pere/sami_parallel huggingface dataset:
En del av prosjektet blir å se på en samarbeidsmulighet med initiativet for nyetablering av huset til den legendariske samiske kunstnergruppa.
Prošeavtta oassin lea árvvoštallat ovttasbargovejolašvuođa áigumušain beakkán sámi dáiddárjoavkku viesu ođđasis ásahemiin.
Kunstnernes hus ble etablert i 1978 i Máze.
Dáiddáriid viessu ásahuvvui Mázii 1978:s.
Det avsettes 500.000 til prosjektet.
Prošektii biddjojuvvo kr 500.000.
Nytt siste avsnitt til 8.3.5 Samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner - direkte tilskudd Várdobáiki har fått en økning på 12 % i 2019 på grunn av at de har overtatt det økonomiske forvaltningsansvaret for Vilgesvárri, som tidligere var på egen budsjettpost.
Ođđa maŋimuš teakstaoassi 8.3.5 vuollái Sámi kulturviesut ja kulturgaskkustanásahusat - njuolggodoarjja Várdobáiki lea ožžon 12 % lasáhusa 2019:s danne go leat váldán badjelasaset ekonomalaš hálddašanovddasvástádusa Vilgesváris, mii ovdal lei sierra bušeahttapoasttas.
Overføringen ble gjort i forbindelse med revidert budsjett 2018, og videreføres for 2019.
Sirdin dáhpáhuvai 2018 reviderejuvvon bušeahtas, ja jotkojuvvo 2019:s.
Nytt kulepunkt under 8.3.6 Institusjonsutvikling · Utviklingsprosjekter for samiske institusjoner i byene
Ođđa kuvlačuokkis 8.3.6 vuollái Ásahusovddideapmi • Ovddidanprošeavttat sámi ásahusaide gávpogiin
Kapittel 12: Samarbeidsavtaler
Kapihttal 12 Ovttasbargošiehtadusat
Nytt siste avsnitt under samfunnsmål:
Ođđa maŋimuš teakstaoassi servodatmihtu vuollái:
Sametinget vil i 2019 jobbe spesielt for å opprette og styrke eksisterende partnerskap med lokale og regionale myndigheter der målet er et felles løft for de samiske institusjonene.
Sámediggi áigu 2019:s bargat earenoamážit dálá guoibmevuođabarggu nannemiin ja ođđa guoibmevuođabarggu ásahemiin báikkálaš ja regiovnnalaš eiseválddiiguin, mas mihttomearrin lea searválagaid loktet sámi ásahusaid.
Forslag fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Ronny Wilhelmsen.
Evttohus ovddiduvvon Bargiidbellodaga (BB) Ronny Wilhelmsen bokte.
Budsjettforslaget synliggjør Sametingets satsing.
Bušeahttaevttohus oainnusmahttá Sámedikki áŋgiruššama.
Tekst til postene 1 årsverk sjøsamisk- strategi kr 850 000 og Samiske rettigheter arealer kr 2 100 000:
Teaksta poasttaide 1 jahkedoaibma mearrasámi strategiija 850 000 ru ja Sámi vuoigatvuođaide ja areálaide 2 100 000 ru:
1. Oppfølgning av samiske rettigheter og arealer
1. Sámi vuoigatvuođaid ja areálaid čuovvuleapmi
Sametinget må i større grad selv bygge opp kompetanse for å ivareta samiske rettigheter, samt ta ansvar for å bistå folket i spørsmål og saker om dette.
Sámediggi ferte eanet ieš gártadit gelbbolašvuođa sámi vuoigatvuođaid goziheami ektui, ja váldit ovddasvástádusa olbmuid veahkeheames gažaldagain ja áššiin dan birra.
Sametinget er imot privatisering av kompetansen og ønsker at sametingsrådet skal ha hovedansvar for denne satsingen.
Sámediggi lea vuostá gelbbolašvuođa privatiserema ja sávvá ahte Sámediggeráđđi galgá váldit váldoovddasvástádusa dán áŋgiruššamis.
Lovfesting av sjøsamenes rettigheter, areale rettigheter, reindrift, jordbruk og utmarksbruk er viktige saker som krever høy grad av kompetanse.
Mearrasámiid vuoigatvuođaid, areálavuoigatvuođaid, boazodoalu, eanadoalu ja meahccedoalu láhkii čatnan, leat deaŧalaš áššit mat gáibidit alla gelbbolašvuođa.
Denne kompetansen må også gjøres tilgjengelig for folket slik at alle kan få nødvendig bistand uavhengig av personlig økonomi.
Dán gelbbolašvuođa ferte maiddái buktit olbmuid olámuddui nu ahte buohkat sáhttet oažžut dárbbašlaš veahki beroškeahttá olbmo ekonomiijas.
Det er naturlig at Sametinget tar dette ansvaret.
Lunddolaš lea ahte Sámediggi váldá dás ovddasvástádusa.
I samisk forståelse er land, vann og sjø, ressursområder hvor man har høstet for å kunne overleve og skape små og store samfunn.
Sámi áddejumi mielde leat eana, čáhci ja mearra, resursaguovllut maiguin leat ávkkástallan birgejumi dihtii ja háhkan smávva ja stuorra servodagaid.
Dette er naturgrunnlaget for samisk språk, kultur, identitet og samfunnsliv.
Dát lea sámi giela, kultuvrra, identitehta ja servodateallima luondduvuođus.
Kollektive rettigheter er viktige for den samiske befolkningen.
Oktasaš vuoigatvuođat leat deaŧalaččat sámi álbmogii.
Fellesskap og familie er en av grunnsteinene i vår kultur.
Oktavuohta ja bearaš lea okta vuođđogeđggiin min kultuvrras.
Samiske interesser og rettighetshavere skal ha en reell mulighet til å bli konsultert for å kunne gi et fritt forhåndsinformert samtykke til planer og tiltak knyttet til areal- og ressursforvaltning.
Sámi beroštumiin ja vuoigatvuođaoamasteddjiin galgá leat duohta vejolašvuohta konsulterejuvvot vai sáhttá addit friija ovdagihtii dieđihuvvon miehtama plánaide ja doaibmabijuide mat čatnasit areála- ja resursahálddašeapmái.
· Prosjekter og tiltak som har som formål å yte juridisk bistand til samiske rettighetshavere i saker som må føres for domstolene og som er av prinsipiell karakter knyttet til ivaretakelse av land/sjø- og ressursrettigheter.
· Prošeavttat ja doaibmabijut maid ulbmilin lea fállat juridihkalaš veahki sámi vuoigatvuođaoamasteddjiide áššiin maid ferte doalvut duopmostuoluide ja main lea prinsihpalaš bealli mii čatnasa eana/mearra- ja resursavuoigatvuođaid goziheapmái.
· Prosjekter og tiltak som har til formål å kartlegge bruken av eller informere om vektlegging av samiske sedvaner i forvaltningen, for eksempel i avgjørelser som gjelder bruk av utmark i forbindelse med tradisjonell høsting.
· Prošeavttat ja doaibmabijut maid ulbmilin lea kártet geavaheami dahje juohkit dieđuid sámi boaresvirot vieruid birra hálddašeamis, ovdamearkka dihtii mearrádusain mat gusket meahci geavaheapmái árbevirolaš ávkkástallama oktavuođas.
· Prosjekter og tiltak knyttet til veiledning og forundersøkelser for at noen med rettslig interesse fremmer krav om kollektive rettigheter overfor Finnmarkskommisjonen, herunder rettigheter i sjø- og fjordområder.
· Prošeavttat ja doaibmabijut mat čatnasit bagadeapmái ja iskkademiide vai muhtun geas lea rievttálaš beroštupmi sáhttá ovddidit gáibádusa oktasaš vuoigatvuođaid ektui Finnmárkkukommišuvdnii, das mielde mearra- ja vuotnaguovlluid vuoigatvuođat.
