til Sametinget .
Sámedikki mielas lea buorre go doaimmat ja váldi sámi oahpahussuorggis sirdojuvvojit Sámediggái .
Tinget viser til sitt tidligere vedtak om myndighetsoverføring på denne sektor bl.a. gjennom høringsuttalelse i forbindelse med St meld nr 41 ( 1996-97 ) St meld nr 18 ( 1997-98 ) , og tar til etterretning den overføring av oppgaver som vil skje som en følge av Stortingets behandling av disse meldingene og de konsekvenser som iverksetting i ny opplæringslov medfører .
Diggi čujuha dasa maid ovdal lea mearridan váldesirdimis dán sektuvrras earret eará gulaskuddancealkámuša bokte Sd. dieđáhusa nr 41 ( 1996-97 ) ja Sd. dieđáhusa nr 18 ( 1997-98 ) oktavuođas , ja váldá vuhtii doaimmaid sirdima mii lea boađusin das go Stuorradiggi meannuda dáid dieđáhusaid , ja váldá vuhtii daid váikkuhusaid maid ođđa oahpahusláhka dagaha .
2.10.2 Åarjelsaemien øøhpetimmie / Sørsamisk utdanning
2.10.2 Åarjelsaemien øøhpetimmie / lullisámi oahpahus
Sametinget er fornøyd med at Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har igangsatt arbeidet med samlet plan for sørsamisk utdanning .
Sámediggi lea duhtavaš go Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta lea álggahan lullisámi ollislaš oahpahusplána barggu .
Det er derfor tvingende nødvendig å styrke innsatsen som er rettet mot sørsamisk utdanning .
Danin lea ge áibbas bággu nannet áŋgiruššamiid lullisámi oahpahusain .
Det pågår en prosess med overføring av myndighet i opplæringssaker til Sametinget .
Lea jođus proseassa ahte sirdit válddi oahpahusáššiin Sámediggái .
I forbindelse med denne prosessen vil det også være naturlig å vurdere hvilken tilknytning sameskolene på Snåsa og i Hattfjelldal skal ha til sametingssystemet .
Dán proseassa oktavuođas lea maiddái lunddolaš árvvoštallat makkár oktavuohta sámeskuvllain Snoasás ja Árborddis galgá leat sámediggevuogádahkii .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har lagt til grunn at styrking av sørsamisk utdanning ikke skal utløse nye økonomiske ressurser .
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta lea bidjan vuođđun dan ahte lullisámi oahpahusa nannemii eai biddjo ođđa ekonomalaš resurssat .
Sametinget kan ikke se at det er mulig å styrke sørsamisk utdanning uten at dette medfører større bevilgninger over statsbudsjettet .
Sámediggi ii oainne vejolažžan nannet lullisámi oahpahusa almmá stuorát juolludusaid haga stáhtabušeahtas .
2.11 Barne- og ungdomsprosjektet
2.11 Mánáid- ja nuoraidprošeakta
Barne- og ungdomsprosjekter er igangsatt .
Mánáid- ja nuoraidprošeakta lea álggahuvvon .
Prosjektleders viktigste oppgave denne første fasen i prosjektet er å definere og konkretisere prosjektet i samarbeid med Sametingsrådet som er styringsgruppen .
Prošeaktajođiheaddji deháleamos bargun prošeavtta álgodásis lea defineret ja konkretiseret prošeavtta ovttasráđiid Sámediggeráđiin mii lea stivrenjoavku .
En referansegruppe for prosjektet er oppnevnt av Sametingsrådet .
Sámediggeráđđi lea nammadan prošektii refereansajoavkku .
2.12 Helse og sosial
2.12 Dearvvasvuođa- ja sosiálaáššit
Sametinget har fått overført midler fra Sosial- og helsedepartementet til oppretting av engasjementsstilling for tre år i Sametinget i 1998 .
Sámediggi lea 1998:s ožžon Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeanttas ruđaid mearreáige-virggi ásaheapmái golmma jahkái Sámedikkis .
Saksbehandleren tiltrådte stillingen 14. september og arbeidsoppgavene er i hovedssak oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning .
Áššemeannudeaddji álggii virgái čakčamánu 14. b. ja su bargun lea váldoáššis NAČ 1995:6 Dearvvasvuođa- ja sosiálaplána sámi álbmoga várás , čuovvuleapmi .
Sametinget har fastsatt retningslinjer og satsingsområder for oppfølging av samisk helse- og sosialplan .
Sámediggi lea mearridan njuolggadusaid ja áŋgiruššansurggiid sámi dearvvasvuođa- ja sosiálaplána čuovvuleapmái .
2.13 Kvinne - og likestillingsspørsmål
2.13 Nisson- ja dásseárvoáššit
Den tre-årige prosjektperioden til Samisk kvinneprosjekt var over ved utgangen av 1998 .
Golmmajagáš Sámi nissonprošeakta loahpahuvvui 1998 loahpas .
