pere/sami_parallel huggingface dataset:
Innsigelsen er fremmet med bakgrunn i at linjealternativ 2 som Statnett ønsker å prioritere vil direkte berøre 16 fredete samiske kulturminner og miljøer.
Vuostecealkámuš lea ovddiduvvon dan vuođul go linjámolssaeaktu 2 maid Statnett háliida vuoruhit njuolga guoská 16 ráfáidahttojuvvon sámi kulturmuitui ja birrasii.
Reindriften vil bli berørt av tiltaket i vesentlig grad både med tanke på tidligere og planlagte inngrep.
Boazodollui guoská doaibmabidju hui ollu go jurddašit ovddeš ja plánejuvvon duohtademiid.
Dette er inngrep som tettstedsutbygginger, frititids- og veiutbygging, andre kraftutbygginger og planlagte inngrep som Hålogalandsvegen og flystasjon ved Evenes.
Duohtadeamit leat nugo čoahkkebáikehuksemat, astoáigge ja geaidnohuksemat, eará elfápmohuksemat ja plánejuvvon duohtadeapmi nugo Hålogalándda geaidnu ja Skánik girdistašuvdna.
Sametinget har bedt om konsultasjoner med NVE for å sikre samiske kulturminner, kulturmiljø og reindrift, og ønsker å konsultere om valg av trase samt føringer for dialog og oppfølging av reindrift i anleggsfasen.
Sámediggi lea bivdán konsultašuvnnaid NČE:in sihkkarastin dihtii sámi kulturmuittuid, kulturbirrasa ja boazodoalu, ja háliida konsulteret trasea válljemis ja čanastagaid birra boazodoaluin gulahallama ja čuovvuleami ektui rusttetmuttus.
Sametinget har også bedt om at reinbeitedistriktene tilbys konsultasjoner.
Sámediggi lea bivdán maiddái ahte orohagaide fállojuvvojit konsultašuvnnat.
Med bakgrunn i at reinbeitedistriktene er berørt av tidligere og planlagte inngrep så har Sametinget bedt NVE om en utredning etter SP art. 27, jf art 1, det vil si om reindriften sin kulturutøvelse blir nektet eller vesentlig krenket som følge av inngrepet, sett i sammenheng med tidligere og andre planlagte inngrep.
Dan vuođul go orohagaide guoskkahit ovddeš ja plánejuvvon duohtadeamit, de lea Sámediggi bivdán NČE dahkat čielggadusa SP art. 27 gč. art 1 mielde, mii mearkkaša dan ahte jos boazodoalu kulturbargu gillá dahje ollu rihkkojuvvo duohtadeami geažil, go geahččá daid fárrolaga ovddeš ja eará plánejuvvon duohtademiiguin.
Sandhaugen vindkraftverk i Tromsø Olje- og energidepartementet har i brev av 18. januar tatt til følge klagene på NVEs vedtak om forlenget frist for byggingen av Sandhaugen vindkraftverk i Tromsø kommune.
Sandhaugen bieggafápmorusttet Romssas Oljo- ja energiijadepartemeanta lea ođđajagemánu 18. beaiváduvvon reivves vuhtii váldán váidagiid NČE mearrádussii guhkiduvvon huksenáigemearis Sandhaugen bieggafápmorusttegii Romssa suohkanis.
Dette innebærer at reinbeitedistriktet har fått medhold i sin klage og at Olje- og energidepartementet nå trekker tilbake konsesjonen som NVE hadde gitt til Sandhaugen vindkraftverk.
Dat mearkkaša dan ahte orohaga váidagii lea mieđihuvvon ja ahte Oljo- ja energiijadepartemeanta dál geassá ruovttoluotta konsešuvnna maid NČE lei addán Sandhaugen bieggafápmorusttegii.
Sametinget har i konsultasjoner med OED sluttet seg til departementets konklusjon.
Sámediggi lea konsultašuvnnain OED:in guorrasan departemeantta konklušuvdnii.
Sametinget har vist til at de samiske interessene i området ikke er ivaretatt i NVEs saksbehandling, og at vedtakene som NVE har gjort i saken om Sandhaugen vindkraftverk har store mangler i forhold til vurderinger av konsekvensene utbyggingen ville fått for reindrifta på Kvaløya.
Sámediggi lea čájehan ahte sámi beroštumit guovllus eai leat gozihuvvon NČE áššemeannudeames, ja ahte mearrádusain maid NČE lea dahkan áššis Sandhaugen bieggafápmorusttega ektui leat stuorra váilevašvuođat huksemiid váikkuhusaid árvvoštallamiin dan ektui maid dat livčče dagahan Fálá boazodollui.
Videre har Sametinget ved konsultasjoner bemerket at belastningene for reindriften i området er store, og at Sametinget anser at det ikke vil være grunnlag for å gi tillatelse til prosjektet dersom det skulle komme en ny konsesjonssøknad i det samme området.
Dasto lea Sámediggi konsultašuvnnain fuomášuhttán ahte noađđi guovllu boazodollui lea stuoris, ja ahte Sámedikki mielas ii leat vuođđu addit lobi prošeavttaide jos bohtet ođđa konsešuvdnaohcamat seamma guovllus.
Storheia vindkraftverk På bakgrunn av representantspørsmål nr. 594 fra Une Bastholm (MDG) og nr. 616 fra Lars Haltbrekken (SV) på Stortinget angående etablering av et industriområde for vindmøller i Fosen reinbeitedistrikt, nærmere bestemt på Storheia, samt svar 21. desember 2018 fra olje- og energiminister Kjell-Børge Freiberg (FrP), fant sametingsrådet det nødvendig å presisere nærmere hva konsultasjonsresultatet i saken innebærer.
Storheia bieggafápmorusttet Áirrasgažaldagaid vuođul maid áirras nr 594 Une Bastholm (MDG) ja áirras nr 616 Lars Haltbrekken (Gurutbellodat) Stuorradikkis ovddideigga, mii guoská bieggamillo industriijaguovllu ásaheapmái Fovsen-Njaarken sijtes, Storheia guovllus, ja Oljo- ja energiijaministera Kjell-Børge Freiberg (FrP) vástádusa vuođul beaiváduvvon juovlamánu 21. b. 2018, gávnnahii sámediggeráđđi ahte lea dárbu dárkilastit lagabuidda maid konsultašuvdnaboađus áššis mearkkaša.
I brev datert 11. januar 2019 presiseres det at Sametinget under konsultasjonen med Olje- og energidepartementet (OED) i 2013 var tydelig på at utbygging av Storheia vindkraftverk forutsatte at det skulle oppnås enighet med reinbeitedistriktet og driftsgruppene i området.
Ođđajagemánu 11. b. 2019 beaiváduvvon reivves dárkilastojuvvo ahte Sámediggi konsultašuvnnain Oljo- ja energiijadepartemeanttain (OED) 2013:s lei čielggas ahte Storheia bieggafápmorusttega huksen eaktudii ahte galggai šaddat ovttaoaivilii orohagain ja doaibmajoavkkuiguin guovllus.
En enighet med Sametinget om spørsmålet er derfor betinget av at disse samtykker til inngrepene.
Ovttamielalašvuohta Sámedikkiin áššis lea danne eaktun dasa ahte dát mihtet duohtademiide.
Sametingsrådet viste til protokoll 13. mai 2013 etter konsultasjonen mellom OED og Sør-Fosen sijte (Sørgruppen) i Fosen reinbeitedistrikt der det fremgår at Sørgruppen ikke har gitt sitt samtykke til utbygging i Storheia.