· Nettverk og organisasjoner som arbeider for anerkjennelse av land/sjø- og ressursrettigheter utenfor Finnmark (Samerettsutvalget).
· Fierpmádagat ja organisašuvnnat mat barget eana/mearra- ja resursavuoigatvuođaid dohkkehemiin olggobealde Finnmárkku (Sámi vuoigatvuođalávdegoddi).
· Lage strategier for å få en helhetlig gjennomgang av reindriftsloven.
· Ráhkadit strategiijaid boazodoallolága ollislaččat geahčadeami várás.
Forslagene er ikke uttømmende og bør vurderes fortløpende for å oppnå målsettingen om å ivareta samiske rettigheter.
Evttohusat eai leat dievaslaččat ja daid berre árvvoštallat dađistaga juksan dihtii mihttomeari sámi vuoigatvuođaid goziheamis.
Tekst til posten vaibmogiella barnehager/skoler:
Teaksta postii váibmogiella mánáidgárddit/skuvllat:
2. Språksatsing
2. Giellaáŋgiruššan
Samiske språk skal bevares, utvikles og videreføres til kommende generasjoner.
Sámegielat galget suodjaluvvot, ovddiduvvot ja bisuhuvvot boahttevaš sohkabuolvvaide.
Samisk språkopplæring og kulturformidling må synliggjøres, utvikles og fornyes i takt med øvrig samfunnsutvikling.
Sámi giellaoahpahusa ja kulturgaskkusteami ferte oainnusmahttit, ovddidit ja ođasmahttit muđui servodatovddideami mielde.
Det må legges vekt på gode fellesskapsløsninger innen samisk barnehagetilbud og utdanning.
Ferte deattuhit buriid oktasašvuođa čovdosiid sámi mánáidgárdefálaldaga ja oahpu siskkobealde.
Det må være tilgjengelige læremidler også digitale på alle samiske språk.
Olámuttus fertejit leat oahpponeavvut maiddái digitála hámis buot sámegielaide.
· Arbeide for en vitalisering av samiske språk, spesielt i sørsamisk og lulesamisk områder.
Sámediggi áigu: · Bargat dan ala ahte sámegielat ealáskahttojuvvojit, erenoamážit máttasámi ja julevsámi guovlluin.
· Prioritere sør- og lulesamisk som arbeidsspråk i institusjoner i disse områdene, samt arbeide for at Nord universitetet får rammevilkår for å ivareta sitt ansvar for disse to språkene.
· Vuoruhit mátta- ja julevsámegiela bargogiellan dáid guovlluid ásahusain, ja bargat dan ala ahte Davvi universitehta oažžu rámmaeavttuid gozihit iežas ovddasvástádusa dán guovtti gielas.
· At alle elevene i samiske områder kan få undervisning i samisk istedenfor sidemål.
· Buot oahppit sámi guovlluin sáhttet oažžut oahpahusa sámegielas dan sadjái go oalgegielas.
· Gjennomføre pilotprosjekter for å gi samisk undervisning til flere elever utenfor forvaltningsområdet.
· Čađahit pilohtaprošeavttaid addin dihtii sámegiela oahpahusa eanet ohppiide olggobealde hálddašanguovllu.
Ha full valgfrihet av samisk som opplæringsspråk og samisk som språkfag.
· Ollásit válljenfriijavuohta sámegielas oahpahusgiellan ja sámegielas giellafágan.
· Ha reell valgfrihet i valg av samisk som opplæringsspråk og samisk som språkfag i grunnopplæringa i det samiske forvaltningsområde.
· Ahte lea duohta válljenfriijavuohta sámegielas oahpahusgiellan ja sámegielas giellafágan vuođđooahpahusas sámi hálddašanguovllus.
· Sikre utdanning av flere lærere med samisk språk i fagkretsen.
· Sihkkarastit ahte eanet oahpaheaddjit, geain sámegiella lea fágasuorggis váldet oahpu.
· Finne praktiske ordninger for at opptakskravene ikke er til hinder for rekruttering til høyere samisk utdanning.
· Gávnnahit geavatlaš ortnegiid amas sisaváldingáibádusat hehttet rekrutterema alit sámi ohppui.
· Øke rekrutteringen av samisktalende til tolkeutdanning på høyere utdanningsnivå.
· Buoridit sámegielagiid rekrutterema dulkaohppui alit oahppodásis.
· At kommunene må få dekket de reelle utgiftene til den tospråklige forvaltningen og undervisningen i samiske språk.
· Ahte gielddat ožžot ruđa duohta goluide guovttegielalaš hálddašeapmái ja oahpahussii sámegielain.
· Ha flere språksentre for å styrke samiske språk og lokale dialekter.
· Ahte leat eanet giellaguovddážat nannen dihtii sámegielaid ja báikkálaš suopmaniid.
· Utvikle og sikre samiske språk gjennom media (radio, mobil, tv, internett og sosiale medier).
· Ovddidit ja sihkkarastit sámegielaid media bokte (rádio, mobiila, TV, interneahtta ja sosiála mediat).
· At mer internasjonal barnelitteratur og filmer skal oversettes til samiske språk.
· Ahte eanet riikkaidgaskasaš mánáidgirjjálašvuohta ja filmmat jorgaluvvojit sámegielaide.
· At samiske språk skal brukes i forvaltningen i hele Norge.
· Ahte sámegielat geavahuvvojit hálddašeamis miehtá Norgga.
Forslag fremmet av Guovdageainnu dálon searvi Isak Mathis O. Hætta:
Evttohus ovddiduvvon Guovdageainnu dálon searvi Isak Mathis O. Hætta bokte:
Brukerrettede tilbud for eldre samer - direkte tilskudd til Maze Direkte tilskudd til Maze bo- og aktivitet senter kr 1 000 000
Geavaheddjiide heivehuvvon fálaldat vuoras sápmelaččaide – njuolggadoarjja Mázii Njuolggadoarjja Maze bo- og aktivitetii kr 1 000 000
Inndekning fra 13.2 Driftsutgifter politisk nivå, 1510 Sametingsrådet kr 500 000,-, fra administrasjonen 200 000,- og fra 1010 Sametingets plenum kr 300 000,-.
Galgá gokčojuvvot ná: 13.2 Politihkalaš dási doaibmagolut, 1510 Sámediggeráđđi kr 500 000,-, hálddahusas kr 200 000,- ja 1010 Sámedikki dievasčoahkkimis kr 300 000,-.
8.2.6 Tilskudd til kulturtiltak
8.2.6 Doarjja kultuvrii
Prioritering 2019
2019 vuoruheamit
• Digitalisering av gamle bilder og film.
• Boares govaid ja filmmaid digitaliseren
4.3.8 Språkstipend høyere utdanning - søkerbasert tilskudd Mål for tilskuddsordningen - Språkstipend høyere utdanning: -Motivere flere til å lese de mest utsatte samiske språkene
4.3.8 Giellastipeanda alit ohppui – ohcanvuđot doarjja Doarjjaortnega mihttomearri – Giellastipeanda alit ohppui: - Movttiidahttit eambbogiid lohkat eanemus uhkiduvvon sámegielaid.
Endres til Motivere flere til å lese samisk språk.
Rievdaduvvo dánin: - Movttiidahttit eambbogiid sámegiela lohkat.
5.8.1 Samletabell – læremidler -læremidler utmarks bruk/birgejupmi.
5.8.1 Čoahkketabealla – oahpponeavvut - oahpponeavvut meahcásteami/birgejumi birra.
