pere/sami_parallel huggingface dataset:
Forslaget om å etablere et kompetansesenter for urfolks rettigheter i Nord-Norge ble lansert i St.meld. nr. 21 ( 1999–2000 ) Menneskeverd i sentrum – handlingsplan for menneskerettigheter .
Evttohus álggahit eamiálbmogiid vuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáža Davvi-Norgii almmuhuvvui st.meld. nr. 21 ( 1999–2000 ) Menneskeverd i sentrum – handlingsplan for menneskerettigheter ( Olmmošárvu guovddážis – olmmošvuoigatvuođaid doaibmaplána ) .
Stortingets utenrikskomité sluttet seg til forslaget , jf. Innst. S. nr. 23 ( 2000–2001 ) .
Stuorradikki olgoriikkakomitea guorrasii evttohussii , vrd. Innst. S. nr. 23 ( 2000–2001 ) .
Bakgrunnen for forslaget er at det i mange deler av verden er manglende forståelse for urfolkenes stilling og rettigheter , og at det derfor er behov for mer kunnskap om dette .
Evttohusa duogážin lei ahte máŋgga guovllus máilmmis lea váilevaš áddejupmi eamiálbmogiid sajádaga ja vuoigatvuođaid hárrái , ja ahte danne dárbbašuvvo eanet diehtu dáid birra .
Regjeringen har startet planleggingen av etableringen av senteret , som skal lokaliseres i Kautokeino .
Ráđđehus lea plánegoahtán guovddáža álggaheami , mii galgá biddjojuvvot Guovdageidnui .
Det tas sikte på at senteret skal være i drift fra årsskiftet 2001/2002 .
Áigumuššan lea ahte guovddáš galgá leat doaimmas jahkemolsuma 2001/2002 rájes .
Hensikten med å opprette et kompetansesenter for urfolks rettigheter er å øke kunnskapen om slike rettigheter , både i Nord-Norge og i landet for øvrig .
Háhkun lea vuođđudit gelbbolašvuođaguovddáža eamiálbmogiid vuoigatvuođaid várás vai lasihuvvo diehtu diekkár vuoigatvuođaid birra , sihke Davvi-Norggas ja muđui riikkas .
Det er ønskelig at senteret skal skape et faglig nettverk til andre institusjoner som arbeider med urfolksspørsmål nasjonalt og internasjonalt .
Sávahahtti lea ahte guovddáš galgá ráhkadit fágalaš fierpmádaga eará institušuvnnaide mat barget eamiálbmotgažaldagaiguin riikkagottálaččat ja riikkaidgaskasaččat .
Dokumentasjon , formidling , informasjon og nettverksbygging vil være sentrale arbeidsoppgaver for senteret .
Duođašteapmi , gaskkusteapmi , dieđiheapmi ja fierpmádathuksen šaddet guovddáža guovdilis bargodahkamuššan .
Senteret vil også kunne påpeke behov for ny forskning , men skal ikke være en forskningsinstitusjon .
Guovddáš sáhttá maiddái čujuhit dárbbu ođđa dutkamii , muhto ii galgga leat dutkaninstitušuvdna .
3.7 Opprettelse av domstol i Indre Finnmark
3.7 Duopmostuolu ásaheapmi Sis-Finnmárkui
I sameloven stadfestes det at samisk og norsk skal være likestilte innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámelágas nannejuvvo ahte sámegiella ja dárogiella galget leat dássálaga sámegiela hálddahanguovllu siskkabealde .
I utredningene fra Domstolkommisjonen ( NOU .
Duopmostuollokommišuvnna ( Domstolskommisjonen ) ( NOU .
Begrunnelsen for å opprette domstolen er et ønske om å øke samenes tillit til domstolene .
Duopmostuolu ásaheami vuođustussan lei sávaldat lasihit sámiid luohttámuša duopmostuoluide .
I St.meld. nr. 23 ( 2000–2001 ) Førsteinstansdomstolene i fremtiden , fremmet regjeringen forslag om å opprette en domstol innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Dieđáhusas st.meld. nr. 23 ( 2000–2001 ) Førsteinstansdomstolene i fremtiden ( Vuosttainstánsaduopmostuolut boahtteáiggis ) ovddidii ráđđehus evttohusa ásahit duopmostuolu sámegiela hálddahanguovllu siskkabeallái .
Stortinget ga sin tilslutning til regjeringens forslag 21. mai 2001 , jf. Innst. S. nr. 242 ( 2000–2001 ) .
Stuorradiggi doarjjui ráđđehusa evttohusa miessemánu 21. 2001 , vrd. Innst. S. nr. 242 ( 2000–2001 ) .
Den nye domstolen skal hete Indre Finnmark tingsrett / Sis-Finnmárkku diggegoddi og lokaliseres til Tana .
Ođđa duopmostuolu namma galgá leat Sis-Finnmárkku diggegoddi / Indre Finnmark tingsrett ja dat galgá biddjojuvvot Detnui .
Domstolens jurisdiksjonsområde vil omfatte kommunene Karasjok , Kautokeino , Nesseby , Porsanger og Tana i Finnmark fylke .
Duopmostuolu duopmováldeguovlu siskkilda Kárášjoga , Guovdageainnu , Unjárgga , Porsáŋggu ja Deanu gieldda Finnmárkku fylkkas .
3.8 Tiltak
3.8 Doaibmabijut
Regjeringen vil , i tilknytning til Samerettsutvalgets arbeid i forhold til områdene sør for Finnmark fylke , sørge for at samiske sedvaner og rettsoppfatninger i disse områdene blir utredet .
Ráđđehus áigu , Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu olis guovlluid hárrái máddelis Finnmárkku fylkka , fuolahit ahte dáid guovlluid sámi virolašvuođat ja riekteoainnut čielggaduvvojit .
3 Høring og konsultasjoner
3 Gulaskuddan ja ráđđádallamat
3.1 Høringer
3.1 Gulaskuddan
Utredningen ble ved Landbruksdepartementets brev av 1. mars 2002 sendt på høring .
Eanandoallodepartemeantta reivve mielde njukčamánu 1. beaivvi 2002 sáddejuvvui čielggadus gulaskuddamii .
I høringsbrevet ble det kort gjort rede for hovedpunktene i utvalgets forslag .
Gulaskuddanreivves namuhuvvojedje lávdegotti árvalusa váldočuoggát .
Landbruksdepartementet tok for sin del også opp et spørsmål om loven burde inneholde en særskilt bestemmelse om overordnet myndighets instruksjonsmyndighet og omgjøringsadgang i forhold til underordnete myndigheter og vedtak fattet av disse .
Eanandoallodepartemeanta ovddidii bealistis gažaldaga berrešii go lágas leat mearrádus dan birra ahte bajimus eiseválddis lea vuoibmi bagadit vuolit eiseválddiid ja rievdadit mearrádusaid maid dat dahket .
Høringsfristen ble satt til 15. august 2002 .
Gulaskuddanáigemearri lei borgemánu 15. beaivi 2002 .
En del høringsinstanser fikk forlenget frist .
Muhtun gulaskuddanásahusat ožžo guhkiduvvon áigemeari .
Etter avtale med departementet , behandlet Sametinget saken etter at øvrige høringsuttalelser forelå .
Soahpamuša mielde departemeanttain gieđahalai Sámediggi ášši maŋŋel go earát ledje ovddidan cealkámušaideaset .
Sametinget behandlet saken 27. februar 2003 .
Sámediggi gieđahalai ášši guovvamánu 27. beaivvi 2003 .
