pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kongen kan ved forskrift gjøre unntak fra kravet om spesiell tillatelse for fartøy under en viss størrelse, og for fiske og fangst etter bestemte arter, med bestemte redskaper eller i bestemte områder.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain spiehkastit sierralohpegáibádusas fatnasiid várás, mat leat dihto sturrodaga uhcibut, ja dihto šlájaid guolásteami ja bivddu várás, dihto bivdosiid várás dahje dihto guovlluid várás.
En spesiell tillatelse i medhold av § 12 gis til fartøyets eier for ett bestemt fartøy.
Sierralobi viidodat Sierralohpi § 12 vuođul addojuvvo fanaseaiggádii ovtta dihto fatnasa ovddas.
Andre enn den fysiske eller juridiske person som innehar tillatelsen, kan ikke uten egen tillatelse drive fiske eller fangst med fartøyet.
Earát go dat fysihkalaš dahje juridihkalaš persovdna, geas lea sierralohpi, eai sáhte sierralobi haga guolástit dahje bivdit dáinna fatnasiin.
§ 4 tredje ledd og § 7 tredje ledd gjelder tilsvarende for spesielle tillatelser.
§ 4 goalmmát lađas ja § 7 goalmmát lađas gustojit seamma láhkai sierralobiid várás.
Tildeling av nye spesielle tillatelser til enkelte former for fiske og fangst
Ođđa sierralobiid addin muhtunlágan guolástemiide ja bivdduide
Når departementet ved en vurdering ut fra lovens formål finner at det totale antallet spesielle tillatelser til en form for fiske eller fangst skal økes, og at departementet derfor skal foreta tildeling av nye tillatelser, skal departementet fatte særskilt beslutning om at slik tildeling skal skje.
Go departemeanta lága ulbmila vuođul gávnnaha ahte muhtun guolásteami dahje bivddu sierralobiid logu ollislaččat galgá lasihit, ja ahte departemeanta danne galgá addit ođđa lobiid, de galgá departemeanta dahkat sierra mearrádusa ahte dakkár addin galgá dahkkojuvvot.
Nye tillatelser skal lyses ut offentlig.
Ođđa lobit galget almmuhuvvot almmolaččat.
Når særlige grunner tilsier det, kan tildeling av ny tillatelse skje uten offentlig utlysning.
Go erenoamáš dilálašvuođat dahket dan govttolažžan, de sáhttá ođđa lohpi addojuvvot almmolaš almmuheami haga.
Tildeling etter første ledd skal foretas etter en samlet vurdering av søkerne ut fra lovens formål, herunder regler gitt i medhold av § 12 tredje ledd.
Lohpi vuottas lađđasa vuođul galgá addojuvvot go leat ohcciid árvvoštallan ollislaččat lága ulbmila ektui, dás maiddái § 12 goalmmát lađđasa njuolggadusaid ektui.
Ombygging av fartøy
Fatnasa rievdadeapmi
Fartøy med spesiell tillatelse kan ikke bygges om på en slik måte at fangstkapasiteten økes, uten at det er gitt ny spesiell tillatelse.
Fanas mas lea sierralohpi, ii galgga rievdaduvvot ođđa sierralobi haga nu ahte bivdonákca stuorru.
Bortfall og tilbakekall av en spesiell tillatelse
Sierralobi massin ja eretváldin
En spesiell tillatelse faller bort dersom ervervstillatelsen for fartøyet bortfaller eller tilbakekalles.
Sierralohpi massojuvvo go massá fatnasa ealáhuslobi dahje ealáhuslohpi váldojuvvo eret fatnasis.
Bestemmelsene i § 10 om bortfall av ervervstillatelse og § 11 om tilbakekall av ervervstillatelse gjelder tilsvarende for spesiell tillatelse.
§ 10 mearrádusat eáláhuslobi massima birra ja § 11 mearrádusat ealáhuslobi eretváldima birra gustojit seamma láhkai sierralobi várás.
Kongen kan tilbakekalle alle spesielle tillatelser som er gitt for en bestemt type fiske eller fangst.
Gonagas sáhttá eretváldit buot sierralobiid mat leat addojuvvon dihtolágan guolásteapmái dahje bivdui.
Kongen kan også avgrense alle spesielle tillatelser for en bestemt type fiske eller fangst til et snevrere geografisk område eller til et mindre omfang av typer fiske eller fangst enn tillatelsene omfatter.
Gonagas sáhttá maiddái ráddjet buot sirralobiid dihtolágan guolásteapmái dahje bivdui gáržžiduvvon geográfalaš guvlui dahje geahpedit guolástus- dahje bivdolágiid addojuvvon lobiid logu ektui.
Kapittel IV. Særlige begrensninger i fiske og fangst m.v.
Kapihtal IV. Guolásteami ja bivddu jna. erenoamáš gáržžideamit
Tillatelse til å fiske i farvann utenfor Norges økonomiske sone
Guolástanlohpi mearraguovlluin Norgga ekonomalaš avádaga olggobealde
Departementet kan fastsette begrensninger i deltakelsen eller andre reguleringstiltak for norske fartøyer som driver fiske i farvann under andre staters fiskerijurisdiksjon eller i farvann utenfor noen stats fiskerijurisdiksjon.
Departemeanta sáhttá mearridit gáržžidemiid dahje eará muddendoaibmabijuid daid Norgga fatnasiid várás, mat guolásitt mearraguovlluin mat gullet eará riikkaid guolástusduopmováldái dahje mearraguovlluin olggobealde dihto riikka guolástusduopmoválddi.
§ 21.
§ 21.
Når hensynet til ressursforvaltningen, avviklingen av fisket eller lønnsomheten i fisket gjør det nødvendig, kan Kongen ved forskrift med virkning for inntil ett år av gangen, fastsette bestemmelser om vilkår for adgangen til å delta i et bestemt fiske.
Go lea dárbu vuhtiiváldit resursahálddašeami, guolásteami loahpaheami dahje guolástusa gánnáheami, de sáhttá Gonagas láhkaásahusain ovtta jahkái ovddosguvlui háválassii ásahit mearrádusaid dihto guolásteami oassálastinvejolašvuođaid eavttuid birra.
Det kan herunder stilles krav om at fartøyeieren, fartøyets fører eller høvedsmannen er registrert i fiskermanntallet eller krav om tidligere deltakelse i det aktuelle fisket.
Dás sáhttá gáibiduvvot ahte fanaseaiggát, fatnasa jođiheaddji dahje heavsmánne lea guolásteaddjilogahallamis dahje sáhttá gáibiduvvot ahte son ovdal lea oassálastán guoskevaš guolástusas.
Videre kan det stilles krav til faglige og tekniske forutsetninger, herunder fartøy og utstyr, og til eiers og mannskaps behov for å kunne drive fiske.
Viidáseappot sáhttet biddjojuvvot fágalaš ja teknihkalaš eaktogáibádusat, dás maiddái fatnasiidda ja bivdosiidda, ja muđui ge eaiggáda ja fanasveaga dárbbbuide jus galget sáhttit guolástit.
Det kan også fastsettes et største antall fartøy som skal gis adgang til fisket.
Sáhttá maiddái mearriduvvot daid fatnasiid stuorámus lohku, mat galget beassat guolástit.
Bestemmelser fastsatt etter første ledd kan begrenses til bestemte fartøystørrelser, bestemte fiskemetoder, bestemte geografiske områder eller i bestemte tidsrom.