Sámediggeráđđi čujuhii protokollii beaiváduvvon miessemánu 13. b. 2013 maŋŋá konsultašuvnna OED ja Fovsen-Njaarken sijte máttajoavkku gaskka Fovsen-Njaarken sijtes mas boahtá ovdan ahte Máttajoavku ii leat miehtan huksemii Storheias.
Betingelsen Sametinget satte for enigheten med OED i konsultasjonen angående industriområdet for vindmøller i det aktuelle området er derfor ikke oppfylt.
Danne ii leat eaktu maid Sámediggi bijai ovttamielalašvuhtii OED:in konsultašuvnnain go guoská bieggamilluid industriijaguvlui guoskevaš guovllus ii leat ollašuhttojuvvon.
Saken er omtalt i Sametingets rapport «Sami Parliament Report on Extractivism and racial Discrimination”, som ble sendt til FNs spesialrapportør mot alle former for diskriminering i januar.
Ášši birra lea namuhuvvon Sámedikki raporttas «Sami Parliament Report on Extractivism and racial Discrimination” mii sáddejuvvui ON erenoamášdieđiheaddjái juohkelágan vealaheami vuostá ođđajagemánus.
Sametinget ba 8. januar om innsyn i Regjeringsadvokatens henvendelse til CERD der komiteen blir anmodet å trekke tilbake CERDs anmodning om anleggsstans i påvente av komiteens behandling av saken.
Sámediggi bivddii ođđajagemánu 8. b. beassat geahččat Ráđđehusadvokáhta oktavuođa birra CERD:ii mas komitea bivdojuvvo geassit ruovttoluotta CERD ávžžuhusa ahte bissehit barggu ja vuordit dassážii go komitea meannuda ášši.
Sametinget fikk først avslag om innsyn, men fikk etter å ha henstilt til statsråden om en ny vurdering likevel innsyn i Regjeringsadvokatens brev.
Sámediggi ii dalán beassan geahččat, muhto oaččui maŋŋá go bivddii stáhtaráđis ođđa árvvoštallama dattetge geahččat Ráđđehusadvokáhta reivve.
Mål for innsatsområdet: Samiske næringer og samisk kultur er robuste ovenfor klimaendringer og urfolksrettigheter vektlegges når avbøtende tiltak og tilpasninger til klimaendringer planlegges.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Sámi ealáhusat ja sámi kultuvra leat gievrrat dálkkádatrievdamiid ektui ja álgoálbmotvuoigatvuođat deattuhuvvojit dalle go váidudeaddji doaibmabijut ja heiveheamit dálkkádatrievdamiidda plánejuvvojit.
FNs klimaforhandlinger, Polen Sametingsrådet deltok på FNs klimaforhandlinger, COP24 i Katowice i desember 2018. Statene ble til slutt enige om felles regler for hvordan Paris-avtalen skal gjennomføres.
ON dálkkádatšiehtadallamat, Polskkas Sámediggeráđđi searvvai ON dálkkádatšiehtadallamiidda, COP24 Katowices juovlamánus 2018. Stáhtat sohpe loahpas oktasaš njuolggadusaid movt Parisa -šiehtadus galgá čađahuvvot.
Det betyr at målet om å begrense jordas oppvarming ned mot 1,5 grader er innenfor rekkevidde.
Dat mearkkaša ahte mihttomearri ráddjet eatnama liegganeami bodnái 1,5 gráda lea olámuttus.
For den samiske delegasjonen og andre urfolk var det viktig at det ble gjort positive vedtak om en styringsgruppe som skal lage en arbeidsplan for lokalsamfunn og urfolksplattformen.
Sámi sáttagoddái ja eará álgoálbmogiidda lei deaŧalaš ahte dahkkojuvvojedje positiiva mearrádusat stivrenjoavkku ektui mii galgá ráhkadit bargoplána báikegottiide ja álgoálbmotgeađgejuolgái.
Det kan leses mer om resultatene fra klimaforhandlingene i Polen i Sak 08/19: Klimaendringer og rettferdig utvikling.
Bohtosiid birra sáhttá lohkat eanet dálkkádatšiehtadallamiid birra Polskkas áššis 08/19: Dálkkádatrievdamat ja rievttalaš ovdáneapmi.
Samfunnsmål: Et sterkt og allsidig næringsliv som danner grunnlaget for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å etablere seg.
Servodatmihttu: Nana ja juohkelágan ealáhuseallin vuođđun eallinfámolaš báikegottiide gosa olbmot háliidit ásahit.
Mål for innsatsområdet: Primærnæringer som bærere av samisk kultur, språk og levesett.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Vuođđoealáhusat sámi kultuvrra, giela ja eallinvuogi guoddin.
Marine næringer Konsultasjonsmøte med departementet Sametinget gjennomførte 5. desember 2018 konsultasjonsmøte over video med statsråd Harald T. Nesvik i Nærings- og fiskeridepartementet (NFD).
Mariidnaealáhusat Konsultašuvdnačoahkkin departemeanttain Sámediggi čađahii juovlamánu 5. b. 2018 konsultašuvdnačoahkkima video bokte Ealáhus- ja guolástusdepartemeantta stáhtaráđiin Harald T. Nesviikkain.
Partene var enige om at møteformen med bruk av video ikke var en god og tilfredsstillende løsning i samhandling og konsultasjon på politisk nivå, men på grunn av stor reise- og møtevirksomhet for begge parter var dette den eneste løsningen som var praktisk mulig for å gjennomføre konsultasjonsmøtet.
Bealit ledje ovttaoaivilis ahte čoahkkin video bokte ii lean buorre ja dohkálaš čoavddus ovttasdoaibmamii ja konsultašuvdnii politihkalaš dásis, muhto go goappašagat bealit mátkkoštit ollu, de lei dat áidna čoavddus movt geavatlaččat čađahit konsultašuvdnačoahkkima.
Sametinget hadde oversendt sitt utarbeidede posisjonsnotat til departementet før avtalt konsultasjon.
Sámediggi lei sádden iežas ráhkadan posišuvdnanotáhta departementii ovdal šihttojuvvon konsultašuvnna.
Departementet hadde ikke utarbeidet et selvstendig posisjonsnotat, men hadde oversendt Fiskeridirektoratets innspill til departementet som sin posisjon.
Departemeanta ii lean ráhkadan ieš posišuvdnanotáhta, muhto lei sádden Guolástusdirektoráhta sádden cealkámuša departementii iežas posišuvdnan.
Vurdering og vektlegging av samiske forhold i fiskeriene Sametingsrådet tok opp problemstillingen vedrørende manglende utredninger, vurderinger og forvaltningstiltak innen fiskeriforvaltningen, der målet er å sikre det materielle grunnlaget for samisk kultur.
Sámi beliid árvvoštallan ja deattuheapmi guolástusain Sámediggeráđđi válddii ovdan áššečuolmma mii guoská váilevaš čielggadusaide, árvvoštallamiidda ja hálddašandoaibmabijuide guolástushálddašeami siskkobealde, das mas mihttomearrin lea sihkkarastit sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođu.
Sametingsrådet kunne ikke se at forvaltningen har utredet og vurdert samiske fiskeri og samfunnsmessige mål for å bevare sjøsamisk bosetting, næring og kultur.
Sámediggeráđđi oaidná ahte hálddašeapmi ii leat čielggadan ja árvvoštallan sámi guolástusaid ja servodatlaš mihttomeari mearrasámi ássama, ealáhusaid ja kultuvrra suodjaleami ektui.
Sametinget mener at denne mangelen er et problem, som blant annet fører til at næringsutøverne i sjøsamiske områder ikke får tilført nødvendige ressurser (kvoter) og som da vil svekke fiskeri som næring og kulturbærer.