Et av innsatsområdene i prosjektet har vært å integrere kvinne- og likestillingsspørsmål på Sametingets dagsorden .
Okta prošeavtta áŋgiruššansurggiin leai ovttastahttit nisson- ja dásseárvoáššiid Sámedikki beaivválaš bargui .
Sametinget drøftet i sak 34/98 utkast til Handlingsplan for likestilling med innsatsområder og mål for 1998 - 2001 .
Sámediggi lea áššis 34/98 Dásseárvodoaibmaplána guorahallan áŋgiruššansurggiid ja mihttomeriid jagiide 1998 - 2001 .
Handlingsplanen for likestilling er delt inn i tre deler .
Dásseárvodoaibmaplána lea juogaduvvon golmma oassái .
Første del omhandler bakgrunnen for planen , perspektiver , mål og strategier , forholdet til andre planer og økonomiske og administrative konsekvenser .
Vuosttas oasis čilgejuvvo plána duogáža , perspektiivvaid , mihttomeriid ja strategiijaid birra , oktavuođa birra eará plánaide ja ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid birra .
Andre del gir en kortfattet omtale av likestilling som et tverrsektorielt politikkområde og Sametingets arbeid med likestillingsspørsmål fram til i dag .
Nuppi oasis čilgejuvvo oanehaččat dásseárvu sektuvrraid gaskasaš politihkkasuorgin ja Sámedikki dásseárvobargu otná rádjai .
Tredje del omhandler innsatsområder og mål for Sametingets arbeid for perioden 1998 - 2001 .
Goalmmát oasis čilgejuvvojit Sámedikki barggu áŋgiruššansuorggit ja mihttomearit áigodahkii 1998 - 2001 .
Det legges opp til en rullering av planen innenfor hver sametingsperiode , slik at man kan justere mål , strategier og innsatsområder
Áigumuššan livččii ođasmahttit plána juohke sámediggeáigodagas vai mihttomeriid , strategiijaid ja áŋgiruššansurggiid sáhttá ođđasis heivehit .
2.14 Retningslinjer og forskrifter
2.14 Njuolggadusat ja láhkaásahusat
Følgende retningslinjer er behandlet av Sametinget i 1998 :
Sámediggi lea meannudan čuovvovaš njuolggadusaid 1998:s :
Retningslinjer for tildeling av midler for oppfølging av NOU 1995:6 Plan for Helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge .
Njuolggadusat ruđaid juogadeapmái NAČ 1995:6 Dearvvasvuođa- ja sosiálaplána sámi álbmoga várás Norggas , čuovvuleapmái .
Sak 40/98
Ášši 40/98
Forskrifter for Samisk utviklingsfond .
Sámi ovddidanfoandda njuolggadusat .
Sak 42/98
Ášši 42/98 .
Retningslinjer for tilskudd til næringskombinasjoner .
Lotnolasealáhusaid doarjjanjuolggadusat .
Sak 43/98
Ášši 43/98 .
2.15 Annet
2.15 Eará
2.15.1 Fredning av Skoltebyen kulturminneområde i Neiden
2.15.1 - Nuortalaš gili kulturmuitoguovllu ráfáiduhttin Njávdámis
Samisk kulturminneråd oversendte fredningsforslag av Skoltebyen kulturminneområde i Neiden til Riksantikvaren for sentral behandling i april 1997 .
Sámi kulturmuitoráđđi sáddii Njávdáma nuortalaš gili kulturmuitoguovllu ráfáiduhttin-eavttuhusa Riikaantikvárii guovddáš meannudeapmái cuoŋománus 1997 .
Dette er det første fredningsforslaget fra et samiske organ .
Dát lea vuosttas ráfáiduhttineavttuhus sámi orgánas .
Det er derfor spesielt beklagelig at arbeidet med fredningsforslaget ikke er fulgt opp av Riksantikvaren med en sentral høring og behandling .
Danin lea ge erenoamáš váidalahtti go Riikaantikvára ii leat čuovvulan ráfáiduhttineavttuhusa barggu guovddáš gulaskuddamiin ja meannudemiin .
Den manglende framdriften er ikke minst beklagelig med tanke på nødvendigheten av en kontinuerlig oppfølging av arbeidet for styrking av østsamisk kultur , Stortingets vedtak om et østsamisk museum som nasjonalt samisk tusenårssted og Riksantikvarens tidlige oppfordring til Samisk kulturminneråd om å ta opp dette vernearbeidet .
Go ášši ii ovdán , de lea dat erenoamáš váidalahtti dan sivas go lea dárbu oktilaččat čuovvulit barggu mii guoská nuortalaš sámi kultuvrra nannemii , Stuorradikki mearrádussii nuortalaš sámi museá ektui našuvnnalaš sámi duhátjahkesadjin ja Riikaantikvára ávžžuhussii ahte Sámi kulturmuitoráđđi galgá bargat dáinna gáhttenbargguin .
Sametinget håper Riksantikvaren i 1999 får fortgang i behandlingen av fredningsforslaget .