Høringsbrev og utredning ble sendt følgende :
Gulaskuddanreive ja čielggadeapmi sáddejuvvui dáidda :
Norske Reindriftsamers Landsforbund ( NRL )
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi ( NBR )
Reindriftsstyret
Boazodoallostivra
Områdestyrene i Øst-Finnmark , Vest-Finnmark , Troms , Nordland , Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag / Hedmark reinbeiteområder
Nuorta-Finnmárkku , Oarje-Finnmárkku , Romssa , Nordlándda , Davvi-Trøndelága ja Lulli-Trøndelága / Hedmárkku guovllustivrrat
Reinbeitedistriktene
Boazodoallohálddahus
Kontaktutvalget for tamreinlagene i Sør-Norge
Lulli-Norgga boazoservviid gulahallanlávdegoddi
Norges Bondelag
Norgga Boanddaidsearvi
Norsk Bonde- og Småbrukarlag
Norgga boanddaid- ja smávvadálolaččaid searvi
Norges Fjellstyresamband
Norges Fjellstyresamband
Norges Naturvernforbund
Norgga Luonddugáhttensearvi
Dyrebeskyttelsen Norge
Norgga Elliidsuodjalus
Departementene
Departemanttat
Fylkeskommunene Finnmark , Troms , Nordland , Nord-Trøndelag , Sør-Trøndelag , Møre og Romsdal , Sogn og Fjordane , Hedmark , Oppland og Buskerud
Finnmárkku , Romssa , Nordlándda , Davvi-Trøndelága , Lulli-Trøndelága , Møre ja Romsdal , Sogn ja Fjordane , Hedmárkku , Opplándda ja Buskerud fylkkagielddat
Fylkesmannen i Finnmark , Troms , Nordland , Nord-Trøndelag , Sør-Trøndelag , Møre og Romsdal , Sogn og Fjordane , Hedmark , Oppland og Buskerud
Finnmárkku , Romssa , Nordlándda , Davvi-Trøndelága , Lulli-Trøndelága , Møre ja Romsdal , Sogn ja Fjordane , Hedmárkku , Opplándda ja Buskerud fylkkamánnit
Fylkeslandbruksstyrene i Finnmark , Troms , Nordland , Nord-Trøndelag , Sør-Trøndelag , Møre og Romsdal , Sogn og Fjordane , Hedmark , Oppland og Buskerud
Finnmárkku , Romssa , Nordlándda , Davvi-Trøndelága , Lulli-Trøndelága , Møre ja Romsdal , Sogn ja Fjordane , Hedmárkku , Opplándda ja Buskerud fylkkaeanandoallostivrrat
Kommunene i Finnmark , Troms og Nord-Trøndelag
Finnmárkku , Romssa ja Davvi-Trøndelága gielddat
Kommunene i Nordland unntatt Bø , Flakstad , Moskenes , Røst , Træna , Vega , Vestvågøy , Værøy og Øksnes
Nordlándda gielddaide , earret Bø , Flakstad , Moskenes , Røst , Træna , Vega , Vestvågøy , Værøy ja Øksnes
Kommunene Selbu , Tydal , Holtålen , Røros , Midtre Gauldal , Rennebu , Meldal og Oppdal i Sør-Trøndelag
Gielddaide Selbu , Tydal , Holtålen , Røros , Midtre Gauldal , Rennebu , Meldal ja Oppdal Lulli-Trøndelágas
Kommune Os og Engerdal i Hedmark
Gielddaide Os ja Engerdal Hedmárkkus
Kommunene Lom , Vågå , Gausdal , Øystre Slidre , Vang , Vestre Slidre , Nord-Aurdal , Sør-Aurdal , Etnedal , og Nordre Land i Oppland
Gielddaide Lom , Vågå , Gausdal , Øystre Slidre , Vang , Vestre Slidre , Nord-Aurdal , Sør-Aurdal , Etnedal ja Nordre Land Opplánddas
Kommunene Luster og Årdal i Sogn og Fjordane
Gielddaide Luster ja Årdal Sogn ja Fjordane fylkkas
Kommunene Hol , Hemsedal , Gol , Nes og Flå i Buskerud
Gielddaide Hol , Hemsedal , Gol , Nes ja Flå Buskerudas
Politidirektoratet
Politijadirektoráhtta
Regjeringsadvokaten
Ráđđehusadvokáhtta
Likestillingsombudet
Ovttadássásašvuođaáittardeaddji
Statens dyrehelsetilsyn
Stáhta elliiddearvvašvuođageahčču
Statskog SF
Statskog SF
Direktoratet for naturforvaltning
Luondduhálddašandirektoráhtta
Statens naturoppsyn
Stáhta luonddubearráigeahčču
Rettshjelpskontoret for Indre Finnmark
Sis-Finnmárkku Riekteveahkkekántuvra
Samerettsutvalget
Sámevuoigatvuođalávdegoddi
Dommerforeningen
Duopmársearvi
Den Norske Advokatforening
Norgga Advokáhttasearvi
Norsk Naturforvalterforening
Norsk Naturforvalterforening
Norsk Tjenestemannslag
Norsk Tjenestemannslag
Utdanningsforbundet
Oahppolihttu
Flerfaglig FellesOrganisasjon - 2 fo
Flerfaglig FellesOrganisasjon – 2 fo
Senere er utredningen , på bakgrunn av henvendelser til departementet , også sendt en del andre .
Jearaldagaid olis sáddejuvvui čielggadeapmi maŋŋel maiddái soames earáide :
Følgende har avgitt realitetsuttalelser :
Čuovvovaččat leat ovddidan realitehtacealkámušaid :
Meldal kommune
Meldal kommune
Rennebu kommune
Rennebu kommune
Midtre Gauldal kommune
Midtre Gauldal kommune
Verran kommune
Verran kommune
Rindal kommune
Rindal kommune
Områdestyret i Nord-Trøndelag reinbeiteområde
Davvi-Trøndelága guovllustivra
Måsøy kommune
Muosát gielda
Finnmark Senterparti
Finnmárkku Guovddášbellodat
Alta kommune
Álttá gielda
Arbeids- og administrasjonsdepartementet
Bargo- ja hálddašandepartemeanta
Fylkesmannen i Nord-Trøndelag
Davvi-Trøndelága fylkkamánni
Reinbeitedistrikt 20 Kvaløy / Fala
Orohat 20 Kvaløy / Fálá
Fylkesmannen i Nordland
Nordlándda fylkkamánni
Ytre Troms Reinsamelag
Olggut Romssa Boazosámisearvi
Marit M. Sara Eira
Marit M. Sara Eira
Reinbeitedistrikt 32-Silvetnjarga
Orohat 32-Silvvetnjárga Romssa fylkkamánni
Rendal Renselskap
Rendal Renselskap
Rettshjelpskontoret Indre Finnmark
Sis-Finnmárkku Riekteveahkkekántuvra
Den norske advokatforening
Norgga Advokáhttasearvi
Nordland fylkeskommune
Nordlándda fylkkagielda
Finansdepartementet
Finansdepartemeanta
Reinbeitedistrikt 33 Spalca
Orohat 33 Spalca
Samferdselsdepartementet
Johtolatdepartemeanta
Harstad kommune
Harstad gielda
Områdestyret i Sør-Trøndelag / Hedmark reinbeiteområde
Lulli-Trøndelága / Hedmárkku guovllustivra
Surnadal kommune
Surnadal kommune
Områdestyret i Troms reinbeiteområde
Romssa guovllustivra
Hammerfest kommune
Hámmárfeastta gielda
Fylkeslandbruksstyret i Finnmark
Finnmárkku fylkkaeanandoallostivra
Fylkesmannen i Hedmark
Hedmárkku fylkkamánni
Nord-Trøndelag fylkeskommune
Davvi-Trøndelága fylkkagielda
Kommunal- og regionaldepartementet
Gielda- ja guovlodepartemeanta
Justisdepartementet
Justiisadepartemeanta
Essand reinbeitedistrikt
Essand orohat
Norges naturvernforbund
Norgga luonddugáhttensearvi
Ellen Marit Somby Sara
Ellen Marit Somby Sara
Elgå reinbeitedistrikt
Elgå orohat Aarborte gielda
Politidirektoratet
Politiijadirektoráhtta
Fylkeslandbruksstyret i Nordland
Nordlándda fylkkaeanandoallostivra
Områdestyret i Vest-Finnmark reinbeiteområde
Ráissa gielda Oarje-Finnmárkku guovllustivra
Norske Reindriftsamers Landsforbund
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi
Områdestyret i Nordland reinbeiteområde
Nordlándda guovllustivra
Tydal kommune
Tydal kommune
Samenes naturressursforbund
Goahtegearret
Sør-Varanger kommune
Mátta-Várjjat gielda
Miljøverndepartementet
Birasgáhttendepartemeanta
Nettverk for reindriftskvinner i Kautokeino
Guovdageainnu boazodoallonissoniid fierpmádat
Finnmark jordskifterett
Finnmárkku eananjuohkindiggi
Områdestyret i Øst-Finnmark reinbeiteområde
Nuorta-Finnmárkku guovllustivra
Reindriftssjefen
Boazodoallohoavda
Kvalsund kommune
Fálesnuori gielda
Mange presiserer at loven må legge et grunnlag for en forsvarlig ressursforvaltning .
