pere/sami_parallel huggingface dataset:
I dette arbeidet vil Sametingsrådet på nytt fremme sjølaksefiskenes og Sametingets syn i få tilbake bort regulert fisketid, slik at man kan revitalisere det samiske kulturbegrepet gjennom bevaring av det materielle grunnlaget for samiske næring og kultur.
Dán barggus áigu Sámediggi ohpit ovddidit mearraluossabivdiid ja Sámedikki oainnu das ahte oažžut ruovttoluotta dan bivdoáiggi mii lea muddejuvvon eret, vai sáhttá ealáskahttit sámi kulturdoahpaga dainna lágiin ahte gáhttet sámi ealáhusaid ja kultuvrra ávnnaslaš vuđđosa.
Votering Det ble ikke votert over saken.
Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
Christina Henriksen, saksordfører
Christina Henriksen
Inger Elin Utsi, saksordfører
Inger Elin Utsi
Inger Elin Utsi
Inger Elin Utsi
Nye saker 1 - 9 sendes Sametingsrådet for oppfølging.
Ođđa áššit 1- 9 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái čuovvoleapmái.
Behandlingen av saken ble avsluttet 09.06.16kl.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 0 9. 0 6.
11.05
16 dii. 11.05.
Ášši/Sak 018/16
Ášši 018/16
14/177
14/177
03.05.16
03.05.16
24. – 27.
24. – 27.
05.06
05.16
7. – 9.
7. – 9.
06.16
06.16
SP 18/16
DC 18/16
Forslag og merknader
Evttohusat ja mearkkašumit
Sametingsrådets forslag til innstilling:
Sámediggeráđi mearrádusárvalus:
Sametinget vil med denne meldingen legge frem en overordnet retningsgivende politikk for samiske kulturinstitusjoner.
Dáinna dieđáhusain áigu Sámediggi ovddidit bajimus dási ja láidesteaddji politihka kulturásahusaide.
Hovedformålet med meldingen er å legge til rette for at samiske kulturinstitusjoner skal være viktige samfunnsaktører i bevaring og utvikling av samisk kunst og kultur.
Váldomihttu dieđáhusain lea láhčit dili vai sámi kulturásahusat galget leat dehálaš servodataktevrrat sámi dáidaga ja kultuvrra seailluheamis ja ovdánahttimis.
Sametinget ønsker en justering av fokus for Sametingets politikk i forhold til samiske kulturinstitusjoner, slik at den tilpasses status i dag og fremtidige utfordringer og behov.
Sámediggi dáhttu heivehit Sámedikki politihka sámi kulturásahusaide vai dat heivešii otná beaivve ja boahtteáiggi hástalusaide ja dárbbuide.
Sápmi er mangfoldig og langstrakt, og det samiske samfunn er enda i en institusjonsoppbyggende fase.
Sápmi lea girjái ja viiddis ja sámi servodat leat ain dan dásis ahte ásahusat leat huksejuvvome ja stuorrume.
Det samiske rommet har utviklet seg og blitt større de siste 10 – 20 år.
Servodaga sámi biras lea ovdánan ja sturron maŋemus 10 -20 jagi.
Nye geografiske områder er kommet til, som byer/tettsteder og langs kysten.
Ođđa geográfalaš guovllut leat lassanan, nugo gávpogat, čoahkkebáikkit ja mearragátte guovllut.
Dette har medført at behovene, forventningene og etterspørselen når det gjelder kulturinstitusjoner har blitt større, også med spesialisering i faglige institusjoner som innen teater, kunst og museer.
Dat lea mielddisbuktán ahte dárbbut, vuordámušat ja bivnnuhisvuohta go guoská kulturásahusaide leat lassanan, ja maiddái fágalašásahusain nugo teáhteriin, dáidagis ja museain.
Dersom Sametinget skal kunne tilrettelegge for å møte dagens og fremtidens utfordringer og behov, må det tydeliggjøres hva vi ønsker, det må skje i partnerskap med staten og andre aktører, og i samråd med kulturinstitusjonene selv.