Sámediggi doaivu ahte Riikaantikvára 1999:s hoahpuha ráfáiduhttineavttuhusa meannudeami .
2.15.2 Tiltak mot prostitusjon
2.15.2 - Prostitušuvnna vuostálastindoaibmabijut
Sametinget foreslå i sak 14/98 at kjøp av seksuelle tjenester gjøres straffbart .
Sámediggi eavttuhii áššis 14/98 ahte seksuálalaš bálvalusaid oastin galggašii šaddat ráŋggáštahtti dahkkon .
Selv om et lovforbud ikke vil kunne erstatte det sosiale og samfunnsbyggende arbeid mot prostitusjon , vil det kunne gjøre dette arbeidet lettere og mer effektivt .
Vaikko láhkagielddus ii sáhte ge buhttet sosiálalaš ja servodathuksejeaddji barggu prostitušuvnna vuostá , de sáhttá dat liikká álkiduhttit barggu ja dahkat dan beaktileabbon .
Et lovforbud vil etter Sametingets oppfatning også være et sterkt signal om at prostitusjon ikke er akseptabelt i vårt samfunn .
Sámedikki oaivila mielde livččii láhkagielddus maiddái nana signála dasa ahte min servodat ii dohkket prostitušuvnna .
2.15.3 Nødhjelp til samene på Kola
2.15.3 - Heahteveahkki Guoládatnjárgga sámiide
Sametinget har engasjert seg i nødsituasjonen på Kola .
Sámediggi lea bargan Guoládatnjárgga heahtediliin .
Oppholdet ble imidlertid preget av den akutte nødsituasjon som var oppstått , og som selvfølgelig også har konsekvenser for den samiske befolkningen i området .
Mátkkis čuozai dattetge millii dat heahtedilli mii doppe lei , ja mii dieđusge maiddái čuohcá guovllu sámi álbmogii .
Sametingsrådet har bevilget kr 70.000,- til nødhjelp på Kolahalvøya .
Sámediggeráđđi lea juolludan 70.000,- kruvnnu heahteveahki Guoládatnjárgii .
Pengene går via Kárášjoga gielda / Karasjok kommune , som koordinerer hjelp til vennskapskommunen Lujávri .
Ruđat manne Kárášjoga gieldda bokte , mii koordinere veahki ustitvuođa gildii Lujávrái .
Slik vet vi at det går hjelp direkte til samer på russisk side .
Dáinna lágiin diehtit mii ahte veahkki manná njuolga ruoššabeale sámiide .
2.15.4 Lokal Agenda 21
2.15.4 - Báikkálaš Agenda 21
Sametingsrådet har i forbindelse med Miljøverndepartementets arbeid med oppfølging av Lokal Agenda 21 og etablering av regionale knutepunkt , foreslått etablering av et samisk knutepunkt for LA .
Sámediggeráđđi lea Birasgáhttendepartemeantta barggu oktavuođas Báikkálaš Agenda 21 čuovvuleami ektui ja regiovnnalaš guovddášsaji ásaheami ektui eavttuhan Báikkálaš Agenda 21 sámi guovddášsaji ásaheami .
Saken er en oppfølging av presidentens møte med miljøvernministeren 17. mars i år .
Ášši lea presideantta čoahkkima čuovvuleapmin mii dollojuvvui birasgáhttenministeriin njukčamánu 17. b. dán jagi .
2.15.5 Organiseringen av samisk kulturminnevern
2.15.5 - Sámi kulturmuitogáhttema organiseren
Organiseringen av samisk kulturminnevern er evaluert av NIBR i 1998 .
NIBR lea evalueren sámi kulturmuitogáhttema organiserema .
Evalueringsrapporten var ferdig i november d.å. .
Evaluerenraporta gárvvásmuvai dán jagi skábmamánus .
Rapporten ser på tre hovedperspektiv kalt samisk styring , desentralisering og samordning .
Raporta geahčada golbma váldoperspektiivva mat leat sámi stivren , biđggiidahttin ja koordineren .
Rapporten konkluderer med at de samiske interessene innenfor kulturminnevernet er blitt styrket i den perioden Samisk kulturminneråd har vært i aktivitet .
Raporta konkludere ahte sámi beroštumit kulturmuitogáhttemis leat nanosmahttojuvvon dan áigodagas go Sámi kulturmuitoráđđi lea leamaš doaimmas .
Organisasjonsmodellen som er valgt for den samiske kulturminneforvaltningen anses å romme muligheter til å oppnå både samepolitiske mål og en stor grad av målene for desentralisering og samordning .
Organiserenmálle bokte mii lea válljejuvvon sámi kulturmuitohálddašeapmái orru addimin vejolašvuođa juksat sihke sámepolitihkalaš mihttomeriid ja oalle guhkás maiddái biđggiidahttima ja koordinerema mihttomeriid .