Mearrádusat mat leat addojuvvon vuosttas lađđasa vuođul, sáhttet gáržžiduvvot gustot dihto fanassturrodagaide, dihto guolástanvugiide, dihto geográfalaš guovlluide dahje dihto áigodagaide.
Kapittel V. Registrering og merking av fartøy
Kapihtal V. Fatnasiid logahallan ja merken
Registrering av fartøy
Fatnasiid logahallan
Fartøy som det er gitt ervervstillatelse for etter § 4, skal føres inn i et register over norske fiskefartøy.
Fatnasat maidda lea addojuvvon ealáhuslohpi § 4 vuođul, galget logahallojuvvot Norgga guolástusfanasregistarii.
Registrering kan ikke foretas før det foreligger ervervstillatelse.
Logahallan ii galgga dahkkojuvvot ovdalgo lea addojuvvon ealáhuslohpi.
Departementet kan gi bestemmelser om hvilke register som skal føres over norske fiskefartøy, hvilke opplysninger som skal registreres om det enkelte fartøyet samt bestemmelser om hvilke opplysninger som skal gis i forbindelse med søknad om ervervstillatelse og spesiell tillatelse.
Departemeanta sáhttá addit mearrádusaid dan birra guđe registarii Norgga guolástusfatnasat galget logahallojuvvot, guđe dieđut galget logahallojuvvot iešguđet fatnasa birra ja vel mearrádusaid dan birra guđe dieđut galget addojuvvot ealáhuslohpe- ja sirralohpeohcama oktavuođas.
Departementet kan også fastsette bestemmelser om administrasjonen av registrene.
Departemeanta sáhttá maid addit mearrádusaid registariid hálddašeami birra.
Registrering i skipsregisteret
Logahallan fanasregistarii
Fartøy som skal nyttes til ervervsmessig fiske eller fangst, kan ikke registreres i skipsregisteret, jf. lov av 24. juni 1994 nr. 39 om sjøfarten §§ 11 flg., før det foreligger ervervstillatelse etter loven her.
Fatnasat mat galget geavahuvvot ealáhusguolásteamis dahje -bivddus, eai sáhte logahallojuvvot fanasregistarii, gč. geassemánu 24. b. 1994-mannosaš lága nr. 39 mearrajohtalusa birra § 11 rájes ovddosguvlui, ovdalgo lea addojuvvon ealáhuslohpi dán lága vuođul.
Fartøy som skal nyttes til ervervsmessig fiske eller fangst, skal merkes slik departementet bestemmer.
Fatnasiid merken Fatnasat mat galget geavahuvvot ealáhusguolásteamis dahje -bivddus, galget merkejuvvot nu mo departemeanta mearrida.
Gebyr
Divat
Departementet kan bestemme at det skal betales et gebyr ved innføring i merkeregisteret og en årlig avgift så lenge fartøyet står i merkeregisteret.
Departemeanta sáhttá mearridit ahte galgá máksojuvvot divat mearkaregistarii logahallama ovddas ja jahkásaš divat nu guhká go fanas lea mearkaregistaris.
Endret ved lov 18 apr 2008 nr. 10.
Divada sáhttá bákkuin mávssihit.
Fartøy skal slettes i merkeregisteret ved permanent eller midlertidig tilbakekall eller bortfall av ervervstillatelsen.
Fatnasat galget sihkkojuvvot mearkaregistaris go ealáhuslohpi bistevaččat dahje gaskaboddasaččat váldojuvvo eret dahje massojuvvo.
Kapittel VI. Sanksjoner m.v.
Kapihtal VI. Ráŋggáštusat jna.
Inndragning av fangst
Sállaša duogušteapmi
Dersom et fartøy overskrider den fangstmengde pr. tur som er fastsatt i den enkelte tillatelse, tilfaller merfangsten eller dens verdi den salgsorganisasjon som førstehåndsomsetningen er lagt til.
Jus fanas bivdá eanet go dan mii juohke bivdomátkái lea mearriduvvon iešguđet lobis, de gullá lassesálaš dahje dan árvu dan vuovdinorganisašuvdnii, man bokte vuosttamuš gávppašeapmi lea čađahuvvon.
Dette gjelder uten hensyn til om forholdet medfører straffansvar.
Dát gusto beroškeahttá das lea go sáhka ráŋggáštusdilis vai ii.
Departementet kan ved særskilt forskrift tillate at det ilandføres større fangstmengder pr. tur enn det tillatelsen gir adgang til.
Departemeanta sáhttá sierra láhkaásahusain addit lobi buktit gáddái stuorát sálašhivvodagaid juohke bivdomátkkis go dan maid ealáhuslohpi diktá.
Salgsorganisasjonen skal inngi oppgaver over levert merfangst til Fiskeridirektoratet.
Vuovdinorganisašuvdna galgá Guolástusdirektoráhtii dieđihit man ollu lassesállašiin dat lea gávppašan.
Inndragning etter første ledd besluttes av Fiskeridirektoratet som foretar beregning av merfangsten og dens verdi.
Duogušteami vuosttas lađđasa vuođul mearrida Guolástusdirektoráhta, mii meroštallá lassesállaša ja dan árvvu.
Overtredelsesgebyr
Rihkkundivat
Ved forsettlig eller uaktsom overtredelse av bestemmelsene gitt i eller i medhold av denne lov eller annen fiskerilovgivning, kan det ilegges et overtredelsesgebyr.
Jus giige eaktodáhtolaččat dahje váruhemet rihkku dán lága dahje eará guolástuslágaid mearrádusaid dahje dán lága vuođul dahje eará guolástuslágaid vuođul addojuvvon mearrádusaid, de soaitá fertet máksit rihkkundivada.
Gebyret skal stå i forhold til den fortjeneste som den ansvarlige har hatt av overtredelsen.
Divat galgá vástidit dan dietnasa árvui maid rihkku lea dinen rihkkuma geažil.
Det kan tas hensyn til de ekstra kostnader som kontrolltiltak og behandling av saken har medført.
Sáhttet vuhtiiváldit daid lassegoluid maid dárkkistandoaimmat ja ášši meannudeapmi leat dagahan.
Endelig vedtak om overtredelsesgebyr er tvangsgrunnlag for utlegg.
Loahpalaš mearrádus rihkkundivada birra galgá leat vuođđun divadiid mávssihit bákkuin.
Kongen kan gi forskrift med nærmere regler om fastsettelse av overtredelsesgebyr, herunder bestemmelser om rente og tilleggsgebyr dersom overtredelsesgebyret ikke blir betalt ved forfall.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain addit dárkilat njuolggadusaid rihkkundivada mearrideami birra, dás maiddái mearrádusaid reanttu ja lassedivada birra jus rihkkundivat ii máksojuvvo máksináigemearrái.
Tilføyd ved lov 17 des 2004 nr. 88.
Lasihuvvon juovlamánu 17. b. 2004-mannosaš lágain nr. 88.
Tvangsmulkt
Bággensáhkku
For å sikre at reglene gitt i eller i medhold av denne lov, eller plikt fastsatt i eller i medhold av denne lov blir oppfylt, kan det ilegges tvangsmulkt.
Sihkkarastin dihtii ahte njuolggadusat mat leat addojuvvon dán lágas dahje dán lága vuođul, dahje geatnegasvuohta mii lea mearriduvvon dán lágas dahje dán lága vuođul, ollašuhttojuvvojit, de sáhttet sáhkohit bággensáhkuin.
Tvangsmulkten fastsettes som en løpende mulkt, og skal begynne å løpe fra en særskilt fastsatt frist for oppfyllelse av pålegget dersom denne fristen er utløpt uten at plikten er oppfylt.
