pere/sami_parallel huggingface dataset:
Et eventuelt valg av fast årstall som fredningsgrense vil få store konsekvenser for forvaltningen av automatisk fredete bygninger.
Fásta jahkelogu vejolaš válljen ráfáiduhttinrádjin buktá stuorra váikkuhusaid automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon visttiid hálddašeapmái.
Det arbeides derfor parallelt med drøfting av fredningsgrense og forvaltningsplan for eldre samiske bygg.
Danne bargojuvvo bálddalaga ráfáiduhttinráji guorahallamiin ja hálddašanplánain boarráset sámi visttiid várás.
En arbeidsgruppe med tema framtidig forvaltning av samiske bygg har derfor videreført sitt arbeid.
Bargojoavku man fáddán lea sámi visttiid hálddašeapmi boahtteáiggis lea danne joatkán barggus.
Gruppen består av representanter fra Sametingsadministrasjonen, Riksantikvaren, og fra Klima- og miljødepartementets administrasjon.
Joavkkus leat Sámedikki hálddahusa, Riikaantikvára ja Dálkkádat- ja birasdepartemeantta hálddahusaid ovddasteaddjit.
Det avholdes jevnlige arbeidsmøter, hvorav et 14.-15.12.15 i Oslo.
Čoahkkimat dollojuvvojit jeavddalaččat, okta dollojuvvui Oslos 14.-15.12.15.
En sentral problemstilling som ble diskutert var ulike begrunnelser som kan legges til grunn for verdivurderinger av samiske bygg.
Guovddáš áššečuolbma man birra ságastuvvui lei ahte galget biddjojuvvot sierralágan ákkasteamit vuođđun sámi visttiid árvoárvvoštallamiidda.
Videre hvordan vi skal handtere bygninger som er automatisk fredet, men har gjennomgått store moderniseringer og oppgraderinger til nåtidig standard og som er i bruk som ordinær bolig.
Dasto movt mii galgat meannudit visttiiguin mat leat automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon, muhto leat stuorrát ođasmahttojuvvon ja divvojuvvon dáláš standárdii ja mat geavahuvvojit dábálaš viessun.
Prosjektet «Identifisering og registrering av samiske bygninger» er et stort registreringsprosjekt utført av Sametinget fra 2011 og som skal avsluttes i 2017.
Prošeakta “sámi visttiid identifiseren ja registreren” lea stuorra registrerenprošeakta maid Sámediggi lea dahkan 2011 rájes ja mii galgá loahpahuvvot 2017:s.
Den ovenfor nevnte gruppen har i denne forbindelse påbegynt planlegging av prosjektets sluttmarkering.
Bajábealde namuhuvvon joavku lea dán oktavuođas plánegoahtán prošeavtta loahppačalmmusteami.
Sektoravgiften - registrering av samiske kulturminner ved Selbusjøen og Stor-Drakstsjøen, Sør-Trøndelag
Suorgedivat – sámi kulturmuittuid registreren Selbusjøen ja Stor-Drakstsjøen guovlluin, Mátta-Trøndelágas
Sametinget deltar i samarbeid med NTNU Vitenskapsmuseet og Sør-Trøndelag fylkeskommune i forbindelse med søknad om sektoravgiftsmidler til registrering av kulturminner ved Selbusjøen og Stor-Drakstsjøen.
Sámediggi searvá ovttasbargui NTNU:in Dieđamusea ja Mátta-Trøndelága fylkkagielddain ohcama oktavuođas oažžut suorgedivatruđaid kulturmuittuid registreremii Selbusjøen ja Stor-Drakstsjøen guovlluin.
Fokuset for registreringen vil være på ferdsel og kommunikasjon til alle tider.
Registreremis fokuserejuvvo johtolat ja gulahallan.
Prosjektet følger rammene for arkeologiske undersøkelser knyttet til sektoravgiften for vassdrag i Norge.
Prošeakta čuovvu arkeologalaš iskkademiid rámmaid suorgedivada ektui čázádagain Norggas.
Bakgrunnen for dette er at norske vassdrag som ble regulert før 1960, ble utbygd uten at det var krav om lovpålagte kulturminneundersøkelser.
Duogážin dasa lea ahte norgga čázádagat mat regulerejuvvojedje ovdal jagi 1960, huksejuvvojedje ovdal go lága bokte gáibiduvvojedje kulturmuitoiskkadeamit.
Fra og med 1960 var imidlertid kravet til arkeologiske undersøkelser som del av planprosessen på plass.
Dattetge lei jagi 1960 rájes gáibádus arkeologalaš iskkademiid hárrái oassin plánaproseassas sajis.
Når konsesjoner gitt før 1960 nå fornyes eller det skjer en revisjon av vilkårene, som i dette tilfellet med Selbusjøen og Stor-Drakstsjøen, skal kulturminnemyndighetene vurdere behovet for arkeologiske undersøkelser.
Go konsešuvnnat mat leat addojuvvon ovdal jagi 1960 dál ođasmahttojuvvojit dahje eavttut ođasmahttojuvvojit, nugo dán oktavuođas Selbusjøen ja Stor-Drakstsjøen guovlluin, galget kulturmuitoeiseválddit árvvoštallat leago dárbu arkeologalaš iskkademiide.
I dette tilfellet ba kulturminnemyndighetene om at det ble satt vilkår om kulturminneundersøkelser i forbindelse med revisjon av konsesjonsvilkårene.
Dán oktavuođas bivde kulturmuitoeiseválddit ahte biddjojit eavttut kulturmuitoiskkademiid hárrái konsešuvdnaeavttuid ođasmahttima oktavuođas.
Olje –og energidepartementet fastsatte derfor dette som et vilkår i de nye konsesjonsvilkårene for vassdragene.
Oljo- ja energiijadepartemeanta mearridii danne dán eaktun ođđa konsešuvdnaeavttuin čázádagaid várás.
Sektoravgiften til kulturminneundersøkelser innbetales av de ulike konsesjonærene etter at fornyet konsesjon eller reviderte konsesjonsvilkår er gitt.
Suorgedivat kulturmuitoiskkademiide sisdoallá sierra konsešuvnnaid maŋŋá go ođasmahttojuvvon konsešuvdna dahje ođasmahttojuvvon konsešuvdnaeavttut addojuvvojit.
Riksantikvaren forvalter midlene, og fordeler disse til de ulike vassdragene.
Riikaantikvára hálddaša ruđaid, ja juohká daid sierra čázádagaide.
Sametinget har vært inkludert og aktive i hele prosessen fra første dag, noe som er veldig bra.
Sámediggi lea leamaš mielde ja árjjalaš olles proseassas vuosttaš beaivvi rájes, ja dat lei hui buorre.
Det har vært stort fokus på at alle skal kunne bidra i og få noe ut av prosjektet.
Fokusis lea leamaš ahte buohkat galget sáhttet váikkuhit prošeavtta ja oažžut das ávkki.
Arbeidet ble påbegynt høsten 2015 og har resultert i en større prosjektplan/søknad, hvor det er skissert opp bakgrunn, mål, og gjennomføring.
Bargu álggahuvvui čakčat 2015:s ja boađusin leamaš stuorát prošeaktaplána/ohcan, mas leat hábmejuvvon duogáš, mihttomearri ja čađaheapmi.
Søknaden/prosjektplanen sendes Riskantikvaren, som først avgjør om søknaden blir innvilget og i så tilfelle også omfanget av undersøkelsene.
Ohcan/prošeaktaplána sáddejuvvo Riikaantikvárii, mii vuosttažettiin mearrida juolluduvvo go ohcan ja dalle maiddái iskkademiid viidodaga.
Søknaden for Selbusjøen og Stor-Drakstsjøen er på 1,9 mill. kr, og dette innefatter også registrering av samiske kulturminner.