Det sies likevel at små og på mange måter utilstrekkelige ressurser sammen med mangelfullt grunnlagsmateriale i form av registrerte kulturminner , gjør at Samisk kulturminneråd ikke når langt nok i sitt arbeid .
Daddjo dattetge ahte smávva ja máŋgga láhkái váilevaš resurssat ja go váilot vuođđoávdnasat registrerejuvvon kulturmuittuid hámis , dagahit ahte Sámi kulturmuitoráđđi ii olat doarvái guhkás bargguinis .
Miljøverndepartementet har uttalt at prøveordningen med Samisk kulturminneråd har vært vellykket , at den skal fortsette og at den skal styrkes i tiden framover .
Birasgáhttendepartemeanta lea cealkán ahte Sámi kulturmuitoráđi geahččalanortnet lea lihkostuvvan , ahte dainna galgá joatkit ja ahte dat galgá nanosmahttojuvvot boahtteáiggis .
3 Sametingets fagpolitiske og forvaltningsmessige oppgaver
3 . Sámedikki hálddahuslaš ja fágapolitihkalaš doaimmat
3.1 Fordeling av tilskudd
3.1 Doarjagiid juogadeapmi
Sametinget har helt siden opprettelsen i 1989 hatt som mål å påta seg flest mulig oppgaver på felt som berører det samiske samfunn .
Sámedikkis lea juo álggaheami rájes 1989:s leamaš ulbmilin váldit badjelasas nu ollu go vejolaš doaimmaid dain surggiin mat gusket sámi servodahkii .
Sametinget har arbeidet med å bygge opp sitt interne system slik at dette fungerer i forhold til de oppgaver som skal utføres .
Sámediggi lea bargan iežas siskkáldas vuogádaga huksemiin vai dat doaimmašii daid bargguid ektui mat galget dahkkojuvvot .
Sametinget overtok fra og med budsjettåret 1993 en rekke nye forvaltningsoppgaver .
Sámediggi válddii 1993 bušeahttajagi rájes badjelasas ollu ođđa hálddašandoaimmaid .
Alle ordninger som fra 1993 er lagt inn under Sametingets budsjettkapittel kap. 0540 i statsbudsjettet er Sametingets forvaltningsansvar .
Sámedikkis lea ovddasvástádus buot daid ortnegiin mat 1993 rájes leat biddjon Sámedikki bušeahttakapihttalii 0540 stáhtabušeahtas .
For å kunne ivareta ansvaret , har Sametinget utarbeidet en rekke forskrifter og retningslinjer for fordeling av midlene .
Sámediggi lea ráhkadan ollu láhkaásahusaid ja njuolggadusaid ruđaid juogadeapmái vai sáhttá gozihit iežas ovddasvástádusa .
Nytt økonomireglement for staten ble fastsatt ved Kgl.res. 26. januar 1996 .
Stáhta ođđa ekonomiijanjuolggadus mearriduvvui Gonagaslaš resolušuvnna bokte ođđajagimánu 26. b. 1996 .
Siktemålet med det nye reglementet er en mer effektiv styring og utnyttelse av statlige midler , og en bedre mål- og resultat oppnåelse .
Ođđa njuolggadusaid ulbmilin lea beaktileabbot sáhttit stivret ja geavahit stáhta ruđaid , ja buorebut juksat mihttomeriid ja bohtosiid .
For å kunne tilfredsstille de kravene som blir stilt i det nye økonomireglementet må Sametinget utarbeide ny instruks for økonomiforvaltningen i Sametinget og innføre nytt økonomisystem .
Jos galgá sáhttit duhtadit daid dárbbuid mat leat dan ođđa ekonomiijanjuolggadusas , de ferte Sámediggi ráhkadit ođđa ekonomiijainstruksa Sámediggái ja álgit geavahit ođđa ekonomiijavuogádaga .
Dette arbeidet ble startet i januar 1998 og det nye økonomisystemet vil være i drift fra 1. januar 1999 .
Dát bargu lea álggahuvvon 1998 ođđajagimánus , ja ođđa ekonomiijavuogádat doaibmagoahtá ođđajagimánu 1. b. 1999 .
Store deler av 1999 vil gå til å utvikle egnede mål og resultatsystemer tilpasset Sametingets egne systemer .
Stuorra oassi 1999:s manná heivvolaš mihttomeriid ja boađusvuogádagaid ráhkadeapmái , heivehuvvon Sámedikki iežas vuogádagaide .
Det er et mål at Sametinget til enhver tid skal ha oversikt over utviklingen innenfor de ulike deler av det samiske samfunn , for best mulig å kunne tilpasse sitt virkemiddelsystem i forhold til de behov man avdekker .
Ulbmilin lea ahte Sámedikkis áiggis áigái lea ollislaš govva dan ovdáneamis mii dáhpáhuvvá sámi servodaga iešguđet osiin , vai buoremusat sáhttá heivehit iežas váikkuhangaskaoapme-vuogádaga daid dárbbuid ektui mat bohtet albmosii .