Bággensáhkku mearriduvvo dađistaga lassáneaddji sáhkkun, ja doaibmagoahtá sierra mearriduvvon áigemearis vai gáibádus ollašuhttojuvvo jus áigemearri lea dievvan ja gáibádus ii leat ollašuhttojuvvon.
Endelig vedtak om ileggelse av tvangsmulkt er tvangsgrunnlag for utlegg.
Loahpalaš mearrádus bággensáhkoheami birra galgá leat vuođđun divadiid mávssihit bákkuin.
Fiskeridepartementet kan i særlige tilfeller redusere eller frafalle påløpt mulkt.
Guolástusdepartemeanta sáhttá erenoamáš dáhpáhusain geahpidit dahje sihkkut čoahkkanan sáhku.
Kongen kan gi forskrift med nærmere regler om fastsettelse og varighet av tvangsmulkt, herunder bestemmelser om rente og tilleggsgebyr dersom tvangsmulkten ikke blir betalt ved forfall.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain addit dárkilat njuolggadusaid bággensáhku mearrideami ja bistima birra, dás maiddái mearrádusaid reanttu ja lassedivada birra jus bággendivat ii máksojuvvo ovdalgo áigemearri dievvá.
Gjennomføring
Čađaheapmi
Kongen kan gi nærmere forskrifter til gjennomføring av denne lov.
Gonagas sáhttá addit dárkilat láhkaásahusaid dán lága čađaheapmái.
Endret ved lov 17 des 2004 nr. 88, endret paragraftall fra § 28.
Rievdaduvvon juovlamánu 17. b. 2004-mannosaš lágain nr. 88, paragráfalohku lea rievdaduvvon § 28:s.
Den som forsettlig eller uaktsomt overtrer bestemmelser gitt i eller i medhold av denne lov, straffes med bøter.
Son gii eaktodáhtolaččat dahje váruhemet rihkku dán lága vuođul addojuvvon mearrádusaid, sáhkohallá.
Er den skyldige tidligere dømt til straff etter denne lov, eller foreligger andre skjerpende omstendigheter, kan fengselsstraff inntil 6 måneder idømmes enten alene eller sammen med bøtestraff.
Jus áššálaš lea ovdal dubmejuvvon ráŋggáštussii dán lága vuođul, dahje jus leat eará čavgejeaddji dilit, de son sáhttá dubmehallat giddagassii čohkkát gitta 6 mánu rádjai sierranas duopmun dahje oktan sáhkuin.
På samme måte straffes medvirkning og forsøk.
Seamma láhkai ráŋggáštuvvo son gii lea leamaš mielde rihkkumin lága dahje lea geahččalan rihkkut lága.
Endret ved lov 17 des 2004 nr. 88, endret paragraftall fra § 29. Endres ved lov 20 mai 2005 nr. 28 (ikr.
Rievdaduvvon juovlamánu 17. b. 2004-mannosaš lágain nr. 88, paragráfalohku lea rievdaduvvon § 29:s.
Kapittel VII. Ikrafttredelse og endring i andre lover
Kapihtal VII. Fápmuiboahtin ja eará lágaid rievdadeapmi
1. Denne lov trer i kraft fra den tid
1. Dát láhka doaibmagoahtá dan áiggi rájes maid Gonagas mearrida.
2. Fra samme tid oppheves følgende lover:
2. Seamma áiggi rájes fámuhuhttojuvvojit čuovvovaš lágat:
Lov av 16. juni 1939 nr. 7 om fangst av hval.
- Geassemánu 16. b. 1939-mannosaš láhka nr. 7 fálesbivddu birra.
Lov av 20. april 1951 om fiske med trål.
- Cuoŋománu 20. b. 1951-mannosaš láhka trolabivddu birra.
Lov av 14. desember 1951 nr. 1 om fangst av sel.
- Juovlamánu 14. b. 1951-mannosaš láhka nr. 1 njuorjjobivddu birra.
Lov av 16. juni 1972 nr. 57 om regulering av deltagelsen i fisket.
- Geassemánu 16. b. 1972-mannosaš láhka nr. 57 guolástanoassálastima muddema birra.
3. Forskrifter og vedtak fastsatt i medhold av lover nevnt i nr. 2, gjelder inntil noe annet blir bestemt i medhold av loven her.
3. Láhkaásahusat ja mearrádusat mat leat mearriduvvon nuppi čuoggás namahuvvon lágaid vuođul, gustojit dassážiigo eará mearriduvvo dán lága vuođul.
4. Bestemmelser gitt i medhold av mellombels lov av 29. juni 1956 nr. 8 om eigedomsretten til fiske- og fangstfarkoster, skal fortsatt gjelde inntil de oppheves eller avløses av bestemmelser gitt i medhold av denne lov.
4. Mearrádusat mat leat addojuvvon geassemánu 29. b. 1956-mannosaš gaskaboddasaš lága nr. 8 vuođul guolástus- ja bivdofatnasiid eaiggáduššanvuoigatvuođa birra, galget ain gustot dassážiigo dat fámuhuhttojuvvojit dán lága vuođul addojuvvon mearrádusaiguin dahje dassážiigo daid sadjái bohtet mearrádusat addojuvvon dán lága vuođul.
5. Lov av 5. desember 1917 nr. 1 om registrering og merking av fiskefartøyer §§ 1 og 2 oppheves.
5. Juovlamánu 5. b. 1917-mannosaš lága nr. 1 guolástusfatnasiid logahallama ja merkema birra §§ 1 ja 2 fámuhuhttojuvvojit.
Lovens §§ 3 flg. gjelder inntil de oppheves av Kongen.
Lága paragráfat § 3 rájes ovddosguvlui gustojit dassážiigo Gonagas daid fámuhuhttá.
6. Fra den tid loven her trer i kraft, gjøres følgende endringer i andre lover: – – –
6. Dan áiggi rájes go dát láhka biddjojuvvo fápmui, dahkkojuvvojit čuovvovaš rievdadusat eará lágain: - - -
Endret ved lov 17 des 2004 nr. 88, endret paragraftall fra § 30.
Rievdaduvvon juovlamánu 17. b. 2004-mannosaš lágain nr. 88, paragráfalohku lea rievdaduvvon § 30:s.