Váldoáššin lea ahte gulaskuddanásahusat leat oppalaččat mielas evttohusaide .
Forslaget om overføring av forvaltningsoppgaver på regionalt nivå til fylkesmannen blir stort sett avvist av reindriftsnæringen og Sametinget .
Máŋggas deattuhit ahte láhka ferte lágidit dili bealuštahtti resurssahálddašeapmái . Boazodoallu ja Sámediggi vuosttaldit árvalusa sirdit guovlulaš dási hálddašandoaimmaid fylkkamánnái .
Andre vurderer forslaget positivt .
Earát atnet dien árvalusa buorren .
3.2 Konsultasjoner
3.2 Ráđđádallamat
Avtale om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget ble underskrevet av kommunal- og regionalministeren og sametingspresidenten 11. mai 2005 .
Gielda- ja guovloministtar ja sámediggepresideanta vuolláičáliiga soahpamuša stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš ráđđádallamiid birra miessemánu 11. beaivvi 2005 .
Ved kongelig resolusjon 1. juli 2005 ble det stadfestet at de avtalte prosedyrene skal gjelde for hele statsforvaltningen .
Gonagaslaš resolušuvnna bokte suoidnemánu 1. beaivvi 2005 nannejuvvui ahte sohppojuvvon prosedyrat galget gustot olles stáhtahálddahussii .
Denne retten er nedfelt i ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater artikkel 6 .
Dát vuoigatvuohta lea nannejuvvon ILO-konvenšuvnnas nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešheanalaš stáhtain , 6. artihkkalis .
Konsultasjonsprosedyrene gjelder i saker som vil kunne påvirke samiske interesser direkte .
Ráđđádallamat galget čađahuvvot buot áššiin mat sáhttet njuolga guoskat sámi beroštumiide .
Revisjon av ny reindriftslov faller klart innenfor de saker som det skal konsulteres om .
Boazodoallolága rievdadeapmi lea čielgasit dakkár ášši mas galgá ráđđádallat .
Regjeringen bestemte etter tiltredelsen høsten 2005 at arbeidet med å få frem ny reindriftslov skulle prioriteres .
Go Ráđđehus ásahuvvui 2005 čavčča , de mearridii bargagoahtit ođđa boazodoallolágain . Dan dihte álggahuvvoje ráđđádallamat Sámedikkiin ja NBR:in .
Departementet har vært opptatt av å legge opp til grundige konsultasjoner , samt gjennomføre disse på en måte som tilfredsstiller kravene i konsultasjonsprosedyrene .
Departemeanta lea atnán deaŧalažžan lágidit buriid ráđđádallamiid , ja čađahit daid vuogi mielde mii lea sohppojuvvon ráđđádallamiid čađaheami birra .
Dette innebærer bl.a. åpenhet og plikt til å prøve å oppnå enighet .
Dat mielddisbuktá ee. rabasvuođa ja geatnegasvuođa oččodit ovttamielalašvuođa .
I november samme år ble første konsultasjonsmøte med Sametinget avholdt .
Skábmamánus seamma jagi dollojuvvui vuosttaš ráđđádallančoahkkin Sámedikkiin .
I januar 2006 ble første konsultasjonsmøtet på politisk nivå avviklet .
Ođđajagemánus 2006 dollojuvvui vuosttaš ráđđádallan politihkalaš dásis .
Det er avholdt totalt syv konsultasjoner etter Regjeringens tiltredelse .
Leat leamaš oktiibuot čieža ráđđádallama maŋŋel go dát Ráđđehus ásahuvvui .
I tillegg har det vært tett kontakt på administrativt nivå mellom konsultasjonsmøtene .
Dasa lassin lea hálddahuslaš dásis leamaš lagas oktavuohta ráđđádallančoahkkimiid gaskka .
I og med at det allerede forelå et grundig bakgrunnsmateriale gjennom reindriftslovutvalgets forslag , har partene hatt et godt utgangspunkt for konsultasjonene .
Go juo ledje vuđolaš duogášdieđut boazodoalloláhkalávdegotti barggu olis , de lea bealálaččain leamaš buorre vuođđu čađahit ráđđádallamiid .
Under konsultasjonene valgte man å konsentrere seg om de punkter i lovutvalgets forslag som ble ansett som spesielt viktige eller vanskelige .
Ráđđádallamiin leat válljen guorahallat daid osiid láhkalávdegotti árvalusas mat adnojit erenoamáš deaŧalažžan dahje váttisin .
På de første møtene ble det utvekslet notater mellom partene .
Vuosttaš čoahkkimis lonohalle bealálaččat notáhtaid .
Gjennom disse notatene ble det både trukket opp problemstillinger som man ønsket å drøfte spesielt , samt posisjoner i forhold til ny lov .
Dáid notáhtaid bokte leat sihke áššit biddjon ovdan maid háliidedje erenoamážit ságaskuššat , ja oaivilat ovddiduvvon ođđa lága hárrái .
Etter hvert ble forslag til lovtekst lagt fram som grunnlagsmateriale for konsultasjonsmøtene .
Dađi mielde ovddiduvvui evttohuvvon láhkateaksta gieđahallamii ráđđádallančoahkkimiin .
Etter at konsultasjonene var ferdig avsluttet i slutten av juni 2006 , utarbeidet departementet et nytt lovutkast som ble oversendt Sametinget for behandling i Sametingets plenum .
Go ráđđádallamat ledje loahpahuvvon geassemánu loahpas 2006 , de ráhkadii departemeanta ođđa láhkaárvalusa , mii sáddejuvvui Sámedikki gieđahallamii ollesčoahkkimis .
At Sametingets plenum skal gis anledning til å behandle lovforslaget før Regjeringen tar sin endelige beslutning , følger av konsultasjonsprosedyrene .
Ráđđádallansoahpamušas eaktuduvvo ahte Sámediggi galgá beassat gieđahallat láhkaevttohusa ovdal go Ráđđehus dahká loahpalaš mearrádusa .