Selbusjøen ja Stor-Drakstsjøen ohcan lea 1,9 miljon ru, ja dasa gullet maiddái sámi kulturmuittuid registreremat.
Dispensasjonssak i Gohppi/Koppangen i Lyngen kommune
Dispaášši Gohpis/Koppangen Ivgu suohkanis
Denne dispensasjonssaken er et ledd i den offentlige ettersynen av områdereguleringsplanen for Gohppi/Koppangen i Lyngen kommune.
Dát dispaášši lea oassi guovloregulerenplána almmolaš bearráigeahččamis Gohpis/Koppangen Ivgu suohkanis.
Planen ble påbegynt etter storflommen i Koppangselva i 2013.
Plána álggahuvvui maŋŋá Gohpejoga stuorradulvvi 2013:s.
Elva er en breelv som kommer ned i Koppangen via en foss fra Lyngsalpene.
Johka lea jiekŋajohka mii golgá bodnái Gohpis guoikka bokte Ivgu jiekŋaváriin.
Planen legger til rette for flomforebygging av Koppangselva og dertil nødvendige anlegg som atkomstveg og masseuttak.
Plánas láhččojuvvo Gohpejoga dulveeastadeapmi ja dasto dárbbašlaš rusttegat nugo geaidnu beassama ja čievrra váldima várás.
Planen regulerer dessuten eksisterende arealbruk i Koppangen, knyttet til reindrift, fritids- og turistvirksomhet (Koppangen brygger) samt boligbebyggelse.
Dasto regulere plána dáláš areálageavaheami Gohpis, mii čatnasa boazodollui, astoáigge- ja turistadoibmii (Koppangen brygger) ja dasto viessohuksemii.
I bukta ved elvemunningen av Koppangselva har reindrifta prammingsplass og et permanent reingjerde.
Johkanjálmmis Gohpejoga gobis lea boazodoalus fanassátku ja bissovaš boazoáidi.
Gjerdet består av en lang korridor langs elva som fører flokken fra dalen og ned til prammingsplassen.
Áidái gullet guhkes gudji johkagátti mielde mii doalvu ealu ávžžis bodnái fanassátkui.
Ved prammingsplassen og inne i reingjerdet er det registrert en samisk boplass med en gammetuft, en árran og en rydningsrøys.
Fanassátkus ja boazoáiddi siste lea registrerejuvvon sámi ássanbáiki, gos lea goahtesadji, árran ja čorgenborri.
Boplassen med kulturminnene er definert som automatisk fredet etter kulturminnelovens bestemmelser.
Ássansadji kulturmuittuiguin lea meroštallojuvvon automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon kulturmuitolága mearrádusaid mielde.
Arealdisponeringene i planen og prammingsplassen med reingjerdet er i konflikt med denne boplassen.
Areálageavaheamit plánas ja fanassátku boazoáiddiin ii dávis dán ássansadjái.
Gjerdet kan ikke flyttes uten videre, topografien setter noen klare begrensninger for dette.
Áiddi ii sáhte beare sirdit, go topografiija bidjá muhtun čielga ráddjemiid dasa.
Så det er ikke tilstrekkelig areal i det aktuelle området til at kulturminnene kan skjermes i planen eller på en måte som gjør at at gjerdebruken ikke vil være i konflikt med kulturminnene.
Eai leat doarvái areálat guoskevaš guovllus ahte kulturmuittuid sáhtášii suodjalit plánas dahje dainna lágiin ahte áidegeavaheapmi ii billis kulturmuittuid ovdii.
Kulturminnene er dessuten truet av ødeleggelse pga. fremtidig flom i Koppangselva.
Kulturmuittut leat áitojuvvon billisteami geažil jos Gohpejohka dulvá boahtteáiggis.
På bakgrunn av dette har Sametinget tilrådet overfor Riksantikvaren at det blir gitt dispensasjon fra kulturminnelovens bestemmelser, og at kulturminnene kan fjernes under vilkår om at det først foretas en arkeologisk undersøkelse av kulturminnene.
Dán vuođul lea Sámediggi rávven Riikaantikvárii ahte addojuvvo lohpi spiehkastit kulturmuitolága mearrádusain, ja ahte kulturmuittuid sáhttá váldit eret dainna eavttuin ahte vuos dahkkojuvvo arkeologalaš iskkadeapmi kulturmuittuin.
Vi har også bedt om at det blir tatt naturvitenskapelige prøver for analyse av jordbruk, beite og vegetasjon.
Mii leat maiddái bivdán ahte váldojuvvojit luonddudieđalaš iskosat eanadoalu, guohtuma ja šaddogearddi analysa várás.
Slike undersøkelser vil ha vitenskapelig verdi for studier av den samiske bosettingshistorien i Gohppi/Koppangen spesielt og Lyngen generelt.
Dákkár iskkademiin lea dieđalaš árvu sámi ássanhistorjjá oahpuide Gohpis erenoamážit ja Ivgus oppalaččat.
Riksantikvarens prioriteringsbrev 2016
Riikantikvára vuoruhusreive 2016
Sametinget har mottatt Riksantikvarens prioriteringsbrevet for 2016.
Sámediggi lea ožžon Riikaantikvára vuoruhusreivve jahkái 2016.
Prioriteringsbrevet viser Riksantikvarens prioriteringer på bakgrunn av de politiske styringsdokumentene som gjelder for kulturminnevernet i Norge.
Vuoruhusreivves čujuhuvvo Riikaantikvára vuoruhemiide politihkalaš stivrendokumeanttaid vuođul mat gusket kulturmuitosuodjaleapmái Norggas.
Brevet viser også de ønsker og mål som Riksantikvaren har for samarbeidet med den regionale kulturminneforvaltningen i 2016.
Reivves čujuhuvvo maiddái daid sávaldagaide ja mihttomeriide mat Riikaantikváras leat ovttasbargui regionála kulturmuitohálddašemiin 2016:s.
I brevet vises det bl.a. til at årets statsbudsjett medfører en styrking av fartøyvernet, og at tilskuddsposten til verdiskaping er redusert.
Reivves čujuhuvvo earret eará ahte dán jagi stáhtabušeahtas nannejuvvo fanassuodjaleapmi, ja ahte doarjjapoasta árvoháhkamii lea unniduvvon.
Det vises også til arbeidet med framtidig ansvars- og oppgavefordeling der regjeringen arbeider med en stortingsmelding om regional forvaltning (regionreformen) som er forventet framlagt i 2016.
Čujuhuvvo maiddái bargui boahtteáiggi ovddasvástádus- ja doaibmajuohkimiin man oktavuođas ráđđehus lea ráhkadeamen stuorradiggedieđáhusa regionála hálddašeami (regiovdnaođastus) mii vurdojuvvo ovddiduvvot 2016:s.
Det ventes at dette vil få en del følger også for ansvars- og oppgavefordelingen innenfor kulturminneforvaltningen.
Vurdojuvvo ahte dat váikkuha maiddái ovddasvástádus- ja doaibmajuohkimii kulturmuitohálddašeami siskkobealde.
Riksantikvaren er også opptatt av å gjennomføre dialogmøter med den regionale kulturminneforvaltningen, og riksantikvar Jørn Holme deltar gjerne med innlegg i fylkestinget/Sametinget om ønskelig.
Riikaantikvára mielas lea deaŧalaš čađahit gulahallančoahkkimiid regionála kulturmuitohálddašemiin, ja riikaantikvára Jørn Holme searvá áinnas sáhkavuoruin fylkkadikkis/Sámedikkis jos lea sávaldat.
Riksantikvaren viser i tillegg til viktigheten av arbeid med kulturlandskap og kulturhistoriske landskap, og ønsker at Sametinget er delaktig i dette arbeidet.