1 Loven trådte ikr.
Lága dievasteakstas
Om departementet - regjeringen.no
Departemeanta birra - regjeringen.no
Fiskeri- og kystdepartementet har ansvaret for
Guolástus- ja riddodepartemeantta ovddasvástádus lea
Fiskerinæringen
Guolástusealáhus
Havbruksnæringen
Áhpegeavahanealáhus
Sjømattrygghet, fiskehelse og - velferd
Mearrabiebmooadjebasvuohta, guolledearvvašvuohta ja - čálgu
Havner, infrastruktur for sjøtransport og beredskap mot akutt forurensing
Hápmanat, mearrajohtolaga infrastruktuvra ja fáhkka nuoskkideami gearggusvuohta
Noen viktige områder for Fiskeri- og kystdepartementets virksomhet
Muhtun deaŧlaš suorggit Guolástus- ja riddodepartemeantta doaimmas
Langsiktig optimal utnyttelse av levende marine ressurser
Ealli mearrariggodagaid guhkes áiggi ávkkastallan buoremus láhkái
Forsvarlig forvaltning av det marine miljøet
Hálddašit mearra birrasa doahttalahtti láhkái
Bidra til en lønnsom og selvbærende fiskerinæring
Leat veahkkin oaččuhit gánnáhahtti ja iešbirgejeaddji guolástusealáhusa
Bidra til å sikre utviklingsmuligheter for havbruksnæringen
Leat veahkkin sihkkarastime áhpegeavahanealáhusa ovdánanvejolašvuođaid
Fremme marin næringsutvikling
Ovddidit mearra ealáhusaid ovdáneami
Bedre markedsadgangen for norsk fisk
Buoridit norgga guoli beassama márkanii
Sikre at norsk sjømat er trygg
Sihkkarastit ahte norgga mearrabiebmu lea oadjebas
Arbeide for gode og trygge arbeidsplasser
Bargat oažžut buriid ja oadjebas bargosajiid
Bedre fremkommeligheten på sjøen og fremme sjøsikkerheten
Buoridit mearra manahahttivuođa ja ovdánahttit mearrasihkkarvuođa
Fremme en økonomisk konkurransedyktig sjøtransport
Ovddidit ekonomalaččat gilvoceavzilis mearrafievrredeami
Sikre en god beredskap mot akutt forurensing
Sihkkarastit buori gearggusvuođa fáhkka nuoskkideami vuostá
Om departementet - regjeringen.no
Departemeantta birra - regjeringen.no
Justis- og beredskapsdepartementet ble opprettet i 1818.
Justisdepartementa ásahuvvui 1818:s.
Departementet har omtrent 400 ansatte fordelt på ni avdelinger, statsrådsseksjonen, internasjonalt sekretariat og kommunikasjonsenheten.
Departementtas leat sullii 400 bargi oktiibuot čieža ossodagas, analysabargoveagas, stáhtaráđđesekšuvnnas ja diehtojuohkinovttadagas.
Departementets hovedmål er å sørge for at grunnleggende garantier om rettssikkerhet blir opprettholdt og utviklet.
Departementta váldoulbmil lea fuolahit ahte vuođđodáhkádusat riektesihkarvuođa dáfus doahttaluvvojit ja ovdánahttojuvvojit.
Et overordnet mål er å sikre samfunnets og enkeltmenneskets trygghet.
Okta guovddáš ulbmil lea sihkkarastit servodaga ja ovttaskas olbmuid oadjebasvuođa.
Avdelinger og enheter
Ráhkkanahttit áššiid ráđđehussii, Gonagassii stáhtaráđis ja Stuoradiggái
Politisk ledelse Justis- og beredskapsministeren er departementets sjef og politiske leder.
Ovdánahttit ja čuovvut olggut etáhtaid ja duopmostuoluid
Han har tre statssekretærer og en politisk rådgiver.
Doahttalit ovddasvástádusa máŋgga hálddašandoaimma dáfus
Administrativ ledelse Departementsråden er øverste faste embetsmann og administrativ leder.
bargá Justisdepartementa unnidit kriminálitehta, buoridit oadjebasvuođa ja sihkarvuođa, rabasvuođa ja demokratiija ja justisossodaga bargovugiid ja bálvalusa álbmoga ektui.
Departementet har også en assisterende departementsråd som er stedfortreder for departementsråden og deler hans arbeidsoppgaver.
Justisministtar lea departementta hoavda ja politihkalaš jođiheaddji.
Hver avdeling ledes av en ekspedisjonssjef.
Sus leat guokte stáhtačálli ja okta politihkalaš ráđđeaddi.
Administrativ ledelse
Departementtas lea maiddái sadj.
Se også: Tilknyttede virksomheter, underliggende etater og styrer, råd og utvalg.
departementaráđđi mii lea departementaráđi sadjásaš ja juogada su bargodoaimmaid.
Sist oppdatert: 22.01.2014
Maŋimuš ođasmahttojuvvon: 15.08.2013
Med et tastetrykk
Boallobeavddi bokte
Bruk av digitale ressurser for samiske språk
Sámegielaid digitála resurssaid geavaheapmi
Lene Antonsen og Trond Trosterud, UiT Norges arktiske universitet
Lene Antonsen ja Trond Trosterud, UiT Norgga árktalaš universitehta
Sammendrag
Čoahkkáigeassu:
Digital kommunikasjonen mellom myndigheter og brukere blir stadig mer utbredt, og mange offentlige etater forventer at brukerne skal ta kontakt via digitale kanaler.
Digitála gulahallan eiseválddiid ja geavaheddjiid gaskkas lassána, ja máŋga almmolaš etáhta vurdet ahte geavaheaddjit galget váldit oktavuođa digitála kanálaid bokte.
Det arbeides nå for at også samiske brukere skal kunne bruke sitt eget språk i slik kommunikasjon.
Dál bargojuvvo dasa ahte maiddái sámi geavaheaddjit galget beassat geavahit iežaset giela dákkár gulahallamis.
I denne artikkelen ser vi på hva som finnes av skriveverktøy og annen programvare til hjelp i skrive- og leseprosessen for samiske språk.
Dán artihkkalis gehčče makkár čállinreaiddut ja eará prográmmagálvvut gávdnojit mat sáhttet veahkehit sámegielaid čállin- ja lohkanproseassas.
I dag står de samiske språka relativt sterkt i digital sammenheng, men det var langt fra opplagt at det skulle gå slik.
Odne leat sámegielain viehka nana sadji digitála oktavuođain, muhto dat ii lean eisige vuorddehahtti ahte dilli galggai šaddat nie.
For nordsamisk skjedde innføringa av ei ny felles rettskriving, innføring av samisk skriftspråk i offentlig sammenheng og begynnelsen på dataalderen omtrent samtidig.
Davvisámegiela ektui bohte ođđa čállingiella, sámegiela čállingiela geavaheapmi almmolašvuođas ja dihtoráiggi álgu sullii oktanaga.
Denne artikkelen viser hvorfor de samiske språka trass i et vanskelig utgangspunkt står såpass sterkt i digital sammenheng som de gjør, og hvilke konsekvenser dette har fått for den samiske språksituasjonen.
Dát artihkal čájeha manne sámegielat leat dan mađe nana digitála posišuvnnas go leat, vaikko vuolggasadji lei heittot, ja makkár čuovvumušaid dát leat dagahan sámi gielladillái.
Vi har også henta inn statistikk over bruk av en del digitale samiske språkverktøy.
Letne maiddái viežžan statistihka das mo muhtun digitála sámi giellareaiddut leat geavahuvvon.
Samisk språkteknologi endrer folks atferd.
Sámi giellateknologiija rievdada olbmuid láhttema.
Internasjonal standardisering gjorde det mulig å få samisk på internett på 1990-tallet.
Riikkaidgaskasaš standardiseren dagai vejolažžan oažžut sámegiela internehttii 1990-logus.
Samiske retteprogram har blitt en del av hverdagen for de aller fleste som skriver samisk.
Sámegielaid sátnedivvunprográmma lea šaddan árgabeaivvi oassin eatnasiidda geat čállet sámegillii.
Innføringa av samiske tastatur på mobiltelefonen økte kvaliteten på samisk tekst på Facebook drastisk.
Sámi boallobevddiid atnuiváldin loktii sámi teavstta kvaliteahta sakka Facebookas.
Da maskinoversetting ble tilgjengelig, forsvant store deler av diskusjonen om hvorvidt det skulle være lov til å skrive på samisk i nettdiskusjoner.
Dalle go dihtorjorgaleapmi bođii, de jávkkai muhtun muddui digaštallan das galgágo leat lohpi čállit sámegillii neahttadigaštallamiin.
Nettordbøker med grammatikk og lenke til autentisk samisk tekst går et langt steg i å kompensere for den svake posisjonen samiske språk har i samfunnet som helhet.