Når det gjelder eksternfinansierte virkemidler til sametingssystemet er det i dag slik at Samisk utviklingsfond , post 51 , de to siste årene har vært tilført midler over reindriftsavtalen og jordbruksavtalen .
Ruhtadanváikkuhangaskaomiid dáfus mat leat Sámedikki olggobealde , lea dál nu ahte Sámi ovddidanfoanda , poasta 51 , maŋimuš jagiin lea ožžon ruđaid boazodoallo- ja eanadoallošiehtadusas .
Dette er midler som forhandlingspartene har forhandlet frem til å styrke arbeidet med næringsutvikling i regi av Samisk næringsråd .
Dáid ruđaid leat šiehtadusbealit šiehtadan addit ealáhusovddidanbarggu nannemii Sámi ealáhusráđi bokte .
I 1998 ble henholdsvis kr. 2 mill overført over reindriftsavtalen , og kr. 1 mill. overført over jordbruksavtalen .
1998:s bođii 2 miljon kruvnnu boazodoallošiehtadusas ja 1 miljon kruvdnu eanadoallošiehtadusas .
Eksternfinansieringen av prosjekter og tiltak på Sametingets driftsbudsjett gjør at driftskostnadene på regnskapet år for år vil ligge i overkant av det budsjettet som tidligere er vedtatt .
Prošeavttaid ja doaibmabijuid ruhtadeapmi Sámedikki doaibmabušeahta olggobealde dagaha ahte doaibmagolut rehketdoalus jagis jahkái leat eanet go bušeahtta mii ovdal lea mearriduvvon .
Årsaken til at disse midlene er holdt utenfor budsjettfordelingen , er at man skal kunne sammenligne tallene som bevilges over den faste bevilgningen fra år til år .
Sivvan dasa go dát ruđat leat dollojuvvon olggobealde bušeahttajuogadeami lea dat go galgá sáhttit buohtastahttit loguid mat juolluduvvojit bissovaš juolludusa bokte jagis jahkái .
3.2 Sametingets driftsregnskap 1998
3.2 Sámedikki 1998 doaibmarehketdoallu
Totale bevilgnings- og regnskapstall for kap. 0540/3540 Sametinget ( alle tall i tusen ) .
Kap. 0540/3540 Sámediggi ollislaš juolludus- ja rehkedoallologut ( buot logut 1000 kr. )
Post Betegnelse Bevilgning Regnskap Mer- / mindre forbruk
Poasta Namahus Juolludus Rehketdoallu Eanet- / unnit- geavahus
01 Driftsutgifter 27 263 30 075 - 2 812
01 Jodihangolut 27 263 30 075 - 2 812
51 Samisk næringsråd 20 597 20 597
51 Sámi ealáhusráddi 20 597 20 597
52 Samisk kulturråd 10 376 10 376
52 Sámi kulturráddi 10 376 10 376
53 Samisk språkråd 18 206 18 206
53 Sámi giellaráddi 18 206 18 206
70 Tilskudd til andre samiske formål 9 922 9 905 17
70 Doarjja eará sámi áigumušaide 9 922 9 905 17
Sum Kap. 3540 Tilfeldige innt . 86 364 2 724 89 159 - 2 795 2 724
Submi Kap. 3540 Soaittáhatdietnasat 86 364 2 724 89 159 - 2 795 2 724
Sum 89 088 89 159 - 71
Submi 89 088 89 159 - 71
Mer forbruk - 71
Eanetgeavahus - 71
Regnskapet for 1998 viser et merforbruk på kap. 0540/3540 på kr 71.000,-
Rehketdoalus oidno ahte 1998:s lea kapihttalis 0540/3540 71.000,- kr. eanetgeavahus . 1998 rehketdoallu čájeha
Sametinget som det sentrale samiske myndighetsorgan , er naturlig også adressat for saker som berører den samiske befolkning .
Sámediggi , guovddáš sámi váldeorgánan lea maiddái lunddolaš čujuhussan áššiin mat gusket sámi álbmogii .
Siden Sametinget ble etablert har det vært en jevn vekst i antallet henvendelser og saker Sametinget mottar .
Sámedikki ásaheami rájes lea oktavuođa váldimiid ja áššiid lohku Sámediggái lassánan jeavddalaččat .
Denne økningen er gledelig og samtidig en stor utfordring for tinget både administrativt og politisk .
Dát lassáneapmi illudahttá ja lea seammás stuorra hástalussan diggái sihke hálddahuslaččat ja politihkalaččat .
Dagens administrative system er under økende press bare for å kunne håndtere veksten i antall henvendelser til Sametinget .
Hálddahusvuogádagas lea garra noađđi dušše nagodit gieđahallat daid bargguid mat lassánit Sámedikkis .
Det er imidlertid en målsetting å utvikle kapasiteten i Sametingssystemet i takt med de krav som stilles til Sametinget både som forvaltningsorgan og politisk organ .