6.2.1 Samletabell - tradisjonell kunnskap i forvaltning av arealer 30000 Stiftelsen Protect Sápmi - direkte tilskudd settes til 0 30500 Annen oppfølging av samiske rettigheter- søkerbasert tilskudd Økes til 2 213,- i 2019
6.2.1 Čoahkketabealla – árbediehtu areálageavaheami birra 30000 Protect Sápmi vuođđudus - njuolggodoarjja galgá leat 0 30500 Eará čuovvuleapmi sámi vuoigatvuođain – ohcanvuđot doarjja Lasihuvvo 2 213 rádjái 2019:s
8.3.5 Samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner - direkte tilskudd - Kulturhus Kautokeino Kr 1 000 000
8.3.5 Sámi kulturviesut ja kulturgaskkustanásahusat – njuolggodoarjja Ođđa kulturviessu Guovdageidnui Kr 1 000 000
Inndekning fra 13.2 Driftsutgifter politisk nivå, 1510 Sametingsrådet
Galgá gokčojuvvot ná: 13.2 Politihkalaš dási doaibmagolut, 1510 Sámediggeráđđi
Tilskudd Sámi Bivdo- Ja Meahcástanservi til 500 000,- slik at de har en mulighet til å organisere seg. Inndekning fra 55000 Samiske hovedorganisasjoner - direkte tilskudd
Doarjja Sámi Bivdo- ja Meahcástansearvái kr 500 000,- rádjái, vái sis lea vejolašvuohta organiseret iežaset Galgá gokčojuvvot ná: 55000 Sámi váldoorganisašuvnnat – njuolggadoarjja
7.3.6 Samisk reiseliv - søkerbasert tilskudd økes med 1 000 000,- Inndekning: 7.3.5 Samisk reiseliv – prosjekt
7.3.6 Sámi mátkeealáhusat - ohcanvuđot doarjja kr 1 000 000 lasáhus Galgá gokčojuvvot ná: 7.3.5 Sámi mátkeealáhusat - prošeakta
7.1.1 Innsatsområder – næringer Variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskaping og nyetableringer Økning på 900 000,-
7.1.1 Áŋgiruššansuorggit – ealáhusat Juohkelágan ealáhusat, lotnolas- ja meahcástanealáhusat, árvoháhkan ja ođđaásaheamit Lasáhus kr 900 000,-
Inndekning: 1010 Sametingets plenum kr 500 000,-, fra administrasjonen kr 400 000,-
Galgá gokčojuvvot ná: 1010 Sámedikki dievasčoahkkin kr 500 000, hálddahusas kr 400 000.
Merknad 2 - NSR v/respresentant Runar Myrnes Balto, Senterpartiet, Flyttsamelista og ÅaSG Sametinget vil følge nøye med på finansieringen og planprosessen i saken om kunstmuseum i Karasjok, som har vært planlagt i 40 år av kunstnerne.
Sámedikki dievasčoahkkin - 065/18 Mearkkašupmi 2 - NSR, áirras Runar Myrnes Balto, Guovddášbellodat, Johttisápmelaččaid listu ja ÅaSG Sámediggi boahtá nannosit čuovvut mielde ruhtadeame ja plánenproseassa áššis Dáiddamusea Kárášjohki, mii lea juo 40 jage plánejuvvon sáme dáiddáriid beales.
Sametinget forventer at dette prosjektet fullføres nå når Beaivváš Teater og Samisk videregående skole i Kautokeino er på lista over statens byggeprosjekter.
Sámediggi vuordá ahte dát prošeakta ollašuvva dál go Beaivváš Teater ja Sámi Juotkaskuvla Guovdageainnus lea Stáhta huksen listtu alde.
Forslag 4 - Representant Runar Myrnes Balto, NSR 4.3.6 språkprosjekter
Evttohus 4 - Áirras Runar Myrnes Balto, NSR 4.3.6 giellaprošeavttat
Nytt kulepunkt under prioriteringer: • Bidra til utviklingsprosjekter for samiskspråklige medietilbud som er i overgangsfase før stabile driftsstøtteordninger.
Ođđa kuvlačuokkis vuoruhemiid vuollái: · Váikkuhit dan ahte sámi mediafálaldagaide, mat leat ásahuvvomin, bohtet ovddidanprošeavttat dassážii go šaddet dássedis doarjjaortnegat.
Forslag 5 - Representant Ann-Elise Finbog, Samefolkets parti 6.2.1 Samletabell – tradisjonell kunnskap i forvaltning av arealer Budsjett 2019 Budsjett 2018 Avvik 2018 - 2019 Avvik i % 30000 Stiftelsen Protect Sápmi – direkte tilskudd 0 500 -500 -100 %
Evttohus 5 - Áirras Ann-Elise Finbog, Sámeálbmot Bellodat Čoahkketabealla 6.2.1 – Árbevirolaš máhttu areálahálddašeamis Bušeahtta 2019 Bušeahtta 2018 Erohus 2018-2019 % erohus 30000 Protect Sápmi vuođđudus – Njuolggodoarjja 0 500 -500 -100 %
Disse midlene bør heller brukes for å styrke økonomien til samiske organisasjoner og partier som er representert i Sametinget
Dáid ruđaid galggašii baicce geavahit nannet sámi organisašuvnnaid ja bellodagaid mat leat Sámedikkis.
8.3.4 Museer Budsjett 2019 Budsjett 2018 Avvik 2018 - 2019 Avvik i % 15508 Bååstede – Norsk Folkemuseum 0 607 -607 -100 % Samefolkets Parti mener at det ikke er det samiske folk som skal betale for hjemføring av samiske gjenstander fra Norsk folkemuseum og Kulturhistorisk museum.
8.3.4 Museat Bušeahtta 2019 Bušeahtta 2018 Erohus 2018 - 2019 % erohus 15508 Bååstede – Norsk Folkemuseum 0 607 -607 -100 % Sámi Álbmotbellodat oaivvilda ahte ii leat sámi álbmot mii galgá máksit sámi dávviriid máhcaheami Norgga álbmotmuseas ja Kulturhistorjjálaš álbmotmuseas.
Disse kostnadene skal belastes den norske stat.
Dá lea norgga stáhta gollu.
Samefolkets Parti er for øvrig fornøyd med Sametingets opprustning av de samiske museene.
Sámi Álbmotbellodat lea muđui duđavaš go Sámediggi lea nannen sámi museaid.
De frigjorte midlene brukes til å styrke samisk litteratur med 300 000 til Samisk litteratursenter i Karasjok, og samisk media med 500 000 til SÁMi odasmagasiidna.
Daid ruđaid galggašii geavahit baicce nannet sámi girjjálašvuođa ja juolludit 300 000 Girjjálašvuođa Guovddážii Kárášjohkii ja sámi mediai, namalassii 500 000 SÁMI ođasmagasiidnii.
Tilleggsdekning med 293 000 til SÁMi odasmagasiidna hentes fra kap. 6.2.1 post 30000 Stiftelsen Protect Sápmi – direkte tilskudd.
Lassiruhta 293 000 gokčat SÁMI ođasmagasiinna juolludeami vižžojuvvo kap. 6.2.1 boasta 30000 Protect Sámi vuođđudus- njuolggodoarjja.
8.4.3 Tilskudd til utvikling og fremming av samisk litteratur – direkte tilskudd Budsjett 2019 Budsjett 2018 Avvik 2019 - 2018 Avvik i % 70000 Samisk litteratursenter 300 0 300 100 %
8.4.3 Doarjja girjjálašvuođa ovddideapmái ja ovdánahttimii – njuolggodoarjja Bušeahtta 2019 Bušeahtta 2018 Erohus 2019 – 2018 % erohus 70000 Girjjálašvuođa Guovddáš 300 0 300 100 %
8.4.5 Samiske medier – Ny post Budsjett 2019 Budsjett 2018 Avvik 2019 - 2018 Avvik i % SÁMi odasmagasiidna 500 0 500 100 %
8.4.5 Sámi mediat– ođđa boasta Bušeahtta 2019 Bušeahtta 2018 Erohus 2019 - 2018 % erohus SÁMi ođasmagasiidna 500 0 500 100 %
13.3.2 Opposisjonens arbeidsvilkår I følge sin skriftlige begrunnelse ønsker Sametingsrådet å sikre opposisjonen gode arbeidsvilkår i Sametinget ved at det årlig settes av midler til drift av de politiske opposisjonsgruppene.