Neahttasátnegirjjit main lea grammatihkka ja liŋka autenttalaš teavsttaide, muhtun muddui buhttejit sámegielaid geahnohis posišuvnna olles servodaga ektui.
Oversetting av tekst til samisk utgjør en flaskehals i svært mange sammenhenger, særlig når det gjelder skolebøker og sakprosa, så mer effektive rutiner for oversetting vil ha stor innflytelse på tilgang til samisk tekst.
Teavsttaid jorgaleapmi sámegillii lea bohtalnjálbmi máŋgga oktavuođas, erenoamážit skuvlagirjjiid ja áššeprosa oktavuođas, nu ahte beaktilat jorgalanvuogit sáhttet váikkuhit sakka sámegiel teavsttaid oažžumii.
Bruk av oversettingsminne og automatisk oppslag av fagtermer vil også gjøre det lettere for oversetterne å få en mer konsistent terminologi.
Jorgalanmuittu geavaheapmi ja automáhtalaš fágatearpmaid ohcan sáhttet maiddái álkidahttit jorgaleddjiid barggu geavahit konsisteanta terminologiija.
Til slutt drøfter vi utviklinga av språkteknologiske løsninger framover, og hva det innebærer for arbeidet med å styrke bruk av samiske språk på ulike samfunnsområder.
Loahpas ságaškušše giellateknologalaš čovdosiid ovddideami ovddos guvlui, ja maid dat mielddisbuktet sámegiela nannemii iešguđet servodatsuorggis.
Innledning
Álggahus
For majoritetsspråkbrukere i Norden har det alltid vært en selvfølge å kommunisere skriftlig med offentlige myndigheter.
Davviriikkaid eanetlogugielageavaheddjiide lea álo leamaš lunddolaš gulahallat čálalaččat almmolaš eiseválddiiguin.
De siste tiåra har kommunikasjonen gått mer og mer over til digital form, og mange offentlige etater forventer at brukerne skal ta kontakt via digitale kanaler.
Maŋimuš logijagiid lea gulahallan eanet ahte eanet šaddan digitálalažžan, ja máŋga almmolaš etáhta vurdet geavaheddjiid váldit oktavuođa digitála kanálaid bokte.
Det arbeides nå for at også samiske brukere skal kunne bruke sitt eget språk i slik kommunikasjon.
Dál bargojuvvo dan ovdii ahte maiddái sámi geavaheaddjit galget beassat geavahit iežaset giela dákkár gulahallamis.
Siden samisk ikke har vært brukt i kommunikasjon med det offentlige tidligere, trenger man ord og terminologi for denne kontakten.
Danne go sámegiella ii leat geavahuvvon gulahallat almmolaš etáhtaiguin ovdal, de olbmot dárbbašit sániid ja terminologiija dán gulahallamii.
Dessuten har mange samisktalende hatt liten eller i verste fall ingen skriveopplæring på skolen, og for alle samisktalende gjelder det at de i liten grad blir eksponert for det skrevne ord på samisk.
Dasa lassin lea máŋgga sámegielagis leamaš unnán dahje vel vearrát, ii makkárge čállinoahpahus skuvllas, ja buot sámegielagiidda lea dilli nu ahte sii leat unnán oaidnán čállojuvvon sámegiela.
Satsninga på digitalisering også for samiske språk kan på lengre sikt bøte på dette, men for å komme så langt må en del grunnsteiner være lagt.
Digitaliserenáŋgiruššan maiddái sámegielaide sáhttá guhkit perspektiivvas buhttet dán, muhto vai beassat nu guhkás, de muhtun vuođđoáššit fertejit leat sajisteaset.
Samiske tastatur, retteprogram og andre hjelpemidler må være tilgjengelig, og det samme må kunnskapen om og bruken av dem være.
Sámi boallobeavddit, sátnedivvunprográmmat ja eará veahkkeneavvut fertejit leat olámuttos, ja geavaheaddjit dárbbašit maiddái diehtit daid birra ja máhttit daid geavahit.
Når det gjelder å skrive på samisk på internettsider og i sosiale medier, er det et viktig hinder at ikke alle lesere behersker språket, og da er maskinoversetting fra samisk til majoritetsspråket et relevant verktøy.
Dehálaš eastta sámegillii čállimii interneahttasiidduin ja sosiála medias lea go eai buot lohkkit máhte sámegiela, ja dalle lea dihtorjorgaleapmi sámegielas eanetlogugillii relevánta reaidu.
Digitaliseringsprosessen innebærer en kontinuerlig utvikling av nye verktøy, som intelligente søkemotorer på internett, oversettingsprogram mellom flere språk, maskinell opplesing av tekst, program som kan ta imot taleinstrukser, og så videre.
Digitaliserenproseassa mielddisbuktá ođđa reaidduid joatkevaš ovddidanbarggu, nugo intelligeanta ohcanmohtoriid interneahtas, jorgalanprográmma eanet gielaid gaskkas, dihtorprográmma mii lohká teavstta jitnosit, ja prográmma mii ipmirda hállojuvvon gohččumiid, ja nu viidáseappot.
For at minoritetsspråk skal kunne overleve i en hverdag hvor vi bruker mer og mer av slike tjenester, er det nødvendig at slike program også er utvikla for disse minoritetsspråka.
Vai vehádatgielat galget ceavzit árgabeaivvis go geavahit eanet ahte eanet dakkár bálvalusaid, de dárbbašit diekkár prográmmaid maiddái vehádatgielaide.
I denne artikkelen vil vi se på hva som finnes av skriveverktøy og annen programvare til hjelp i skrive- og leseprosessen for samiske språk.
Dán artihkkalis gehčče makkár čállinreaiddut ja eará prográmmagálvvut gávdnojit mat sáhttet veahkehit sámegielagiid čállin- ja lohkanproseassas.
I den grad vi har fått tilgang til logger eller statistiske opplysninger, vil vi også se på bruken av programma.
Dan mielde go letne beassan geavahanloggaide dahje ožžon statistihkalaš dieđuid, de gehčče maiddái prográmmaid geavahusa.
2.1 Digitalisering og språk
2.1 Digitaliseren ja giella
Digitalisering er en prosess som konverterer informasjon til et digitalt format, dvs. maskinlesbar informasjon i et format bestående av tall (null eller en).
Digitaliseren lea proseassa mii konvertere dieđuid digitálalaš formáhtii, mii lea formáhta maid dihtor máhttá lohkat, formáhta mas leat logut (nolla ja okta).
I denne artikkelen vil vi begrense oss til digitalisering av samiskspråklige data, og dataprogramma som blir brukt for å prosessere slike data, og som er åpent tilgjengelige for samisktalende, med vekt på situasjonen i Norge.
Dán artihkkalis ráddjejetne sámegiela dáhtaid digitaliseremii, ja dihtorprográmmaide mat geavahuvvojit prosesseret dakkár dáhtaid, ja mat leat rabasin olámuttos sámegielagiidda. Váldodeaddu lea Norgga diliin.
I dag står de samiske språka relativt sterkt i digital sammenheng, men det var langt fra opplagt at det skulle bli slik.
Odne lea sámegielain viehka nana sadji digitála oktavuođain, muhto dat ii lean eisige vuorddehahtti ahte dilli galggai šaddat nie.
For nordsamisk skjedde innføringa av ei ny felles rettskriving, innføring av samisk skriftspråk i offentlig sammenheng, og begynnelsen på dataalderen omtrent samtidig (ny rettskriving i 1979, og de andre prosessene fra og med 1980-talet).