Dattetge lea mihttomearrin buoredit kapasitehta sámediggevuogádagas daid gáibádusaid ektui mat biddjojuvvojit Sámediggái sihke hálddašanorgánan ja politihkalaš orgánan .
Nedenforstående tabell illustrerer antallet journalføringer i perioden 1994-1998 .
Tabealla dás vuolábealde čájeha journalii fievrridemiid áigodagas 1994-1998 .
Utviklingen viser at dagens Sameting håndterer en dokumentmasse som begynner å nærme seg departementenes .
Dát ovdáneapmi čájeha ahte dokemeantamearri maid Sámediggi gieđahallá álgá juksat departemeanttaid dási .
Til sammenligning hadde Landbruksdepartementet i 1998 22.643 journalføringer .
Buohtastahttin dihte dán dili ledje Eanadoallodepartemeanttas 1998:s 22 643 journalfievrrideami .
Antallet journalføringer i perioden 1994-1998
Journalfievrridemiid lohku áigodagas 1994-1998
3.3 Sametingsrådet
3.3 Sámediggeráđđi
Sametingsrådets forvaltningsmessige oppgaver i 1998 har vært fordeling av tilskudd til samiske organisasjoner ( kr.2.600.000,- ) , fordeling av midler til politiske grupper i Sametinget ( kr.1.300.000,- ) , samt andre tiltak ( kr. 147.000,- ) .
Sámediggeráđi hálddahuslaš doaimmaide 1998:s leat gullan doarjaga juogadeapmi sámi organisašuvnnaide ( 2.600.000,- kruvnnu ) , ruđaid juogadeapmi Sámedikki politihkalaš joavkkuide ( 1.300.000,- kruvnnu ) , ja eará doaibmabijut ( 147.000,- krunnu ) .
3.4 Forvaltnings- og fagpolitiske oppgaver i Sametingets underliggende råd
3.4 Sámedikki vuollásaš ráđiid hálddašan- ja fágapolitihkalaš doaimmat
3-4.1 Arbeidet med samisk språk
3.4.1 - Bargu sámegiela ektui
Samisk språkråd er et organ for Sametinget og har ansvaret for å utvikle og bevare samisk språk i Norge .
Sámi giellaráđđi lea Sámedikki orgána ja das lea ovddasvástádus ovddidit ja suodjalit sámegiela Norggas .
Oppgavene til Samisk språkråd er å verne om den kulturarv som samisk skriftspråk og talespråk representerer , arbeide for bevaring og styrking av samisk språk , utvikle samisk terminologi , fastsette skrivemåten av samiske ord og uttrykk innenfor rammene av de fastsatte nordiske samiske rettskrivninger , veilede og informere om samiske språkspørsmål , føre oversikt over kvalifiserte oversettere og tolker samt fremme og delta i nasjonalt og nordisk samarbeid om samiske språkspørsmål .
Sámi giellaráđi bargun lea gáhttet sámi kulturárbbi nugo sámi čállingiella ja hállangiella leat , sámegiela suodjalan- ja nannenbargu , sámegiel tearpmaid ovddideapmi , sámegiela sániid ja dajáladagaid čállinvuogi mearrideapmi mearriduvvon davviriikkalaš sámegiel riektačállima rámmaid siste , oaivadit ja juohkit dieđuid sámi giellaáššiid birra , fievrridit registarii dohkálaš jorgaleddjiid ja dulkkaid , našuvnnalaš ja davviriikkalaš ovttasbarggu ovddideapmi ja dasa searvan , ja vel davviriikkalaš ovttasbargu sámi giellaáššiid hárrái .
Sametinget har i 1998 overført kr 198.000,00 fra post 70 til post 53 for å styrke satsingen i samisk språk .
Sámediggi lea 1998:s sirdán 198.000,- kruvnnu poasttas 70 postii 53 nannen dihte áŋgiruššamiid sámegiela oktavuođas .
Samisk språkråd har i 1998 arbeidet med følgende spørsmål :
Sámi giellaráđđi lea 1998:s bargan čuovvovaš áššiiguin :
Tospråklighet
Guovttegielalašvuohta
Sametinget har gitt Samisk språkråd ansvar for fordeling av statlige midler til samisk tolketjeneste og tospråklighet , til de seks kommunene som tilhører forvaltningsområdet for samisk språk : Karasjok , Kautokeino , Tana , Porsanger , Nesseby og Kåfjord kommuner og Finnmark og Troms fylkeskommuner .
Sámediggi lea addán Sámi giellaráđđái ovddasvástádusa juogadit stáhtalaš ruđaid sámi dulkabálvalussii ja guovttegielalašvuhtii guđa gildii mat gullet sámegiela hálddašanguvlui , namalassii Kárášjohka , Guovdageaidnu , Deatnu , Porsáŋgu , Unjárga ja Gáivuotna , ja Finnmárkku ja Tromssa fylkagielddaide .
Midlene for inneværende år var 16.650.000 kroner .
Ruđat dasa ledje 16.650.000,- kruvnnu dán jagi .