13.3.2 Opposišuvnna bargoeavttut Sámedikki ráđi čálalaš čielggadusas háliida Sámedikki ráđđi sihkkarastit Sámedikki opposišuvdnii buriid bargoeavttuid ja jahkásaččat juolludit ruđaid politihkalaš opposišuvdnajoavkkuid doibmii.
Fra 2017 til 2018 ble tilskuddet redusert med kr 370 000.
Jagis 2017:s jahkái 2018:ii lea doarjja unniduvvon 370 000 ruvnnuin.
Samefolkets Parti foreslår derfor at post 62100 tilbakeføres til 2017-nivå kr 1 819 000.
Sámi Álbmotbellodat árvala danne ahte poasta 62100 máhcahuvvo 2017 dássái, 1 819 000 ruvdnui.
13.3.4 Tilskudd til organisasjonene til partier og grupper som er representert i Sametinget – søkerbaserte tilskudd. Det er videre gledelig å se at Sametingsrådet øker tilskuddet til organisasjonene til partier og grupper som er representert i Sametinget med 13 000.
13.3.4 - Doarjja organisašuvnnaide ja bellodagaide main lea ovddastus Sámedikkis – ohcanvuđot doarjja Ilolaš lea oaidnit ahte Sámedikki ráđđi lasiha doarjaga 13 000 ruvnnuin organisašuvnnaide ja bellodagaide main lea ovddastus Sámedikkis.
Men sett i forhold til Samiske hovedorganisasjoner, er denne posten underfinansiert.
Muhto go buohtastahttá sámi váldoorganisašuvnnaiguin lea dát boasta unnit ruhtaduvvon.
Samefolkets parti foreslår derfor en påplussing av budsjettposten med 320 000 til 843 000.
Sámi Álbmotbellodat árvala danne lasihit dán boasta 320 000 ruvnnas 843 000 ruvdnui.
Beløpet dekkes inn med midler fra kap 6.2.1 Stiftelsen Protect Sápmi -direkte tilskudd.
Dát submi gokčojuvvo ruđain mii vižžojuvvo kap 6.2.1 Protect Sápmi vuođđudus - njuolggadoarjja.
13.3 Virkemidler politisk nivå Budsjett 2019 Budsjett 2018 Avvik 2018 - 2019 Avvik i % 62100 Opposisjonens arbeidsvilkår 1 819 1 449 370 20,4 % 56000 Tilskudd til organisasjonene til partier og grupper som er representert på Sametinget 843 510 333 39,5 %
13.3 Politihkalaš váikkuhangaskaoamit Bušeahtta 2019 Bušeahtta 2018 Erohus 2018 - 2019 % erohus 62100 Opposišuvnna bargoeavttut 1 819 1 449 370 20,4 % 56000 Doarjja organisašuvnnaide ja bellodagaide main lea ovddastus Sámedikkis 843 510 333 39,5 %
Forslag 6 - Representant Kjetil Romsdal, Nordkalottfolket
Evttohus 6 - Áirras Kjetil Romsdal, Nordkalottfolket
(Erstatter rådets forslag)
(Boahtá ráđi evttohusa ovdii)
Innledning Sametingets budsjett bygger på de økonomiske rammene regjeringen foreslår bevilget til Sametinget i regjeringens proposisjon til statsbudsjett (Prop. 1 S) for det aktuelle budsjettåret (se kap. 3.2 Økonomiske virkemidler).
Álgu Sámedikki bušeahtta lea huksejuvvon ekonomalaš rámmaid ektui maid ráđđehus evttoha juolludit Sámediggái ráđđehusa proposišuvnna bokte stáhtabušehttii (Prop. 1 S) guoskevaš bušeahttajagi (geahča kap. 3.2 Ekonomalaš váikkuhangaskaoamit).
Endringer i regjeringens forslag til statsbudsjett som følge av behandling og vedtak i Stortinget, innarbeides først ved revidering av Sametingets budsjett påfølgende vår.
Rievdadusat ráđđehusa stáhtabušeahta evttohusas Stuoradikki meannudeames ja mearrádusas, sajáiduhtto easkka go Sámediggi revidere bušeahta čuovvovaš giđa.
Rammer og prinsipper Nordkalottfolket ønsker et budsjett med fokus på at det samiske samfunn skal få størst mulig effekt av de økonomiske virkemidlene som gis.
Rámmat ja prinsihppat Nordkalottfolket háliida bušeahta mas lea fokus ahte sámi servodat galgá oažžut buoremus vejolaš ekonomalaš váikkuhangaskaomiid mat addojuvvojit.
De økonomiske virkemidlene skal forvaltes effektivt, og med det mål å utvikle samisk kultur, næring og samfunnsliv på en best mulig måte.
Dát ekonomalaš váikkuhangaskaoamit galget hálddašuvvot beaktilit, ja dáinna ulbmiliin ahte buoremus lági mielde ovdánahttit sámi kultuvrra, ealáhusaid ja servodateallima.
Vårt budsjett bygger på prinsippet om at samiske kjerneområder og sjøsamiske områder skal ha en spesiell fokus i utviklingen av samisk kultur.
Min bušeahtta huksejuvvo prinsihppa vuođul ahte sámi váldoguovlluin ja mearrasámi guovlluide galget bidjat earenoamáš fokusa mii guoská ovdánahttit sámi kultuvrra.
Med samiske kjerneområder menes områder hvor samisk kultur og språk fortsatt står sterkt.
Sámi guovddášguovlluin oaivvilduvvojit guovllut gos sámi kultuvra ja giella ain leat nannosat.
Som utgangspunkt for budsjettet, ligger det at avtalte og innarbeidede ordninger videreføres, men at en dreining i budsjettert retning starter umiddelbart.
Vuolggasadji bušeahtas, lea ahte šiehtaduvvon ja sajáiduvvon ortnegat jotkojuvvojit, muhto ahte joraheapmi bušeahta guvlui álggahuvvo dakkaviđe.
Språk Samisk språk skal ses og høres i alle områder det har eksistert.
Giella Giella galgá oidnot ja gullot juohke sajis gos dat lea gávdnon.
Nordkalottfolket ønsker en fortsatt stor satsing før samisk språk, ut fra de rammer Sametinget har.
Nordkalottfolket háliida ain áŋgiruššat sámi gielaid ovddas, daiguin rámmaiguin mat Sámedikkis leat.
· Samisk språk skal ses og høres både i nord-, sørsamisk-, og lulesamisk område.
· Sámi giella galgá oidnot ja gullot sihke davvi-, lulli- ja julevsámi guovlluin.
Kunnskap og skole Nordkalottfolket ønsker en fortsatt satsing på kunnskap og skole.
Máhttu ja skuvla Nordkalottfolket háliida ain áŋgiruššat máhtu ja skuvlla ovddas.
Nye områder vil være større fokus på · Samisk kulturkunnskap generelt, også for barnehager med norskspråklige samer.
Ođđa surggiin lea eanet fokus · Sámi kulturmáhttu oppalaččat, maiddái mánáidgárddiide gos leat dárogielat sápmelaččat.
· Samisk naturkunnskap, både i norsk- og samiskspråklige barnehager.
· Sámi luonddumáhttu, sihke dáro- ja sámegielat mánáidgárddiin.