Jus Sámediggi galggaš sáhttit láhčit dili ja dustet otná ja boahttevaš hástalusaid ja dárbbuid, de fertet čielgasit buktit ovdan maid mii dáhttut, ja dat ferte geavvat ovttasráđiid stádain ja eará aktevrraiguin ja ovttasráđiid kulturásahusaiguin.
Meldingen gir en kort beskrivelse av dagens situasjon, omhandler tema som utvikling, styrking og vitalisering av samiske kulturinstitusjoner, samt hvilken rolle og ansvar Sametinget skal ha i denne sammenheng.
Dieđáhus čilge oanehaččat otná dili, guoskkaha fáttáid nugo kulturásahusaid ovdáneami, nanusmahttima ja ealáskahttima ja makkár ovddasvástádus Sámedikkis galgá leat dán barggus.
Det redegjøres for problemstillinger, og målsettinger, innsatsområder og strategier for framtidig politikk på saksfeltet drøftes.
Dás čilgejuvvojit čuolmmat, ja mihttomearit ja áŋgiruššansuorggit. Dás digaštallojuvvojit maiddái strategiijat boahttevaš politihkkii.
Sametinget har formulert følgende overordnede mål for saksfeltet: ”Et mangfold av robuste samiske kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring, formidling, utvikling og nyskaping av det samiske samfunn og kulturliv”.
Sámediggi lea hábmen čuovvovaš mihttomeari áššesuorggis: “Iešguđetlágan ja nanu sámi kulturásahusat mat lea mielde seailluheame, gaskkusteame, ovdánahttime ja ođasmahttime sámi servodaga ja kultureallima.”
For å nå denne målsettingen har vi prioritert 4 innsatsområder.
Vai dan mihttomeari galgat olahit,de leat vuoruhan njealje áŋgiruššansuorggi.
Disse er valgt ut på bakgrunn av dagens og morgendagens utfordringer og behov.
Dáid leat válljen otná ja boahtteáiggi hástalusaid ja dárbbuid vuođul.
Innsatsområdene i meldingen er:
Dieđáhusa áŋgiruššansuorggit leat:
1. Faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
Fágalaččat nanu sámi ásahusat
2. Egnet eierskap til kulturinstitusjoner
Sámi kulturásahusain heivvolaš eaiggátvuohta
3. Samiske kulturinstitusjoner med gode rammevilkår
Sámi kulturásahusat main leat buorit rámmaeavttut
4. Samiske kulturinstitusjoner med tilfredsstillende lokaler og bygg
Sámi kulturásahusat main leat dohkálaš visttiid ja lanjat
En nærmere gjennomgang av innsatsområdene gjøres i kapittel 7.
Áŋgiruššansuorggit čilgejuvvojit vuđoleappot čihččet kápihttalis.
En forutsetning for å nå målsettingen er fokus på aktivitet og god kvalitet på innholdet, en mangfoldig sektor, utstrakt samarbeid, god styring og ledelse, effektiv ressursbruk, god forvaltning og eierskapsutøvelse, og hensiktsmessige bygg og infrastruktur.
Eaktu olahit dáid mihttomeriid lea bidjat fokusa doaimmaide ja buori sisdoalu, máŋggabealat suorgi, viidát ovttasbargat, buorre jođiheapmi, beaktilis resursageavaheapmi, buorre hálddašeapmi ja eaiggáduššan, vuogas visttiid ja infrastruktuvra.
Sametingets viktigste virkemidler i arbeidet med innsatsområdene er våre økonomiske virkemidler, vår eierskapsutøvelse, og dialog, kontakt og samarbeid med andre offentlige myndigheter og med institusjonene selv.
Sámedikki deháleamos váikkuhangaskaoamit áŋgiruššansurggiid olaheamis leat min ekonomalaš váikkuhangaskoamit, eaiggáduššan ja gulahallan, oktavuohta ja ovttasbargu eará almmolaš eiseválddiiguin ja guoskevaš ásahusaiguin.
Samtidig vil vi vurdere strategier som kan bli aktuelt å ta i bruk for å utvide vårt handlingsrom i fremtiden.
Seammás áigut mii meroštallat strategiijaid maid sáhttá čuovvolit jus galggaš boahtteáiggis viiddidit iežamet doaibmamuni.