Tolkeprøve- og autorisasjonsordning
Dulkageahččaleapmi ja autorisašuvdnaortnet
Samisk språkråd har en godkjenningsordning som kan gi grunnlag for registrering av godkjente tolker .
Sámi giellaráđis lea dulkadohkkehanortnet man vuođul sáhttá fievrridit registarii dohkkehuvvon dulkkaid .
Samisk språkråd har hatt en arbeidsgruppe som har fremmet forslag til hvordan en slik autorisasjonsordning skal fungere .
Sámi giellaráđis lea leamaš bargojoavku mii lea ovddidan eavttuhusa movt dulkadohkkehanortnet galgá doaibmat .
Støtte til prosjektarbeid
Doarjja prošeaktabargui
Samisk språkråd har i 1998 gitt støtte til følgende prosjekter etter søknad fra kommuner , / fylkeskommuner her nevnes : stedsnavnprosjekt - sørsamisk område , prosjekter innen helse- og sosialtjenesten , terminologiutvikling , språkkurs for samisktalende , samisk språksentere , tospråklige barnehager , språkveileder - Evenes og Skånland kommuner .
Sámi giellaráđđi lea 1998:s addán doarjaga čuovvovaš prošeavttaide maidda gielddat / fylkagielddat leat ohcan , dás namuhit ; báikenammaprošeakta - lullisámi guovlu , dearvvasvuođa- ja sosiálaprošeavttat , tearbmaovddideapmi , giellakursa sámegielagiidda , sámi giellaguovddážat , guovttegielalaš mánáidgárddit , giellaoaivadeaddjit - Evenášši ja Skániid gielddat .
Språkundersøkelse - offentlige organer
Giellaiskkadeapmi - almmolaš orgánat
Undersøkelsen gir Sametinget en beskrivelse av situasjonen for samisk språk i offentlig sammenheng .
Iskkadeapmi addá buori gova Sámediggái das makkár dilis sámegiella lea almmolaččat .
Samisk språkråd har for første gang undersøkt hvordan offentlige organer bruker samisk i statstjenesten , og om de organer som yter tjenester i hele eller deler av forvaltningsområdet for samisk språk , kjenner samelovens språkregler .
Sámi giellaráđđi lea vuosttas gearddi iskan movt almmolaš stáhta orgánat geavahit sámegiela , ja dovdet go dat orgánat mat fállet bálvalusaid olles sámegiela hálddašanguvlui dahje osiide das sámelága giellanjuolggadusaid .
Av 43 spurte statlige institusjoner svarte 35 på denne undersøkelsen .
Jearahallan sáddejuvvui 43 stáhta institušuvdnii ja 35 dain vástidedje iskkadeami .
Undersøkelsen viser at samelovens språkregler ikke blir fulgt .
Iskkadeapmi čájeha ahte sámelága giellanjuolggadusat eai čuvvojuvvo .
Det ser ut til å være tre hovedårsaker til dette .
Dasa orrot leamen golbma váldosiva .
Statsinstitusjonene har manglende kjennskap til regelverket ( samelovens språkregler med forskrifter , mållova og forvaltningsloven ) .
Stáhtainstitušuvnnain váilu diehtu njuolggadusaid birra ( sámelága giellanjuolggadusat ja láhkaásahus , mållova ja hálddašanlága birra ) .
Videre mangler statsinstitusjonene rutiner for språklikestillingsarbeid .
Stáhtainstitušuvnnain váilot rutiinnat gielladássásašvuođabargui .
Statsinstitusjonene har i tillegg få ansatte med kunnskaper i samisk språk .
Dasto leat stáhtainstitušuvnnain ollu bargit geat eai máhte sámegiela .
Utdanningsstipend for samisk ungdom
Sámi nuoraid oahppostipeanda
Sametinget vedtok i sak 16/93 retningslinjer til Utdanningsstipend for samisk ungdom .
Sámediggi mearridii áššis 16/93 njuolggadusaid Sámi nuoraid oahppostipeandda juogadeapmái .
I Sametingets budsjett for 1998 - Fordeling , ble det på kap. 549 post 70.3 avsatt kr. 850.000 til utdanningsstipend for samisk ungdom .
Sámedikki 1998 bušeahtas - Juogadeapmi várrejuvvui kapihttalis 549 poasttas 70.3 850.000,- kruvnnu sámi nuoraid oahppostipendii .
Det var stor interesse for utdanningsstipendet i 1998 .
1998:s leai stuorra beroštupmi oahppostipendii .
Samisk orddatabank er en database hvor samiske ord og samisk terminologi samles og blir tilgjengelig for flest mulig brukere .
Sámi sátnevuorká lea dihtorvuođđu masa sámegiel sánit ja sámegiel tearpmat čohkkejuvvojit ja leat olámuttos nu ollu geavaheddjiide go vejolaš .
Brukerne skal kunne søke både etter samiske og norske ord .