Bruk av utmark Samer har levd av og med naturen, og mange har et sterkt forhold til naturen.
Meahccegeavaheapmi Sápmelaččat leat eallán luonddus ja luondduin, ja oallugiin lea nanu gullevašvuohta lundui.
Nordkalottfolket vil ha utmarksbruk som nytt eget satsingsområde – gjennom en sterk utmarksbruk tar man vare på naturen, ivaretar et samisk levesett og holder vedlikeholde den viktige naturkunnskapen.
Nordkalottfolket háliida meahccegeavaheami ođđa sierra áŋgiruššansuorgin – nanu meahccegeavaheami bokte váldit mii vára luonddus, váraváldá sámi eallinvuogi ja bisuha dehálaš luonddumáhtu.
Vi ønsker en sterk utmarksbruk i nord, som bidrar til forsterket identitet, mer naturglede og som er grunnlaget for videre næring i utmarka.
Mii háliidit nanu meahccegeavaheami davvin, mii mielddisbuktá nannosit identitehta, eanet luonddumovtta ja mii lea vuođđun viidáset ealáhussii meahcis.
De økonomiske virkemidlene skal brukes til til å oppnå følgende: · Forskningsprosjekter på innlandsfisk, bær og urter som dokumenterer kvaliteten på produktene, og gir nye arbeidsplasser.
Ekonomalaš váikkuhangaskaoamit maid galgat geavahit olahit dán: · Dutkanprošeavttat sáivaguliid, murjjiid ja urttaid birra mat dokumenterejit buktagiid kvalitehta, ja buktet ođđa bargosajiid.
· Vi skal gi penger til næringsrettet forskning på fornybare resssurser i utmarka, som innlandsifsk, bær og urter.
· Mii galgat addit ruđa ealáhusláhččojuvvon dutkamii ođasmahtti resurssain meahcis, nu go sáivaguliin, murjjiin ja urttain.
· Garnrestriksjoner som hindrer bærekraftig innlandsfiske, skal bort.
· Fierbmegáržžideamit mat hehttejit bistevaš sáivaguollebivddu, galget eret.
· Motorferdselloven som hindrer bærekraftig næring, høsting og bruk av naturen, skal endres.
· Mohtorjohtolatláhka mii hehtte bistevaš ealáhusaid, meahci ávkkástallama ja geavaheami, galget rievdaduvvot.
Folks skal få leve vårt liv i utmarka, og leve av de ressursene som finnes der.
Olbmot galget beassat eallit iežaset eallima meahcis, ja birget daiguin resurssaiguin mat doppe leat.
Næringer · Vi skal ha samisk næring over hele landet.
Ealáhusat · Mis galget leat sámi ealáhusat miehta riika.
· Vi skal ha 500 nye arbeidsplasser innenfor utmarksnæring og videreforedling, drevet etter moderne prinsipper.
· Mis galget leat 500 ođđa bargosaji meahcásteamis ja viidásetbuvttadeamis, mat doaimmahuvvojit ođđaáigásaš vugiid mielde.
· STN-området avvikles som grunnlag for virkemiddelbruk på næring, og man angir i stedet hvordan man andelsmessig ønsker midlene fordelt i de ulike regioner i landet.
· STN-guovlu heaittihuvvo vuođđun váikkuhangaskaoapmegeavaheapmái ealáhusaide, ja baicca čujuha movt gorálaččat háliida juohkit iešguđet regiovnnaide riikkas.
Kommer det et godt næringprosjekt i Tromsø, Alta eller Østlandet, skal også dette kunne prioriteres.
Jus boahtá okta buorre ealáhusprošeakta Romsii, Áltái dahje Østlándii, de galgá dat maid sáhttit vuoruhuvvot.
· Sjøsamisk næring skal ha en spesiell fokus.
· Mearrasámi ealáhusaide galgá leat earenoamáš fokus.
· Prosjekter som fremmer høsting og videreforedling av marine ressurser som tang, tare og alger, skal prioriteres.
· Prošeavttat mat ovddidit háhkama ja viidásetbuvttadeami mariidna resurssain nu go debbuid ja stáraid, galget vuoruhuvvot.
Samiske kulturer og kulturutvikling · Samisk kultur skal være godt integrert og akseptert del av den norske kulturen · Likeverdighet innenfor samisk kultur, betyr også likeverdige tilbud og muligheter for de som har norsk som sitt samiske hjemmespråk.
Sámi kultuvrrat ja kulturovddideamit · Sámi kultuvra galgá leat bures sajáiduvvon ja dohkkehuvvon oassin Norgga kultuvrras. · Ovttaárvosašvuohta sámi kultuvrra siskkobealde, mearkkaša maid ahte leat ovttadássásaš fálaldagat ja vejolašvuođat sidjiide geain lea dárogiella sin sámi ruovttugiellan.
Ordninger som undergraver dette, endres.
Ortnegat mat dán hehttejit, rievdaduvvojit.
Kulturminnevern · Økt fokus på restaurering av tradisjonelle bygg, også for bygninger som ikke er vernet i dag, eksempelvis gammer.
Kulturmuitosuodjalus · Eanet fokus divodit árbevirolaš visttis, maiddái visttiid mat dál eai leat suodjaluvvon ovdamearkka dihte gođiid.
Rettighetsarbeid, internasjonalt samarbeid og likeverd · Økt fokus på kvinner og likestilling.
Vuoigatvuođabarggut, riikkaidgaskasaš ovttasbarggut ja ovttaárvosašvuohta · Eanet fokus nissonolbmuide ja dásseárvui.
· Prosjekter på nordområdene prioriteres.
· Prošeavttat davviguovlluin vuoruhuvvojit.
Politisk nivå · Politisk og administrativt nivå skal effektiviseres, og skal over en fireårsperiode reduseres fra en andel på 35%, til en andel på maks 22% av budsjettet.
Politihkalaš dásis · Politihkalaš ja hálddahuslaš dásit beavttálmahttojuvvojit, ja galget njealji jagi badjel unniduvvot 35% rájes eanemusat 22% rádjái bušeahtas.
· 3 til 4 plenum i året, hvor komite- og plenum has samme uke.
· 3 dahje 4 dievasčoahkkima jagis, main lávdegodde- ja dievasčoahkkin leat seamma vahkkus.
Administrativt nivå · Politisk og administrativt nivå skal effektiviseres, og skal over en fireårsperiode reduseres fra en andel på 35%, til en andel på maks 22% av budsjettet.
Hálddahuslaš dásis · Politihkalaš ja hálddahuslaš dásit beavttálmahttojuvvojit, ja galget njealji jagi badjel unniduvvot 35% rájes eanemusat 22% rádjái bušeahtas.
· Økt digitalisering vil spare mye ressurser i fremtiden.
· Eanet digitaliseren seastá ollu resurssaid boahtteáiggis.
Saken påbegynt 06.12.18 kl. 09.20
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.12.18 dii. 09.20.
