pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tilleggsforslag i sametingsrådets innstilling, under innledning, som tredje siste avsnitt:
Lasseevttohus sámediggeráđi mearrádusárvalussii, álggaheami vuolde, goalmmát maŋimus teakstaoassin:
Man bør satse på kjøttproduksjon innen jordbruk, avtalepartene bør tilrettelegge for utvikling/mer kjøttproduksjon.
Berre áŋgiruššat biergobuvttademiin eanadoalus, šiehtadusbealit berrejit láhčit ovddideapmái/eanet biergobuvttadeapmái.
Tradisjonelt har man benyttet utmarksbeiter innen jordbruk og i Norge er det stort potensial for utmarksbeite for jordbruk som bør benyttes.
Árbevirolaččat lea meahcceguohtumat geavahuvvon eanadoalus ja Norggas lea stuorra vejolašvuohta eanadollui geavahit meahcceguohtuma.
Medlemmet fra Nordkalottfolket, Jens Petter Kåven, fremmet forslag i saken.
Nordkalottfolket lahttu, Jens Petter Kåven, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmene fra Arbeiderpartiet, John Kappfjell og Per Mathis Oskal, medlemmet fra Flyttsamelista, Per A. Bæhr, medlemmet fra Árja, Petter Tretnes Hansen og medlemmet fra Fastboendes liste, Isak Mathis O. Hætta støttet forslaget.
Bargiidbellodaga lahtut, John Kappfjell ja Per Mathis Oskal, Johttisápmelaččaid listta lahttu, Per A. Bæhr, Árja lahttu, Petter Tretnes Hansen ja Dáloniid listtu lahttu, Isak Mathis O. Hætta dorjo evttohusa.
Forslag 4:
Evttohus 4:
Hele avsnitt 6 "Sametingets rolle i landbrukspolitikken" flyttes til begynnelsen av innspillet og blir til avsnitt 1, og de etterfølgende avsnittene endres nummer på for å gjenspeile dette.
Olles oassi 6 “Sámedikki rolla eanadoallopolitihkas” sirdojuvvo mearrádusárvalus álgui ja šaddá oasi 1, ja čuovvovaš osiid nummirastin rievdaduvvo nu ahte dat čájeha dan.
Setningen i avsnitt 1 «Lønnsomhet», 5. avsnitt: «Saueholdet utnytter utmarka på en optimal måte, og må sikres en positiv økonomisk utvikling» erstattes med «Saueholdet utnytter utmarka på en god måte, og må sikres en positiv økonomisk utvikling».
Cealkaga sadjái oasis 1 “Gánnáhahttivuohta”, 5. teakstaoasis: “Sávzadoallu ávkkástallá mehciin hui bures, ja ferte sihkkarastojuvvot buorre ekonomalaš ahtanuššama” boahtá “Sávzadoallu ávkkástallá bures mehciin, ja ferte sihkkarastojuvvot buorre ekonomalaš ahtanuššama”.
Setningen fra rådet inneholder en udokumentert påstand som vi mener ikke er naturlig i en slik sammenheng.
Min mielas lea ráđi cealkagis eahpeduođaštuvvon čuoččuhus mii ii leat lunddolaš dákkár oktavuođas
Medlemmet fra Árja, Petter Tretnes Hansen og medlemmet fra Fastboendes liste, Isak Mathis O. Hætta støttet forslaget.
Árja lahttu, Petter Tretnes Hansen ja Dáloniid listta lahttu, Isak Mathis O. Hætta doarjjuiga evttohusa.
Forslag 5:
Evttohus 5:
Under avsnitt 4 «Kombinasjonsnæringer og utmarkshøsting» legges følgende setning til på slutten av første avsnitt: «Sametinget ønsker at det satses på etablering av mottaksanlegg for utmarksressurser som bær, småvilt, urter og innlandsfisk, til bruk både for utøvere av kombinasjonsnæring så vel som befolkningen for øvrig.»
4.oasis “Lotnolasealáhusat ja meahcásteapmi” lasihuvvo čuovvovaš cealkka vuosttaš teakstaoasi lohppii: “Sámediggi háliida ahte áŋgiruššojuvvo ásahemiin dakkár rusttegiid mat vuostáiváldet meahcceresurssain nu go murjjiid, fuođđuid, urtasiid ja sáivaguliid, sihke lotnolasealáhusaid doaimmaheddjiid várás ja álbmogii muđui.”
spartiet, Arthur Tørfoss, fremmet forslag i saken.
Ovddádusbellodaga lahttu, Arthur Tørfoss, ovddidii evttohusa áššái.
Forslag 6:
Evttohus 6:
Ordningen med jordbruksforhandlinger har eksistert siden 1950 tallet.
Eanadoallošiehtadallanortnet lea doaibman 1950 logu rájes.
Jordbruksavtalen regulerer blant annet•
Eanadoallošiehtadus mudde earret eará•
målpris på råvarer som korn, melk, egg og kjøtt fra svin og lam•
mihttomearrehatti dakkár álgoávdnasiin go gordni, mielki, monni ja spiinne- ja lábbábiergu•
soneinndeling for produksjonstilskudd•
avádatjuogadeami buvttadandoarjaga várás•
bøndenes inntekt•
boanddaid dietnasa•
samt produksjonsmål
ja buvttadanmihttomeari
9. desember 2016 ble det lagt frem en ny stortingsmelding for landbruket.
Juovlamánu 9. b. 2016 geigejuvvui ođđa stuorradiggedieđáhusa eanadoalu várás.
Hvert år legges det ned nærmere 1.000 gårdsbruk (nesten 2-3 gårdsbruk daglig), og over 36.000 gårdsbruk står tomme.
Juohke jagi heaittihuvvojit lagabui 1 000 dállodoalu (masa 2-3 dállodoalu beaivválaččat), ja badjel 36 000 dállodoalu leat ávdin.
Litt over 44.000 gårdsbruk søkte om produksjonstilskudd i 2011;
Badjelaš 44 000 dállodoalu ohce buvttadandoarjaga 2011:s;
i 2015 var dette redusert til i overkant 41 000.
2015:s dat lei njiedjan badjelaš 41 000 dállodollui.
Imidlertid er det knappe 13-14 prosent av disse som faktisk driver med landbruk på heltid, over 2/3 henter hovedinntekten sin utenfor næringen.
Dattetge leat dušše 13-14 proseantta dáin mat duođaid doaimmahit eanadoalu ollesáiggi, badjel 2/3 oassi vižžet váldodietnasa ealáhusa olggobealde.
Dette gir et bilde av at vi har produsert mat i Norge på dugnad.
Dat addá dakkár gova ahte mii leat buvttada borramuša Norggas álbmogasbarggus.
Vi opererer i dag med et system som sikrer oss en selvforsyningsgrad på knappe 41-44 prosent for basisråvarer fra norsk landbasert landbruk.
Mis lea dál dakkár vuogádat mii sihkkarastá šiega 41-44 proseantta iešbirgejumi dási vuođđoávdnasiidda Norgga gáddevuđot eanadoalus.
Og det samtidig som vi overfører over 18 milliarder årlig til landbruket.
Ja dat seammás go mii sirdit 18 miljárdda jahkásaččat eanadollui.
Ca 61 prosent av bondens årsinntekt anses for å være offentlige overføringer.
Sullii 61 proseantta boanddaid jahkedietnasis adnojuvvo leat almmolaš sirdimat.
Vi har i dag en handelslekkasje til Sverige på nærmere 11 milliarder årlig ifølge SSB, hvorav ca ½ kan relateres til matvarer.
Mis lea dál lagabui 11 miljárdda gávpesuođđan Ruŧŧii jahkásaččat SSB loguid mielde, mas sullii ½ guoská borramušgálvvuide.