Davvisámegiela ektui bohte ođđa oktasaš čállinvuohki, sámegiela geavaheapmi almmolaš oktavuođain ja dihtoráiggi álgu sullii oktanaga (ođđa čállinvuohki 1979:s, ja eará proseassat 1980-logu rájes).
Mengden av ekstrabokstaver
Lassebustávaid lohku
øker jo lenger nordøstover vi kommer, det samme gjør behovet for tilpassede tastatur og tegnsett.
lassána mađe guhkkelebbui davás ja nuorttas mii mannat, ja nu maiddái dárbu oažžut heivehuvvon boallobeavddi ja čálamearkačoahki.
Også for språkteknologiske verktøy var utgangspunktet vanskelig.
Maiddái giellateknologalaš reaidduide lei dát váttis vuolggasadji.
Måten å lage ordretteprogram var utvikla for engelsk og andre vesteuropeiske språk, og de samiske språka har en grammatisk struktur som gjør at den same måten å lage program på passer dårlig for samisk.
Sámegielain lea grammatihkalaš ráhkadus mii dahká ahte bargovuohki mii geavahuvvo ráhkadit sátnedivvunprográmma eaŋgalasgillii ja eará oarjeeurohpalaš gielaide ii heive sámegielaide.
Mye tyda derfor på at de samiske språka skulle få store problemer med overgangen til digital språkbehandling.
Máŋgga sivas orui nu ahte sámegielaide šaddá váttis mannat digitála giellameannudeapmái.
Med denne artikkelen vil vi vise hvorfor de samiske språka trass i et vanskelig utgangspunkt står såpass sterkt i digital sammenheng som de gjør, og hvilke konsekvenser dette har fått for den samiske språksituasjonen.
Dán artihkkalis áigo čájehit manne sámegielat váttis vuolggasajis beroškeahttá, leat dan mađe nannosat digitála oktavuođas, ja makkár čuovvumušat das leat sámegielaid dillái.
Vi har også henta inn statistikk over bruk av en del digitale språkverktøy.
Letne maiddái viežžan statistihka das mo muhtun digitála sámi giellareaiddut leat geavahuvvon.
Til slutt vil vi drøfte utviklinga av språkteknologiske løsninger framover, belyse noen mangler og se på hva det innebærer for arbeidet med samisk språk.
Loahpas áigo digaštallat giellateknologalaš čovdosiid ovddideami ovddos guvlui, čalmmustahttit muhtun váilevašvuođaid ja árvvoštallat maid dat mielddisbuktet bargui sámegielaiguin.
2.2 Språkteknologi
2.2 Giellateknologiija
I utgangspunktet er språkteknologi all teknologi som kan brukes for å behandle språk.
Álgoálggus lea giellateknologiija buot teknologiijat maiguin sáhttá meannudit gielaid.
I dag blir termen brukt om dataprogrammas evne til å analysere, produsere, endre eller respondere på menneskelig tekst og tale.
Dán áigge geavahit tearpma go oaivvildit dihtorprográmmaid mat máhttet analyseret, buvttadit, rievdadit ja responderet olmmošlaš tekstii dahje hállamii.
Språkteknologi er en viktig del av teknologifeltet.
Giellateknologiija lea teknologiijasuorggi dehálaš oassi.
naturlig språk når vi interagerer både med hverandre og med datamaskinene, og det å gjøre maskinene i stand til å behandle naturlig språk griper dermed inn i store deler av programvareutviklinga.
Mii olbmot geavahit lunddolaš giela go mii gulahallat sihke gaskaneamet ja dihtoriiguin. Go galgá oahpahit dihtoriidda meannudit lunddolaš giela, de čuohcá dat máŋgga láhkai dihtorprográmmaid buvttadeapmái.
Nettopp derfor er også språkteknologien djupt integrert i de ulike dataløsningene, og de ligger også an til å få ei viktig rolle i det nye Tingenes internett, der vi kan kommunisere med høyttalerne, kjøleskapene, ytterdørene og bilene våre.
Justa dan dihte lea giellateknologiija čiekŋalit laktojuvvon iešguđet dihtorčovdosiidda, ja orru oažžumin maiddái dehálaš rolla ođđa Dávviriid interneahtas, mainna sáhttit gulahallat iežamet skájaniiguin, galbmaskáhpiiguin, olgouvssaiguin ja biillaiguin.
Spørsmålet er om vi da kan bruke samisk?
Muhto sáhttitgo dalle geavahit sámegiela?
2.3 Åpen kildekode
2.3 Rabas gáldokoda
Programvareutvikling foregår langs to ulike framgangsmåter: lukka og åpen kildekode.
Prográmmagálvvut ráhkaduvvojit goappatlágaš bargovugiid mielde: gokčojuvvon ja rabas gáldokodain.
Åpen kildekode skiller seg fra lukka ved ikke bare å gi tilgang til den ferdige programfila, men også til filene som blei brukt for å lage den.
Rabas gáldokoda earrána gokčojuvvon gáldokodas dainna lágiin ahte geavaheaddji beassá geavahit sihke válmmaš prográmmafiilla ja fiillaid mat geavahuvvojedje dan ráhkadit.
Med en slik tilgang kan man lage sin egen versjon av programmet og for eksempel tilpasse det til egne formål.
Dákkár beassan addá vejolašvuođa ráhkadit iežas veršuvnna prográmmas, ja ovdamearkka dihte heivehit dan iežas dárbbuide.
Åpen kildekode er viktig av to grunner: Hvis språkmodellkoden er kontrollert av programvarehuset som lager brukerprogramma den skal integreres i, risikerer språksamfunnet (dvs. de som bruker språket) at de lingvistiske ressursene språkbrukerne har vært med på å lage, bare dukker opp i programma laget av dette programvarehuset, og ikke i andre.
Rabas gáldokoda lea dehálaš guovtti sivas: Jus muhtun prográmmagálvofitnodat ráhkada giellamodeallakoda dušše iežas geavaheaddjiprográmmaid várás, de giellaservodat (olbmot geat geavahit giela) sáhttá vásihit ahte lingvisttalaš resurssat maid sii leat leamaš mielde ráhkadeamen, gávdnojit dušše dán dihto prográmmagálvofitnodaga prográmmain, eaige eará prográmmain.
I verste fall går ressursene tapt hvis programma som de er integrert i, går ut av bruk.
Vearrámus čuovusin mannet resurssat duššás dalle go prográmmat maidda resurssat lea ovttaiduvvan, eai šat geavahuvvo.
Lukka kildekode vil også stenge språkmodellene ute fra programvare som har som krav at alle bestanddelene skal være åpen kildekode, for eksempel i akademiske miljøer eller program laga på dugnad.
Gokčojuvvon gáldokoda hehtte maiddái giellamodeallaid geavaheami prográmmagálvvuin maidda gáibiduvvo ahte buot oasit galget leat rabas gáldokoda, ovdamearkka dihte akademalaš birrasiid dahje veahkkálasbarggu prográmmain.
For store språksamfunn blir dette løst ved at det lages flere konkurrerende språkmodeller, noen åpne og andre lukka.
Stuorra giellaservodagain čoavddusin lea ráhkadit máŋga giellamodealla mat gilvalit, sihke rabas ja gokčojuvvon giellamodeallaid.
Små språksamfunn har ikke ressurser til dette, og derfor er åpen kildekode viktig for samiske språk.