NRL ble også gitt anledning til å komme med sine merknader til siste utkast .
NBR maid beasai buktit oainnus maŋemus evttohussii .
Reindriftsloven er den første loven av betydning for samiske interesser som fremmes for Stortinget etter at konsultasjonsprosedyrene ble fastsatt .
Boazodoalloláhka lea vuosttaš láhka mii guoská sámi beroštumiide mii ovddiduvvo Stuoradiggái maŋŋel go ráđđádallansoahpamuš mearriduvvui .
Det har derfor vært en del utfordringer knyttet til konsultasjonene .
Dan dihte leat leamaš soames hástalusat dáid ráđđádallamiid geažil .
Offentlighetsspørsmålet og forholdet til ordinære lovprosedyrer er sentralt i denne sammenheng .
Almmolašvuođagažaldat ja oktavuohta dábálaš láhkaprosedyraide leat guovddážis dán dáfus .
I tillegg har det vært ulike forventninger fra partene mht hvordan konsultasjonene skulle gjennomføres .
Dasa lassin leat bealálaččain leamaš dihto vuordámušat dasa movt ráđđádallamat galggaše čađahuvvot .
Av konsultasjonsveilederen som er utarbeidet fremgår det klart at Sametinget skal få innsyn i utkast til lovtekst , og at Sametingets plenum også skal gis anledning til å uttale seg om lovutkastet .
Ráđđádallanbagadusas mii lea ráhkaduvvon , daddjo čielgasit ahte Sámediggi galgá beassat oaidnit evttohuvvon láhkateavstta , ja ahte Sámedikki ollesčoahkkin galgá beassat cealkámuša buktit evttohuvvon láhkatekstii .
I og med at Sametingets plenum skulle få uttale seg , ville lovutkastet bli offentlig .
Ahte Sámedikki ollesčoahkkin galgá beassat oainnus cealkit , mielddisbuktá ahte láhkateaksta šaddá almmolaš .
Dette medførte at departementene , og deretter regjeringen , har fått seg forelagt lovutkastet to ganger .
Dat dagai ahte departemeanta , ja dasto Ráđđehus leat gieđahallan láhkateavstta guovtti geardde .
Et proposisjonsutkast ble ferdigstilt etter at lovutkastet var behandlet av Sametingets plenum , og deretter sendt på departementshøring .
Proposišuvdnaevttohus lea gárvvistuvvon maŋŋel go Sámediggi lea gieđahallan láhkaevttohusa , ja dat leat dasto easkka dan maŋŋel sáddejuvvon departemeanttaide guorahallamii .
Det er Regjeringens klare holdning at konsultasjonsprosedyrene ikke innebærer at selve lovproposisjonen skal være gjenstand for konsultasjoner .
Ráđđehusa čielga oaidnu lea ahte ráđđádallansoahpamuš ii mielddisbuvtte ahte ieš láhkaproposišuvdna galgá leat ráđđádallanfáddá .
Det er selve lovteksten som det skal konsulteres om .
Ráđđádallan galgá leat dušše láhkateavstta hárrái .
Sametinget har ytret ønske om å få seg forelagt mer materiale , og særlig merknadene til loven .
Sámediggi lea bivdán eanet dieđuid , ja eandalii mearkkašumiid láhkii .
Etter departementets vurdering hadde Sametinget det grunnlag som skulle til for at saken kunne forberedes for politisk behandling .
Departemeantta oainnu mielde lei Sámedikkis doarvái diehtu ovddidit ášši politihkalaš gieđahallamii .
For øvrig utarbeidet departementet et notat i etterkant av konsultasjonsmøtene for å avklare de spørsmål som Sametinget kom med i forbindelse med forberedelsen til politisk behandling .
Muđui ráhkadii departemeanta datte notáhta maŋŋel ráđđádallančoahkkimiid , čielggadan dihte gažaldagaid mat Sámedikkis ledje ášši gárvvisteamis politihkalaš gieđahallamii .
Det er ikke foretatt endringer av en slik karakter at det skulle tilsi nye konsultasjoner .
Eai leat dahkkon dakkár rievdadeamit mat eaktudivčče ođđa ráđđádallamiid .
Det er imidlertid foretatt nødvendige opprettinger og oppdateringer samt endringer av lovteknisk karakter .
Evttohus lea datte njulgejuvvon ja divvojuvvon gokko gávnnahuvvui darbbašlažžan ja leat soames láhkateknihkalaš rievdadeamit dahkkon .
Det har vært enighet på en god del punkter , mens synspunktene på andre områder divergerer .
Ollu čuoggáin lea leamaš ovttamielalašvuohta , ja eará čuoggáin lea fas goabbat oaivil .
Et sentralt punkt som det har vært uenighet om , er statens muligheter for ressurskontroll .
Guovddáš gažaldat man hárrái lea goabbat oaidnu , lea stáhta vejolašvuohta resurssaid bearráigeahččat .
Det redegjøres senere i proposisjonen for disse forhold , samt om andre forhold der utvalgets forslag er fraveket , herunder hvordan konsultasjonspartene har forholdt seg til spørsmålene .
Maŋŋelis dán proposišuvnnas čilgejuvvo eanet dán birra , ja eará beliid birra gokko lávdegotti árvalus ii leat čuvvojuvvon , dás maiddái makkár oaidnu ráđđádallanbeliin lea leamaš daid hárrái .
Dette gjøres dels i kapittel 8 og dels i kapittel 10 .
Dát lea muhtun muddui čielggaduvvon 8. kapihttalis ja muhtun muddui 10. kapihttalis .
2 Mangfold i det samiske samfunnet
2 Sámi servodaga máŋggabealatvuohta
Samerådet uttrykte i det samepolitiske program vedtatt under samenes 13. konferanse i Åre i 1986 følgende :
Sámeráđdi celkkii čuovvovačča sámiid 13. konferánssa mearridan sámepolitihkalaš prográmmas Åres jagi 1986 :
Vi samer er et folk , og rikenes grenser skal ikke bryte vårt folks fellesskap .
Mii , sámit , leat oktasaš čearda , eaige riikkaid ráját galgga rihkkut min čeardda oktavuođa .
Vi har vår egen historie , våre egne tradisjoner , vår egen kultur og vårt eget språk .
Mis lea iežamet historjá , árbevierut , kultuvra ja giella .
Fra våre fedre har vi fått i arv våre rettigheter til land og vann og våre næringsrettigheter .
Vánhemiinnámet leat árbin ožžon eatnan- , čázi- ja luondduriggodagaid ja ealáhus ­vuoigatvuođaid .
Samene som et folk og som urfolk har krevd både kulturelle , språklige og samfunnsmessige rettigheter som grunnlag for hele den mangfoldige samepolitiske utviklingen som har dannet basis for det samiske samfunnet , slik det ser ut i dag .
Sápmelaččat oktan álbmogin ja eamiálbmogin leat gáibidan sihke kultuvrralaš , gielalaš ja servodatlaš vuoigatvuođaid vuođđun visot dan máŋggabealat sámepolitihkalaš ovdáneapmái mii lea leamaš sámi servodaga vuođđun , nu mo dat lea dál .
Ettersom den samiske samfunnsstrukturen har utviklet seg bl.a. med etablering av sametingene og samiske institusjoner , har mangfoldet i det samiske samfunnet mer og mer kommet til syne .
Dađis go sámi servodatstruktuvra lea rievdan ee. sámedikkiid ja sámi ásahusaid ásahettiin , de lea sámi servodaga máŋggabealatvuohta ihtigoahtán eanet .
Samene er ett folk , med mange forskjellige næringsmessige , språklige og kulturelle tilpasninger som alle har sine egne behov ut fra egne forutsetninger .