Sámediggi oaivvilda ahte dát váilevašvuohta lea váttisvuohta, mii earret eará dagaha ahte ealáhusbargit mearrasámi guovlluin eai oaččo dárbbašlaš resurssaid (bivdoeriid) ja mii dalle fuonida guolástusa ealáhussan ja kulturguoddin.
Statsråden lovte her at departementet vil ha dialog med Fiskeridirektoratet for å sikre god nok prosess i tiden som kommer.
Stáhtaráđđi lohpidii dás ahte departemeanta áigu gulahallat Guolástusdirektoráhtain sihkkarastin dihtii buori proseassa áiggis ovddas guvlui.
Fiske i åpen gruppe – 2019 Sametinget tok også opp saken om torskefiske i åpen gruppe i 2019 i konsultasjonsmøtet med departementet, og viste til Sametingets innspill til Reguleringsmøtet og retten til fiske som er nedfelt (jf. Deltakerloven § 21 siste ledd) der man arbeider for å sikre kyst- og fjordbefolkningens historiske rettigheter til fiske og bevaring av det materielle grunnlaget for det samiske folk.
Guolástus rabas joavkkus – 2019 Sámediggi válddii maiddái ovdan ášši dorskebivddu birra rabas joavkkus 2019:s konsultašuvdnačoahkkimis departemeanttain, ja čujuhii Sámedikki cealkámuššii Regulerenčoahkkimii ja bivdovuoigatvuhtii mii lea (gč. Oasseváldilága § 21 nuppi lađđasa mielde) ahte bargat riddo- ja vuotnaálbmoga historjjálaš guolástusrivttiid sihkkarastimiin ja ávnnaslaš kultuvrra suodjalemiin sámi álbmoga várás.
Dette skal skje gjennom å tilrettelegge og styrke næringsgrunnlaget for fiskerne og mottaksanleggene i sjøsamisk området.
Dat galgá dáhpáhuvvat guolásteddjiid ealáhusvuođu ja vuostáiváldinrusttegiid láhčima ja nannema bokte mearrasámi guovllus.
Sametinget viste også til den enighet som ble oppnådd i 2012 mellom statlige myndigheter og Sametinget om Kystfiskeutvalget innstilling, der det fra Sametingets side er en klar forutsetning om at de som hadde rett til fiske, også skulle kunne leve av sitt fiske.
Sámediggi čujuhii maiddái dan ovttaoaivilvuhtii mii šattai 2012:s stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskka Riddoguolástuslávdegotti cealkámuša birra, mas Sámediggi čielgasit eaktudii ahte sii geas lea guolástanriekti, galget maiddái oažžut birgejumi guolástusas.
Innstillingen på kvoter til fartøy i åpen gruppe i samiske områder fra Fiskeridirektoratet, innebar en halvering av kvoter for fartøy i åpen gruppe, samt en reduksjon i tilleggskvoten (Kystfiskekvoten) på 70 prosent fra 2018 (16 tonn) til 2019 (5 tonn).
Guolástusdirektoráhta árvalus fanasbivdoeriide rabas joavkkus sámi guovlluin mearkkaša ahte fanasbivdoearit rabas jovkui unniduvvojedje beliin, ja lassebivdoearri unniduvvui (Riddobivdobivdoearri) 70 proseantta, 2018:s (lei 16 tonna) (5 tonnii) 2019:s.
I følge havressursloven skal det i kvotetildeling legges vesentlig vekt på samisk kultur og betydning for samiske lokalsamfunn, noe Fiskeridirektoratet ikke har gjort i sitt forslag.
Mearraresursalága mielde galgá bivdoeriid juohkimis ollu deattuhit sámi kultuvrra ja dan mearkkašumi sámi báikegottiide, ja dan ii leat Guolástusdirektoráhta dahkan iežas evttohusas.
Sametingets kvotekrav var på 44.400 kilo (båtstørrelse 10-11 meter) i åpen gruppe i sjøsamiske områder og er basert på at retten til fiske for båter under 11 meter i samiske områder er lik mellom åpen og lukket gruppe, og at inntektsmulighetene også da må likestilles mellom gruppene.
Sámedikki bivdoearregáibádus lei 44.400 kilo (fanassturrodaga 10-11 mehtera várás) rabas joavkkus mearrasámi guovlluin ja mii lea vuođđuduvvon dasa ahte guolástanvuoigatvuohta fatnasiin mat leat vuollel 11 mehtera sámi guovlluin lea seamma rabas ja gitta joavkkus, ja ahte dienasvejolašvuođat fertejit maiddái dalle leat ovtta dásis joavkkuid gaskka.
I NFDs posisjonsnotat (dvs. Fiskeridirektoratets innspill) var en båtkvote i denne gruppen satt til 12.400 kilo pluss en tilleggskvote/kystfiskekvote på 5 tonn, det vil si til sammen 17.400 kilo.
EGD posišuvdnanotáhtas (mii lea Guolástusdirektoráhta árvalus) lei fanasbivdoearri dán jovkui biddjojuvvon 12.400 kilo, ja lassin lei lassebivdoearri/riddobivdoearri 5 tonna, mii lea oktiibuot 17.400 kilo.
Sametinget påpekte blant annet at inntekten av 17.400 kilo torsk ikke ville oppfylle aktivitetskravet i kongekrabbefiske som departementet har satt til kroner 200.000,-. Til slutt ble det fra Sametingets side tatt opp at dersom kvote i åpen gruppe pluss kvotetillegget blir satt for lavt, så vil ikke hensynet til samiske fiskeri og samfunn blitt ivaretatt slik det er gitt åpning for i Havressursloven § 11.
Sámediggi čujuhii earret eará ahte dienas 17.400 kilo dorskis ii ollašuhte aktivitehtagáibádusa gonagasreabbábivddus nugo departemeanta lea bidjan 200.000 ru. Loahpas válddiimet Sámedikki beales ovdan ahte jos bivdoearri rabas joavkkus lassin bivdoearrelasáhussii biddjojuvvo menddo vulos, de ii gozihuvvo sámi guolástus ja servodat nugo lea rahppojuvvon Mearraresursalágas § 11. Stáhtaráđđi čujuhii ahte Mearraresursalágas daddjojuvvo ahte resurssat galget boahtit ávkin olles riddoálbmogii.
Statsråden uttalte at kvoten i sjøsamisk område bør ligge nært opp til fiske vi har i dag, men viste til at departementet og regjeringen per dags dato, ikke hadde diskutert reguleringene i fiske for 2019. Statsråden uttalte at han ville ta hensyn til Sametingets forslag i den videre behandling.
Stáhtaráđđi celkkii ahte bivdoearri mearrasámi guovllus berre leat nu lahka guolástusas go mii odne lea, muhto čujuhii ahte departemeanta ja ráđđehus eai leat dan beaivvi rádjái ságastallan guolástusreguleremiid birra jahkái 2019. Stáhtaráđđi celkkii ahte áigu váldit vuhtii Sámedikki evttohusa viidáseappot meannudeames.
Kongekrabbe Sametinget tok også opp kongekrabbefisket i konsultasjonsmøtet med departementet.
Gonagasreappát Sámediggi válddii ovdan gonagasreabbábivddu konsultašuvdnačoahkkimis departemeanttain.
Sametinget støtter ikke bruk av inntekts- og omsetningskrav i fiske etter kongekrabbe da dette fører til fangsttrykk og belastning på lokale bestander, samt at lokale fiskere ikke får mulighet til å fiske kongekrabbe.
Sámediggi ii doarjjo dienas- ja gávpejohtogáibádusa gonagasreabbábivddus, go dat lea noađđin báikkálaš náliide, ja go báikkálaš guolásteaddjit eai oaččo vejolašvuođa bivdit gonagasreappáid.