Riikaantikvára čujuha lassin man deaŧalaš bargu kultureanadagain ja kulturhistorjjálaš eanadagain lea, ja háliida ahte Sámediggi searvá dán bargui.
Sametinget tar prioriteringsbrevet fra Riksantikvaren for 2016 til etterretning.
Sámediggi váldá Riikaantikvára vuoruhusreivve 2016 diehttevassii.
9.2 Synliggjøring
9.2 Oainnusmahttin
Tilskudd innen kulturminnevern
Doarjja kulturmuitosuodjaleapmái
Tilskuddssøknad på kulturminnevern for 2016 er utlyst og annonsert.
Doarjjaohcan kulturmuitosuodjaleamis jahkái 2016 lea almmuhuvvon.
Inkludert her er både Sametingets vanlige tilskuddsmidler og ekstrabevilgningen på 2 millioner fra Riksantikvaren som medfølger prosjektet «Identifisering og registrering av samiske bygninger».
Das leat mielde sihke Sámedikki dábálaš doarjjaruđat ja liigejuolludus 2 miljon ru Riikaantikváras mat čuvvot prošeavtta “Sámi visttiid identifiseren ja registreren”.
10 Næring
10 Ealáhusat Váldomihttomearri
Et sterkt og allsidig næringsliv som bygger på og tar hensyn til samisk kultur, natur og miljø, og danner grunnlaget for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å bo.
Nana ja juohkelágan ealáhuseallin mii vuođđuduvvá sámi kultuvrii, lundui ja birrasii ja vuhtii váldá daid, ja lea vuođđun eallinfámolaš báikegottiide gos olbmot háliidit ássat.
10.1 Rammebetingelser i primærnæringene.
10.1 Vuođđoealáhusaid rámmaeavttut
Landbruk: Jordbruksforhandlinger
Eanadoallu: Eanadoallošiehtadallamat
Sametingsrådet har hatt møter med Troms og Finnmark bondelag henholdsvis den 25.11.15 og 11.01.16.
Sámediggeráđis leat leamaš čoahkkimat Romssa ja Finnmárkku boanddaidservviiguin skábmamánu 25.b.2015 ja ođđajagimánu 11.b.2016.
Tema for møtene var jordbruksforhandlingene for 2016.
Čoahkkimiid fáddán lei 2016 eanadoallošiehtadallamat.
På møtene poengterte Sametingsrådet at det det var viktig å sikre en forutsigbar jordbrukspolitikk.
Čoahkkimiin deattuhii Sámediggeráđđi ahte lea dehálaš sihkkarastit eanet einnostahtti eanadoallopolitihka.
Reindrift:
Boazodoallu:
Forskrift om rovvilterstatning
Boraspirevahágiid máksima láhkaásahus
Sametinget hadde den 29.01.2016 et møte med Miljødirektoratet vedrørende utarbeidelse av en ny forskrift om erstatning for tamrein tapt til fredet rovvilt.
Sámedikkis lea ođđajagimánu 29.b.2016 leamaš čoahkkin Birasdirektoráhtain ođđa láhkaásahusa hábmema olis buhtadusaid birra bohccuid ovddas maid boraspiret leat váldán.
Miljødirektoratet, som har fått som oppdrag å utarbeide denne forskriften, presenterte hva de har gjort så langt og om prosessen og tidsplanen videre.
Birasgáhttendepartemeanta, mii lea ožžon barggu hábmet dán láhkaásahusa, ovdanbuvttii maid sii dássážii leat bargan proseassas ja áigeplána birra ovddos guvlui.
Sametinget vil bli konsultert i det videre arbeidet med utforming av denne forskriften.
Sámediggi boahtá konsulterejuvvot viidáset barggu birra hábmet dán láhkaásahusa.
Datoen for iverksettingen av forskriftene var opprinnelig satt til 01.04.16, men er utsatt siden saken skal ut på høring.
Beaivemearri goas láhkaásahus galggai doaibmagoahtit lei álggos biddjon cuoŋománu 1.b.2016, muhto lea maŋiduvvon go ášši galgá gulaskuddamii álggos.
Møte med LMD
Čoahkkin EBD:in
Sametingspresidenten hadde møte med Landbruks- og matminister Sylvi Listhaug den 10.12.15.
Sámediggepresideanttas lea leamaš čoahkkin Eanadoallo- ja biebmoministariin Sylvi Listhaugain juovlamánu 10.b.2015.
Tema for møtet var blant annet Sametingets innspill til reindriftsforhandlingene.
Čoahkkima fáddán lei earret eará Sámedikki gulaskuddancealkámuš boazodoallošiehtadallamiidda.
Ending av reindriftsloven Det har vært konsultasjoner mellom NRL, Sametinget og Landbruks- og matdepartementet om endringer av reindriftslovens §60, der det ikke ble oppnådd enighet.
Leat čađahuvvon konsultašuvnnat gaskal NBR; Sámedikki ja eanadoallo- ja biebmodepartemeantta boazodoallolága 60.§ rievdadeami birra, dan čoahkkimis ii boahtán ovttaoaivilvuohta.
Departementet har nå sendt på høring en lovendring som gir myndighetene hjemmel til å fastsette reintall på siidaandelsnivå for 5 år.
Departemeanta lea dál sádden láhkarievdama gulaskuddamii mii addá eiseválddiide láhkavuođu mearridit boazologu siidaoasusdásis viđa jahkái.
Det fremmes en egen sak for plenum om reintall.
Dievasčoahkkimii ovddiduvvo sierra ášši boazologu birra.
Sametingsrådet har hatt et folkemøte i Kautokeino 21.10.16 om reintallsproblematikken.
Sámediggeráđis lea leamaš álbmotčoahkkin Guovdageainnus boazologu politihka birra golggotmánu 21.b.2015.
Det var godt oppmøte blant reineierne, og det kom mange gode innspill til Sametingets videre arbeid med saken.
Čoahkkimii ledje boahtá ollu boazodoallit, ja bohte ollu buori cealkámuša Sámedikki viidáset bargui dáinna áššiin.
Regionale dialogfora Sametinget har deltatt på møte i det regionale dialogfora for samisk og reindriftsfaglig medvirkning for Nordland 19.01.16.
Regionála gulahallanforat Sámediggi lea searvan čoahkkimii regionála gulahallanforain Nordlándda sámi ja boazodoallofágalaš mielváikkuheapmi ođđajagimánu 19.b.2016.
Blant sakene som ble drøftet her var arealbrukskart, reindriftsavtalen og togpåkjørsler på Nordlandsbanen.
Áššiid gaskkas maid doppe digaštalaimet, ledje earret eará areálageavahankárta, boazodoallošiehtadus ja ruovdemáđii vuojáhallamat Nordlandsbanenis.
Fiskeri:
Guolástus
Sametingsrådet deltok på årsmøtet til Norges Fiskarlag i Trondheim 17.-18.11.2015.
Sámediggeráđđi searvvaš Norgga guolásteddjiidsearvvi jahkečoahkkimii Tråantes 17.-18.11.2015.
Det ble avholdt halvårig politisk møte med daværende fiskeriminister Elisabeth Aspaker den 10.12.2015.
Lea dollojuvvon jahkebeallásaš čoahkkin dalá guolástusministariin Elisabeth Aspaker 10.12.2015.
I dette møtet ble konsultasjonene om reguleringen av fiske etter torsk nord for 62grader nord åpnet, og denne konsultasjonen er enda ikke avsluttet blant annet grunnet skifte av statsråd.
Dán čoahkkimis rahppojuvvojedje konsultašuvnnat dorskebivddu muddema birra davábealde 62 gráda davvin, ja dát konsultašuvdna ii leat vel loahpahuvvon earret eará stáhtaráđi molsuma geažil.