Sápmelaččat leat oktasaš čearda , máŋggalágan ealáhuslaš , gielalaš ja kultuvrralaš heivehallamiiguin , main leat iežaset dárbbut iežaset eavttuid vuođul .
Det samiske samfunnet kan deles inn på ulike måter språklig , næringsmessig , geografisk og kulturelt , som for eksempel østsamer , nordsamer , lulesamer , pitesamer , sørsamer , bysamer , markasamer , sjøsamer og reindriftsamer .
Sámi servodaga sáhttá juohkit máŋgga láhkai gielalaččat , ealáhuslaččat , geográfalaččat ja kultuvrralaččat , omd. nuortalažžan , davvisápmelažžan , julevsápmelažžan , bihtánsápmelažžan , lullisápmelažžan , gávpotsápmelažžan , márkosápmelažžanžžan , mearrasápmelažžan ja boazosápmelažžan .
Disse gruppene har forskjellige tilpasninger til den felles samiske kulturen og utgjør til sammen den samiske kulturens helhet .
Dáin joavkkuin leat máŋggalágan heivehallamat oktasaš sámi kultuvrii ja leat ovttas sámi kultuvrra ollisvuohta .
Betingelsene for utøvelse av samisk språk og kultur er forskjellig rundt om i landet .
Sámegiela ja dan kultuvrra doaimmaheamis leat sierralágan eavttut dán riikkas .
I enkelte områder er samisk språk og kultur en synlig og naturlig del av hverdagslivet .
Muhtin guovl . ­luin lea sámegiella ja - kultuvra árgabeaivvis oidnosis ja diehttelas .
I andre deler av landet kan arbeidet med revitalisering og utvikling av samisk språk og kultur være en daglig utfordring .
Riikka eará guovlluin sáhttá sámegiela ja - kultuvrra ealáskahttin ja ovdánahttin leat beaivválaš hástalussan .
Vilkårene for den enkelte sames og grupper av samers utvikling er avhengig av tilrettelegging gjennom offentlig politikk .
Jus galggaš ovttaskas sápmelačča ja sámi joavk ­kuid eavttut sáhttit ahtanuššat , de lea das gitta ahte almmolaš politihka bokte láhččojuvvo dasa .
Dette gjelder ikke minst statlige organ på nasjonalt , regionalt og lokal nivå .
Dát guoská áinnas stáhta ásahusaide našunála , regionála ja báikkálaš dásis .
Samtidig har kommunene og fylkeskommunene et stort ansvar for å legge forholdene til rette for utviklingen av samisk språk og kultur lokalt og regionalt , ut fra forutsetningene i de ulike områdene .
Seammás lea gielddain ja fylkkagielddain stuorra ovddasvástádus láhčit dili nu ahte sámegiella ja - kultuvra ovdána báikkálaččat ja regiovnnalaččat , daid guovlluid eavttuid vuođul .
I utviklingen av samepolitikken forholder nasjonale myndigheter seg først og fremst til Sametinget .
Sámepolitihka ovdánahttimis dollet riikka eiseválddit oktavuođa ovddimustá Sámedikkiin .
Sametinget foretar prioriteringer som regjeringen søker å legge til grunn for sin politikk .
Sámediggi vuoruha dan maid ráđđehus bidjá vuođđun iežas politihkkii .
Sametinget har en rekke tiltak rettet mot de forskjellige samiske kulturelle , språklige og næringsmessige gruppene , og har kontorsteder både i sjøsamiske , lulesamiske og sørsamiske områder , i tillegg til i Indre Finnmark .
Sámedikkis leat moanat doaibmabijut mat gusket iešguđet sámi kultuvrralaš , gielalaš ja ealáhuslaš joavkkuide , ja das leat kántuvrrat sihke mearrasámi , julevsámi ja lullisámi guovlluin , lassin Sis-Finnmárkkus .
Samiske institusjoner , som kulturhus , museer og samiske språksentre i de forskjellige områdene er viktige arenaer for å styrke og utvikle gruppenes særegne språk og kultur .
Sámi ásahusat , nugo kulturviesut , museat ja sámi giellaguovddážat iešguđet guovlluin leat dehálaš arenat nannet ja ovddidit joavkkuid mihtilmas giela ja kultuvrra .
Undervisning i samisk i barnehagen og i grunn- og videregående skole er viktig for at de oppvoksende generasjoner skal få en sikker forankring i samisk språk og kultur .
Samegiela oahpahus mánáidgárddis ja vuođđo- ja joatkkaskuvllain lea dehálaš , vai bajásšaddi buolvvat ožžot nana vuođu sámegielas ja - kultuvrras .
På tross av en stadig mer offensiv utvikling av samepolitikk og samepolitiske tiltak fra nasjonale myndigheters side , har de forskjellige samiske gruppene mange spesielle behov og utfordringer som ikke så lett synliggjøres i den generelle samepolitikken .
Vaikke našunála eiseválddit jođihitge dađis alvvalat ovdánahtti sámepolitihka ja sámepolitihkalaš doaibmabijuid , de leat iešguđet sámi joavkkuin ollu ja sierra dárbbut ja hástalusat mat eai nu álkit boađe oidnosii oppalaš sámepolitihkas .
I politikkutformingen må det derfor tas hensyn til variasjoner internt i det samiske samfunnet .
Politihka hábmedettiin ferte danne váldit vuhtii sámi servodaga siskkáldas erohusaid .
I dag finnes det et mangfold av samiske organisasjoner og institusjoner som arbeider både med lokale og nasjonale samiske spørsmål .
Dál leat viehka ollu sámi organisašuvnnat ja ásahusat mat barget sihke báikkálaš ja našuvnnalaš sámi áššiiguin .
De samiske organisasjonene spiller en viktig rolle i arbeidet med revitalisering og utvikling av samisk identitet , språk , kultur , næringer og samfunnsliv i lokalsamfunnene .
Sámi organisašuvnnain lea dehálaš sajádat báikegottiin ealáskahttit ja ovddidit sámi identitehta , giela , kultuvrra , ealáhusaid ja servodateallima .
Lokale organisasjoner er viktige samarbeidspartnere for kommunene og fylkeskommunene i utviklingen av den lokale og regionale samepolitikken .
Báikkálaš organisašuvnnat leat dehálaš ovttasbargoguoimmit gielddaide ja fylkkagielddaide báikkálaš ja regiovnnalaš sámepolitihka ovdánahttimis .
Det er en nær sammenheng mellom forekomsten av samiske organisasjoner og institusjoner i ulike samiske områder og utviklingen av en offentlig politikk som tar hensyn til samiske interesser i de ulike lokalsamfunn og regioner .
Lea lagaš oktavuohta das ahte man galle sámi organisašuvnna ja ásahusa leat sierranas sámi guovlluin ja almmolaš politihka ovdánahttimis , mii váldá vuhtii sámi beroštumiid iešguđet báikegottiin ja regiovnnain .
En fortsatt utvikling av samiske institusjoner og organisasjoner er derfor viktig .
Sámi ásahusaid ja organisašuvnnaid ovdánahttin ovddasguvlui lea danne dehálaš .
2.1 Samisk statistikk
2.1 Sámi statistihkka
Det foretas ikke offisiell registrering av hvem som er samer eller som har samisk identitet eller bakgrunn , og det er ingen som vet nøyaktig hvor mange samer det er eller hvor mange som tilhører ulike samiske grupper .
Almmolaččat ii registrerejuvvo gii lea sápmelaš , dahje guđes lea sámi identitehta dahje duogáš , iige oktage dieđe justa man galle sápmelačča leat dahje man gallis gullet iešguđet sámi jovkui .