Kongekrabbefisket er viktig for rekruttering og bosetning i sjøsamiske områder.
Gonagasreabbábivdu lea deaŧalaš rekrutteremii ja ássamii mearrasámi guovlluin.
Likeledes mente Sametinget at aktivitetskravet ikke kan intensiveres nå, da dette blir utfordrende for sjøsamisk kultur med økt fiskepress på lokale bestander i fjordene, noe som også gjelder kysttorskbestanden i fjordene som allerede er en rødlistet art. Kravet om full kvote må maksimalt være på kroner 100.000,- og da må også inntekt fra primærnæringene der fisket inngår som en del av næringskombinasjon, tas med i inntektsgrunnlaget for å fiske kongekrabbe, mener Sametinget.
Dasto oaivvildii Sámediggi ahte aktivitehtagáibádusa ii sáhte lasihit dál, danne go dat šaddá hástaleaddjin mearrasámi kultuvrii danne go báikkálaš náliid bivdu vuonain lassána dalle, mii maiddái guoská riddodorskenállái vuonain mii juo lea rukseslisttas. Gáibádus ollislaš bivdoearis ferte eanemusat leat 100.000 ru ja dalle ferte maiddái dienas vuođđoealáhusain mas guolástus lea oassi lotnolasealáhusain váldojuvvot mielde dienasvuođđun gonagasreabbábivdui, oaivvilda Sámediggi.
Statsråden viste til at Stortinget har gitt føringer om hvordan forvaltningen av kongekrabbe skal være, og at departementet ikke kan overse disse føringene.
Stáhtaráđđi čujuhii ahte Stuorradiggi lea addán čanastusaid movt gonagasreabbá hálddašeapmi galgá leat, ja ahte departemeanta ii sáhte hilgut dán čanastusaid.
Statsråden påpekte at ved å åpne for andre næringer, så mister man formålet om helårige arbeidsplasser innen fiskeri.
Stáhtaráđđi čujuhii ahte go rahpá eará ealáhusaide, de massit ulbmila birrajagi bargosajiin guolástusa siskkobealde.
Statsråden foreslo at embetsverket og administrasjonen i Sametinget møtes i 2019 for å se nærmere på elementer i kongekrabbeforvaltningen.
Stáhtaráđđi evttohii ahte virgeolbmot ja hálddahus Sámedikkis deaivvadit 2019:s ja geahčadit lagabuidda elemeanttaid gonagasreabbá hálddašeames.
Deretter kan det avholdes politisk konsultasjon i 3. kvartal slik at resultatet fra konsultasjonen kan innarbeides i papirene til reguleringsmøtet 2019.
Dan maŋŋá sáhttá doallat politihkalaš konsultašuvnna 3. jahkenjealjehasas vai konsultašuvdnabohtosa sáhttá heivehit báhpiriidda regulerenráđi čoahkkimii 2019:s.
Statsråden lovet å ta med seg Sametingets innspill i den videre behandling av saken.
Stáhtaráđđi lohpidii váldit mielde Sámedikki cealkámuša ášši viidáseappot meannudeamis.
Fjordfiskenemnd Sametingsrådet tok opp Fjordfiskenemndas behov for et årlig budsjett på minimum kroner 850.000,-, og en øremerket hel stilling til sekretariatet, slik at nemnda skal kunne fungere i henhold til sitt mandat som blant annet innebærer et behov for innhenting av informasjon og utredninger eksternt.
Vuotnaguolástuslávdegoddi Sámediggeráđđi válddii ovdan Vuotnaguolástuslávdegotti dárbbu unnimusat 850.000 ru jahkásaš bušeahttan, ja merkejuvvo olles virgi čállingoddái, nu ahte lávdegoddi galgá sáhttit doaibmat mandáhtas ektui earret eará viežžat dieđuid ja čielggademiid olggobealde.
Sametingsrådet minnet også om at dette var en statlig nemnd, som Sametinget ikke yter økonomisk støtte til.
Sámediggeráđđi muittuhii maiddái ahte dát lea stáhta lávdegoddi, masa Sámediggi ii atte ekonomalaš doarjaga.
Departementet orienterte om finansiering av Fjordfiskenemnda og at de overfører et beløp til direktoratet som også går til dekning av nemndas kostnader og sekretariatsfunksjon.
Departemeanta čilgii Vuotnaguolástanlávdegotti ruhtadeami birra ja ahte sii bidjet ruđa direktoráhtii mii maiddái galgá geavahuvvot lávdegotti goluide ja čállingoddedoibmii.
Departementet har foreslått en evaluering av Fjordfiskenemnda, og forventer et svar fra Sametinget om hvordan en slik evaluering skal legges opp.
Departemeanta lea evttohan ahte evalueret Vuotnaguolástanlávdegotti, ja vuordá vástádusa Sámedikkis movt dán evaluerema galgá čađahit.
Sametingsrådet støttet forslaget om en evaluering av Fjordfiskenemnda, og varslet at Sametinget på nyåret ville oversende et forslag til NFD om hvordan evaluering bør legges opp.
Sámediggeráđđi doarjjui evttohusa Vuotnaguolástanlávdegotti evalueremis, ja dieđihii ahte Sámediggi ođđajagis sádde evttohusa EFD:ii dan birra movt evalueren berre čađahuvvot.
Sametinget fremholdt imidlertid sitt krav om at Fjordnemndas budsjett for 2019 er uakseptabelt lavt, som ikke dekker de oppgaver nemnda i sitt mandat er satt til utføre.
Sámediggi doalahii dattetge gáibádusa ahte Vuotnaguolástanlávdegotti bušeahtta 2019:s lea dohkketmeahttun unni, mii ii leat doarvái doaimmaide maid lávdegoddi mandáhtas mielde galgá čađahit.
Sjølaksefisket Sametinget tok til slutt opp forholdene om fiske og forvaltning av laks i sjøen, og fremmet forslaget om å overflytte forvaltning og regulering av sjølaksefisket fra Klima- og miljødepartementet (KLD) til Nærings- og fiskeridepartementet (NFD).
Mearraluossabivdu Sámediggi válddii loahpas ovdan beliid luossabivddu ja -hálddašeami birra mearas, ja ovddidii evttohusa ahte sirdit mearraluossabivddu hálddašeami ja regulerema Dálkkádat- ja birasdepartemeanttas Ealáhus- ja guolástusdepartementii.
Sametinget har i en årrekke, ved ulike anledninger og også ovenfor mange statsråder i NFD fremmet dette ønsket.
Sámediggi lea ollu jagiid, ollu oktavuođain ja maiddái EGD máŋgga stáhtaráđi ektui ovddidan dán sávaldaga.
Sametinget opplyste i konsultasjonsmøtet med departementet at det samme forslaget er forelagt statsråden i KLD.
Sámediggi dieđihii konsultašuvdnačoahkkimis departemeanttain ahte seamma evttohus lea ovddiduvvon Dálkkádat- ja birasdepartemeantta stáhtaráđđái.
Statsråden viste til at ansvaret ligger hos KLD.
Stáhtaráđđi čujuhii ahte ovddasvástádus das gullá KLD:ii.
Jordbruk Sametingsrådet holdt møte med Troms bondelag 11. desember 2018. Tema for møtet var innspill til jordbruksforhandlingene og andre aktuelle saker.
Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Romssa boanddaidservviin juovlamánu 11. b. 2018. Čoahkkima fáddán lei cealkámuš eanadoallošiehtadallamiidda ja eará áigeguovdilis áššiide.
Bondelaget ville ha større fokus på klimatilpasninger i jordbruket.
Boanddaidsearvi háliidii stuorát fokusa dálkkádatheivehallamiidda eanadoalus.