Dette rammer spesielt landbruks- og næringsmiddelindustrien på Østlandet.
Dát čuohcá erenoamážit Østlándda eanadoallo- ja biebmoindustriijii.
Sametinget mener at det viktigste må være å legge til rette for lønnsomhet i landbruket og heller nedtone distriktspolitiske hensyn for å sikre bosettingen rundt omkring.
Sámediggi oaivvilda ahte deaŧaleamos ferte leat láhčit gánnáhahttivuhtii eanadoalus ja baicce vuolidit guovlopolitihkalaš vuhtiiváldima sihkkarastin dihtii ássama juohke sadjái.
Sametinget mener at for å nå disse målene må en fortsette dereguleringen av landbruket for å sikre næringsutøverne faktisk og juridisk rådighet over egen eiendom samt ytterligere fjerne restriksjoner på produksjonen.
Sámediggi oaivvilda ahte juksan dihtii dáid mihttomeriid, de ferte ain vulos muddet eanadoalu sihkkarastin dihtii ealáhusdoaimmaheddjiide duohta ja juridihkalaš ráđđenvejolašvuođa iežaset opmodaga badjel ja ain eanet loahpahit buvttadangáržžidemiid.
Skal vi i Norge kunne ha et landbruk som er lønnsomt og som kan konkurrere opp imot våre nærmeste naboland så må kursen på landbrukspolitikken endres drastisk og det må skje nå.
Jus mis Norggas galgá leat gánnáhahtti eanadoallu mii sáhttá gilvvohallat min lagamus ránnjáriikkaiguin, de ferte duođalaččat rievdadit eanadoallopolitihka ja dan ferte dahkat dál.
Verdikjeden i norsk jordbruk må i større grad tilpasse seg sterkere konkurranse i fremtiden: En effektiv næring som leverer det forbrukerne etterspør og som tar inn over seg et stadig mer krevende internasjonalt marked.
Norgga eanadoalu árvoviđji ferte buorebut heivehuvvot garrasat gilvvohallamii boahtteáiggis: Beaktilis ealáhus mii lágida dan maid geavaheaddjit jearahit ja mii vuhtiiváldá eanet ja eanet gáibideaddji riikkaidgaskasaš márkana.
Dette er en forutsetning for bærekraftig og økt norsk matproduksjon og for at det fremdeles kan være et mangfoldig jordbruk over hele landet.
Dát lea eaktun ceavzilis ja lassánan Norgga borramušbuvttadeapmái ja vai ain galgá leat máŋggabealat eanadoallu miehtá riikka.
Norsk jordbruk har mange konkurransefortrinn og har et godt utgangspunkt for produksjon av konkurransedyktige kvalitetsprodukter.
Norgga eanadoalus leat máŋga gilvvohallanovddu ja das lea buorre vuođđu gilvvohallannávccalaš kvalitehtabuktagiid buvttadeapmái.
Det krever et fremtidsrettet jordbruk som er mindre politisk styrt og mer forbruker- og markedsrettet.
Dat gáibida boahtteáiggediđolaš eanadoalu mii lea uhcit politihkalaččat stivrejuvvon ja eanet geavaheaddji- ja márkandiđolaš.
Enklere virkemiddelstruktur med forenkling av ordninger, færre offentlige inngrep i næringsdriften, økt konkurranse gjennom endringer i markedsbalanseringen og mer markedsretting av produksjonen, er sentralt i regjeringens jordbrukspolitikk.
Álkit váikkuhangaskaoapmestruktuvra mas leat álkit ortnegat, uhcit almmolaš stivren ealáhusdoaimmaheamis, eanet gilvvohallan rievdadusaid bokte márkanbalánssas ja eanet márkandiđolaš buvttadeapmi lea guovddážis ráđđehusa eanadoallopolitihkas.
Sametinget applauderer at Regjeringen allerede har gjennomført en rekke viktige endringer i jordbrukspolitikken både gjennom de årlige jordbruksoppgjørene og i andre prosesser.
Sámediggi liiko bures go Ráđđehus dál juo lea čađahan máŋga deaŧalaš rievdadusa eanadoallopolitihkas sihke jahkásaš loahppameanuid bokte eanadoalus ja eará proseassain.
Fra og med jordbruksoppgjøret i 2014 er det til sammen gjennomført 40 forenklinger.
Jagi 2014 eanadoalu loahppameanu rájes leat oktiibuot čađahuvvon 40 álkideami.
Endringene har gitt den enkelte bonde større frihet og muligheter til å utvikle bruket og øke produksjonen.
Rievdadusat leat addán ovttaskas bondii stuorát friijavuođa ja vejolašvuođaid ovddidit doalu ja lasihit buvttadeami.
Sametinget ser at regjeringen vil styrke jordbruket og derfor har endret kvotebegrensninger og konsesjonsgrenser som har hindret utnyttelse av kapasitet på enkeltbruk og i samdrifter.
Sámediggi oaidná ahte ráđđehus áigu nannet eanadoalu ja danne lea rievdadan earreráddjemiid ja konsešuvdnarájáid mat leat hehtten atnit ávkin dan vejolašvuođa mii lea ovttaskas doaluin ja ovttasdoaibmandoaluin.
I jordbruksoppgjøret i 2014 ble produksjonstaket i melkeproduksjonen hevet til 900 000 liter og det særskilte regelverket for samdrifter ble avviklet.
Jagi 2014 eanadoalu loahppameanuin bajiduvvui buvttadanrádjá 900 000 lihtarii ja sierra njuolggadusat ovttasdoaibmandoaluid várás loahpahuvvojedje.
Ved samme jordbruksoppgjør ble taket for tilskudd til husdyr doblet og det ble innført tilskudd for alle dyr, uavhengig av antall dyr i foretaket.
Seamma eanadoalu loahppameanuin duppalastojuvvui doarjjarádjá šibihiid várás ja ásahuvvui doarjja buot elliid várás, beroškeahttá das galle ealli ledje doalus.
Økningen av konsesjonsgrensene gir større enheter med mer effektiv produksjon, og det gir grunnlag for at kylling og kalkun kan være en heltidsproduksjon.
Konsešuvdnarájá bajideapmi addá stuorát ovttadagaid main lea beaktilet buvttadeapmi, ja dat addá vuođu dasa ahte vuoncáčivga ja gálkona sáhttá lea ollesáiggebuvttadeapmi.
Sametinget støtter dette.
Sámediggi doarju dan.
Sametinget mener at det beste for landbruket i hele Norge, også de arktiske områdene, er at forvaltningen fortsetter som i dag, uten særlig innblanding fra Sametinget.
Sámediggi oaivvilda ahte buoremussan eanadollui miehtá Norgga, maiddái árktalaš guovlluin, lea ahte hálddašeapmi joatká nu mo dat lea dál, almmá olus seaguheami Sámedikki bealis.
Sametinget ønsker et rikt plante- og dyreliv i Norge.
Sámediggi háliida ahte leat ollu šattut ja eallit Norggas.
Det bør søkes opprettholdt en bestand av ørn, jerv, bjørn og gaupe.
Berre geahččalit bisuhit goaskin-, geatke-, guovža- ja albbasmáddodagaid.
Forvaltningen av denne må skje lokalt der en har forutsetning for å vurdere situasjonen, og derfor må prioriterte rovdyrsoner avvikles.
Dan hálddašeapmi ferte čađahit báikkálaččat gos lea máhttát árvvoštallat dili, ja danne ferte vuoruhit boraspireavádagaid loahpaheami.
Nødvergeretten som nå gjelder for angrep på hund, bør i tillegg gjelde når rovdyr kommer inn på innmark og ikke lar seg skremme bort.
Heahtedillevuoigatvuohta mii dál guoská fallehemiide beatnagiid bealis, berre dasa lassin maid guoskat go boraspiret bohte gittiide ii ge leat vejolaš daid ádjit eret.