Ulike anslag bygger på ulike forutsetninger .
Máŋggalágan meroštallan lea máŋggalágan eavttuid vuođul .
Det har imidlertid vært anslått at det er mellom 50 000 og 65 000 samer i Norge .
Lea almmatge meroštallon ahte leat gaskal 50 000 ja 65 000 sápmelačča Norggas .
På nettsidene www.sami-statistics.info er det en oversikt over ulike anslag over den samiske befolkningen , samiske språkbrukere m.v. .
www.sami-statistics.info neahttasiidduin oaidná mo leat meroštallan sámeálbmoga logu , sámegielagiid logu jna. .
I Norge bor det i dag samer over hele landet .
Norggas ásset dál sápmelaččat miehtá riikka .
Selv om det ikke forligger noen landsomfattende oversikt over samenes bosetting , er det alminnelig kjent at mange samer i dag også er bosatt utenfor det tradisjonelle bosettingsområdet .
Váikke riikadásis eai leat makkárge logut das gos sápmelaččat ásset , de lea dihtosis ahte ollu sápmelaččat dál ásset olggobealde árbevirolaš ássanguovlluidge .
De tradisjonelle samiske områdene , inklusive områder der det i dag drives reindrift , utgjør 40 pst. av Norges fastlandsareal .
árbevirolaš sámi guovllut , oktan guovlluin gos dál jođihuvvo boazodoallu , lea sullii 40 proseantta Norgga nannámis .
Flertallet av samene bor i dag utenfor forvaltningsområdet for samisk språk , som er det området der de mest omfattende samepolitiske tiltakene hittil er iverksatt .
Sápmelaččain ássá eanetlohku dál olggobealde sámegiela hálddašanguovllu , mii lea dat guovlu gos eanemus sámepolitihkalaš doaibmabijut leat dássážii álggahuvvon .
I Sametingets valgmanntall var det ved valget i 2005 registrert ca 12 500 samer .
Sámedikki válgalogus , mii lea sámi jienastuslohku , ledje jagi 2005 válggas sullii 12 500 sápmelačča .
Tallet har vært økende fra valg til valg .
Lohku lea lassánan válggas nubbái .
Selv om valgmanntallet gir en pekepinn på fordelingen av den samiske befolkningen i dag , kan ikke valgmanntallet legges til grunn for antallet samer .
Vaikke válgalohku dušše čujuha gos sápmelaččat dál ásset , de ii sáhte sámi jienastuslohku leat vuođđun sápmelaččaid lohkui .
Valgmanntallet er kun ment for bruk i forbindelse med valg til Sametinget , jf. kap. 7.8 .
Sámi jienastus lea oaivvilduvvon dušše geavahuvvot sámediggeválggaid oktavuođas , gč. kap. 7.8 .
Mange samer har av ulike grunner valgt å ikke skrive seg inn i manntallet .
Ollu sápmelaččat leat iešguđet sivaid geažil válljen orrut čálekeahttá iežaset jienastuslohkui .
2.1.1 Utvikling av samisk statistikk
2.1.1 Sámi statistihka ovddideapmi
Det er viktig å bringe fram kunnskap om samiske forhold som grunnlag for gjennomføring av samepolitikken , nasjonale lover og internasjonale konvensjoner .
Lea dehálaš ovdanbuktit máhtu sámi diliid birra mii galgá leat vuođđun čađahit sámepolitihka , našunála lágaid ja riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid .
Internasjonale overvåkningskomiteer til konvensjoner / pakter har jevnlig etterlyst datamateriale som dokumenterer situasjon , tilstand og utvikling for samene innenfor ulike samfunnsområder , samt en nærmere tallfesting .
Konvenšuvnnaid / soahpamušaid riikkaidgaskasaš gozihanlávdegottit leat jámma ohcalan diehtoávdnasiid mat duođaštit sápmelaččaid dili , dilálašvuođa ja ovdáneami iešguđet servodatsurggiin , ja čielgasat loguid .
FNs permanente forum for urfolk har oppfordret medlemslandene til å utarbeide statistiske oversikter som belyser urfolkene situasjon .
ON eamiálbmogiid bistevaš forum lea hástalan miellahttoriikkaid ráhkadit statistihkalaš visogovaid , mat čuvgejit eamiálbmogiid dili .
Sametinget har siden 2003 hatt i gang et utviklingsarbeid av samiskrelatert statistikk i Norge i samarbeid med Sámi Instituhtta / Nordisk Samisk Institutt og Statistisk sentralbyrå ( SSB ) .
Norgga sámediggi lea jagi 2003 rájes bargan sámiide guoskevaš stahtistihkain ovttas Sámi Instituhtain ja Statistihkalaš guovddášdoaimmahagain ( Statistisk sentralbyrå ( SSB ) ) .
Kommunal- og regionaldepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet har i årene 2003 – 2007 støttet utviklingsprosjektet med til sammen 3,05 mill. kroner .
Gielda- ja guovlodepartemeanta ja Bargo- ja searvadahttindeparte ­meanta leat 2003 – 2007 áigodaga dorjon ovdánahttinprošeavtta oktiibuot 3,05 milj. ruvnnuin .
Det overordnede målet er å etablere en permanent ordning for utarbeiding og formidling av samiskrelatert statistikk for samfunnsplanlegging og forsk ­ningsformål .
Bajimus ulbmil lea ásahit bistevaš ortnega vai beassá ráhkadit ja gaskkustit sámiide guoskevaš stahti-s ­tihka servodatplánemii ja dutkanáigumušaide .
Bakgrunnen for prosjektet er den utbredte mangelen på oppdaterte talldata om samiske samfunnsforhold .
Prošeavtta duogáš lea go lea nu stuorra váilivuohta ođastuvvon loguin sámi servodatdilálašvuođa birra .
Data finnes i stor grad , men er spredt i forskjellige typer materiale og dokumenter hos ulike institusjoner og forvaltningsorganer .
Dieđut leat gal viehka muddui , muhto leat biđgejuvvon máŋggalágan ávdnasiidda ja doku ­meanttaide iešguđet ásahusain ja hálddašanorgánain .
Prosjektets hovedmål er å legge til rette for utvikling og drift av innholdsmessige , organisatoriske og teknologiske løsninger som kan gi samlet tilgang til ulike typer talldata og offisiell statistikk med relevans for samiske samfunnsforhold i nyere tid .
Prošeavtta váldomihttun lea láhčit dili vai sáhttá ovddidit ja jođihit sisdoalu dáfus , organisatoralaš ja teknologalaš čovdosiid , maid bokte fidne máŋggalágan lohkodieđuid ja virggálaš statistih ­kaid mat leat áššáiguoskevaččat ođđasat áiggi sámi servodatdilálašvuođaide .
Et langsiktig mål er å medvirke til utvikling av allsamisk statistikk på tvers av landegrensene i nord og til samiske bidrag innen internasjonal urfolksstatistikk .
Guhkesáiggi mihttun lea mielváikkuhit dasa mo ovddidit oppa sámi stati ­stihka riikkarájáid rastá davvin ja sámi oassái riik ­kaidgaskasaš eamiálbmotstatistihkas .
I prosjektet er det arbeidet med nødvendige grunnlagsspørsmål ( teoretiske , metodiske og organisatoriske ) og med utvikling av web-side med linker til samiskrelaterte data .
Prošeavttas lea bargan dárbbašlaš vuođđo-gažaldagaiguin ( teorehtalaš , metodalaš ja organisatoralaš ) ja web-siiddu ráhkademiin mas leat liŋkkat sámiide guoskevaš dieđuide .