Videre ble regulering av fiske etter norsk vårgytende sild i 2016 tatt opp der sametingsrådet ønsket en videreføring av dagens avsetning.
Viidáseappot váldojuvvui Norgga giđđagođđi sallitbivddu mudden 2016:s ovdan ja sámediggeráđđi háliidii jotkojuvvot dálá vuovdima.
Det ble besluttet å nedsette en arbeidsgruppe på administrativt nivå for nærmere vurdering av hvordan gruppen skal reguleres i fremtiden der Sametinget er opptatt av å ivareta den opprinnelige intensjonen bak avsetningen.
Mearriduvvui namahit bargojoavkku hálddahusdásis lagat árvvoštallama várás das mo joavku galgá muddejuvvot boahtteáiggis mas Sámediggái lea deaŧalaš fuolahit vuovdima álgoáigumušaid.
For 2016 er reguleringen fastsatt som for 2015, som en avsetning.
2016 várás lea mudden mearriduvvon nugo 2015 várás, vuovdimin.
Videre ble det tatt opp at Bivdi burde vært representert i en departementsnedsatt arbeidsgruppe som skal vurdere kystnær redskapsbruk nord for 62 grader N. Fiskeriministeren viste til at det er tenkt at det skal konsulteres med Sametinget etter at arbeidsgruppen er ferdig.
Viidáseappot váldojuvvui ovdan ahte Bivdi berrešii leat ovddastuvvon departemeantta nammadan bargojoavkkus mii galgá árvvoštallat riddolagas bivddusgeavaheami davábealde 62 gráda davvin. Guolástusministtar čujuhii dasa ahte jurdda lea konsulteret Sámedikki maŋŋágo bargojoavku lea geargan.
De finansielle rammene for Fjordfiskenemnda ble tatt opp fra Sametingets side.
Vuotnaguolástuslávdegotti ruđalaš rámmat maid váldojuvvojedje ovdan Sámedikki bealis.
Ministeren viste til kompetansen i Fiskeridirektoratet og i Havforskingsinstituttet for nemndas behov for kunnskapsinnhentning.
Ministtar čujuhii Guolástusdirektoráhta ja Áhpedutkaninstituhta gelbbolašvuhtii go lávdegoddi dárbbaša dieđuid.
Til slutt tok sametingsrådet opp forbudet med fiske innenfor fjordlinjene for fartøy over 15 meter samt dispensasjonene fra dette forbudet og at dette er noe Sametinget ikke kan akseptere.
Loahpas válddii sámediggeráđđi ovdan daid fatnasiid bivdingildosa vuotnalinnjáid siskkobealde, mat leat guhkit go 15 mehtera ja spiehkastagaid dán gildosis ja ahte dát lea juoga maid Sámediggi ii sáhte dohkkehit.
Fiskeriministeren viste til bestandenes vandringsmønster som endrer seg, og hensynet til en rasjonell gjennomføring av fisket som begrunnelse for dispensasjonene.
Guolástusministtar čujuhii máddodaga johtinminstarii mii lea rievdamin, ja nationála bivdinčađaheami vuhtiiváldin vuođustussan spiehkastagaide.
Statsråden informerte om at det var sendt ett brev til fylkeskommunene med påminning om at Samiske fiskeriinteresser skal vurderes og synliggjøres i behandling av havbrukssaker.
Stáhtaráđđi dieđihii dan birra ahte reive lea sáddejuvvon fylkkasuohkaniidda muittuhusain ahte Sámi guolástusberoštumit galget árvvoštallojuvvo ja oainnusindahkkojuvvot go áhpedoalloáššit meannuduvvojit.
Sametingsrådet møtte Eidesenutvalget den 22.01. I denne sammenhengen gav Sametinget innspill til utvalget i tråd med Sametingets tidligere vedtak om kvotesystemet i Norge.
Sámediggeráđđi deaivvai Eidesen-lávdegotti 22.01. Dán oktavuođas attii Sámediggi árvalusaid lávdegoddái Sámedikki ovdalis mearrádusa vuođul Norgga earrevuogádaga birra.
Kvotebytte med tredjeland og EU tas opp til revisjon.
Earremolsun goalmmátriikkain ja EU:in galgá ođasmahttojuvvot
Trålstigen tas opp til revisjon
trålstigen) galgá ođasmahttojuvvot
Tradisjonelt kystfiske- og fjordfiske får økte kvoter (alle arter)
Árbevirolaš riddobivdu ja vuotnabivdu ožžot stuorát eriid (buot šlájat)
Følgende elementer skal vektlegges og tilgodesees med økte kvoter ved tildeling:
Čuovvovaš bealit galget deattuhuvvot ja fuolahuvvot lassi eriiguin juolludeami oktavuođas:
Bosetting lokalt
Báikkálaš ássan
Lokal bearbeiding av fisken
Guoli báikkálaš viidásat ráhkadeapmi
Fiskemetoder og produksjon som gir god kvalitet
Bivdinvuogit ja buvttadeapmi mii addá buori kvalitehta
Lokalbefolkningens fiskerettigheter styrkes ved økning av kvantum til åpen gruppe
Báikkálaš olbmuid bivdinvuoigatvuođat nannejuvvojit go hivvodat lasihuvvo rabas joavkkus
Samenes rettigheter styrkes ved å avsette egne kystfiskekvoter for alle fiskearter.
Sámiid vuoigatvuođat nannejuvvojit dainna lágiin ahte várret sierra riddobivdoeriid buot guollešlájaid várás.
Sametinget ønsker videre at samiske interesser blir omhandlet og synliggjort i utredningen som Eidesen utvalget skal gjøre i sin utredning om ressursrente på all fisk som sendes ubearbeid og/eller fryst ut av det enkelte fylke, slik at fiske i sjøsamiske områder på sikt kan styrke det materielle grunnlaget for sjøsamisk bosetting, næring og samfunnsutvikling.
Sámediggi háliida viidáseappot ahte sámi beroštusat namuhuvvojit ja bohtet oidnosii dan čielggadusas maid Eidesen lávdegoddi galgá ráhkadit resursareanttu birra buot guliin mat sáddejuvvojit ráhkatkeahttá ja/dahje galmmihuvvon olggos fylkkas, nu ahte guolásteapmi mearrasámi guovlluin áiggi mielde sáhttá nannet mearrasámi ássama, ealáhusaid ja servodatovddideami ávnnaslaš vuđđosa.
Sametingsrådet gjennomførte politiske konsultasjoner om reguleringer av sjølaksefiske fra 2016 den 15.01.16.
Sámediggeráđđi čađahii 15.01.2016 politihkalaš konsultašuvnnaid mearraluossabivddu muddema birra 2016 rájes.
På møtet deltok også fellesrepresentant for sjølaksefiskerne Astrid Daniloff og faglig ekspertise ved Line Kalak fra Sami Allaskuvlla.
Čoahkkimii oassálasttii maiddái mearraluossabivdiid oktasašáirras Astrid Daniloff ja Sámi allaskuvlla fágalaš áššedovdi Line Kalak.
Utgangspunktet for konsultasjonene var miljødirektoratets innstilling til reguleringene av laksefisket i elv og sjø med basis i de bestandsvise beskatningsrådene fra Vitenskapelig råd for lakseforvaltning (VRL).
Konsultašuvnnaid vuolggasadjin lei birasdirektoráhta johka- ja mearraluossabivddu muddenevttohus luossahálddašeami dieđalašráđi (Vitenskapelig råd for lakseforvaltning (VRL)) máddodatávkkuhanrávvagiid vuođul.
Sametingsrådet presiserte at Sametinget ikke er enig i departementets posisjon og viste til en fellesuttalelse mellom Sametinget, sjølaksefiskerorganisasjoner, Fiskarlaget, Kystfiskarlaget og Bivdi.