Habilitetsvurdering Plenumsledelsen innstilling: Følgende er inhabil til å behandle sak 65/18 Sametingets budsjett 2019: · Representant Aili Guttorm, NSR · Representant Thomas Åhrén, NSR · Representant Elisabeth Erke, Senterpartiet · Representant Kåre Olli, Partipolitisk uavhengig · Representant Arild Pettersen Inga, Arbeiderpartiet · Representant Ann-Elise Finbog, Samefolkets parti · Representant Lars Filip Paulsen, Høyre · Representant Bjørn Inge Mo, Arbeiderpartiet · Representant Runar Myrnes Balto, NSR · Vararepresentant Klemet Klemetsen, Árja - Vedtatt med 20 stemmer mot 2 stemmer · Vararepresentant Anders S. Buljo, Flyttsamelista · Vararepresentant Vidar Andersen, NSR
Bealátvuođaárvvoštallamat Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: Čuovvovaš áirasat leat bealálaččat meannudit ášši 65/18 Sámedikki 2019 bušeahtta: · Áirras Aili Guttorm, NSR · Áirras Thomas Åhrén, NSR · Áirras Elisabeth Erke, Guovddášbellodat · Áirras Kåre Olli, Bellodat sorjjasmeahttun áirras · Áirras Arild Pettersen Inga, Bargiidbellodat · Áirras Ann-Elise Finbog, Sámeálbmot Bellodat · Áirras Lars Filip Paulsen, Olgešbellodat · Áirras Bjørn Inge Mo, Bargiidbellodat · Áirras Runar Myrnes Balto, NSR · Várrelahttu Klemet Klemetsen, Árja - Mearriduvvui 20 jienain 2 jiena vuostá · Várrelahttu Anders S. Buljo, Johttisápmelaččaid Listu · Várreláhttu Vidar Andersen, NSR
Følgende varamedlemmer tok plass under behandling av saken Sametingets budsjett 2019:
Čuovvovaš várreláhtut válde saji dievasčoahkkimii meannudit ášši 65/18 Sámedikki 2019 bušeahtta:
· Vararepresentant Laila Coldevin møtte for Aili Guttorm · Vararepresentant Lars Peder Dunfjeld møtte for Thomas Åhrén · Vararepresentant Inga Pettersen Lindi møtte for Elisabeth Erke · Vararepresentant Marit Kirsten A. Gaup møtte for Kåre Olli · Vararepresentant Ove André Johnsen møtte for Arild Pettersen Inga · Vararepresentant Inga Anna Fossli møtte for Ann-Elise Finbog · Vararepresentant Elin Kristina Oskal møtte for Runar Myrnes Balto · Ingen vara kunne møte for Lars Filip Paulsen · Ingen vara kunne møte for Bjørn Inge Mo · Ingen vara kunne møte for Klemet Klemetsen · Ingen vara kunne møte for Anders S. Buljo · Ingen vara kunne møte for Vidar Andersen
· Várreláhttu Laila Coldevin, áirras Aili Guttorm sadjásaš. · Várreláhttu Lars Peder Dunfjeld, áirras Thomas Åhrén sadjásaš · Várreláhttu Inge Pettersen Lindi, áirras Elisabeth Erke sadjásaš · Várreláhttu Marit Kirsten A. Gaup, áirras Kåre Olli sadjásaš · Várreláhttu Ove André Johnsen, áirras Arild Pettersen Inga sadjásaš · Várreláhttu Inga Anna Fossli, áirras Ann-Elise Finbog sadjásaš · Várreláhttu Elin Kristina Oskal, áirras Runar Myrnes Balto sadjásaš · Ii oktage várreláhttu Lars Filip Paulsen sajis · Ii oktage várreláhttu Bjørn Inge Mo sajis · Ii oktage várreláhttu Klemet Klemetsen sajis · Ii oktage várreláhttu Anders S. Buljo sajis · Ii oktage várreláhttu Vidar Andersen sajis
· Forslag 5 ble forkastet med 28 mot 2 stemmer · Forslag 3 ble forkastet med 29 mot 1 stemme · Forslag 6 ble forkastet med 26 mot 4 stemmer · Forslag 2 ble forkastet med 23 mot 7 stemmer · Forslag 4 ble vedtatt med 18 mot 12 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 18 mot 12 stemmer · Plan og finanskomiteen tilrådning ble vedtatt med 25 mot 5 stemmer
· Evttohus 5 hilgojuvvui 28 jienain 2 jiena vuostá · Evttohus 3 hilgojuvvui 29 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 6 hilgojuvvui 26 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 2 hilgojuvvui 23 jienain 7 jiena vuostá · Evttohus 4 mearriduvvui 18 jienain 12 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 18 jienain 12 jiena vuostá · Plána ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 25 jienain 5 jiena vuostá
Representant Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet, fremmet forslag som ikke var levert innen fristen jfr. Forretningsorden og grunnregler §24 b).
Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat, ovddidii evttohusa mii ii lean buktojuvvon áigemeari sisa gč. Čoahkkinortnet ja vuođđonjuolggadusat § 24 b).
I særskilte tilfeller kan Sametinget med to-tredjedels flertall godta å behandle forslag og merknader som ikke er levert innen fristen i b).
Erenoamaš dáhpáhusain sáhttá dievasčoahkkin guokte goalmmádasa eanetloguin mearridit gieđahallat evttohusaid ja mearkkašumiid mai eai leat buktojuvvon b) áigemeari sisa.
Forslaget ble avvist med 25 stemmer mot 5 stemmer.
Evttohus hilgojuvvui 25 jienain 5 jiena vuostá.
Protokoll tilførsler Cecilie Hansen, Senterpartiet leverte følgende protokoll tilførsel:
Beavdegirjelasáhusat Cecilie Hansen, Guovddášbellodat, ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa:
Det bes om en ny vurdering av Sametingets reglement angående habilitet.
Bivdit ođđasis árvvoštallat Sámedikki njuolggadusaid bealátkeahtesvuođa birra.
Det vises til veileder fra Kommunal- og regionaldepartementet fra 2011, der det i punkt 4.3.2 redegjøres for unntak fra habilitetsloven for kommunalt ansatte.
Čujuhit Gielda- ja guovlodepartemeantta 2011 bagadussii, mas čuoggás 4.3.2 čilgejuvvo spiehkastat bealátkeahtesvuođa lágas gieldda bargiid ektui.
Der står følgende: 4.3.2 Unntak ved behandling av enkelte overordnete saker Ved behandling av årsbudsjett, økonomiplan, kommuneplan, regional planstrategi og regionalplan gjelder ikke regelen om automatisk inhabilitet for kommunalt og fylkeskommunalt ansatte, jf. § 40 nr. 3 bokstav b annet punktum.
Doppe čuožžu ná: 4.3.2 Spiehkastat ovttaskas bajimuš áššiid meannudeami oktavuođas. Jahkebušeahta, ekonomiijaplána, gieldaplána, regionála plánastrategiija ja regionálaplána meannudettiin ii gusto njuolggadus automáhtalaš bealátvuođa birra gieldda ja fylkkagieldda bargiide, § 40 nr 3 bustáva b nuppi čuoggá mielde.
Dette er saker av overordnet og generell karakter der den enkelte ansattes bidrag normalt vil være lite sett i lys av sakens totale omfang.
Dát áššit leat bajimuš dásis ja oppalaččat, man oktavuođas ovttaskas bargi váikkuhus dábálaččat lea unnán geahčaduvvon ášši ollislaš viidodaga olis.
Unntaket i § 40 nr. 3 bokstav b annet punktum er uttømmende, det vil si at det bare gjelder for de sakene som er angitt
Spiehkastat § 40 nr 3 bustáva b nuppi čuokkis lea dievaslaš, mii mearkkaša dan ahte guoská dušše áššiide mat leat namuhuvvon.
Det bes også om å vurdere Sametingets reglement sett i forhold til hvordan Stortinget behandler lignende saker.
Bivdit maiddái árvvoštallat Sámedikki njuolggadusaid dan ektui movt Stuorradiggi meannuda sullasaš áššiid.
I forbindelse med vurderingene bør det tas hensyn til forskjellene mellom Sametinget, Stortinget og kommuner- og fylkeskommuner.
Árvvoštallamiid oktavuođas berre váldit vuhtii erohusaid Sámedikki, Stuorradikki ja gielddaid ja fylkkagielddaid gaskka.
Dersom man kommer frem til en oppmykning av regelverket kan det vurderes å innføre punkt i etiske retningslinjer angående møteplikt og habilitet, samt registrering av verv og økonomiske interesser, dette, jf Stortingets etiske retningslinjer.