Samisk samfunnsvitenskapelig database er et forsk ­nings- og utviklingsprosjekt ved ( NSI ) .
Sámi servodatdieđalaš diehtovuođđu lea ( NSI ) dutkan- ja ovdánahttinprošeakta .
Se innholdet på nettstedet www.sami-statistics.info .
Geahča dan birra neahttabáikkis www.sami-statistics.info .
2.1.2 Samisk statistisk årbok
2.1.2 Sámi statistihkalaš jahkegirji
Som et ledd i prosjektet ble Samisk statistisk årbok utgitt første gang i 2006 av Statistisk sentralbyrå ( SSB ) .
Prošeavtta oassin almmuhii Statistisk sentralbyrå ( SSB . ) Sámi statistihkalaš jahkegirjji vuosttaš geardde jagi 2006 .
Utarbeidelsen skjer i samarbeid med Sámi Instituhtta / Nordisk Samisk Institutt .
Dán ráhkada ovttas Sámi Instituhtain .
Oppdragsgiver er Sametinget .
Bargoaddi lea Sámediggi .
Statistikken er avgrenset geografisk til virkeområdet for Samisk utviklingsfond som dekker visse områder nord for Saltfjellet .
Geográfalaččat lea statistihkka ráddjejuvvon Sámi ovdánahttin ­foandda ( SOF ) geográfalaš doaibmaguvlui , ja dat gokčá vissis guovlluid Sáltoduoddara davábealde .
Svakheten med en slik avgrensning er at det bor mange som ikke er samer innenfor områdene , samtidig som det bor mange samer utenfor dette området .
Dán ráddjema heajut bealli lea ahte dán guovllus orrot ollugat guđet eai leat sápmelaččat , seammás go orrot ollu sápmelaččat olggobealde dán guovllu .
Dette gjelder blant annet samer i sørsamiske områder , i byer og i større tettsteder .
Dát guoská omd. sápmelaččaide lullisámi guovllus , gávpogiin ja stuorát báikegottiin .
Tematisk dekker statistikken i hovedsak aspekter ved befolkningens størrelse og sammensetning , utdanningsforhold og nærings- og arbeidsliv .
Statistihkka gokčá fáttálaččat vuosttažettiin álbmoga sturrodaga ja čoahkádusa , oahppodilálašvuođaid , ja ealáhus- ja bargoeallima beliid .
I tillegg presenteres statistikk hvor den geografiske rammen er hele landet .
Lassin čájehuvvo statistihkka mas olles riika lea geográfalaš rámman .
Dette gjelder sametingsvalg , reindrift og samiskopplæring i barnehager og skoler .
Dát guoská sámediggeválggaide , boazodollui ja sámegieloahpahussii mánáidgárddiin ja skuvllain .
Samisk statistisk årbok utgis annet hvert år og publiseres på norsk og nordsamisk .
Sámi statistihkalaš jahkegirji almmuhuvvo juohke nuppi jagi sihke dárogillii ja davvisámegillii .
Siste versjon ble gitt ut i 2008 ( Norges offisielle statistikk D 343 ) og finnes på nettstedet www.ssb.no/samer .
Maŋimuš veršuvdna almmuhuvvui jagi 2008 ( Norges offisielle statistikk D 343 ) ja lea www.ssb.no/samer neahttabáikkis .
2.1.3 Individbasert samestatistikk
2.1.3 Sámestatistihkka ovttaskas olbmuid vuođul
Statistisk sentralbyrå har gjennomført en utredning om muligheter til å lage en individbasert statistikk over den samiske befolkningen .
Statistisk sentralbyrå lea čielggadan vejolaš-vuođaid ráhkadit ovttaskas olbmuid vuođul statistih-ka sámeálbmoga birra .
For å lage statistikk kreves det en populasjon .
Statistihka ráhkadeapmái dárbbašuvvo populašuvdna .
Hensikten med utredningen var i utgangspunktet å gi så klare svar som mulig på om det finnes et datamateriale og en metode som gjør det mulig å produsere statistikk over den samiske befolkningen av en kvalitet som er god nok til publisering .
Čielggadeami áiggan lei álggus oažžut áigái nu čielga vástádusaid go vejolaš das ahte leatgo fidnemis diehtoávdnasat ja metoda man mielde sáhttá ráhkadit statistihka sámeálbmogis , ja mas lea nu buorre kvalitehta ahte dohkke almmuhuvvot .
I utredningen beskrives flere registre som kunne være aktuelle å bruke som grunnlag for å etablere en samlet , anonymisert populasjon av samer .
Čielggadeamis čilgejuvvojit máŋga registara mat soitet leat áigeguovdilat geavahit vuođđun , go áigumuš lea ráhkadit sápmelaččain anonymiserejuvvon čoahkkelogu .
Det viktigste er Sametingets valgmanntall .
Dehálamos lea Sámedikki jienastuslohku .
Videre beskrives en mulig metode for avgrensning av en statistisk populasjon av samer ut fra de samene som er registrert i eksisterende registre .
Dasto válddahallo vejolaš vuohki mo ráddjet sápmelaččain statistihkalaš populašuvnna daid sápmelaččaid gaskkas guđet leat čállon dálá registariin .
Sametinget har bestemt at Sametingets valgmanntall ikke skal kunne brukes som grunnlag for utredning av en individbasert statistikk .
Sámediggi lea mearridan ahte Sámedikki jienastuslohku ii galgga geavahuvvot vuođđun ovttaskas olbmo statistihka čielggadeapmái .
SSBs utredning konkluderer med at videre utviklingsarbeid med produksjon av et individbasert samestatistikk og utprøving av metode , ikke er mulig så lenge datamateriale fra eksisterende sentrale registre , herunder Sametingets valgmanntall , ikke kan gjøres tilgjengelig for etablering av en statistisk samisk populasjon .
SSBa čielggadeami loahppacealkka lea ahte ovdánahttinbargu dás duohko ovttaskas olbmuid vuođul statistihka ráhkademiin ja metodaid geahččalemiin , ii leat vejolaš nu guhká go dálá guovddáš registariid diehtoávdnasiid , oktan Sámedikki jienastusloguin , ii oaččo geavahit statistihkalaš sámi populašuvnna ráhkadeami oktavuođas .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet ønsker i samarbeid med Sametinget å se på hvordan man kan komme videre i arbeidet med individbasert samisk statistikk .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta dáhttu ovttas Sámedikkiin gávnnahit mo sáhttá joatkit ovttaskas olbmuid vuođul statistihkkabargguin .
2.1.4 Faglig analysegruppe
2.1.4 Fágalaš guorahallanjoavku
Med bakgrunn i prosedyrene for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget , har Arbeids- og inkluderingsdepartementet sammen med Sametinget etablert en faglig analysegruppe for samisk statistikk som årlig skal legge fram en rapport til departementet og Sametinget .
Stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš ráđđádallanprosedyraid vuođul , lea Bargo- ja searvadahttindepartemeanta ovttas Sámedikkiin ceggen sámi statistihkkii fágalaš guorahallanjoavkku , mii jahkásaččat galgá departementii ja Sámediggái bidjat ovdan raportta .
Formålet med etableringen er å styrke faktagrunnlaget for vurderinger og beslutninger i konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Ceggema ulbmilin lea nannet stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš ráđđádallamiid árvvoštallamiid ja mearridemiid fáktavuođu .
Gruppens rapport skal , så langt mulig , gi oversikt over og analyse av situasjon og utviklingstrekk i det samiske samfunnet innen ulike samfunnsområder .