Sámediggeráđđi aiddostahtii ahte Sámediggi ii leat ovttamielas departemeantta oainnuin ja čujuhii Sámedikki, mearraluossabivdiid organisašuvnnaid, guolásteddjiidsearvvi (Fiskarlaget), riddoguolásteddjiid searvvi (Kystfiskarlaget) ja Bivdi oktasašcealkámuššii.
Sametinget mener at sjølaksefiskerne har tatt en urimelig grad av fangstreduksjonen som har vært, særlig sammenlignet med elvefisket og oppdrettsnæringen som utgjør en stor trussel for villaksen.
Sámediggi oaivvilda ahte mearraluossabivdiid sálašgeahpedus lea leamaš eahpegovttolaš, erenoamážit go buohtastahttá johkabivdduin ja biebmanealáhusain mii lea stuorra áittan luođulussii.
Videre ble det tatt opp at kunnskapsgrunnlaget fra VRL må suppleres med tradisjonell kunnskap, og at reguleringsforslaget fra direktoratet ikke synliggjør hvordan hensyn til tradisjonell kunnskap er ivaretatt.
Viidáseappot váldojuvvui ovdan dat ahte lassin VRL máhttovuđđui ferte váldit mielde árbedieđu, ja ahte direktoráhta muddenevttohus ii daga oainnusin mo árbediehtu lea vuhtiiváldojuvvon.
Sametinget og sjølaksefiskerne har i åtte år deltatt i statlig styrte reguleringsprosesser uten at man kan si at partene har nærmet seg hverandre.
Sámediggi ja mearraluossabivdit lea gávcci jagi leamaš mielde stáhta stivren muddenproseassain almmá dan haga ahte bealit leat lahkonan.
Nå er situasjonen slik at rekrutteringen til det kulturbaserte fisket er svært svak, noe som utgjør en trussel for sjøsamisk kulturutøvelse og inntektsgrunnlag.
Go dilli lea nu ahte rekrutteren kulturvuđot guolásteapmái lea headju, mii lea áittan mearrasámi kulturdoaibmamii ja dienasvuđđui.
Derfor mente Sametinget at KLD ikke har vurdert og vektlagt sjøsamisk laksefiske og kulturutøvelse i tilstrekkelig grad, og gjennom dette bryter med både folkeretten jfr SP art 27 og ILO 169 art 15 nr. 1 jfr art 6, art.7, art.13 og art.23 samt biomangfoldloven art 8 j, samt nasjonal rett §108 b, finnmarksloven og naturmangfoldloven §§ 1,7,8 og 16. Videre fremholdt sametingsrådet at den tradisjonelle kunnskapen er fraværende, noe som også er ett klart brudd på naturmangfoldloven §8 annet ledd jfr. §7.
Danne oaivvildii Sámediggi ahte DBD ii leat árvvoštallan ja deattuhan mearrasámi luossabivddu ja kulturdoaibmama doarvái bures, ja dakko bokte rihkku sihke álbmotrievtti gč SP art 27 ja ILO 169 art 15 nr. 1 gč art 6, art.7, art.13 ja art.23 ja biošláddjivuođalága art 8 j, ja nationála rievtti §108 b, Finnmárkolága ja luonddušláddjivuođalága §§ 1,7,8 ja 16. Viidáseappot ovdandoalai sámediggeráđđi ahte árbediehtu váilu, mii maid lea luonddušláddjivuođalága §8 nuppi lađđasa gč. §7 čielga rihkkun.
Heller ikke §8, første ledd jfr. §7.
Ii ge §8, vuosttaš lađđasa gč. §7.
Heller ikke §8 første ledd kan sies å være oppfylt siden ingen annen form for beskatning er vurdert i denne sammenheng;
Ii ge sáhte dadjat ahte §8 vuosttaš lađas lea ollašuhttojuvvon go ii makkárge ávkkuheapmi leat árvvoštallojuvvon dán oktavuođas;
oppdrett, bifangst av laks i pelagisk fiske, predatorer osv, Videre viste Sametinget til lakse- og innlandsfiskeloven §3 hvor Sametinget påpekte at sjølaksefiske var eneste sjøsamiske næring hvor denne bestemmelsen kommer til anvendelse, noe som fører til en enda strengere forpliktelse for staten.
biebman, luossa liigešládjan mearraguollebivddus, borahasat jna. Viidáseappot čujuhii Sámediggi luossa- ja sáivaguolástanlága 3. Paragráfii mas Sámediggi čujuhii dasa ahte mearraluossabivdu lei áidna mearrasámi ealáhus masa dát mearrádus geavahuvvo, mii buvttiha ain čavgasat geatnegasvuođa stáhtii.
Sametinget fremmet primært ett krav om at fisketidene fra 2007 kunne gjeninnføres, og subsidiært ett forslag om en tre-årig stige med gradvis innføring av tidligere fisketider. KLD avviste begge kravene.
Sámediggi ovddidii vuosttažettiin ovtta gáibádusa das ahte 2007 mannosaš bivdináiggiid sáhtášii fas čađahit, ja nubbisadjásaččat okta evttohus das ahte geavahit golmmajahkásaš ráidalasa mas ovddeš bivdináiggit váldojuvvojit atnui dađistaga.
Det ble konkludert med at partene står langt fra hverandre.
DBD hilggui goappašiid gáibádusaid. Gávnnahuvvui ahte beliin lea stuorra gaska.
Sametinget ønsket en forsikring om at dersom villaksebestandenes status bedres, må det åpnes opp for mer sjølaksefiske.
Sámediggi háliidii dáhkádusa das ahte jus luođuluossamáddodaga dilli buorrána, de ferte rahpat vejolašvuođa bivdit eanet luosa mearas.
KLD understreket at dersom utviklingen er positiv og forvaltningsmålene for bestandene i områdene er nådd, vil reguleringen kunne åpnes opp gradvis.
DBD deattuhii ahte jus ovdáneapmi lea buorre ja guovlluid máddodagaid hálddašanmihtut leat juksojuvvon, de sáhttá muddemiid rahpat dađistaga.
10.2 Kulturnæringer.
10.2 Kulturealáhusat.
Dáhttu
Dáhttu
Sametingets hovedsatsing på kulturnæring er gjennom bedriftsutviklingsprogrammet Dáhttu.
Sámedikki váldoáŋgiruššan kulturealáhusain čađahuvvo fitnodatovddidanprográmma Dáhttu bokte.
Til nå har 36 samiske kulturnæringsaktører deltatt i de tre programmene, som første gang ble arrangert i 2014.
Dán rádjai leat 36 sámi kulturealáhusdoaimmaheaddji oassálastá dan golmma prográmmii, mii vuosttaš geardde lágiduvvui 2014:s.
Dáhttu har vist seg å være en svært vellykket modell for bedriftsutvikling innenfor denne næringen.
Dáhttu lea čájehuvvon leat hui lihkostuvvan málle fitnodatovddideapmái dán ealáhusas.
Spesielt med tanke på forretningssamarbeidene som har oppstått mellom aktørene i gruppa.
Erenoamážit daid gávpeovttasbargguid ektui mat leat bohciidan joavkku oassálastiid gaskkas.
Etterspørselen etter flere program er fortsatt stor.
Ain jearahit ollugat eanet prográmmaid.
Rekruttering av deltakere til et eget program i sørsamisk område er i gang.
Oassálastiid oččodeapmi sierra prográmmii lullisámi guovllus lea dál čađahuvvomin.
I Sametingets kulturnæringsprosjekt skal det arbeides med å utvikle kulturnæringen generelt i det samiske samfunnet, blant annet gjennom et fokus på kompetanseheving, nettverksbygging og lønnsomhet i samisk kulturnæring.