Det bør legges samme tolkning til grunn for benyttelse av nødvergeretten overfor bjørn som det er for andre rovdyr.
Berre bidjat seamma dulkoma vuođđun heahtedillevuoigatvuođa geavaheapmái guovžža ektui go dan mii lea eará boraspiriid ektui.
Sametinget vil be Stortinget:•
Sámediggi bivdá Stuorradikki:•
Oppheve kjerneområdet for rovdyr•
Loahpahit boraspiriid váldoguovllu•
Opprettholde lokal forvaltning av vilt•
Bisuhit fuođđuid báikkálaš hálddašeami•
La lokale myndigheter ha ansvaret for rovdyrforvaltningen•
Addit báikkálaš eiseválddiide ovddasvástádusa boraspirehálddašeamis•
Sørge for at grensekryssende rovdyr regnes med i den norske bestandsmålsettingen•
Bearráigeahččat ahte boraspiret mat rasttidit rájá, rehkenastojuvvojit mielde máddodatmihttomearrái•
Sørge for at det skal gis full erstatning til grunneiere, næringsdrivende eller andre som lider tap som følge av statens overordnede rovdyrforvaltning•
Bearráigeahččat ahte addojuvvo dievaslaš buhtadus eanaeaiggádiidda, ealáhusdoaimmaheddjiide dahje earáide geat gillájit massima stáhta bajimus boraspirehálddašeami geažil•
Sørge for at det innføres kvotejakt der hvor dette ikke truer den totale bestandens overlevelse
Bearráigeahččat ahte ásahuvvo earrebivdu doppe gos dat ii áitte ollislaš máddodaga ceavzima
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende:
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča:
Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi mearrádusárvalusa.
Sametingets plenum - 008/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 008/17
Behandling av saken påbegynt 10.03.17 kl. 08.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 10.03.17 dii. 08.30
Av 39 representanter var 32 tilstede.
39 áirasis ledje 32 čoahkis.
Forslag 6 ble forkastet med 30 stemmer mot 2 stemmer
Evttohus 6 hilgojuvvui 30 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 2a ble forkastet med 28 stemmer mot 4 stemmer
Evttohus 2a hilgojuvvui 28 jienain 4 jiena vuostá.
Forslag 2b (siste avsnitt) ble enstemmig vedtatt
Evttohus 2b (maŋemus teakstaoassi) mearriduvvui ovttajienalaččat
Forslag 5 ble vedtatt med 31 stemmer mot 1 stemme
Evttohus 5 mearriduvvui 31 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 1 ble forkastet med 15 stemmer mot 17 stemmer
Evttohus 1 hilgojuvvui 17 jienain 15 jiena vuostá.
Forslag 3 ble vedtatt med møteleders dobbelstemme, 16 stemmer mot 16 stemmer
Evttohus 3 mearriduvvui čoahkkinjođiheaddji duppáljienain, 16 jienain 16 jiena vuostá
Forslag 4 ble vedtatt med møteleders dobbelstemme, 16 stemmer mot 16 stemmer
Evttohus 4 mearriduvvui čoahkkinjođiheaddji duppáljienain, 16 jienain 16 jiena vuostá
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med møteleders dobbelstemme, 16 stemmer mot 16 stemmer
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui čoahkkinjođiheaddji duppáljienain, 16 jienain 16 jiena vuostá
Protokolltilførsel fra Jens Petter Kåven, Nordkalottfolketn:
Jens Petter Kåven, Nordkalottfolket, ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa:
Nordkalottfolket vil påpeke at komiteens medlem Jens Petter Kåven er oppgitt med feil partitilhørighet i forslag 3.
Nordkalottfolket cuiggoda go lávdegotti lahttu Jens Petter Kåven lea biddjojuvvon gullat boasttu bellodahkii evttohusas 3.
Marit Kirsten Anti Gaup, til forretningsorden
Marit Kirsten Anti Gaup, čoahkkinortnegii
Silje Karine Muotka, til forretningsorden
Silje Karine Muotka, čoahkkinortnegii
Marie Therese N. Aslaksen til forretningsorden
Marie Therese Nordsletta Aslaksen, čoahkkinortnegii
Forslaget til avtalen vil begrense lokalbefolkning tradisjonelle høsting som igjen vil gå utover bosetning langs vassdraget.
Evttohuvvon šiehtadusa gáržžida báikkálaš olbmuid árbevirolaš ávkkástallama mii fas heađušta ássama čázádaga guoras.
1. Sametingets rolle i landbrukspolitikken
1. Sámedikki rolla eanadoallopolitihkas
2. Lønnsomhet
2. Gánnáhahttivuohta
I den nye jordbruksavtalen for 2017 må produksjonstilleggene videreføres med samme profil som i dag.
Jagi 2017 ođđa eanadoallošiehtadusas ferte buvttadanlasáhusaid joatkit nu movt dat dál leat.
Saueholdet utnytter utmarka på en god måte, og må sikres en positiv økonomisk utvikling.
Sávzadoallu ávkkástallá bures mehciin, ja ferte sihkkarastojuvvot buorre ekonomalaš ahtanuššama.
3. Melkeproduksjon
3. Mielkebuvttadeapmi
Fra 2034 vil det ikke lenger være tillatt å ha båsfjøs.
Jagi 2034 rájes ii leat šat hiŋggalnávet šat lobálaš.
4. Sauenæringen
4. Sávzadoallu
Sauenæringen er i tillegg til melkeproduksjonen en av basisnæringene i jordbruket i samiske områder.
Sávzadoallu lea lassin mielkebuvttadeapmái okta sámi guovlluid eanadoalu vuođđoealáhusain.
5. Kombinasjonsnæringer og utmarkshøsting
5. Lotnolasealáhusat ja meahcásteapmi
I Sápmi har såkalte kombinasjonsnæringer alltid spilt en viktig rolle.
Sámis leat nu gohčoduvvon lotnolasealáhusat álo leamaš hui deaŧalaččat.
Sametinget ønsker at det satses på etablering av mottaksanlegg for utmarksressurser som bær, småvilt, urter og innlandsfisk, til bruk både for utøvere av kombinasjonsnæring så vel som befolkningen for øvrig.
Sámediggi háliida ahte áŋgiruššojuvvo ásahemiin dakkár rusttegiid mat vuostáiváldet meahcceresurssain nu go murjjiid, fuođđuid, urtasiid ja sáivaguliid, sihke lotnolasealáhusaid doaimmaheddjiid várás ja álbmogii muđui.
6. Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling
6. Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideami várás
Avtalepartene i jordbruket avviklet overføringen av 2,0 millioner kroner til Sametinget med virkning fra 2015.
Šiehtadusbealit heite addimis 2,0 miljon ru Sámediggái jagi 2015 rájes.
Behandling av saken avsluttet 10.03.17 kl. 10.45
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 10.03.17 dii. 10.45.
Ášši/Sak 009/17
Ášši 009/17
15/2925
15/2925
Sametingets plenum - 009/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 009/17
Behandling av saken påbegynt 08.03.17 kl. 11.10.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.17 dii. 11.10.
Valget skjedde etter forholdstallvalg.
Válggat čađahuvvojedje gorrolohkoválgan.