Jos gávnnaha ahte láivudit njuolggadusaid, de sáhttá árvvoštallat váldit čuoggá etihkalaš njuolggadusaide go guoská čoahkkingeatnegasvuhtii ja bealátkeahtesvuhtii, ja registreret luohttámušdoaimmaid ja ekonomalaš beroštumiid, ná lea Stuorradikki etihkalaš njuolggadusain.
Det skal i god tid før neste budsjettbehandling gjøres en ny vurdering, og fremmes sak for plenum angående om det skal innføres et liknende unntak i Sametinget.
Buori áiggis ovdal čuovvovaš bušeahta meannudeami galgá ođđasis árvvoštallat, ja ovddiduvvo ášši dievasčoahkkimii mii guoská dasa ahte váldojuvvo go atnui sullasaš spiehkastat Sámedikkis.
Sametingets budsjett for 2019 ble vedtatt i henhold til vedlegg 1, sammen med de endringene som ble vedtatt av plenum.
DC - Mearrádus: Sámedikki 2019 bušeahtta lea dohkkehuvvon mildosa 1 vuođul, daid rievdadusaiguin maid dievasčoahkkin lea mearridan.
Saken ble avsluttet 06.12.18 kl.16.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 06.12.18 dii. 16.05
Ášši/Sak 066/18
Ášši 066/18
Sametingets valgkomite Dato: 05.12.2018-05.12.2018
Sámedikki valgalávdegoddi 05.12.2018-05.12.2018
Valg av nytt medlem til Sametingets klagenemnd
Ođđa lahtu nammadeapmi Sámedikki váiddalávdegoddái
Saksframlegg
Mildosat Áššeovddidus
Sametinget opprettet klagenemnd for tilskuddsaker i sak SP 015/11.
Sámediggi lea ásahan váiddalávdegotti doarjjaáššiid várás áššis SP 015/11.
Klagenemnda for tilskuddsaker består av 3 medlemmer med 2 varamedlemmer.
Doarjjaáššiid váiddalávdegottis leat 3 lahtu ja 2 várrelahtu.
Oppnevningen følger Sametingets valgperiode.
Nammadeapmi čuovvu Sámedikki válgaáigodaga.
Følgende personer er i sak SP 058/17 valgt til Sametingets klagenemnd for tilskuddsaker for perioden 2018-2021:
Čuovvovaš olbmot leat áššis SP 058/17 válljejuvvon Sámedikki doarjjaáššiid váiddalávdegoddái áigodahkii 2018-2021:
1. Ingar Kuoljok 2. Kirsti Guvsám 3. Josef Vedhugnes
1. Ingar Kuoljok 2. Kirsti Guvsám 3. Josef Vedhugnes
Varamedlemmer: 1. Randi A. Skum 2. Jarle Jonassen
Várrelahttun: 1. Randi A. Skum 2. Jarle Jonassen
Medlemmet Josef Vedhugnes gikk bort våren 2018 og det må derfor oppnevnes ett nytt medlem til Sametingets klagenemnd.
Lahttu Josef Vedhugnes jámii giđđat 2018 ja danne fertet nammadit ođđa lahtu Sámedikki váiddalávdegoddái su sadjái.
Viktige kompetanseområder for klagenemnda vil samlet sett være juridisk kunnskap, samisk språk og kulturkompetanse, god kjennskap til samiske næringer og samfunnsforhold samt god skriftlig fremstillingsevne.
Deaŧalaš gelbbolašvuohta váiddalávdegoddái oktiibuot lea juridihkalaš máhttu, sámegiella, sámi kulturgelbbolašvuohta, dovdá bures sámi ealáhusaid ja servodatdiliid ja buorre čálalaš ovdanbuktindáidu. Evttohusat ja mearkkašumit
Vedtak: Følgende medlem velges til Sametingets klagenemnd for tilskuddsaker for perioden 20182021:·
Čuovvovaš lahttu válljejuvvo Sámedikki doarjjaáššiid váiddalávdegotti lahttun áigodaga 2018-2021:·
Sametingets plenum - 066/18 Saken påbegynt 06.12.2018 kl. 16.10.
Sámedikki dievasčoahkkin - 066/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.12.18 dii.16.10
Votering Av 39 representanter var 29 til stede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 29 čoahkis.
· Valgkomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt
· Válgalávdegotti mearrádusárvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Taleliste og replikkordskifteSak 66/18 Oppnevning klagenemnd Innlegg Replikk 1 Mathis Nilsen Eira, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka 1 Mathis Nilsen Eira, áššejođiheaddji
Følgende medlem velges til Sametingets klagenemnd for tilskuddsaker for perioden 2018-2021: - Hagbart Grønmo
DC - Mearrádus: Čuovvovaš lahttu válljejuvvo Sámedikki doarjjaáššiid váiddalávdegotti lahttun áigodaga 2018-2021: · Hagbart Grønmo
Saken avsluttet 05.12.2018 kl. 16.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 06.12.18 dii. 16.15
Sametingets valgkomite - 007/18
Sámedikki valgalávdegoddi - 007/18
Valgkomiteens forslag til innstilling:
VL - Mearrádus: Válgalávdegotti mearrádusárvalus:
Hagbart Grønmo velges som medlem til Sametingets klagenemnd for tilskuddsaker for perioden 20182021.
Hagbart Grønmo válljejuvvo Sámedikki doarjjaáššiid váiddalávdegotti lahttun áigodaga 2018-2021.
Ášši/Sak 067/18
Ášši 067/18
Sametingets digitaliseringsstrategi
Sámedikki digitaliserenstrategiija
Arkivsaknr. 17/4199
Áššenr. 17/4199 Mildosat
Sametingets digitaliseringsstrategi er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki digitaliserenstrategiija dohkkehuvvo 1. mildosa vuođul.
Sametingets oppvekst-, omsorg- og utdanningskomite har behandlet sak 010/18 Sametingets digitaliseringsstrategi
Sámedikki Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 010/18 Sámedikki digitaliserenstrategiija.
Innledning Sametingets oppvekst-, omsorg- og utdanningskomite har behandlet sak 010/18 Sametingets digitaliseringsstrategi.
Sámedikki Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 010/18 Sámedikki digitaliserenstrategiija.
Sametingets plenum - 067/18 Saken påbegynt 06.12.2018 kl. 16.15
Sámedikki dievasčoahkkin - 067/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.12.18 dii.16.15
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Komiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoti ráva mearriduvvui ovttajieanalaččat
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk Nils Mikkelsen Utsi, saksordfører Jørn Are Gaski Cecilie Hansen Tor H. Mikkola Jørn Are Gaski Cecilie Hansen Kåre Olli Silje Karine Muotka Henrik Olsen Klemet Erland Hætta Nils Mikkelsen Utsi, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka 1 Nils Mikkelsen Utsi, áššejođiheaddji 2 Jørn Are Gaski 3 Cecilie Hansen Tor H. Mikkola Jørn Are Gaski Cecilie Hansen 4 Kåre Olli 5 Silje Karine Muotka 6 Henrik Olsen 7 Klemet Erland Hætta 8 Nils Mikkelsen Utsi, áššejođiheaddji
Ášši/Sak 068/18
Ášši 068/18
Etiske retningslinjer for samisk helseforskning
Etihkalaš njuolggadusat sámi dearvvašvuođadutkamii.
Arkivsaknr. 18/5159
Áššenr. 18/5159 Mildosat
Sametinget er kjent med at det er stor interesse for forskning på urfolks helse og livsstil.
Sámediggi diehtá ahte lea stuorra beroštupmi eamiálbmogiid dearvvašvuođa ja eallinvuogi dutkamii.
Dette gjelder også den samiske befolkningen.
Dat guoská maid sámi álbmogii.