Joavkku raporta galgá , nu guhkás go vejolaš , čájehit ja buktit guorahallama sámi servodaga dilis ja daid ovdánansárgosiin máŋggalágan servodatsurggiin .
Rapporten legges til grunn for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Raporta galgá leat vuođđun ráđđádallamiidda gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki .
Utarbeidelsen av rapporten skal ta utgangspunkt i foreliggende statistikk og / eller annen relevant data og informasjon fra evaluerings- , utrednings- og forsk nings ­arbeid .
Raportta hábmema vuolggasadjin galgá leat dálá statistihkka ja/dahje eará guoskevaš dieđut ja árvvoštallan- , čielggadan- ja dutkanbarggu dieđut .
Nordisk Samisk Institutt ivaretar sekretariatsfunksjonen .
Sámi Instituhtta fuolaha čállin ­doaimma .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har i 2008 bevilget 800 000 kr til analysegruppens virksomhet og drift av sekretariatet .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta lea jagi 2008 juolludan 800 000 ruvnno guorahallanjoavkku doibmii ja čállingotti jođiheapmái .
2.2 Østsamer / skoltesamer
2.2 Nuortalaččat / golttát
Østsamenes / skoltesamenes historiske og nåværende bosetning er i Sør-Varanger kommune , først og fremst i Neiden , men også i Kirkenes og i Pasvikdalen .
Nuortalaččaid historjá ja dálá ássan lea Mátta-Várj ­jaga gielddas , vuosttažettiin Njávdámis , muhto Girkon ­járggas ja Báhčaveaileagisge .
Gruppen er liten , og representerer den eneste bæreren av østsamisk / skoltesamisk kultur i Norge .
Dát joavku lea unni , ja ovddasta áidna nuortalaš / skoaltalaš kulturguoddi Norggas .
Hovedbosettingen av østsamene i Finland er i Sevettijärvi og i Nellim ved Enaresjøen .
Suomabealde lea nuortalaččaid váldoássan Čeavetjávrris ja Njellimis Anárjávregáttis .
På russisk side av grensen er det flere små østsamiske bosettinger langs Tuoloma-vassdraget .
Ruoššabealde rájá leat máŋga unnit nuortalaš báikki Tuollámjohkagáttis .
Østsamer / skoltesamer bor også i byene på Kola-området .
Nuortalaččat ásset vel gávpogiin Guoládat-guovllus .
Figur 3.1 Østsamisk / skoltesamisk område
Govus 3.1 Sää ’ mvu ’ vdd
Ved grenseoppgangen mellom Sverige-Norge og Russland-Finland i 1826 ble østsamenes / skoltesamenes siida ( samfunn ) delt i to .
Riikkarájáid geassima okavuođas gaskal Ruoŧa- Norgga ja Ruošša-Suoma 1826:s juhkkojuvvui nuortalaččaid / golttáid siida ( servodat ) guovtti oassái .
Inntil da flyttet disse mellom sommerboplassen i Neiden og vinterboplassen som ligger i områder lengst nord i dagens Finland .
Dan rádjai ledje sii johtán gaskal geasseorohaga Njávdámis ja dálveorohaga mii lea davimuččas dálá Suomas .
Som følge av 2. verdenskrig ble gruppen igjen delt da Finland avsto Petsamo-området ( Petsjenga ) til Russland .
Nuppi máilbmesoađi geažil juhkkojuvvui fas joavku , go Suopma liigudii Beahcán-guovllu Ruššii .
Mange flyttet da til Finland .
Máŋgasat fárrejedje dalle Supmii .
I tillegg har valgordningen for Sametinget i Finland gjort det mulig for skoltesamene å oppnå representasjon i tinget .
Dasa lassin lea suomabeale Sámedikki válgaortnet dahkan vejolažžan nuortasápmelaččaide juksat áirasiid diggái .
Historiske hendelser og statenes politikk har delt den østsamiske / skoltesamiske gruppen .
Historjjálaš dáhpáhusat ja stáhtaid politihkka lea juohkán nuortalaččaid / skoaltasápmelaččaid .
Dette har bidratt til at gruppen har mistet sine rettigheter og er kommet i en vanskelig situasjon både språklig , kulturelt og næringsmessig .
Dán geažil lea dát joavku massán vuoigatvuođaidis ja lea šaddan váttis dillái sihka gielalaččat , kultuvrralaččat ja ealáhusaid dáfus .
Det fins noen få østsamiske / skoltesamiske organisasjoner i Neiden .
Leat hui moadde nuortalaš golttáid organisašuvnna Njávdámis .
Disse har beskjedne ressurser til rådighet for sin virksomhet .
Dáin leat vátna resurssat doibmii .
Skoltesamene har siden 1500-tallet bekjent seg til den russisk-ortodokse tro .
Nuortalaččat leat 1500-logu rájes dovddastan ruošša-ortodoksalaš oskui .
Det ble da bygd et ortodokst kapell i Neiden som står i Skoltebyen .
Dalle huksejuvvui ortodoksalaš kapealla Njávdámii mii lea Nuortalašgávpogis .
Kapellet er knyttet til klosteret i Petsjenga og er fortsatt i bruk .
Kapealla gullá Beahcáma kloastarii ja lea ain anus .
Skoltebyen er fredet fra 2000 .
Skoaltagávpot lea ráfáidahtton jagi 2000 rájes .
Formålet med fredningen er å sikre og ta vare på de kulturhistoriske , religiøse og landskapsmessige verdier som Skoltebyen representerer for østsamisk / skoltesamisk kultur .
Ráfáidahttima ulbmil lea sihkkarastit ja áimmahuššat kulturhistorjjálaš , vuoiŋŋalaš ja eana-datlaš árvvuid maid Skoaltagávpot ovddasta nuortalaš / golttáid kultuvrii .
Sametinget har ansvaret for forvaltning og skjøtsel av området .
Sámediggi ovddasvástida hálddašit ja dikšut guovllu .
Det østsamiske / skoltesamiske miljøet deltar i arbeidet .
Nuortalaš / golttáid biras oassálastá barggus .
I forbindelse med Norges rapportering på rasediskrimineringskonvensjonen , påpekte FNs rasediskrimineringskomité ( CERD ) høsten 2006 at finnmarksloven ikke tar opp østsamenes spesielle situasjon .
Dan oktavuođas go Norga raporterii nállevealahankonvenšuvnna olis , čujuhii ON nállevealahanlávdegoddi ( CERD ) 2006 čavčča ahte finnmárk-kuláhka ii meannut nuortalaččaid erenomáš dilálašvuođa .
Komiteen anbefaler at Norge tar ytterligere skritt for å få vedtatt særlige og konkrete tiltak for å sikre at bestemte grupper av urfolk som er særlig sårbare , nærmere bestemt østsamene , får tilfredsstillende utvikling og beskyttelse .
Lávdegoddi rávve ahte Norga ain bargá ovddasguvlui oažžun dihtii mearridit ere-noamáš ja konkrehta doaibmabijuid sihkkarastin ­dihtii ahte dihto eamiálbmotjoavkkut mat leat hir ­bmat rašis dilis , namalassii nuortalaččat , ožžot dohkálaš ovdánahttima ja suodjaleami .
2.2.1 Arbeidet for østsamisk / skoltesamisk språk og kultur
2.2.1 Barggut nuortalaččaid / skoaltalaččaid giela ja kultuvrra ovddas
Østsamisk / skoltesamisk språk er en av 10 samiske hoveddialekter .
Nuortalaččaid / golttáid giella lea okta 10 sámi váldosuopmanis .
Det er få som behersker østsamisk / skoltesamisk i Norge i dag .
Eai leat gallis guđet máhttet nuortalašgiela Norggas .