Forslag fra representant Toril B. Kåven, Nordkalottfolket, Árja, FrP, Fastboendes liste:
Evttohus áirras Toril B. Kåven, Nordkalottfolket, Árja, Frp, Dáloniid Listu:
- Isak Mathis O. Hætta, Nestleder
- Isak Mathis O. Hætta, Nubbijođiheaddjin
- Kjetil Romsdal, Varamedlem
- Kjetil Romsdal, Várrelahttun
Forslag fra representant Per Mathis Oskal, Arbeiderpartiet:
Evttohus áirras Per Mathis Oskal, Bargiidbellodat:
- Marit Kirsten Anti Gaup, Leder
- Marit Kirsten Anti Gaup, Jođiheaddji
- John Kappfjell, Varamedlem
- John Kappfjell, Várrelahttu
Forslag fra representant Aili Keskitalo, NSR, Flyttsamelista:
Evttohus áirras Aili Keskitalo, NSR, Johttisápmelaččaid Listu:
- Sandra Márja West
- Sandra Márja West
- Mathis Nilsen Eira, Leder
- Mathis Nilsen Eira, Jođiheaddji
- Tor Gunnar Nystad, Ann-Mari Thomassen, Varamedlemmer
- Tor Gunnar Nystad, Ann-Mari Thomassen, Várrelahtut
Forslag fra representant Ellinor Marita Jåma, Åarjel-Saemiej-Gielh, Samer sørpå, Høyre:
Evttohus Ellinor Marita Jåma, Åarjel-Saemiej-Gielh, Sámit lulde, Olgeš:
- Marie Therese Nordsletta Aslaksen
- Marie Therese Nordsletta Aslaksen
- Jovna Zakharias Dunfjell, Varamedlem
- Jovna Zakharias Dunfjell, Várrelahttu
Av 39 representanter var 39 tilstede.
39 áirasis ledje 39 čoahkis.
- Valg etter forholdstall ble enstemmig vedtatt
- Gorrelogu evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat.
- Leder: Marit Kirsten Anti Gaup (AP) fikk 23 stemmer og Mathis Nilsen Eira (NSR) fikk 16 stemmer
- Jođiheaddji: Marit Kirsten Anti Gaup (BB) oaččui 23 jiena ja Mathis Nilsen Eira 16 jiena.
- Nestleder: Isak Mathis O. Hætta (Fastboendes liste) ble valgt med 22 stemmer mot 17 stemmer
- Nubbinjođiheaddji: Isak Mathis O. Hætta (Dáloniid listu) válljejuvvui 22 jienain 17 jiena vuostá.
John Kappfjell, til forretningsorden
John Kappfjell, čoahkkinortnegii
Følgende representanter ble valgt til Sametingets valgkomite:
Čuovvovaš áirasat válljejuvvojedje Sámedikki válgalávdegoddái:
- Marit Kirsten Anti Gaup, AP - Leder
- Marit Kirsten Anti Gaup, BB - Jođiheaddji
- Isak Mathis O. Hætta, Fastboendes liste - Nestleder
- Isak Mathis O. Hætta, Dáloniid listu - Nubbinjođiheaddji
- Mathis Nilsen Eira, NSR
- Mathis Nilsen Eira, NSR
- Sandra Márjá West, NSR
- Sandra Márjá West, NSR
- Marie Therese Nordsletta Aslaksen, SS
- Marie Therese N. Aslaksen, SL
Varamedlemmer:
Várrelahtut:
- John Kappfjell
- John Kappfjell
- Kjetil Romsdal
- Kjetil Romsdal
- Ann-Mari Thomassen
- Ann-Mari Thomassen
- Tor Gunnar Nystad
- Tor Gunnar Nystad
- Jovna Zakharias Dunfjell
- Jovna Zakharias Dunfjell
Behandling av saken avsluttet 08.03.17 kl. 11.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.17 dii. 11.30
Ášši/Sak 010/17
Ášši 010/17
Sametingets valgkomite
Sámedikki valgalávdegoddi
Valgkomiteen
Válgalávdegoddi
Saksfremstilling og vurdering:
Áššečilgehus ja árvvoštallan:
Etter forskriften om val til Sametinget § 18 skal Sametinget oppnevne en valgnemnd som har ansvar for forberedelse og avvikling av sametingsvalget.
Láhkaásahusa mielde Sámediggeválgga birra § 18 galgá Sámediggi nammadit válganammagotti mas lea ovddasvástádus ráhkkanahttit ja čađahit sámediggeválgga.
Sametingets valgnemnd skal bestå av minimum fem medlemmer med varamedlemmer.
Sámedikki válganammagottis galget leat unnimustá vihtta lahtu ja várrelahtu.
Medlemmene og varamedlemmene skal være samer med stemmerett ved sametingsvalget.
Lahtuin ja várrelahtuin galgá lea jienastanvuoigatvuohta sámediggeválggas.
Valgkomiteens innstilling:
Válgalávdegotti mearrádusárvalus:
Sametingets plenum - 010/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 010/17
Følgende oppnevnes som medlemmer og personlige varamedlemmer i Sametingets valgnemnd for sametingsvalget i 2017:
Čuovvovaš olbmot nammaduvvojit lahttun ja persovnnalaš várrelahttun Sámedikki válganammagoddái 2017 sámediggeválggain:
Medlemmer:
Lahtut:
1. Egil Olli, leder
1. Egil Olli, jođiheaddjin
2. Kirsti Guvsám, nestleder
2. Kirsti Guvsám, nubbinjođiheaddji
3. Jarle Jonassen
3. Jarle Jonassen
4. Fred-René Øvergård Buljo
4. Fred-René Øvergård Buljo
5. Hilde Nyvoll
5. Hilde Nyvoll
Personlige varamedlemmer:
Persovnnalaš várrelahtut:
1. Eldbjørg Mathisen
1. Eldbjørg Mathisen
2. Máret Guhtor
2. Máret Guhtor
3. Olav Andersen
3. Olav Andersen
4. Hartvik Hansen
4. Hartvik Hansen
5. Ante Bals
5. Ante Bals
Behandling av saken påbegynt 09.03.17 kl. 19.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 09.03.17 dii. 19.00.
Av 39 representanter var 34 tilstede.
39 áirasis ledje 34 čoahkis.
Valkomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt
Válgalávdegotti mearrádusárvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Marit Kirsten Anti Gaup, leder i valgkomiteen
Marit Kirsten Anti Gaup, válgalávdegotti jođiheaddji
Behandling av saken avsluttet 09.03.17 kl.19.02
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 09.03.17 dii. 19.02
Sametingets valgkomite - 001/17
Sámedikki valgalávdegoddi - 001/17
Forslag 1, representantene Sandra Marja West og Mathis N. Eira, NSR ja JOHT
Evttohus 1, Áirassat Sandra Marja West og Mathis N. Eira, NSR ja JOHT
Medlem
lahtut:
1. Kirsti Guvsám, nestleder
1. Kirsti Guvsám, nubbinjođiheaddji
2. Jarle Jonassen
2. Jarle Jonassen
Personligvara:
Peršovnnalaš várrelahtut:
1. Máret Guhtor
1. Máret Guhtor
2. Olav Andersen
2. Olav Andersen
Forslag 2, representanten Marja Therese N. Aslaksen, SS, ÅaSG, H
Evttohus 2, Áirras Marja Therese N. Aslaksen, SS, ÅaSG, H
Medlem
Lahttu:
Hilde Nyvoll
Hilde Nyvoll
Personligvara:
Peršovnnalaš várrelahttu:
Ante Bals
Ante Bals
Forslag 3, representanten Isak Mathis O. Hætta, DL, Nordkalottfolket, FrP, Árja
Evttohus 3, Áirras Isak Mathis O. Hætta, DL, Nordkalottfolket, FrP, Árja
1. Fred-René Ø. Buljo
1. Fred-René Ø. Buljo
Forslag 4, representant Marit Kirsten A. Gaup, AP
Evttohus 4, Áirras Marit Kirsten A. Gaup, AP
1. Egil Olli, leder
1. Egil Olli, jođiheaddji
Eldbjørg Mathisen
Eldbjørg Mathisen
Votering:
Jienasteapmi:
Enstemmig vedtatt
mearriduvvui ovttajienalaččat.