Sametinget er også kjent med at ulike helseundersøkelser og forskningsstudier har flere parametre for å kategorisere samisk og andre etniske grupper, og at man har forskningsdatabaser med og uten biobank, der samisk etnisitet er inkludert.
Sámediggi diehtá maid ahte iešguđet dearvvasvuođaiskkademiin ja dutkanoahpuin leat máŋga paramehtera maiguin kategoriserejit sápmelaččaid ja eará čearddalaš joavkkuid, ja ahte leat dutkandihtorbásat biobáŋkkuin ja biobáŋkku haga, gos sámi čearddalašvuohta lea oassin.
Gjennom bioteknologisk utvikling har betydningen av disse forskningsressursene økt som en følge av nye analysemetoder og ny kunnskap om sammenhengen mellom genetikk og sykdom.
Bioteknologalaš ovdánemiin lea dáid dutkanresurssaid mearkkašupmi lassánan go leat boahtán ođđa analysavuogit ja ođđa máhttu genetihka ja dávddaid čanastumi birra.
Sametingets konstaterer at denne utviklingen stiller det samiske samfunnet ovenfor nye utfordringer.
Sámediggi gávnnaha ahte dát ovdáneapmi buktá sámi servodahkii ođđa hástalusaid.
Denne utviklingen åpner for muligheter både innenfor pasientbehandling, kunnskapsutvikling og forskning, og vil kunne gi viktige bidrag til fremtidens helsetjeneste
Dát ovdáneapmi buktá vejolašvuođaid sihke pasieanttaid dikšumii, máhtu ovdánahttimii ja dutkamii, ja sáhttá leat dehálaš boahtteáiggi dearvvašvuođabálvalusaide.
Samtidig reiser det seg en rekke spørsmål, deriblant av personvernmessige karakter og spørsmål om etnisitet og råderett over genetiske ressurser som tilhører det samiske folk.
Seammás dát buktá ollu gažaldagaid, nugo dasa mii guoská olbmo suddjemii, ja gažaldagaid etnisitehta ja genehtalaš resurssaid stivrenválddi ektui mat gullet sámi álbmogii.
Sametinget mener at det er nødvendig med prinsipielle debatter i det samiske samfunnet vedrørende forskning på det samiske samfunnet, bruk og forvaltning av samisk humant biologiskmateriale og samiske rettigheter i dette arbeidet
Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbbašlaš prinsihpalaš ságastallamii sámi servodagain dan birra mii guoská dutkamii sámi servodaga birra, geavaheapmái ja hálddašeapmái sámi humána biologalaš ávdnasiid ja sámiid vuoigatvuođaid dán barggu.
Den urett samene og andre urfolk har vært utsatt for – både som innbyggere og helseforskningsobjekter – er veldokumentert.
Dat eahperiekti mii lea geavvan sámiid ja eará álgoálbmogiid guovdu – sihke ássin ja dearvvašvuođadutkama oassin – lea bures duođaštuvvon.
I urfolksområder er derfor mange i dag skeptiske til forskning og forskere.
Danne eahpidit dál ollugat álgoálbmotguovlluin dutkama ja dutkiid.
På grunn av denne historien reguleres i større grad helseforskning på urfolk internasjonalt av særskilte retningslinjer med forankring i urfolks rett til selvbestemmelse.
Dán historjjá vuođul regulerejuvvo álgoálbmogiid dearvvašvuođadutkan dál riikkaidgaskasaččat sierra njuolggadusaid mielde mat čatnasit álgoálbmogiid iešmearridanriektái.
Denne retten er en kollektiv rett urfolk har i henhold til FN-konvensjonene om sivile og politiske rettigheter (SP), og økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter (ØSK), samt FNs urfolkserklæring.
Dát riekti lea álgoálbmogiid oktasaš riekti ja dasa leat vuođđun ON konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP), ja konvenšuvdna ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš rivttiid birra (ESK), ja dasto ON álgoálbmotjulggaštus.
I Norge, Sverige og Finland eksisterer ingen retningslinjer for helseforskning på samer som urfolk.
Norggas, Ruoŧas ja Suomas eai gávdno makkárge njuolggadusat sámiid go lea álgoálbmot, dearvvašvuođadutkamii.
Sametinget utnevnte i 2016 et utvalg bestående av representanter fra samisk helsefaglig forskningsmiljø og juridisk ekspertise til å utarbeide utkast på etiske retningslinjer for samisk helseforskning Med retningslinjene ønsker Sametinget å sikre at forskning som gjelder det samiske folk, eller deres biologiske materiale, tar hensyn til og respekterer mangfoldet og egenarten som preger den samiske kulturen og de samiske samfunnene.
Sámediggi nammadii 2016:s lávdegotti mas leat mielde sámi dearvvašvuođafágalaš dutkanbirrasa ovddasteaddjit ja juridihkalaš áššedovdit ja mii galgá evttohit sámi dearvvašvuođadutkama etihkalaš njuolggadusaid. Njuolggadusaiguin háliida Sámediggi sihkkarastit ahte dutkan mii guoská sámiide álbmogin, dahje sin biologalaš ávdnasiidda, vuhtii váldá ja gudnejahttá sámi kultuvrra ja sámi servodagaid máŋggabealatvuođa ja mihtilmasvuođa.
Gjennom retningslinjene ønsker Sametinget videre å sikre en likeverdig gjensidighet i forskningsprosessene, og sette lys på forskningsetiske prinsipper som bør ligge til grunn for samisk helseforskning.
Njuolggadusaid bokte háliida Sámediggi dasto sihkkarastit dutkanproseassaid ovttaárvosašvuođa goabbat guvlui, ja bidjat fuomášumi dutkanetihkalaš prinsihpaide mat berrejit leat vuođđun sámi dearvvašvuođadutkamis.
Utvalget utarbeidet et utkast på retningslinjer for samisk helseforskning i Norge og leverte sin rapport i desember 2017.
Lávdegoddi evttohii njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkamii Norggas ja geigii raporttas juovlamánus 2017.
På bakgrunn av dette utkastet vedtar Sametinget følgende prosess for etablering av etiske retningslinjer for samisk helseforskning.
Dán evttohusa vuođul mearrida Sámediggi čuovvovaš proseassa etihkalaš njuolggadusaid ásaheapmái sámi dearvvašvuođadutkama várás.
En slik komite må også vurderes i et allsamisk perspektiv
Dákkár komitea ferte árvvoštallat maiddái oppasámi perspektiivvas.
Sametinget anbefaler at Samisk parlamentarisk råd (SPR) vurderer og utarbeider overordnete og fellesnordiske retningslinjer for samisk helseforskning basert på prinsippene om samisk selvbestemmelse og kollektivt samtykke.
Sámediggi rávve ahte Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) árvvoštallá ja ráhkada bajimuš dási ja oktasaš davviriikkalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkama várás sámi iešmearrideami ja oktasaš miehtama prinsihpaid vuođul.
Sametingets oppvekst, utdanning og omsorgskomite har behandlet sak 011/18 Etiske retningslinjer for samisk helseforskning.
Álggahus Sámedikki Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 011/18 Etihkalaš njuolggadusat sámi dearvvašvuođadutkamii.
Sametingets oppvekst, utdanning og omsorgskomite har behandlet sak 011/18 Etiske retningslinjer for samisk helseforskning.
Sámedikki Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 011/18 Etihkalaš njuolggadusat sámi dearvvašvuođadutkamii.
Forslag 1 - Representant Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet Sametinget ser ingen grunn til å ha et eget regelverk for helseforskning på samer.
Sámedikki dievasčoahkkin - 068/18 Evttohus 1 - Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat Sámediggi ii oainne makkárge sivaid dasa ahte galggašedje sierra njuolggadusat dearvvasvuođadutkamii sápmelaččaid birra.