Unna giellaservodagain eai leat resurssat dakkárii, ja dan dihte lea rabas gáldokoda dehálaš sámegielaide.
I kapittel 4.3 er det eksempler på at åpen kildekode gir flere aktører muligheter til å lage ordbøker og ordboksapper.
Kapihttalis 4.3 leat ovdamearkkat das mo rabas gáldokoda addá eanet oassádalliide vejolašvuođa ráhkadit sátnegirjjiid ja sátnegirjeáppaid.
Samisk språkteknologi
Sámi giellateknologiija
Her presenterer vi eksisterende infrastruktur og programvare for behandling av samiske språk.
Dás ovdanbukte dálá infrastruktuvrra ja prográmmaid mat meannudit sámegielaid.
Det største miljøet som arbeider med dette, er ved UiT Norges arktiske universitet. Vi er selv en del av dette miljøet, og dette vil også bli gjenspeilet i presentasjonen vår.
UiT Norgga árktalaš universitehtas lea stuorimus biras mii bargá dainna, ja moai gulle dán birrasii, ja dát vuhtto munno ovdanbuktimis.
Vi vil likevel også legge vekt på å presentere andre miljø og initiativ.
Muhto áigo maiddái muitalit eará birrasiid ja vuolggahemiid birra.
3.1 Oppstarten for samisk språkteknologi
3.1 Sámi giellateknologiija álgu
Arbeidet med å bygge opp språkteknologi for samiske språk startet i 2001 ved UiT, de første åra bare med éi stilling, men fra 2008 var det tre faste stillinger, som utgjorde forskningsgruppa Giellatekno.
Bargu hukset giellateknologiija sámegielaide álggahuvvui jagis 2001 UiT:s, vuosttaš jagiid dušše ovttain virggiin, muhto 2008 rájes gulle golbma fásta virggi Giellatekno-nammasaš jovkui.
Det norske sametinget etablerte i 2004 Divvun-gruppa, som hadde som formål å bygge ordretteprogram for de tre offisielle samiske språka i Norge.
Norgga sámediggi ásahii 2004:s Divvun-joavkku man ulbmil lei ráhkadit sátnedivvunprográmma Norgga golmma almmolaš sámegilli.
Divvun-gruppa samarbeida fra begynnelsen av tett med UiT og blei i 2011 også flytta formelt fra Sametinget til UiT, med finansiering fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Álggu rájes juo Divvun-joavku ovttasbarggai lávgalaga UiT:in, ja jagi 2011 sirdojuvvui formálalaččat Sámedikkis UiT:i, muhto ruhtadeapmi bođii Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttas.
Gruppene har sammen bygd språkteknologiske ressurser for flere samiske språk.
Dát guokte joavkku leaba ovttas ráhkadan giellateknologalaš resurssaid eanet sámegielaide.
3.2 Samiske kodetabeller
3.2 Sámi kodatabeallat
En kodetabell er i denne sammenhengen ei liste av bokstaver og andre tegn der hvert tegn har en unik tallverdi, slik at datamaskinen skal være i stand til å prosessere det.
Kodatabealla lea dán oktavuođas listu mas leat bustávat ja eará čálamearkkat, ja juohke čálamerkii gullá dihto lohkoárvu vai dihtor sáhttá prosesseret dan.
I løpet av 80-tallet vokste det fram ulike ad hoc-kodetabeller for nordsamisk, der bokstaver brukt i andre europeiske språk blei erstattet med samiske bokstaver.
80-logu mielde ráhkaduvvojedje davvisámegiela várás iešguđetlágan ad hoc-kodatabeallat main eurohpalaš gielaid bustávat buhttejuvvojedje sámi bustávaiguin.
Den nordsamiske ortografien fra 1979 hadde endelig fjerna grensene som delte opp nordsamisk, men nå var det samiske språksamfunnet på nytt i en situasjon der riksgrensa blei et hinder: På den andre sida av grensa hadde de andre kodetabeller.
Ođđa davvisámi čállinvuohki, mii dohkkehuvvui 1979, lei viimmat jávkadan riikkarájiid mat juhke davvisámegiela, muhto dál riikkarádji šattai vuot hehttehussan giellaservodahkii: Ráji nuppi bealde ledje eará kodatabeallat.
Å publisere på internett (da det kom) var heller ikke mulig.
Iige lean vejolaš almmuhit teavsttaid interneahtas (dalle go dat bođii).
Det var ikke bare samisk som hadde vanskeligheter med å representere bokstavene sine på 1980-tallet.
Eai dušše sámegielain lean váttisvuođat ovdanbuktit giela sierra bustávaid 1980-logus.
De store dataprodusentene og det internasjonale standardiseringsorganet ISO slo i 1993 sammen de respektive tegnsettstandardene sine til en felles standard for alle bokstaver for alle levende (og etter hvert også alle utdødde) språk, Unicode.
Jagi 1993 stuora dihtorbuvttadeaddjit ja riikkaidgaskasaš standardiserenorgána ISO ovttastahtte iežaset čálamearkastandárddaid oktasaš standárdan, Unicode, mas leat buot ealli (ja áiggi mielde maiddái buot jápmán) gielaid bustávat.
Fra og med 1993 var det klart at alle problemer med bokstaver i prinsippet var løst.
Jagi 1993 rájes lei čielggas ahte buot bustávvaváttisvuođat rievtti mielde ledje čovdojuvvon.
Det skulle likevel gå godt over ti år før Unicode var implementert i nye datamaskiner, og fremdeles (i 2020) kan samiske tegn dukke opp som spørsmålstegn, f.eks. i NRK Sápmi sin app for smarttelefoner.
Dattetge manai eanet go 10 jagi ovdalgo Unicode lei sajustuvvon buot ođđa dihtoriidda, ja velge (jagi 2020) sáhttet sámi bustávat dihttot jearaldatmearkan, omd. NRK Sámi jierbmetelefovnnaid áppas.
3.3 Regelbasert språkteknologi
3.3 Njuolggadusvuđot giellateknologiija
Det finnes ulike språkteknologiske metoder, og ressursene som finnes for språket det gjelder, er avgjørende for valg av teknologi.
Leat iešguđetlágan giellateknologiijat, ja giela resurssat leat mielde mearrideamen guđemuš teknologiija galgá válljet.
Det finnes ikke store nok tekstsamlinger til at de inneholder alle samiske ord, heller ikke for nordsamisk, selv om tilgjengelig tekst for nordsamisk er 30 ganger større enn for andre samiske språk, se kap. 4.4. Løsningen er derfor å generere alle orda.
Eai gávdno dan mađe stuora teakstačoakkáldagat ahte dain livčče buot sámegiela sánit, eai davvisámegilliige, vaikko davvisámegiel teavsttat olámuttos leat 30 geardde eanet go eará sámegielain, gč. kap. 4.4. Čoavddus lea dan dihte genereret (ráhkadit) buot sániid.
Det er ikke nok å lage en liste over alle grunnformene og automatisk legge til forskjellige bøyningsendinger til ordstammene, fordi bøyning av samiske ord ofte medfører endring også av bokstaver inne i stammen av ordet, som i orda goahti - gođiide og gåetie - göötide (gamme/hus i grunnform og illativ flertall, på henholdsvis nordsamisk og sørsamisk).
Ii leat doarvái ráhkadit listtu mas leat buot vuođđohámit, ja daidda lasihit iešguđetlágan sojahangehčosa, dannego sámi sániid sojaheapmi dávjá mielddisbuktá ahte maiddái bustávat sátnemáddaga siste rivdet, nugo sániin goahti - gođiide ja gåetie - göötide (vuođđohápmi ja eanetlogu illatiiva, davvisámegillii ja lullisámegillii).