VK - vedtak:
VL - Mearrádus:
Følgende oppnevnes som medlemmer og personlige varamedlemmer i Sametingets valgnemnd for
Čuovvovaš olbmot nammaduvvojit lahttun ja persovnnalaš várrelahttun Sámedikki
sametingsvalget i 2017. Medlemmer:
válganammagoddái 2017 sámediggeválggain:
Egil Olli, leder
Egil Olli, jođiheaddji
Kirsti Guvsám, nestleder
Kirsti Guvsám, nubbinjođiheaddji
Fred-René Buljo Hilde Nyvoll
Jarle Jonassen 4. Fred-René Buljo 5. Hilde Nyvoll
Ante Bals
Eldbjørd Mathisen 2. Máret Guhtor 3. Olav Andersen 4. Hartvik Hansen 5. Ante Bals
Ášši/Sak 011/17
Ášši 011/17
På siste plenumsmøte i valgperioden velges av og blant Sametings representanter en fullmaktskomité på 5 medlemmer med like mange varamedlemmer til foreløpig prøving av fullmaktene for representanter og vararepresentantene i det nye Sametinget.
Áššečilgehus Válgaáigodaga maŋimuš dievasčoahkkimis vállje Sámediggi iežas áirasiid gaskkas lávdegotti mas leat 5 lahtu seamma mađe várrelahtuiguin ođđa Sámedikki áirasiid ja várreáirasiid fápmudusaid gaskaboddosaš iskamii.
Samtidig velges leder og nestleder jfr. Sametingets grunnregler § 12
Seammás válljejuvvo jođiheaddji ja nubbinjođiheaddji.
Valgkomiteens innstilling:
Válgalávdegotti árvalus:
Følgende personer med personlig varamedlemmer oppnevenes til Sametingets forberedende fullmaktskomité i henhold til grunnreglenes § 12
Čuovvovoš olbmot peršovnnalaš várrelahtuiguin namahuvvojit Sámedikki válmmašteaddji fápmuduslávdegoddái vuođđonjuolggadusaid § 12 vuođul:
Personlige varamedlemmer:
Peršovnnalaš várrelahttun:
Sametingets plenum - 011/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 011/17
Følgende personer med personlig varamedlemmer oppvevnes til Sametingets forberedende fullmaktskomité i henhold til grunnreglenes §12:
Čuovvovaš olbmot nammaduvvojit lahttun ja persovnnalaš várrelahttun Sámedikki válmmašteaddji fápmuduslávdegoddái vuođđonjuolggadusaid § 12 vuođul:
Medlemmer:
Lahttun:
1. Ann-Mari Thomassen, leder
1. Ann-Mari Thomassen, jođiheaddjin
2. Knut Store, nestleder
2. Knut Store, nubbinjođiheaddji
3. Aud Marthinsen
3. Aud Mathinsen
4. Per A. Bæhr
4. Per A. Bæhr
5. Ellen Kristina Saba
5. Ellen Kristine Saba
Personlige varamedlemmer:
Persovnnalaš várrelahttun:
1. Anita Ravna
1. Anita Ravna
2. Ragnhild Melleby Aslaksen
2. Ragnhild M. Aslaksen
3. Isak Mathis O. Hætta
3. Isak Mathis O. Hætta
4. Beaska Niillas
4. Beaska Niillas
5. Jovna Zakarias Dunfjell
5. Jovna Z. Dunfjell
Behandling av saken påbegynt 09.03.17 kl. 19.02
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 09.03.17 dii. 19.02.
Behandling av saken avsluttet 09.03.17 kl.19.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 09.03.17 dii. 19.05
Sametingets valgkomite - 002/17
Sámedikki valgalávdegoddi - 002/17
Forslag 1 Sandra M. West og Mathis N. Eria, NSR
Evttohus 1, Áirassat Sandra Marja West og Mathis N. Eira, NSR ja JOHT
Ann-Mari Thomassen, leder
Ann-Mari Thomassen, jođiheaddji
Anita Ravna
Anita Ravna
Vara:
Peršovnnalaš várrelahtut:
Forslag 2 Marit Kirsten A. Gaup, AP
Evttohus 2, Áirras Marit Kirsten A. Gaup, AP
Medlem:
Lahttu:
Knut Store, nestleder
Knut Store, nestleder
Vara:
Peršovnnalaš várrelahttu:
Forslag 3, Isak Mathis O. Hætta, DL
Evttohus 3, Isak Mathis O. Hætta, DL
Forslag 4, Marie Th. N. Aslaksen, SS
Forslag 4, Marie Th. N. Aslaksen, SS
Jovvna Z. Dunfjeld
Jovvna Z. Dunfjeld
Votering: Enstemmig vedtatt
mearriduvvui ovttajienalaččat.
Ann-Mari Thomassen, leder
Ann-Mari Thomassen, (jođiheaddji)
Knut Store(nestleder)
Knut Store, (nubbinjođiheaddji)
5. Jovvna Z. Dunfjeld
Anita Ravna 2. Ragnhild M. Aslaksen 3. Isak Mathis O. Hætta 4. Beaska Niillas 5. Jovvna Z. Dunfjeld
Karasjok, 08.03.2017 - 10.03.2017
Kárášjohka, 08.03.2017 - 10.03.2017
Sametingets plenum Møtebok 02/17
Sámedikki dievasčoahkkin Čoahkkingirji 02/17
Tid: 31.05.2017 - 02.06.2017 Sted: Karasjok
Áigi: 31.05.2017 - 02.06.2017 Báiki: Kárášjohka
Tilstede
Sajis
Permisjon 29-31.05.17.
Permišuvdna 31.05.17
Permisjon 02.06.17.
Permišuvdna 02.06.17
Aike Niilas Peder Selfors
Aike Niilas Peder Selfors
012/17
012/17
013/17
013/17
014/17
014/17
015/17
015/17
016/17
016/17
Sametingsmelding om duodji
Sámediggedieđáhus duoji birra
017/17
017/17
Overordnet del - verdier og prinsipper, Sametingsrådets redegjørelse om ny generell del til Læreplanverket
Bajit oassi - árvvut ja prinsihpat, Sámedikkeráđi čilgehus Oahppoplánabuktosa ođđa oppalaš oasi birra
018/17
018/17
Kontrollutvalgets årsmelding 2016
Bearráigeahččanlávdetotti 2016 jahkedieđahus
019/17
019/17
Sametingets reviderte budsjett 2017
Sámedikki 2017 reviderejuvvon bušheatta
020/17
020/17
Strategier for rovviltpolitikken
Boraspirepolitihka strategiijat
023/17
023/17
Sametingets forretningsorden - endringer i paragrafene 4, 7, 9,10, 12, 17, 23, 33 og grunnreglene § 1
Sámedikki čoahkkinortnet - rievdadusat paragráfaide 4, 7, 9,10, 12, 17, 23, 33 ja vuođđonjuolggadusaid § 1
024/17
024/17
Kjøreregler for arbeidet i fagkomiteene - revidering i kapittel 1 j) og kapittel 3
Fágalávdegottiid bargonjuolggadusat - revideren kapihtal 1 j) ja kapihtal 3
025/17
025/17
Reglement for Sametingets politiske nivå - revidering i punkt 4
Njuolggadusat Sámedikki politihkalaš dássái – revideren čuoggáš 4
026/17
026/17
Møteplan for Sametingets komité- og plenumsmøter 2018
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat 2018 čoahkkinplána
027/17
027/17
028/17
028/17
Forvaltningsplan for automatisk freda samiske bygninger
Hálddašanplána automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid várás
029/17
029/17
Årsmelding 2016 fra Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter
Norgga olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahusa jahkedieđáhus 2016
030/17
030/17
Støtte til representantforslag 30 S (2016-2017) om en sannhetskommisjon for fornorskningspolitikk og urett begått mot det samiske og kvenske folk i Norge
Doarjja áirrasevttohussii 30 S (2016-2017) ásahit duohtavuođakommišuvnna dáruiduhttinpolitihka ja boasttuvuođa birra mii lea čađahuvvon sápmelaččaid ja kvenaid vuostá Norggas
031/17
031/17
Behov for hastetiltak når det gjelder rovdyrpresset
Dárbu mearridit johtilit maid dahkat boraspirebahkkemiid ektui
032/17
032/17
Valg av medlemmer til utvalg som skal foreslå endringer i lovverk og forvaltning av samiske bygder og lokalsamfunn
Lahtuid válljen lávdegoddái mii galgá evttohit rievdadusaid lágain ja sámi giliid ja báikegottiid hálddašeamis
033/17
033/17
Stortinget kan ikke vedta å utrede innføring av fjellova i Troms og Nordland uten at folkerettslige forpliktelser brytes
Stuoradiggi ii sáhte mearridit čielggadit sisaváldima meahccelágas Romsii ja Finnmárkui almmá álbmotrievttalaš vuoigatvuođaid rihkkuma haga
Ášši/Sak 012/17
Ášši 012/17
17/2332
17/2349
Plenumsledelsens innstilling: Innkalling av 03.05.17 med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: 03.05.17 beaiváduvvon gohččun árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvo.