Sámedikki kulturealáhusprošeavttas galgá ovddiduvvon kulturealáhus oppalaččat sámi servodagas, earret eará čalmmustettiin gealbudeami, fierpmádathuksema ja gánnáheami sámi kulturealáhusas.
Dette gjennom oppfølging av Sametingsrådets handlingsplan for kulturnæring 2013 -2016.
Dat galgá dahkkojuvvot čuovvolettiin Sámediggeráđi jagiid 2013-2016 doaibmaplána kulturealáhusa várás.
Sametinget har holdt innlegg for Troms fylkeskommune om satsingen på samisk kulturnæring.
Sámediggi lea doallan sáhkavuoru Romssa fylkkasuohkanii áŋgiruššama birra sámi kulturealáhusain.
Dette i forbindelse med innspillsseminar for samiske institusjoner den 26.11.15, og på Troms fylkeskommune internseminar om samisk kultur 10.12.2015.
Dat dahkkojuvvui sámi ásahusaid árvalussemináras 26.11.15, ja Romssa fylkkasuohkana siskkáldassemináras sámi kultuvrra birra 10.12.2015.
Sametinget har sammen med Sámiid Duodji og Duojáriid Ealáhussearvi deltatt på prosess- og arbeidsmøte med Consis 17.11.15.
Sámediggi lea ovttas Sámiid Dujiin ja Duojáriid Ealáhusservviin oassálastán proseassa- ja bargočoahkkimii Consisiin 17.11.15.
Formålet med møtet var å vurdere om duodjiorganisasjonene kan overta forvaltningen av driftstilskuddsordningen.
Čoahkkima ulbmil lei árvvoštallat sáhttet go duodjeorganisašuvnnat váldit badjelasaset doaibmadoarjjaortnega hálddašeami.
Det er for tidlig å konkludere om dette er mulig, men dersom noen endringer av denne ordningen skal kunne gjennomføres etter forutsetningene i Hovedavtalen, så må denne endringen skje før 01.06.16.
Lea menddo árrat dadjat ahte dat lea vejolaš, muhto jus galggaš sáhttit rievdadit dán ortnega Váldošiehtadusa eavttuid vuođul, de dat rievdadus ferte dahkkojuvvot ovdal 01.06.16.
I forbindelse med Sametingets kommende melding om duodji, så har Sametinget arrangert duodjikonferanse 27.- 28.01.16.
Sámedikki boahttevaš dieđáhusa oktavuođas duoji birra lea Sámediggi lágidan duodjekonferánssa 27.- 28.01.16.
Deltagere på konferansen var duodjiorganisasjonene, næringsaktører, duodjiinstitusjoner med mer.
Konfereanssa oassálastit ledje duodjeorganisašuvnnat, ealáhusdoaimmaheaddjit, duodjeásahusat ja earát.
Dette var første gang Sametinget har arrangert duodjekonferanse.
Dát lei vuosttaš geardde ahte Sámediggi lágidii duodjekonferánssa.
Temaer som ble drøftet var blant annet revitalisering av bruken av duodjimerke, varemerkebygging i duodjinæringen, design innenfor duodjinæringen og misbruk av duodji i kommersielt øyemed.
Fáttát mat digaštallojuvvojedje ledje earret eará duodjemearkka geavaheami ođđasis ealáskahttin, gálvomearkageavaheapmi duojis, design duojis ja duoji boasttugeavaheapmi gávppálaš áigumuša dihtii.
10.3 Verdiskapning og nyetableringer.
10.3 Árvoháhkan ja ođđavuođđudeamit.
Samisk reiseliv
Sámi mátkeeallin
Sametingets plenumsvedtak 36/15 – Samisk reiseliv – strategi for videreutvikling, har vært fulgt opp gjennom finansiering av prosjektet Samisk Reiseliv 2.0 i regi av Nordnorsk reiseliv AS.
Sámedikki dievasčoahkkinmearrádus áššis 36/15 – Sámi mátkeeallin – strategiija viidásat ovddideami várás, lea čuovvoluvvon prošeavtta Sámi Mátkeeallin 2.0 ruhtademiin Nordnorsk reiseliv AS bokte.
Sametingsrådet har bevilget kr 850 000 til prosjektets første år, som er 2016.
Sámediggeráđđi lea juolludan 850 000 ru prošektii vuosttaš jagi, mii lea 2016.
Sametinget har kommet med de første skriftlige innspillene til Regjeringens stortingsmelding om reiseliv som skal legges frem for Stortinget vinteren 2016.
Sámediggi lea addán vuosttaš čálalaš árvalusaid Ráđđehus stuorradiggedieđáhussii mátkeeallima birra, mii galgá ovddiduvvot Stuorradiggái 2016 dálvvi.
Dette følges opp fortløpende.
Dát čuovvoluvvo dađistaga.
Møte med NHO reiseliv
Čoahkkin NHO reiseliviin
Sametingsrådet gjennomførte 14.01.16 møte med NHO reiseliv for gjensidig informasjonsutveksling.
Sámediggeráđis lei čoahkkin NHO reiseliviin 14.01 lonuhan dihtii dieđuid.
Rådet informerte blant annet om prosjektet samisk reiseliv pågående arealsaker som kan bli en utfordring for omdømmet til området som reiselivsdestinasjon.
Ráđđi čilgii earret eará dain areálaáššiid birra maiguin sámi mátkeeallima prošeakta lea bargamin ja mii sáhttá šaddat hástalussan guvlui mátkemearrin.
Næringsseminar
Ealáhusseminára
Sametinget deltok på et felles næringsseminar mellom Karasjok og Kautokeino kommuner 07.-08.12.15 under mottoet «Hva er suksesskriteriene for å lykkes med din bedrift i Karasjok og Kautokeino».
Sámediggi oassálasttii Kárášjoga gieldda ja Guovdageainnu suohkana oktasaš ealáhusseminárii 07.-08.12.15 man fáddán lei mo galgá du fitnodat lihkostuvvat Kárášjogas ja Guovdageainnus.
Kommunene holdt innledning om hvordan kommunene kan bidra til utvikling i det lokale næringslivet.
Gielddain ledje sáhkavuorut dan birra mo gielddat sáhttet veahkehit ovdáneami ealáhusain.
Sametinget gjorde rede for hvordan Sametinget kan bidra til å utvikle arbeidsplasser og variert næringsliv i kommunene.
Sámediggi čilgii mo Sámediggi sáhttá ovddidit bargosajiid ja máŋggabealat ealáhuseallima gielddain.
Sápmi næringshage, som i samme uke ble godkjent og innlemmet i det nasjonale næringshageprogrammet av SIVA, ble også presentert.
Sápmi ealáhusgárdi, maid SIVA seamma vahkus dohkkehii ja válddii mielde nationála ealáhusgárdeprográmmii, oahpásmahttojuvvui.
Prosessen videre var at de aktuelle kommunene vil ta saken opp til politisk behandling og hovedkontoret vil være der den sittende direktøren har tilhold.
Viidásat proseassa lei ahte guoskevaš gielddat áigot meannudit ášši politihkalaččat ja váldokantuvra galgá leat doppe go doaibmi direktevra lea.
Nå er næringshagen etablert og det vil bli opprettet noder/avdelinger i Karasjok og Porsanger samt at Tana kommune vil etablere kontordager i Nesseby kommune.
Dál lea ealáhusgárdi ásahuvvon ja guovddážat/ossodagat galget ásahuvvot Kárášjohkii ja Porsáŋgui ja Deanu gielda áigu ásahit kántorbeivviid Unjárgga gildii.
Det er pr. i dag tegnet intensjonsavtaler med rundt 20 målbedrifter og styret er oppnevnt.
Dán rádjai leat dahkkojuvvon áigumuššiehtadusat sullii 20 ulbmilfitnodagain ja stivra lea nammaduvvon.