Gårdbrukere i Troms frykter at en endring av kvoteordningene for kumelk vil føre til høyere pris ved kjøp av kvotemelk, noe som vil kunne svekke melkebrukene i fylket.
Romssa eanadoallit ballet ahte gusa mielkki earreortnegiid rievdadusat divrudit earremielkki oastima, mii goaridivččii mielkedoaluid fylkkas.
Jordbruket i Troms gir store ringvirkninger for blant annet videreforedlingsanlegg i jordbruket.
Eanadoallu Romssas buktá stuorrá oalgeváikkuhusaid earret eará viidáset nállašuhttinrusttegii eanadoalus.
Sametingsrådet orienterte om arbeidet med ny næringsmelding.
Sámediggeráđđi muitalii barggu birra ođđa ealáhusdieđáhusain.
Sametingsrådet holdt et tilsvarende møte med Finnmark bondelag 8. januar 2019. Bondelaget viste til at Sametingets tidligere ordninger har vært positive for næringen, og at disse førte til at flere gårdsbruk har kunnet bygge ut.
Sámediggeráđđi doalai vásttolaš čoahkkima Finnmárkku boanddaidservviin ođđajagemánu 8. b. 2019. Boanddaidsearvi čujuhii ahte Sámedikki ovddeš ortnegat leat leamaš buorit ealáhussii, ja ahte dan geažil leat máŋga eanadoalu sáhttán viiddidit.
Når disse gunstige ordningene er borte vil det svekke utbyggingene i jordbruket.
Go dát oiddolaš ortnegat leat jávkan, de fuonida dat viiddidan vejolašvuođa eanadoalus.
Finnmark bør ikke måtte redusere sin melkeproduksjon siden flere melkeproduksjonsbruk legges ned hvert år.
Finnmárku ii berrešii dárbbašit unnidit mielkebuvttadeami danne go ollu mielkebuvttadandoalut heaittihuvvojit juohke jagi.
Ordningen med overvintringsskader må innføres igjen i sin opprinnelige form.
Ortnega badjel dálvvi vahágiin fertešii fas váldit atnui nu movt lei álggos.
Bondelaget ønsker at Finnmarkseiendommen i større grad legger til rette for å dyrke mer jord til bruk som har behov for det.
Boanddaidsearvi háliida ahte Finnmárkkuopmodat eanet lážášii dili nu ahte sis geat dárbbašit, livččii vejolaš eanet ráhkadit gittiid.
Bonde- og småbrukarlaget hadde ikke kapasitet til å møte Sametinget.
Boanddaid- ja smávvadálolaččaid searvvis ii leat kapasitehta deaivvadit Sámedikkiin.
De har imidlertid gitt skriftlige innspill til jordbruksavtalen.
Sii leat dattetge addán čálalaš cealkámuša eanadoallošiehtadussii.
Reindrift Reindriftslovutvalget har hatt sine første møter før jul 2018.
Boazodoalloláhkalávdegottis lea leamaš vuosttaš čoahkkin ovdal juovllaid 2018:s.
På nyåret møttes reindriftslovutvalget igjen i Kautokeino og i Karasjok.
Ođđajagis čoahkkanii boazodoalloláhkalávdegoddi fas Guovdageainnus ja Kárášjogas.
I den forbindelse ble det arrangert åpne møter med reindriftsutøvere i disse områdene.
Dan oktavuođas dollojuvvojedje rabas čoahkkimat boazodolliiguin dáin guovlluin.
Formålet med møtene var å få innspill og høre hvilke erfaringer reindriftsutøvere har med reindriftsloven.
Dáid čoahkkimiid ulbmilin lei viežžat árvalusaid ja gullat makkár vásihusat boazodolliin leat boazodoallolága ektui.
Om lag 30-40 personer møtte til møtene, og utvalget fikk mange innspill og kommentarer som de tar med seg i arbeidet videre.
Birrasii 30-40 olbmo bohte čoahkkimiidda, ja lávdegoddi oaččui ollu rávvagiid ja kommentáraid maid sii váldet mielde barggus viidáseappot.
I slutten av november arrangerte Sametinget et fagseminar om reindriftsloven i Alta.
Skábmamánu loahpas lágidii Sámediggi fágaseminára boazodoallolága birra Álttás.
Formålet med seminaret var å gi reindriftslovutvalget et faglig grunnlag i deres videre arbeid.
Čoahkkima ulbmilin lei addit boazodoalloláhkalávdegoddái fágalaš vuođu sin bargui viidáseappot.
Det var om lag 80-90 deltakere på seminaret og der ble åpnet opp for kommentarer og egne erfaringer fra deltakerne til utvalget.
Seminárii ledje boahtán sullii 80-90 olbmo ja oasseváldit besse buktit kommentáraid ja muitalit iežaset vásihusaid birra lávdegoddái.
Seminaret ble streamet og det var mange som fulgte streamen.
Seminára streamejuvvui ja ollugat čuvvo neahta bokte seminára.
Sametingsrådet deltok på et Vin &amp; Viten-seminar i Tromsø, i regi av UiT Norges arktiske universitet, 7. februar 2019. Temaet på seminaret var rettsutvikling og ressursinngrep i samiske områder.
Sámediggeráđđi čuovui Vin &amp; Viten nammasaš seminára Romssas, maid UiT Norgga árktalaš universitehta lágidii guovvamánu 7. b. 2019. Seminára fáddán lei riekteovddideapmi ja resursa duohtadeamit sámi guovlluin.
Sametingsrådet holdt et debattinnlegg under seminaret.
Sámediggeráđis lei ságastallansáhkavuorru semináras.
Rovvilt Sametingsrådet har deltatt på et møte med Miljødirektoratet.
Boraspiret Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Birasdirektoráhtain.
Formålet med møtet var å planlegge seminaret om tradisjonell samisk kunnskap om reindrift og rovvilt.
Čoahkkima ulbmilin lei seminára plánen sámi árbedieđuid birra boazodoalu ja boraspiriid ektui.
Seminaret skal gjennomføres på Sametinget i Karasjok 19. og 20. mars 2019.
Seminára galgá dollojuvvot Sámedikkis Kárášjogas njukčamánu 19. ja 20. b. 2019.
Variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskaping og nyetableringer. Mål for innsatsområdet: Etableringsfrekvens nærmere gjennomsnittet for Norge som helhet og 2 % vekst i antall foretak.
uohkelágan ealáhuseallin, lotnolas- ja meahcástanealáhusat, árvoháhkan ja ođđaásaheamit. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Ásahandávjodat lagabuidda Norgga gaskameari ollislaččat ja 2 % fitnodatlogu ahtanuššamis.
Kreative næringer. Mål for innsatsområdet: Flere samiske kulturnæringsutøvere som skaper robuste og lønnsomme kulturnæringsbedrifter med en større overlevelsesgrad.
Hutkás ealáhusat. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Eanet sámi kulturealáhusbargit mat buvttihit gievrras ja gánnáhahtti kulturealáhusfitnodagaid main lea stuorát birgenmunni.
9. 10. Dáhttu gründer
Dáhttu gründer
Prosjektet Dáhttu gründer startet 26. og 27. november på Árran i Tysfjord og 28. og 29. november 2018 i Evenskjer. 3. januar 2019 ble det holdt et webinar om digital markedsføring.
Prošeakta Dáhttu gründer álggahuvvui skábmamánu 26. og 27. b. Árranis Divttasvuonas ja skábmamánu 28. ja 29. b. 2018 Skánikis. Ođđajagemánu 3. b. 2019 dollojuvvui webinar digitála márkanfievrrideami birra.
Det er et enormt kunnskapsbehov om forretningsutvikling på små steder i Sápmi, og det ønsker Sametinget å gjøre noe med.