Sametingets plenum - 012/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 012/17
Forslag: Representant Torbjørg Leirbakken, Árja
Evttohus - Áirras Torbjørg Leirbakken, Árja
Opprettelse av en sannhets- og forsoningskommisjon
Ásahit duohtavuođa- ja seanadankommišuvnna
Sametinget viser til at stortingsrepresentantene Kirsti Bergstø og Torgeir Knag Fylkesnes i Sosialistisk Venstreparti (SV) den 20. desember 2016 fremmet et forslag i Stortinget om en sannhetskommisjon for fornorskingspolitikk og urett begått mot det samiske og kvenske folk i Norge.
Sámediggi čujuha dasa go stuoradiggeáirasat Kirsti Bergstø ja Torgeir Knag Fylkesnes Sosialisttalaš gurutbellodagas (SV) juovlamánu 20.b.2016 ovddideigga evttohusa Stuoradiggái ásahit duohtavuođakommišuvnna dáruiduhttinpolitihka dihte ja boasttuvuođa birra mii lea čađahuvvon sápmelaččaid ja kvenaid vuostá Norggas.
Sametinget viser til at Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité avholdt den 15. mai 20117 åpen høring om forslaget hvor det fremkom bred støtte til opprettelsen av en kommisjon.
Sámediggi čujuha dasa ahte Stuoradikki dárkkistan- ja konstitušuvdnalávdegoddi čađahii miessemánu 15.b.2017 rabas gulaskuddama evttohusa birra gos bođii ovdan viiddis doarjun ásahit dákkár kommišuvnna.
Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité vil i løpet av juni 2017 avgi en innstilling til Stortinget vedrørende representantforslaget.
Stuoradikki dárkkistan- ja konstituerenlávdegoddi áigu geassemánu 2017 addit árvalusa Stuoradiggái áirrasevttohusa birra.
Sametinget påpeker at Samisk parlamentarisk råds plenum av 22.9.2016 og Parlamentarikerkonferansen den 7.2.2017 i Tråante med representanter fra de tre Sameting i Norge, Sverige og Finland, samt samiske representanter fra Russland, har støttet opprettelsen av en sannhetskommisjon.
Sámediggi čujuha ahte Sámi Parlamentáralaš ráđi dievasčoahkkin čakčamánu 22.b.2016 ja Parlamentarihkarkonferánsa guovvamánu 7.b.2017 Troandimis, mas leat áirasat Norgga, Suoma ja Ruoŧa sámedikkiin, ja sámi áirasat Ruoššas, leat dorjon duohtavuođakommišuvnna ásaheami.
Sametinget konstaterer at det samiske folk har vært utsatt for statlig fornorskingspolitikk, som pågikk over flere århundre.
Sámediggi diehtá ahte sámi álbmot lea gillán stáhtalaš dáruiduhttinpolitihka, mii lea bistán čuđiid jagiid.
Mange samer bærer fortsatt på sår etter fornorskningen, både som individer og som samfunn.
Ollu sápmelaččat dovdet ain soardima dáruiduhttima geažil, sihke ovttaskas olmmožin ja maid servodahkan.
Sametinget ber Stortinget ta initiativ til opprettelse av sannhets- og forsoningskommisjon for det samiske og kvenske folk i Norge og påpeker følgende:
Sámediggi bivdá Stuoradikki vuolggahit ásaheami duohtavuođa- ja seanadankommišuvnnas sámi ja kvena álbmoga vuostá Norggas ja čujuha ahte:
Staten har ikke tatt et endelig oppgjør med fornorskningen av samene.
Stáhta ii leat vel loahpalaččat čielggadan sámiid dáruiduhttima.
Arbeidet med en sannhetskommisjon, både før og etter etableringen, må oppfylle og bidra til å oppfylle samenes menneskerettigheter og rettigheter som urfolk.
Duohtavuođakommišuvnna bargu, sihke ovdal ja maŋŋel ásaheami, ferte ollašuhttit ja doaimmahit ollašuhttit sámiid olmmošvuoigatvuođaid ja álgoálbmotvuoigatvuođaid.
Dette gjelder særlig med hensyn til ILO konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk og FNs urfolkserklæring (UNDRIP).
Dat guoská earenoamážiid ILO-konvenšuvdnii nr 169 álgoálbmogiid ja čearddaid birra ja ON:a álgoálbmotjulggaštussii (UNDRIP).
Ved etableringen av en kommisjon vil blant annet prinsippet om fritt, forhåndsinformert samtykke (free, prior and informed consent) og respekt for urfolks representative institusjoner stå sentralt.
Kommišuvnnaásaheami olis leat guovddážis earet eará prinsihppa friddja, ovdagiitidieđihuvvon miehtan (free, prior and informed consent) ja doahttaleapmi institušuvnnain mat ovddastit álgoálbmogiid, ferte leat guovddážis.
En sannhetskommisjon må vektlegge og granske fornorskningens brudd både individuelle og kollektive rettigheter, herunder rettigheter knyttet til kultur, språk, næring, land og selvbestemmelse.
Duohtavuođakommišuvdna ferte deattuhit ja guorahallat dáruiduhttima rihkkuma mii guoská sihke oktagaslaš ja kollektiivvalaš vuoigatvuođaide, dasa gullet maid vuoigatvuođat mat leat čadnon kultuvrii, gillii, ealáhussii, eanan ja iešmearrideapmái.
Videre må det fokuseres på de rent menneskelige konsekvenser, eksempelvis psykiske lidelser.
Viidásit ferte guorahallat olmmošlaš váikkuhusaid, nu go ovdamearkka dihte psyhkalaš gillámušaid.
Fornorskningen av samene må vurderes ut fra hva dens intensjon var, hvilken effekt den fikk og formen den antok.
Sámiid dáruiduhttin ferte guorahallot das mii dan intenšuvdna lei, makkár bohtosiid dat buvttii ja hápmi mii das šattai.
For å bidra til forsoning er det nødvendig at de som på ulike måter er rammet av fornorskningen gis mulighet til å komme til ordet og fortelle sine historier.
Jus galgá soabadit, de lea dárbu ahte sidjiide geaidda dáruiduhttin guoskkai iešguđetge ládje, addo vejolašvuohta hupmat dan birra ja muitalit sin historjjá.
En sannhetskommisjon handler om å etablere ny kunnskap og kunnskapsformidling som gjør at det er mulig å forstå dagens samfunn i Norge.