Aksjekapital på kr. 600 000 er tegnet og SIVA, Finnmark fylkeskommune og de aktuelle kommunene vil bidra med driftsgarantier i programperioden.
600 000 ruvdnosaš oasuskapitála lea ásahuvvon ja SIVA, Finnmárkku fylkkagielda ja guoskevaš gielddat servet doaibmadáhkádusain prográmmaáigodagas.
Sametinget kan bidra med prosjektstøtte.
Sámediggi sáhttá veahkehit prošeaktadoarjagiin.
Mineral Den 08.12.15 fikk Nussir ASA utslippstillatelse fra Miljødirektoratet for etablering av sjødeponi.
Minerála 08.12.2015 oaččui Nussir ASA luoitinlobi Birasdirektoráhtas ásahan dihtii mearravuorkká.
Sametinget påklaget denne tillatelsen 11.01.2016.
Sámediggi váiddii dán lobi 11.01.2016.
Sametinget har i perioden gjennomført møter med Kvalsund kommune og Nussir ASA i tråd med intensjonsavtalen med selskapet.
Sámediggi lea áigodagas doallan čoahkkimii Fálesnuori suohkaniin ja Nussir ASA:in áigumuššiehtadusa vuođul fitnodagain.
Sametingsrådet har levert plenumssak om gruvedrift i Gumpenjunni og Nussir, og utførlig informasjon blir presentert i den saken.
Sámediggeráđđi lea ovddidan dievasčoahkkinášši ruvkedoaimma birra Gumpenjunis ja Nussiris, ja vuđolaš dieđut biddjojuvvojedje ovdan áššis
11 Lokalt og regionalt samarbeid
11 Báikkálaš ja regionála ovttasbargu
Et aktivt og målrettet samarbeid med regionale og lokale myndigheter for å styrke og utvikle samisk kultur, språk og samfunnsliv.
Árjjalaš ja ulbmillaš ovttasbargu regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin sámi kultuvrra, giela ja servodateallima nannemis ja ovddideamis.
11.1 Regionalt samarbeid
11.1 Regionála ovttasbargu
Regionreformen Kommune- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner inviterte Sametinget, fylkesordførere og rådsledere til møte om regionreformen.
Gielda- ja ođasmahttinministtar Jan Tore Sanner bovdii Sámedikki, fylkkasátnejođiheddjiid ja ráđđejođiheddjiid čoahkkimii regiovdnaođastusa birra.
Sametingsrådet løftet opp Sametingets rolle som samfunnsutvikler.
Sámediggeráđđi válddii ovdan Sámedikki rolla servodatovddideaddjin.
Samtidig som regionenes rolle som samfunnsutvkler vurderes, må det også vurderes om Sametinget skal påta seg et større ansvar når det gjelder utvikling for samisk språk, kultur og næringer.
Seammás go regiovnnaid rolla servodatovddideaddjin árvvoštallojuvvo, de ferte árvvoštallat galgá go Sámediggi váldit badjelasas stuorát ovddasvástádusa go guoská sámi giela, kultuvrra ja ealáhusaid ovddideapmái.
Sametinget er klar for å påta seg et slikt ansvar, forutsatt at Sametinget får ressurser til det.
Sámediggi lea gearggus váldit badjelasas dakkár ovddasvástádusa, jus Sámediggi oažžu resurssaid dasa.
Møte med Finnmark fylkeskommune
Čoahkkin Finnmárkku fylkkagielddain
Sametingsrådet og Finnmark fylkeskommune har på møte den 29.01.16 vedtatt ny handlingsplan i tilknytning til den regionale samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Finnmark fylkeskommune.
Sámediggeráđđi ja Finnmárkku fylkkagielda leat čoahkkimis 29.01.16 dohkkehan ođđa doaibmaplána regionála ovttasbargošiehtadussii gaskal Sámedikki ja Finnmárkku fylkkagieldda.
På møte ble forberedelser til ny samarbeidsavtale 2017 og språklige utfordringer knyttet til RUP midlene diskutert.
Čoahkkimis digaštallojuvvui ráhkkaneamit ođđa ovttasbargošiehtadussii 2017 ja hástalusat RUP ruđaid oktavuođas.
Revidering av samarbeidsavtale med Troms Fylkeskommune
Romssa fylkkagieldda ovttasbargošiehtadusa ođasmahttin
Sametinget og Troms fylkeskommune har satt i gang en prosess med å revidere samarbeidsavtalen mellom partene.
Sámediggeráđđi ja Finnmárkku fylkkagielda leat álggahan proseassa beliid gaskasaš ovttasbargošiehtadusa ođasmahttimis.
I denne forbindelse gjennomførte Troms fylkeskommune, den 26.11.15, en innspillskonferanse der representanter fra samiske institusjoner, språksentre, kommuner og andre relevante aktører fikk anledning til å komme med innspill til denne prosessen.
Dan oktavuođas čađahit Romssa fylkkasuohkan 26.11.15 árvaluskonferánssa mas sámi ásahusaid, giellaguovddážiid, gielddaid ja eará guoskevaš oassálastiid ovddasteaddjit besse ovddidit árvalusaid dán prosessii.
Disse innspillene vil bli en viktig del av grunnlagsmaterialet når revidering av samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Troms fylkeskommune skal gjennomføres.
Dát árvalusat leat deaŧalaš vuođđoávnnasin go Sámedikki ja Romssa fylkkasuohkana gaskasaš ovttasbargošiehtadus galgá ođasmahttojuvvot.
11.2 Kommunereformen
11.2 Gieldaođastus
Sametingets plenum har behandlet en sak om kommunereformen i desember.
Sámedikki dievasčoahkkin lea meannudan ášši gieldaođastusa birra juovlamánus.
I plenumsvedtaket står det blant annet at kommunenes konsultasjonsansvar ovenfor samiske interesser bør fastsettes i lov og at Sametinget forventer at staten styrker kommunenes økonomiske rammer for arbeid med samisk språk, opplæring og andre tjenester på samisk med samisk kulturkompetanse.
Dievasčoahkkinmearrádusas čuožžu earret eará ahte gielddaid konsultašuvdnaovddasvástádus sámi beroštusaid ektui berre mearriduvvot lágas ja ahte Sámediggi vuordá ahte stáhta nanne gielddaid ekonomalaš rámmaid bargui sámi gielain, oahpahusain ja eará bálvalusaiguin sámegillii sámi kulturgelbbolašvuođain.
Plenumsvedtaket er sendt til kommunal- og moderniseringsdepartementet, kommuner og til andre relevante aktører.
Dievasčoahkkinmearrádus lea sáddejuvvon gielda- ja ođasmahttindepartementii, gielddaide ja eará guoskevaš áššeoasálaččaide.
Sametingsrådet har også deltatt på møter hvor de presenterte utredningen “Kommunereformen og samiske interesser” og fremmet og synliggjorde samiske saker.
Sámediggeráđđi lea maid oassálastán čoahkkimiidda mas sii bidje ovdan čielggadusa “Gieldaođastus ja sámi beroštusat” ja ovddidedje ja čalmmustahtte sámi áššiid.
11.3 Samarbeidsavtaler Samarbeid med Alta kommune
11.3 Ovttasbargošiehtadusat Ovttasbargu Álttá suohkaniin
Sametinget har vært i kontakt med Alta kommune for å drøfte videre fremtidig samarbeidsavtale.
Sámedikkis lea leamaš oktavuohta Álttá suohkaniin digaštallan dihtii boahtteáiggi ovttasbargošiehtadusa.
Sametinget har i juli 2015 sendt en skisse til utkast til Alta kommune som det avventes oppfølgning på.