Smávva báikkiin Sámis lea hui stuorra máhttodárbu fitnodatovddideami birra, ja dainna háliida Sámediggi dahkat juoidá.
18. desember 2018 ble det arrangert en fagdag om merkevarebygging i Porsanger.
Juovlamánu 18. b. 2018 lágiduvvui fágabeaivi mearkagálvohuksema birra Porsáŋggus.
Samisk reiseliv
Sámi mátkeealáhusat
Noodt &amp; Reiding har utarbeidet en forstudie om Duottar Stobut (DS) prosjektet, som ble presentert 17. januar 2019. Forstudien skal synliggjøre og utarbeide fellestiltak for et samarbeid mellom fjellstuene hva angår reiseliv.
Noodt &amp; Reiding lea ráhkadan ovdadutkamuša Duottar Stobut (DS) prošeavtta birra, mii čalmmustuvvui ođđajagemánu 17. b. 2019. Ovdadutkamuš galgá oainnusmahttit ja ráhkadit oktasaš doaibmabijuid ovttasbargui duottarstobuid gaskka go guoská mátkeealáhusaide.
I prosjektet deltok fjellstuene Joatka, Ravnastua, Mollisjok, Nedre Mollisjok, Jergul og Šuoššjavri.
Prošektii servet Joatka, Ravnastua, Mollešjoga, Vuolit Mollešjoga, Jergula ja Šuoššjávrri duottarstobut.
Neste steg er å etablere et bedriftsnettverk dersom fjellstuene selv ønsker det.
Boahtte lávki lea fitnodatfierpmádaga ásaheapmi jos duottarstobut dan ieža háliidit.
5. februar 2019 ble Vahca-seminaret arrangert i Tromsø, der temaet er hvordan best forvalte samisk kultur i reiselivet i Tromsø.
Guovvamánu 5. b. 2019 lágiduvvui Vahca seminára Romssas, mas fáddán lei movt buoremusat hálddašit sámi kultuvrra mátkeealáhusaid oktavuođas Romssas.
I alt var det omtrent 70 deltakere på seminaret som representerte reiseliv, politikk, butikker, samisk kultur, mat med flere. Seminaret var starten på det videre samarbeidet mellom Sametinget og Tromsø kommune.
Buohkanassii ledje birrasii 70 oasseváldi semináras mat ovddastedje mátkeealáhusaid, politihka, buvddaid, sámi kultuvrra, biebmu jna. Seminárain álggahuvvui viidáset ovttasbargu Sámedikki ja Romssa suohkana gaskka.
I forbindelse med Vahca jobber Visit Tromsø med å utvikle etiske retningslinjer for sine medlemsbedrifter.
Vahca prošeavtta oktavuođas bargá Visit Tromsø etihkalaš njuolggadusaid ovddidemiin iežas lahttofitnodagaid várás.
Mandag 3. desember 2018 var det oppstartsmøte mellom Sametinget, Duodjeinstituhtta og Telemarksforskning om evalueringen av Duodjeinstituhtta.
Vuossárgga juovlamánu 3. b. 2018 lei álggahančoahkkin Sámedikki, Duodjeinstituhta ja Telemarksforskning gaskka Duodjeinstituhta evaluerema birra.
Formålet med møtet var praktiske avklaringer og generelle avklaringer og spørsmål rundt det videre arbeidet.
Čoahkkima ulbmilin lei geavatlaš beliid čilgen ja oppalaš beliid čilgen ja áššit viidáseappot barggus.
Evalueringsrapporten om Duodjeinstituhtta skal etter planen være ferdig 1. mars 2019.
Evaluerenraporta Duodjeinstituhta birra galgá plána mielde leat gárvvis njukčamánu 1. b. 2019.
Samfunnsmål: Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet.
Servodatmihttu: · Ealli ja girjás sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta
Diverse møter Sametinget hadde halvårig administrativt kontaktmøte med Kulturdepartementet medio november i Oslo.
Iešguđetge čoahkkimat Sámedikkis lei hálddahusčoahkkin skábmamánu gaskamuttus Kulturdepartemeanttain Oslos mii dollo juohke jahkebeali.
Tema på møtet var blant annet informasjonsutveksling, status og oppfølging av ulike byggeprosesser, informasjon om omorganisering av samisk idrett, med mer.
Čoahkkima fáddá lei earret eará diehtolonohallan, iešguđet huksenproseassaid stáhtus ja čuovvuleapmi, sámi faláštallama organiserema dieđut, ja eará.
Kulturdepartementet informerte om ulike kommende stortingsmeldinger på kulturfeltet, herunder en språkmelding.
Kulturdepartemeanta muitalii boahttevaš stuoradiggedieđáhusaid birra kultursuorggis, das maiddái gielladieđáhus.
Sametinget hadde medio november et konsultasjonsmøte om kommende stortingsmelding om mediestøtte.
Sámedikkis lei skábmamánu gaskkamuttus konsultašunčoahkkin boahttevaš stuoradiggedieđáhusa oktavuođas mediadoarjaga birra.
Stortingsmeldingen vil legges frem i 2019.
Stuoradiggedieđáhus ovddiduvvo 2019:s.
Sametinget deltok sammen med Norsk Kulturråd i slutten av november på UNESCOs trettende ordinære møte i den mellomstatlige komitéen for konvensjonen om vern av immateriell kulturarv.
Skábmamánu loahpas searvvai Sámediggi ovttas Norgga kulturráđiin UNESCO 13. dábálaščoahkkimis stáhtaidgaskasaš konvenšuvdnalávdegottis eahpeávnnaslaš kulturárbbi suodjaleami birra.
Deltok på æresprisutdeling President Aili Keskitalo holdt hilsningstale under utdelingen av Norsk Kulturråds ærespris 2018 til Synnøve Persen i Oslo i desember.
Gudnebálkkašumi juohkimis oassálastin Presideanta Aili Keskitalo doalai dearvvuođasáhkavuoru Norgga kulturráđi gudnebálkkašumi juohkimis 2018 Synnøve Persenii Oslos juovlamánus.
Deltok på teaterpremiere Sametingsrådet deltok på premieren på Sámi Mánaid Teáhters forestilling «Liiko munnje» i januar 2019.
Teáhter vuosttaščájálmasas searvan Sámediggeráđđi searvvai Sámi Mánáid Teáhtera vuosttaščájálmasas bihtáin «Liiko munnje» ođđajagimánus 2019.
Skábmafestivalen i Kjøllefjord Sametingsrådet var tilstede og åpnet Skábma-festivalen i Kjøllefjord og Lebesby.
Skábmafestivála Gilivuonas Sámediggeráđđi lei mielde rahpame Gilivuona ja Davvesiidda Skábmafestivála.
Festivalen er blitt en årlig samisk samtidsfestival med ulike samiske kunstuttrykk.
Festivála lea šaddan jahkásaš sámi dálááiggefestivála mas leat iešguđetlágán dáiddaovdanbuktimat.
Gode rammevilkår for samiske kunstnere. Mål for innsatsområdet: Samisk kunst som utvikler, utforsker og utfordrer samisk kultur Musikkutgivelser og musikkutvikling - søkerbasert tilskudd Mål for tilskuddsordningen - Musikkutgivelser og musikkutvikling: Økt salg og spredning av joik og samisk musikk innenlands og utenlands, herunder samisk musikk både i tradisjonell og nyskapende form.
Buorit rámmaeavttut sámi dáiddáriidda. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi dáidda mii ovddida, iskkada ja hástala sámi kultuvrra. Musihkkaalmmuheapmi ja musihkkaovddideapmi – ohcanvuđot doarjagat. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri – musihkkaalmmuheamit ja musihkkaovddideamit: · Luođi ja sámi musihka eanet vuovdin ja leavvan riikka siste ja olgoriikkas, maiddái sámi musihkka sihke árbevirolaš ja ođđa vuogis.