Duohtavuođakommišuvdna lea dan váste vuoi ásahuvvojit ođđa máhttu ja diehtogaskkusteapmi mii dahká vejolažžan ipmirdit otná servodaga Norggas.
Kommisjonens mål må være å bidra til økt forståelse i majoritetssamfunnet av samiske rettigheter og samenes situasjon.
Kommišuvnna mihttun ferte leat váikkuhit majoritehtaservvodahkii ipmárdusa sámi vuoigatvuođaid ja sámiid dili birra.
Sametinget minner om at norske myndigheter har et ansvar for å endre strukturer, systemer, lovgivning og ressursforvaltning for å hindre at tidligere urett ikke reproduseres eller finner nye former.
Sámediggi muittuha ahte lea Norgga eiseválddiid ovddasvástádus rievdadit struktuvrraid, vuogádagaid, lágaid ja resursahálddašeami mat eastadit ahte ovdalaš boasttuvuođat eai dahkko ođđasit dahje dahkko ođđa vuogi mielde.
Sametinget legger til grunn at utforming av mandat og innretning skjer i samarbeid med Sametinget i Norge.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte lea ovttasbargu Sámedikkiin go mandáhta ja ráhkkanusa sisdoallu ráhkaduvvo.
Forslag: Representant Aili Keskitalo, NSR
Evttohus - Áirras Aili Keskitalo, NSR
Undersøkelses- og forsoningskommisjon for fornorskningspolitikkens konsekvenser
Guorahallan- ja seanadankommišuvdna dáruiduhttinpolitihka váikkuhusain
Sametinget har i denne perioden satt i gang et politisk arbeid der formålet er et endelig oppgjør med den norske assimileringspolitikken rettet mot samene.
Sámediggi lea dán áigodagas bidjan johtui politihkalaš barggu man ulbmil lea loahpalaččat guorahallat dáža assimilerenpolitihka sápmelaččaid vuostá.
Lignende prosesser foregår også i andre deler av Sápmi.
Sullasaš áššit leat manus eará guovlluin Sámis.
Dette innebærer at majoritetssamfunnet også må forstå og anerkjenne hva assimileringspolitikken bestod av, og hvilke konsekvenser den fikk og har for oss både som folk og enkeltmennesker, fremdeles i dag.
Dát mielddisbuktá ahte eanetloguservodat maid ferte ipmirdit ja dohkkehit dan mii dat assimilerenpolitihkka lei, ja makkár váikkuhusaid dat mielddisbuvttii sihke midjiide álbmogin ja main ovttaskas olbmuide, maiddái ain odne.
Regjeringen har så langt ikke vist vilje til å følge opp forslaget, men på Stortinget behandles nå et representantsforslag om å igangsette et slikt arbeid.
Ráđđehus ii leat dássážii dáhtton čuovvulit evttohusa, muhto Stuoradikkis meannuduvvo dál áirrasevttohus bidjat johtui dákkár barggu.
Høringen i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomite viser at et slikt arbeid har bred støtte i det samiske samfunnet.
Gulaskuddan mii lei Stuoradikki dárkkistan- ja konstituerenlávdegottis čájeha ahte dákkár bargu dorjojuvvo viidát sámi servodagas.
Samfunnsdebatten forøvrig viser at det finnes ulike meninger både om fornorskningspolitikkens omfang og konsekvenser, og relevansen av et kommisjonsarbeid.
Servodatdigaštallan muđui čájeha ahte gávdnojit iešguđet lágan oaivilat sihke dáruiduhttinpolitihka viidodaga birra ja váikkuhusaid birra, ja makkár ávki livččii kommišuvdnabarggus.
Det kan derfor være behov for at Sametinget fatter et entydig vedtak som også sier noe om Sametingets forventninger til den videre prosessen.
Sáhttá danin leat dárbu dasa ahte Sámediggi buktá čielga mearrádusa gos maid bohtet ovdan Sámedikki vuordámušat viidáset prosessii.
I offentlig debatt brukes ofte status for samisk språk alene som indikator på konsekvenser assimileringspolitikk har hatt.
Almmolaš digaštallamiin geavahuvvo sámegielaid dilli indikáhtorin váikkuhusain maid assimilerenpolitihkka lea mielddisbuktán.
Men konsekvensene er mer grunnleggende og omfattende enn som så.
Muhto váikkuhusat leat eanet vuđolaččat ja fátmmastit eanet go dušše giela.
De strekker seg inn i vår tid, både for enkeltmennesker og det samiske folk.
Dat leat čuvvon min áigái, sihke ovttaskas olbmuide ja maiddái sámi álbmogii.
Assimileringen rammet og endret store deler av vår samiske livsverden: verdisett, åndelighet, kultur, samfunnsliv, tradisjoner, rettspraksis, ressurstilgang og politiske og materielle rettigheter.
Assimileren lea čuohcan ja rievdadan stuora oasi min sámi eallinmáilmmis; árruide, vuoiŋŋalaš dillái, kultuvrii, servodahkii, árbevieruide, riektegeavaheapmái, resursavuđđui ja politihkalaš ja materiálalaš vuoigatvuođaide.
Forsoning, styrket tillit og fornyelse av relasjonene mellom det samiske samfunnet og det norske storsamfunnet bør gjennomføres i prosesser bygget på respekt, aksept, anerkjennelse og folkerettslige standarder.
Seatnadeapmi, stuorit luohttámuš ja oktavuođaid ođasteapmi gaskal sámi servodaga ja dáža stuoraservodaga ferte čađahuvvot proseassaid bokte mat leat ásahuvvon doahttaleami, dohkkeheami, ja mieđiheami nala ja álbmotrievttalaš stándaurdiid mielde.
Aksept, erkjennelse og forsoning handler ikke bare om forholdet mellom samer og nordmenn, men i like stor grad om aksept og erkjennelse om at assimileringen rammet ulike samer og ulike samfunn ulikt.
Dohkkeheamis, mieđiheamis ja seanadeamis ii leat sáhka dušše sápmelaččaid ja dážaid gaskavuođain, muhto lihka olu doahttaleami ja dohkkeheami birra ahte assimileren čuozai iešguđet lágan sápmelaččaide ja iešguđet lágan servodagaide sierra ládje.
Vi ser derfor at det er behov for økt åpenhet om mangfoldet og ulikheter i samer erfaringer, og økt forskning og formidling av samisk historie og konsekvensene assimileringen har hatt for språk, helse og kultur er viktig i dette arbeidet.
mii oaidnit danin ahte lea dárbu eanet rabasvuhtii girjáivuođa birra ja iešvuođaid ja sierranasvuođaid birra maid sámit leat vásihan, ja dehálaš dán barggus lea oažžut eanet dutkama ja gaskkusteami sámi historjjás ja váikkuhusain mii assimileremis lea leamaš gillii, dearvvašvuhtii ja kultuvrii.
Aksept og forsoning forutsetter erkjennelse av ansvar, og gjenopprettelse av en likeverdig og rettferdig rettstilstand.
Dohkkeheapmi ja soabadeapmi eaktuda ovddasvástádusa mieđiheami, ja ođđasit álggahit ovttaárvosaš ja vuoiggalaš riektedilálašvuođa.
Det vil derfor være viktig å sikre samenes rettigheter som medlemmer av et eget folk og egen kultur i alt relevant lovverk, og implementere prinsippene i FNs deklarasjon for urfolks rettigheter i lovverk, politikk, tiltak og administrative og økonomiske ordninger.
Danin lea dehálaš sihkkarastit sápmelaččaid rivttiid dego miellahtut iežaset álbmogis ja iežaset kultuvrras relevánta láhkamearrádusain, sajustit ON deklarašuvnna prinsihpaid álgoálbmogiid rivttiid láhkamearrádusaide, politihkkii, doaibmabijuide ja hálddahuslaš ja ekonomalaš ortnegiidda.