Geavaheaddjit galget sáhttit ohcat sihke sámegiel ja dárogiel sániid .
Prosjektet skal legge forholdene til rette for en koordinert utvikling av det samiske språk der både eksisterende og ny terminologi blir tilgjengelig for flest mulig .
Prošeakta galgá láhčit dilálašvuođaid sámegiela koordinerejuvvon ovddideapmái man oktavuođas sihke dáláš ja ođđa tearpmat šaddet olámuddui nu ollugiidda go vejolaš .
Samisk språkråd har i 1998 deltatt i planleggingen av Samisk språknemnd , en felles nordisk nemnd for det samiske språkarbeidet .
Sámi giellaráđđi lea 1998:s searvan Sámi giellalávdegotti plánemii , mii lea sámi giellabarggu oktasaš davviriikkalaš lávdegoddi .
Samisk språknemndas reorganisering under sametingene gjør at Samisk språkråd får større ansvar for arbeidet i språknemnda .
Sámi giellalávdegotti ođđasis organiseren sámedikkiid vuollái dagaha dan ahte Sámi giellaráđđi oažžu stuorát ovddasvástádusa giellalávdegotti bargui .
Det knytter seg en del utfordringer i forhold til organisering og finansiering av dette arbeidet .
Dán barggu organiserema ja ruhtadeami oktavuođas leat máŋga hástalusa .
3.4.2 Arbeidet med samisk kulturminnevern
3.4.2 - Sámi kulturmuitogáhttenbargu
Samisk kulturminneråd har som formål å verne samiske kulturminner og på en måte som bidrar til å styrke og videreføre samisk kultur .
Sámi kulturmuitoráđi ulbmilin lea gáhttet sámi kulturmuittuid nu ahte sámi kultuvrra nanusmuvašii ja ovddiduvvošii .
Samisk kulturminneråd er organisert under Sametinget , som har den politiske styring og arbeidsgiveransvar , og Miljøverndepartementet ved Riksantikvaren , som har det overordnede fagansvar .
Sámi kulturmuitoráđđi lea organiserejuvvon Sámedikki vuollásažžan , maid diggi galgá politihkalaččat stivret , ja dikkis lea dasa maiddái bargoaddiovddasvástádus , ja Birasgáhttendepartemeanttas fas Riikaantikvára bokte lea bajit dási fágaovddasvástádus .
Samisk kulturminneråds administrasjon er delegert myndighet og har forestått den løpende saksbehandling etter kulturminneloven og ivaretakelse av kulturminneinteresser i plan- og bygningsloven .
Sámi kulturmuitoráđi hálddahussii lea delegerejuvvon váldi , ja dat jođiha beaivválaš áššemeannudeami kulturmuitolága mielde ja goziha kulturmuitoberoštumiid plána- ja huksenlága mielde .
Sametinget vedtok et budsjett for Samisk kulturminneråd for 1998 på kr. 5.451 mill. kr. .
Sámediggi mearridii 5.451 miljon kruvdnosaš bušeahta Sámi kulturmuitoráđđái jahkái 1998 .
Samisk kulturminneråd er gitt fordelingsmyndighet over post 1429 72,7 på Riksantikvarens budsjett .
Sámi kulturmuitoráđđái lea addojuvvon juogadanváldi Riikaantikvára bušeahta postii 1429 72,7 .
Posten var i 1998 på 600.000 kr og er ment nyttet til konkrete vernetiltak for samiske kulturminner og kulturmiljø .
Poastta sturrodat 1998:s leai 600.000,- kruvnnu ja dat ruhta lea oaivvilduvvon sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa konkrehta gáhttendoaibmabijuide .
Evaluering av samisk kulturminnevern
Sámi kulturmuitogáhttema evalueren
Organiseringen av samisk kulturminnevern er evaluert av NIBR i 1998 .
Norsk institutt for by- og regionforskning ( NIBR ) lea evalueren Sámi kulturmuitogáhttema organiserema 1998:s .
Rapporten ser på tre hovedperspektiv kalt samisk styring , desentralisering og samordning . Rapporten konkluderer med at de samiske interessene innenfor kulturminnevernet er blitt styrket i den perioden Samisk kulturminneråd har vært i aktivitet .
Evaluerenraporta árvvoštallá golbma váldoperspektiivva , sámi stivrema , biđggiidahttima ja koordinerema , ja konkludere ahte sámi beroštumit kulturmuitogáhttemis leat nanosmahttojuvvon dan áigodagas go Sámi kulturmuitogáhtten lea leamaš doaimmas .
Organisasjonsmodellen som er valgt for den samiske kulturminneforvaltningen anses å romme muligheter til å oppnå både samepolitiske mål og en stor grad av målene for desentralisering og samordning .
Organiserenmálle bokte mii lea válljejuvvon sámi kulturmuito-hálddašeapmái orru vejolaš juksat sihke sámepolitihkalaš mihttomeriid ja maiddái oalle guhkás biđggiidahttima ja koordinerema mihttomeriid .