Støtte til variert musikk Sametingsrådet har i den andre søknadsrunden tildelt 1,3 millioner i støtte til utgivelse av samisk musikk og joik.
Doarjja juohkelágan musihkkii Sámediggeráđđi lea nuppi ohcanvuorus juolludan doarjagiid 1,3 miljovnna ruvnno ovddas sámi musihkkii ja luohtái.
Det er gitt støtte til artister som blant annet Kajsa Balto, Niillas Holmberg og Katarina Barruk, Johan Anders Bær og Elen Utsi.
Gávcci almmustahttima iešguđetge šáŋŋeris ožžo doarjaga. Earret eará ožžo Kajsa Balto, Niillas Holmberg ja Katarina Barruk, Johan Anders Bær ja Elen Utsi doarjaga.
Sametinget har tildelt kroner 50.000,- til bandet ISÁKs releaseturne for våren 2019.
Sámediggi lea juolludan 50 000 ruvnno doarjaga ISÁK musihkkajovkui sin releaseturneai 2019 giđa.
Formålet er å løfte ISÁK sin konsertproduksjon til et høyt internasjonalt nivå for å vise frem bandet på en optimal måte for publikum og arrangører.
Ulbmil lea loktet ISÁK konseartabuvttadeami alla riikkaidgaskasaš dássái čalmmustahttin dihte joavkku nu bures go vejolaš gehččiide ja lágideddjiide.
Tilskudd til kulturtiltak - søkerbasert tilskudd Mål for tilskuddsordningen - Tilskudd til kulturtiltak: Levende lokalsamfunn med et allsidig kulturliv som styrker samisk tilhørighet.
Doarjjaortnega mihttomearri – Doarjja kulturdoaibmabijuide: · Ealli báikkálašservodat ja juohkelágan sámi kultureallin mii nanusmahttá sámi gullevašvuođa
Støtte til kortfilm Rein film AS ble tildelt kroner 150.000,- i støtte til kortfilmen «Sáivu».
Doarjja oanehisfilbmii Rein film AS:i juolluduvvui 150.000,- doarjja oanehisfilbmii “Sáivu”.
Det er et spennende prosjekt som baserer seg på samisk mytologi.
Dat lea gelddolaš prošeakta man vuođđun lea sámi mytologiija.
Filmen er en enkeltstående kortfilm, men også en del av en spillefilm.
Filbma lea iehčanas oanehisfilbma, muhto lea maiddái oassi guhkesfilmmas.
Det er et samarbeid mellom flere filmkunstnere, og vil bli en del av en internasjonal lansering.
Prošeavttas ovttasbarget máŋga filbmadáiddára, ja šaddá oassin riikkaidgaskasaš lanseremis.
Støtte til nasjonaldagsmarkeringer Sametinget har tildelt tilsammen 250 000 kroner i støtte til feiring av samenes nasjonaldag i 2019.
Doarjja álbmotbeaivvi ávvudemiide Sámediggi lea juolludan doarjagiid oktiibuot 250 000 ruvnno ovddas sámi álbmotbeaivvi ávvudemiide 2019:s.
Søknadene omhandlet alt fra markeringer på selve dagen til arrangementer som foregikk over hele uken.
Ledje ohcamat sihke álbmotbeaivvi ávvudemiide ja iešguđetge lágidemiide muđui vahkus.
Feiring av samenes nasjonaldag Sametingsrådet og plenumsleder har deltatt på en rekke markeringer i forbindelse med markeringen av samenes nasjonaldag.
Sámi álbmotbeaivvi ávvudeamit Sámediggeráđđi ja čoahkkinjođiheaddji leat oassálastán máŋga Sámi álbmotbeaivve ávvudeamis.
President Aili Keskitalo feiret samenes nasjonaldag i Tromsø, hvor hun besøkte den samiske barnehagen Guovssahas og den samiske avdelingen i Gimle barnehage.
Presideanta Aili Keskitalo ávvudii sámi álbmotbeaivvi Romssas, gos son finai Guovssahasa sámi mánáidgárddis ja Gimle mánáidgárddi sámi ossodagas.
Hun holdt også innlegg under KS sitt seminar for læringsnettverket for utvikling av gode pasientforløp – Ofoten, Troms og Finnmark, og deltok og holdt tale på markeringen av samenes nasjonaldag på rådhuset.
Son maiddái doalai sáhkavuoru KS semináras buriid pasieantajođu ovdáneami oahppanfierpmádaga várás – Ofuohta, Romsa ja Finnmárku, ja searvvai ja doalai sáhkavuoru sámi álbmotbeaivvi ávvudeamis ráđđeviesus.
Sametingsrådet var representert i Alta, Kautokeino, Kirkenes, Bergen, Bodø og Eidsvollbygningen i Eidsvoll verk.
Sámediggeráđđi ávvudii Álttás, Guovdageainnus, Girkonjárggas, Bergenis, Bådådjos ja Eidsvollvisttis Eidsvoll verkas.
Plenumsleder Tom Sottinen og Sametingsrådets politiske rådgiver deltok på avdukingen av Elsa Laula Renberg-statuen i Vefsn kommune.
Čoahkkinjođiheaddji Tom Sottinen ja Sámediggeráđi politihkalaš ráđđeaddi leigga fárus Elsa Laula Renberg muitobácci rahpamis Vefsn suohkanis.
Samiske kulturinstitusjoner som arena for formidling og opplevelse av samisk kultur Mål for innsatsområdet: Sterke samiske institusjoner som forvalter, formidler og utvikler samisk kunst, kultur og historie.
Sámi kulturásahusat sámi kultuvrra gaskkustan- ja vásihanarenan. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Nana sámi ásahusat mat hálddašit, gaskkustit ja ovddidit sámi dáidaga, kultuvrra ja historjjá.
Beaivváš Sámi Našunálateáhter – nytt teaterbygg Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet gav senhøsten 2018 et oppdrag til Statsbygg om prosjektavklaring av samlokalisert nybygg for samisk videregående skole og det samiske nasjonalteatret.
Beaivváš Sámi Našunálteáhter – ođđa teáhtervisti Kulturdepartemeanta ja Máhttodepartemeanta bijai čakčat 2018 Statsbygga bargui ráhkadit prošeaktačilgehusa ođđa searvevistái sámi joatkkaskuvlii ja sámi nationálateáhterii.
Sametinget har vært involvert i prosessene og bidrar til Statsbyggs arbeid, blant annet som deltaker i prosjektrådet for byggeprosessen.
Sámediggi lea leamaš mielde proseassas ja veahkeha Statsbygga bargguin, earret eará searvá huksenproseassa prošeaktaráđis.
Departementene orienterte om prosjektet og om byggeprosesser generelt i møte med sametingsrådet i januar 2019.
Departemeanta muitalii prošeavtta ja oppalaččat huksenproseassa birra čoahkkimis sámediggeráđiin ođđajagimánus 2019.
Teatre - direkte tilskudd
Teáhterat – njuolggodoarjja direkte tilskudd
De etablerte samiske teatrene kan utvikle seg kunstnerisk, produsere scenekunst på høyt nivå og kan turnere med scenekunst som gir kulturopplevelser og synliggjør samiske språk. Museer. Mål for tilskuddsordningen - Museer: Faglig sterke samiske museer som formidler, forvalter, forsker på og fornyer den samiske kulturarven.