Derfor har man heller valgt å lage en datalingvistisk modell for hvert samisk språk.
Dan dihte mii leat baicce válljen ráhkadit dihtorlingvisttalaš modealla juohke sámegiela giela várás.
Modellen inneholder lister av ord på språket, og den genererer alle bøyningsformer og ordavledninger for disse orda, i tillegg til å lage alle mulige sammensetninger med orda.
Modealla sisttisdoallá giela sátnelisttuid, ja modealla generere sániid visot sojahanhámiid ja suorggádusaid, ja dasa lassin buot vejolaš sátnegoallostemiid.
I tillegg til selve ordet gir modellen også grammatisk informasjon om hvert ord. Slik kan man for eksempel produsere orda som skal være med i et ordretteprogram.
Sániide lassin addá modealla maiddái grammatihkalaš dieđuid juohke sánis. Dien láhkai lea vejolaš omd. genereret sániid mat galget leat mielde sátnedivvunprográmmas.
Ord som ikke kan genereres for det språket modellen er laga for, blir merka med en rød strek.
Sánit maid modealla ii máhte genereret dan gillii masa dat lea ráhkaduvvon, merkejuvvot rukses sázuin.
Deretter genererer modellen fem forslag til riktige skrevne ord, som likner på ordet som ikke blei godkjent.
Dasto modealla evttoha vihtta riektačállon sáni, mat sulastahttet sáni mii ii dohkkehuvvo.
I og med at det kan generere orda, kan programmet også analysere dem, dvs. fortelle hva som er grunnformen, og hvilken bøyningsform (ev. ordavledning eller sammensetning) ordet har.
Go prográmma máhttá genereret sániid, de dat maiddái máhttá daid analyseret, namalassii muitalit sáni vuođđohámi ja guđemuš sojahanhámis (ja vejolaččat suorggádusas dahje goallosteamis) lea sáhka.
Dessuten har man et program som kan analysere hele setninga og fortelle hvilken funksjon hvert ord har i forhold til de andre orda i setninga, f.eks. om ordet beatnaga (= hund) står som eier av noe eller som objekt i setninga.
Ja de lea nubbi prográmma mii máhttá analyseret olles cealkaga, ja muitalit juohke sáni doaimma daid eará sániid ektui, omd. leago sátni beatnaga oamasteaddji vai objeakta.
Disse to programma sammen er grunnlaget for oversettingssystemet som beskrives i kapittel 4.5.1.
Dát guokte prográmma ovttas leat vuođđu jorgalanprográmmii mii válddahallojuvvo kapihttalis 4.5.1.
Begge programma består av regler formulert av lingvister. Derfor kalles dette regelbasert språkteknologi, i motsetning til statistisk basert språkteknologi.
Goappaš prográmmaide gullet njuolggadusat maid lingvisttat leat čállán, ja dan dihte dát gohčoduvvo njuolggadusvuđot giellateknologiijan, mii lea áibbas eará go statistihkkavuđot giellateknologiija.
(Les mer om regelbasert språkteknologi for samiske språk i Antonsen &amp; Trosterud 2010 og Antonsen 2018.)
(Loga eanet sámi gielaid njuolggadusvuđot giellateknologiija birra: Antonsen &amp; Trosterud 2010:s ja Antonsen 2018:s.)
Språkteknologiske verktøy og bruken av dem
Giellateknologalaš reaiddut ja daid geavahus
Det aller meste av språkteknologiske verktøy for samiske språk er laga ved UiT, i samarbeid med brukermiljø og andre aktører.
Stuorimus oasi buot sámi giellateknologalaš reaidduin lea UiT ráhkadan, ovttasráđiid geavaheaddjibirrasiiguin ja eará olggobeale oassádalliiguin.
I dette kapitlet gir vi statistikk både for verktøy som kan lastes ned, og for verktøy som brukes online.
Dán kapihttalis adde statistihka sihke reaidduide maid sáhttá viežžat, ja reaidduide maid geavaha online.
For den første gruppa har vi bare loggdata for hvor mange ganger programma er lasta ned, mens vi for den andre gruppa til en viss grad også har loggdata for bruken.
Vuosttaš jovkui munnos leat dušše loggendieđut mat muitalit gallii prográmmat leat vižžojuvvon, muhto nuppi jovkui munnos leat muhtun muddui maiddái loggendieđut mat čájehit geavahusa.
Vi ser på disse loggene og drøfter implikasjonene av det de viser.
Geahčadetne loggendieđuid, ja árvvoštalle maid dat muitalit.
4.1 Tastatur
4.1 Boallobeavddit
For å skrive på datamaskin er det ikke nok å ha bokstaver, det må også finnes et tastaturoppsett for å skrive dem inn.
Go galgá dihtoriin čállit, de dárbbaša bustávaide lassin maiddái boallobeavddi mainna sáhttá bustávaid čállit.
Å lage samiske tastatur har vært en viktig del av det samiske språkteknologiske arbeidet fra starten av.
Sámi boallobeavddi ráhkadeapmi lei álggu rájes juo dehálaš oassin sámi giellateknologalaš barggus.
Da personlige datamaskiner kom i bruk på 1980-tallet, kom de med tastatur som kunne produsere tekst på engelsk, norsk, svensk, finsk, tysk og fransk.
Ovttaskasolbmo dihtoriin, mat bohte geavahussii 1980-logus, ledje boallobeavddit maiguin sáhtii čállit teavstta eŋgelas-, dáro-, ruoŧa-, suoma-, duiskka- ja fránskkagillii.
Alle samiske skriftspråk fra og med nordsamisk og østover hadde en ortografisk standard med bokstaver som ikke kunne bli produsert med disse tastaturene, og utviklinga tok dermed et steg bakover fra de manuelle skrivemaskinene.
Buot sámi čállingielain davvisámegiela rájes nuorttas leat bustávat maid ii sáhttán buvttadit dáiguin boallobevddiiguin, ja dien láhkai ovdáneapmi lávkii maŋos manuálalaš čállinmašiinnaid ektui.
Selv om det hadde gått sakte å skrive f.eks. nordsamisk med manuelle skrivemaskiner, hadde det likevel vært mulig å få det til.
Vaikko lei mannan njozet čállit omd. davvisámegiela manuálalaš čállinmašiinnain, de dat dattetge lei leamaš vejolaš.
Bokstaven Š kunne f.eks. bli skrevet som en S med både akutt og grav aksent.
Bustávva Š sáhtii omd. čállojuvvot S:n oktan guvttiin liigemearkkain, ` ja ́.
Med de nye datamaskinene var dette ikke lenger mulig, og det måtte skapes nye løsninger for de samiske bokstavene.
Muhto ođđa dihtoriiguin dat ii lean šat vejolaš, ja lei dárbu ráhkadit ođđa čovdosiid sámi bustávaide.
Selv om det i og for seg kunne ha oppstått en standardisert samisk tastaturlayout, laga ulike aktører hver sin standard.
Vaikko livččii lean vejolaš oažžut standardiserejuvvon sámi boallobeavdehámi, de juohke oassádalli ráhkadii iežas standárda.
På midten av 1990-tallet hadde to norske og en finsk aktør laga samiske tastaturer, alle med de samiske bokstavene på ulike posisjoner.
1990-logu gaskamuttus ledje guokte dáža ja okta suoma oassádalli ráhkadan sámi boallobevddiid, ja sámi bustávat eai lean seamma sajiin.