Sámediggi lea suoidnemánus 2015 sádden evttohusa Álttá suohkaniid masa mii vuordit čuovvoleami.
Alta kommunes ordfører har svart at den mottatte skissen til utkast er planlagt å settes på dagsorden første halvår 2016.
Álttá suohkana sátnejođiheaddji lea vástidan ahte sii áigot dan evttohusa bidjat áššelistii vuosttaš jahkebealis 2016.
12 Samisk samarbeid og internasjonalt arbeid
12 Sámi ovttasbargu ja riikkaidgaskasaš bargu
Urfolk bestemmer over egen utvikling og har mulighet til å ivareta egne interesser internasjonalt.
Álgoálbmogat mearridit iežaset ovdáneami ja sii besset fuolahit iežaset beroštusaid riikkaidgaskasaččat.
Sirkumpolart samarbeid om utdanning
Sirkumpolára ovttasbargu oahpahusain
I forbindelse med Arctic Indigenous Education Conference 2016, arrangeres et ministermøte 16.03.16 med formål om å signere en samarbeidsavtale på utdanningsområdet, «Memorandum of Understanding on Circumpolar Indigenous Education» (MoU).
Arctic IndigenousEducation Conference 2016 oktavuođas lágiduvvo ministtarčoahkkin njukčamánu 16. b. 2016 dainna áigumušain ahte vuolláičállit ovttasbargošiehtadusa oahpahussuorggis «Memorandum ofUnderstandingonCircumpolarIndigenousEducation» (MoU).
Sametinget gjennomførte et forhandlingsmøte hvor utkastet til MuO ble drøftet i Toronto i Canada 27. og 28. januar. På møtet deltok Sametinget og representanter for Grønland og provinser og territorier i Canada.
Sámediggi čađahii šiehtadallančoahkkima mas evttohus MuO:i digaštallojuvvui Torontos Kanadas ođđajagimánu 27. ja 26. b. Čoahkkimis ledje Sámediggi ja Ruonáeatnama ja Kanada provinssaid ja territoriaid ovddasteaddjit.
Forhandlingene var vellykket, og partene kom til enighet om et endelig utkast.
Šiehtadallamat lihkostuvve, ja bealit sohpe loahpalaš evttohusa.
Representantene har nå tatt med seg utkastet til godkjenning av sine respektive myndigheter.
Ovddasteaddjit leat dál ožžon fárrui evttohusa maid sii bidjet ovdan iežaset eiseválddiide dohkkeheapmái.
FNs kvinneforum
ON nissonfora
Sametingsrådet er tildelt plass i norsk delegasjon til FNs kvinneforum (CSW) i 2016.
Sámediggeráđđi lea ožžon saji ON nissonfora (CSŠ) Norgga sáttagoddái 2016:s.
Sametinget planlegger å avholde et arrangement med tema om vold mot urfolkskvinner i New York under CSW og Sametingspresidenten planlegger deltakelse.
Sámediggi pláne lágideami fáttáin veahkaváldi álgoálbmotnissoniid vuostá New Yorkas CSW vuolde ja Sámedikki presideanta pláne oassálastima.
Oppfølgingen av sluttdokumentet for verdenskonferansen om urfolks 2014
Álgoálbmogiid máilmmikonferánssa 2014 loahppadokumeantta čuovvoleapmi
Det er holdt et nordiske møte om oppfølgingen av sluttdokumentet for verdenskonferansen om urfolk 2014.
Davviriikkalaš čoahkkin lea dollojuvvon álgoálbmogiid máilmmikonferánssa 2014 loahppadokumeantta čuovvoleami birra.
Finland var vertskap for møtet.
Suopma válddii álgaga ja lei čoahkkinlágideaddji.
Andre statlige deltakere var fra Danmark, Norge og Sverige.
Eará stáhta oassálastit bohte Danmárkkus, Norggas ja Ruoŧas.
Fra urfolkssiden deltok Inuit Circumpolar Council, Grønlands selvstyre, Samerådet og våre tre sameting.
Álgoálbmogiid bealis oassálaste Inuit Circumpolar Council, Ruonáeatnama ruovttustivra, Sámiráđđi ja min golbma sámedikki.
Fra FN deltok kontoret for Høykommissæren for menneskerettigheter.
ON bealis oassálasttii čállingoddi Olmmošvuoigatvuođaid allakomiseara bokte.
Ett tema for møtet var revideringen av mandatet til FNs ekspertmekanisme for urfolksrettigheter.
Okta čoahkkima fáttáin lei ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanismma mandáhta ođasmahttin.
Og annet tema var FN generalforsamlingas presidents oppfølgingen av tilretteleggingen for prosessen i FNs hovedforsamling vedrørende spørsmålet om sikring av urfolks deltakelse og selvstendige status i FN for urfolksinstitusjoner som ikke er frivillige organisasjoner (NGO), herunder sametingene.
Nubbi fáddá lei mo ON váldočoahkkima presideanta lea čuovvolan ON proseassa láhčima dasa ahte oažžut johtui bilaterála gulahallama vejolašvuođaid ja vugiid birra mo nannet álgoálbmotásahemiid, dás maiddái sámedikkiid, iehčanas konsultatiiva stáhtusa dain ON-čoahkkimiin mat gusket álgoálbmotáššiide.
En god dialog mellom inuittene, samene og de nordiske stater er viktig å opprettholde fremover.
Boahtteáiggi várás lea deaŧalaš doalahit buori gulahallama gaskal inuihta ja sámi ovddasteami ja davviriikkalaš stáhtaid.
Møtet ga god oppdatering om prosessene videre, og er et viktig ledd i den videre internasjonale oppfølgingen.
Čoahkkimis bohte buorit dieđut viidásat proseassas, ja lei deaŧalaš loahppadokumeantta riikkaidgaskasaš oasi viidásat čuovvoleapmái.
Forum for urfolk i bistand
Forum daid álgoálbmogiid várás, mat dárbbašit veahki
Sametingspresidenten holdt innlegg den 25.01.16 på en workshop som avsluttet Universitetet i Tromsø, Senter for samiske studier sitt engasjement om Forum for urfolk i bistand.
Sámediggepresideanttas lei sáhkavuorru 25.01 dan bargobájis mii loahpahii Romssa universitehta Sámi lohkamiid guovddáža áŋgiruššama Foruma oktavuođas daid álgoálbmogiid várás, mat dárbbašit veahki.
Her ble norsk bistandspolitikk diskutert, særlig sett i lys av kuttet i bistandsbudsjettet for 2016 som følger av flyktningkrisen i Norge.
Dás digaštallojuvvui Norgga veahkkepolitihkka, earenoamážit dan vuođul go jagi 2016 veahkkebušeahtta lea gáržžiduvvon báhtareaddjikriissa geažil Norggas.
Presidenten viste i sitt innlegge at hun har fått flere bekymringsmeldinger fra samiske miljøer om nedgangen i bistand til urfolk i Latin-Amerika, og nedleggelsen av den norske ambassaden i Guatemala.
Presideanta čujuhii sáhkavuorustis dasa ahte son lea ožžon sámi birrasiin máŋga dieđáhusa mat vuorjašuhttet, go veahkki Láhten-Amerihká álgoálbmogiidda lea unnon, ja Norgga ambassáda Guatemalas lea giddejuvvon.
Men bakgrunn i dette ble også Sametingsmeldingen om solidaritet og internasjonalt arbeid drøftet.
Dan vuođul ságaškuššojuvvui maiddái Sámediggedieđáhus oktiigullevašvuođa ja riikkaidgaskasaš barggu birra.
13 Andre tiltak
13 Eará doaibmabijut
Fornorskingspolitikk, herunder lese- og skriveferdigheter blant samer
Dáruiduhttinpolitihkka, dás maiddái sápmelaččaid lohkan- ja čállingálggat