· Ásahuvvon sámi teáhterat sáhttet ovdánit dáiddalaččat, buvttadit lávdedáidaga alla dásis ja sáhttet johttit lávdedáidagiin mii addá kulturvásihusaid ja oainnusmahttá sámegielaid. Museat. Doarjjaortnega mihttomearri - Museat: Fágalaččat nana sámi museat mat gaskkustit, hálddašit, dutket ja ođasmahttet sámi kulturárbbi
Årlig dialogmøte med samisk museumslag Sametingsrådet har gjennomført sitt årlige dialogmøte med Sámi Museasearvi – Samisk museumslag.
Jahkásaš gulahallančoahkkin sámi museaservviin Sámediggeráđđi lea čađahan jahkásaš gulahallančoahkkima Sámi Museaservviin.
Møtet fant sted i Karasjok 21. november 2018, og det var representanter fra alle de samiske museumssiidaene tilstede.
Čoahkkin lei Kárášjogas skábmamánu 21.b. 2018, ja buot sámi museasiiddas ledje ovddasteaddjit čoahkkimis.
Et sentralt tema var det økonomiske grunnlaget for de samiske museene i dag.
Guovddáš fáddán lei sámi museaid otná ekonomalaš vuođđu.
Det er behov for at Sametinget ser på sine ulike tilskuddsordninger til samiske museer og kulturinstitusjoner, og justerer krav til statistikk og rapportering.
Sii dárbbašit ahte Sámediggi geahčada iežas iešguđetlágan doarjjaortnegiid sámi museaide ja kulturásahusaide, ja geahpeda statistihkaid ja raporteremiid gáibádusaid.
Et viktig spørsmål er hvordan utviklingen for de samiske museene har vært etter museumsreformen (ABM-reformen), og hvordan forholdene til de samiske museene er sammenliknet med de øvrige museene i Norge.
Dehálaš jearaldat lea mot sámi museaide lea museaođasteapmi (AMBođastus) čuohcan sin ovdáneami ektui, ja mot sámi museaid dilli lea Norgga eará museaid ektui.
Videre er det et spørsmål om og hvordan de samiske museene skal omfattes i arbeidet med den nye museumsmeldingen som er lansert.
Viidásit lea jearaldat mot sámi museat galget fátmmastuvvot ođđa museadieđáhusbarggus mii lea almmuhuvvon.
Samarbeidsavtalene mellom Sametinget og fylkeskommunene ble også drøftet, og her ble det pekt på at det er viktig å synliggjøre fylkeskommunenes regionale ansvar også for de samiske museene.
Sámedikki ja fylkasuohkaniid gaskasaš ovttasbargošiehtadusat digaštallojuvvo maiddái, ja dás deattuhuvvui ahte lea dehálaš čalmmustahttit fylkasuohkana regionála ovddasvástádusa maiddái sámi museaid hárrái.
Deltatt på fagsamling Sametinget har deltatt på samling for faglige museumsnettverk i regi av museumsseksjonen i Norsk kulturråd.
Oassálastán fágačoahkkaneamis Sámedikki hálddahus oassálasttii fágalaš museafierpmádaga čoahkkaneamis maid Norgga kulturráđi museajuogus lágidii.
Samlingen fant sted i Bodø 26. og 27. november 2018.
Čoahkkaneapmi lei Bådådjos skábmamánu 26. ja 27. b. 2018.
Bååstede – prosjekt Bååstede- prosjektet var også tema under Sametingsrådets dialogmøte med Sámi Museasearvi
Bååstede – prošeakta Bååstede- prošeavtta birra lei maid sáhka Sámediggeráđi čoahkkimis Sámi Museaservviin.
Partene anser prosjektet for å være vellykket.
Soahpamušbeliid mielas lea prošeakta lihkostuvvan.
Avtalene om tilbakeføring av samiske gjenstander fra Norsk folkemuseum er signert, og nå gjenstår arbeidet med tilbakeføringene.
Šiehtadusat máhcahit sámi dávviriid ruovttoluotta Norsk folkemuseumas (Norgga álbmotmusea) leat vuolláičállon, ja dál lea báhcán ieš sirdinbargu.
Repatriering av samiske gjenstander fra de øvrige norske museum og museer internasjonalt ble drøftet.
Sámi dávviriid máhcaheapmi ruoktot eará norgga museain ja olgoriikka museain digaštallui maiddái.
På møtet ble det spilt inn et behov for et ledelses- og institusjonsutviklingsprogram og styrking av Sametingets forvaltning av de samiske museene.
Čoahkkimis daddjui ahte lea dárbu jođihan- ja ásahusovdánahttinprográmmii ja Sámedikki sámi museahálddašeami nannemii.
Samisk hus i Oslo Sametinget holdt et kontaktmøte med Samisk hus i Oslo 12. november 2018. Samisk hus i Oslo legger til rette for et bredt spekter av aktiviteter, både i egen regi og i regi av andre aktører som bruker huset til sine aktiviteter.
Sámedikkis lei oktavuođačoahkkin Oslo Sámi viesuin skábmamánu 12.b. 2018. Oslo sámi viesus leat máŋggalágan doaimmat, sihke iežaset lágideamit ja earáid geat ávkkástallet viesu iežaset doaimmaide.
Etter at Samisk hus flyttet til nye lokaler sentralt i Oslo har man opplevd at både aktivitetsnivået og antallet besøkende har økt kraftig.
Maŋŋel go Sámi viessu fárrii ođđa vistái Oslo guovddážii, de leat vásihan ahte sihke doaimmaid ja gussiid lohku lea lassánan olu.
I tillegg til Sametingets tilskudd, direktetilskudd over posten Samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner og prosjekttilskudd, har Samisk hus i Oslo mottatt tilskudd til drift og aktivitet fra Norsk kulturråd og Oslo kommune.
Lassin Sámedikki doarjagii, Sámi kulturviesuid ja kulturgaskkustanásahusaid njuolggodoarjagii ja prošeaktadoarjagii, lea Oslo Sámi viessu ožžon doarjaga doaibmagoluide ja doaibmabijuide Norgga kulturráđis ja Oslo suohkanis.
15. Duoddara Ráfe/Pitesamisk senter
Duoddara Rafe/Bihtánsámi guovddáš
Sametingsrådet holdt et møte med styret i Duoddara Ráfe 22. januar 2019 i Bodø.
Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Duoddara Ráfe stivrrain ođđajagimánu 22.b. 2019 Bådådjos.
Bakgrunnen for møtet var ønsket om en dialog med styret om drifta og aktiviteten i kulturhuset Duoddara Ráfe i Beiarn.
Čoahkkin dollui danne go lei sávaldat gulahallat stivrrain Báidára kulturviesu Duoddara Ráfe doaibmama ja doaibmabijuid birra.
I tillegg til dette hadde sametingsrådet et ønske om å følge opp en pressemelding fra november 2018 signert av blant annet styreleder i Duoddara Ráfe og seks ordførere/varaordførere i kommuner i pitesamisk område i Salten, hvor det ble uttrykt skuffelse over knappe driftsmidler til pitesamisk senter.
Lassin háliidii sámediggeráđđi čuovvulit ovtta preassadieđáhusa skábmamánus 2018:s maid earret eará Duoddara Ráfe stivrajođiheaddji ja guhtta sátnejođiheaddji/várresátnejođiheaddji bihtánsámi guovllus Sáltoduoddaris leat vuolláičállán. Sii dadjet preassadieđáhusas ahte leat beahtahallan go bihtánsámi guovddáš oaččui unnán doaibmadoarjaga.
På møtet orienterte styret og daglig leder i Duoddara Ráfe om sin aktivitet.
Čoahkkimis Duoddara Ráfe stivra ja beaivválaš jođiheaddji muitaledje sin doaimmaid birra.