Forsoning og gjenopprettelse av en rettferdig rettstilstand er vanskelig hvis ikke negative konsekvensene av assimileringspolitikken søkes gjenopprettet og kompensert rettslig og/eller politisk.
Soabadeapmi ja ođđasit álggahit vuoiggalaš riektedilálašvuođa lea váttis jus heajos assimilerenpolitihka váikkuhusat eai njulgejuvvo ja buhtaduvvo rievttálaččat ja/dehe politihkalaččat.
Det er derfor behov for fornyelse av norsk og nordisk samepolitikk med bakgrunn i assimileringspolitikkens konsekvenser og etter folkerettslige prinsipper for urfolks rettigheter.
Danin lea dárbu ođastit Norgga ja davviriikkalaš sámepolitihka assimilerenpolitihka váikkuhusaid ja álgoálbmogiid rivttiid álbmotrievtti prinsihpaid vuođul.
Vurdering av rettsprosesser med tanke på kompensasjon for enkeltindivider, lokalsamfunn og samene som folk er også naturlig som følge av dette.
Riekteproseassa árvvoštallan jus geahččá buvttadeami eaŋkilindiviiddaide, báikegottiide ja sápmelaččaide dego álbmot lea maid lunddolaš dán oktavuođas.
Et kommisjonsarbeid innebærer derfor ikke bare å se tilbake, men også å vurdere dagens situasjon og foreslå tiltak for framtiden.
Kommišuvdnabargu ii mearkkaš ahte dušše vássánáiggi geahčadit, muhto maid árvvoštallat otná dili ja árvalit boahtteáigái ođđa doaibmabijuid.
Sametingene og nordiske myndigheter må etablere offentlige instrumenter og ordninger for gjennomføring av forsoningsprosesser knyttet til assimileringspolitikken overfor norske samer, kvener og nasjonale minoriteter.
Sámedikkit ja davviriikalaš eiseválddit fertejit álggahit almmolaš reaidduid ja ortnegiid maiguin čađahit soabadanproseassaid assimilerenpolitihka ektui, mat gustojit Norgga sápmelaččaide, kvenaide ja nationála minoritehtaide.
Sametinget ber Stortinget om å støtte forslaget om en kommisjon som når er til behandling på Stortinget, til beste for fellesskapet.
Sámediggi bivdá Stuoradikki doarjut evttohusa buorrin searvevuhtii, álggahit kommišuvnna maid dál leat meannudeame Stuoradikkis.
Sametinget må konsulteres mandat, omfang og metode, etter at Sametinget først har gjennomført en bred prosess i det samiske samfunnet.
Sámedikki váldi, viidodat ja vuohki fertejit konsulterejuvvot, maŋŋel go Sámediggi álggos lea čađahan viiddis proseassa sámi servodagas.
Saken påbegynt 31.05.17 kl. 09.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 31.05.1 7 dii. 09.00.
Plenumsledelsens innstilling: Ny sak tilføyes sakslisten og behandles som siste sak torsdag 01.06.17.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: Ođđa ášši biddjo áššelistui ja meannuduvvo maŋemus áššin duorastaga 01.06.17.
Votering Av 39 representanter var 36 tilstede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 6 čoahkis.
Det ble ikke votert over saken.
Jienasteapmi dáhkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde:
Kirsti Guvsám, til forretningsorden
Kirsti Guvsám, čoahkkinortnegii
Marie Therese N. Aslaksen, til forretningsorden
Marie Therese Nordsletta Aslaksen, čoahkkinortnegii
Innkalling av 03.05.17 med forslag til saksliste og taletid godkjennes.
03.05.17 beaiváduvvon gohččun, árvaluvvon áššelistu ja sárdnunáigi dohkkehuvvo.
Ny sak tilføyes sakslisten og behandles som siste sak torsdag 01.06.17.
Ođđa ášši biddjo áššelistui ja meannuduvvo maŋemus áššin duorastaga 01.06.17.
Behandling av saken avsluttet 31. 0 5.1 7 kl.09.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 31.05. 17 dii. 09.25.
Ášši/Sak 013/17
Ášši 013/17
17/2053
17/2053
Denne beretningen omhandler perioden fra 10.02.17 til 04.05.17 og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2017.
Dát dieđáhus guoská guovvamánu 10.b.2017 rájes gitta miessemánu 04.b.2017 rádjái, ja lea čadnojuvvon Sámedikki 2017 bušehttii.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt ett fysisk rådsmøte og flere telefonmøter og har behandlet 121 saker.
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan ovtta fysalaš ráđđečoahkkima ja máŋga telefončoahkkima ja lea gieđahallan oktiibuot 121 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/Arrangementer har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nu go oidno geahčastagas www.samediggi.no/kalender, lea ráđđi dasa lassin searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
2.1 Virkemidler til samiske språk
2.1 Váikkuhangaskaoamit sámi gielaide
NOU 2016:18 Hjertespråket Sametingsrådet har tatt aktivt grep om å både arrangere og delta på høringsseminarer i oppfølgingen av NOU 2016: 18 Hjertespråket.
NAČ 2016:18 Váibmogiella Sámediggeráđđi lea áŋgirit bargan sihke lágidit ja searvat gulaskuddančoahkkimiidda NAČ 2016:18 Váibmogiella čuovvolemiin.
I perioden fra 19. januar til 3. mars har Sametinget vært i Røros, Steinkjer, Tysfjord, Tromsø, Kåfjord, Kautokeino, Alta og Sør-Varanger.
Áigodagas ođđajagimánu 19.b. rájes gitta njukčamánu 3.b. rádjái leat Sámediggi leamaš Rørosas, Steinkjeras, Divttasvuonas, Romssas, Gáivuonas, Guovdageainnus, Álttás ja Mátta-Várjjagis.
Tre av seminarene, i Steinkjer, Tysfjord og Kautokeino, ble streamet for å gjøre informasjonen mer tilgjengelig også i andre områder.
Golbma seminára, Steinkjeras, Divttasvuonas ja Guovdageainnus streamejuvvo nu ahte sáhka olahuvvo maid eará guovlluin.
Høringsfristen gikk ut 15. mars og det har kommet inn over 120 høringsuttalelser.
Gulaskuddanáigemearri lei njukčamánu 15.b., ja sisa leat sáddejuvvon badjel 120 gulaskuddancealkámuša.
Sametingsrådet har med utgangspunkt i plenumsvedtaket fra desember arbeidet for å få en samlet oppfølging av utredningen i denne perioden.
Sámediggeráđđi lea dievasčoahkkinmearrádusa vuođul juovlamánus geahččalan oažžut čohkkejuvvon čuovvoleami čielggadeamis dán áiggis.
Etter høringsfristens utløp ba Sametinget raskt om et dialogmøte på administrativt nivå med Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) for å avklare hvordan saken skal følges opp.
Maŋŋil go áigemearri dievai, bivddii Sámediggi jođánit gulahallančoahkkima hálddahuslaš dásis Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttain (GOD) čielggadan dihte movt ášši galgá čuovvuluvvot.
Departementet signaliserte på møtet 20. mars at det videre arbeidet med oppfølgingen vil skje i nær dialog med andre fagdepartement og med Sametinget og at de er innstilt på å komme i gang med arbeidet raskt.
Departemeanta attii diehtun čoahkkimis njukčamánu 20.b. ahte viidáset bargu čuovvolemiin galgá čađahuvvot lagas ovttasbargguin eará fágadepartemeanttaiguin ja Sámedikkiin, ja ahte sii leat gergosat boahtit johtui bargguin jođánit.
Det er avtalt et nytt administrativt møte med KMD om oppfølgingen i løpet av mai.
Ođđa čoahkkin hálddahuslaš dásis lea šiehtaduvvon GOD:in čuovvoleami birra, miessemánus.