Meldingen er todelt: En del med beskrivelse av status for samiske kulturinstitusjoner, hvilke rammer vi arbeider med og innenfor, hvilket kunnskapsgrunnlag vi har tilgjengelig, med mer.
Dieđáhus lea guovtteoasat: Vuosttaš oasis čilget sámi kulturásahusaid stáhtusa, čilget makkár rámmaid siskkobealde mii bargat ja makkárat dat leat, makkár máhttovuođđu mis lea ja eará.
Den andre delen vil drøfte utvikling og langsiktige målsettinger, strategier og innsatsområder for en framtidig politikk for saksområdet.
Nuppi oasis mii digaštallat ovdánahttima ja guhkesáiggi mihttomeriid, strategiijaid, ja áŋgiruššansurggiid boahttevaš politihkkii guoskevaš áššesuorggis.
2 Bakgrunn
2 Duogáš
Samfunnet endrer seg raskt – lokalt, regionalt, nasjonalt og globalt.
Servodat rievdá jođánit – báikkálaččat, regionalalaččat, našunálalaččat ja globálalaččat.
Samiske kulturinstitusjoner spiller en viktig rolle for å møte samfunnsutviklingen innenfor områder som kultur, språk, kulturnæringer og andre arbeidsplasser, demografi, stedsutvikling, demokrati, med mer.
Sámi kulturásahusain lea dehálaš doaibma dustet servodatovdáneami surggiin nugo kultuvrras, gielas, kulturealáhusain, ja eará bargosajiin, demografiijas, báikegoddeovdáneamis, demokratiijas ja earás.
Det er i dag flere samfunns-messige, politiske og demografiske utviklingstrekk som utfordrer Sametinget, de samiske samfunn og også kulturinstitusjonene, men som samtidig kan tvinge frem og medføre muligheter for nytenking og endring.
Odne hástalit ollu servodat, politihkalaš ja demográfalaš ovdánanvuogit Sámedikki, sámi servodagaid, ja maid kulturásahusaid. Seammás dat sáhttet bágget ja buktit vejolašvuođa ođasmahttimii ja rievdamii.
Det er en hovedoppgave for Sametinget å utforme virkemidler og legge til rette for at politiske mål og endrede kulturpolitiske rammebetingelser kan håndteres på best mulig måte.
Sámedikki váldobargun lea hábmet váikkuhangaskaomiid ja láhčit diliid nu ahte politihkalaš mihttomeriid ja rievdan kulturpolitihkalaš rámmaeavttuid sáhttá čađahit buoremus vejolaš vuogi mielde.
Det er snart åtte år siden Sametingsrådets melding om samisk institusjonsutvikling (2008) ble lagt frem.
Dás lea fargga gávcci jagi dassái go Sámediggeráđi dieđáhus sámi kulturásahusaid birra (2008) ovddiduvvui.
Meldingen omhandlet flere typer institusjoner, men hovedfokuset var på kulturinstitusjoner.
Dieđáhusas válddahuvvojedje máŋgga lágan ásahusat, muhto váldoáššis kulturásahusat.
I de 26 årene Sametinget har eksistert er det arbeidet mye med samisk institusjonsbygging.
Sámediggi lea 26 jagis geavahan ollu resurssaid sámi kulturásahusaid huksemii.
Det har vært et fokus på infrastruktur og organisatoriske og strukturelle spørsmål.
Lea leamaš fokus infrastruktuvrii, organiseremii ja struktuvrralaš gažaldagaide.
Det er brukt mye ressurser på å bygge opp de samiske kulturinstitusjonene, flere omorganiseringsprosesser har vært gjennomført, flere kulturinstitusjoner har kommet inn på ordningen med direktetilskudd over sametingbudsjettet, noen byggeprosesser er igangsatt, mens andre står på vent.
Ollu návccat leat biddjon hukset sámi kulturásahusaid, ollu ođđasis organiserenproseassat leat čađahuvvon, máŋga kulturásahusa leat oažžugoahtán njuolggodoaimmahandoarjagiid Sámedikki bušeahtas, muhtun huksenproseassat leat álggahuvvon ja ollu leat vuordimin.
Sametinget har også gjort seg erfaringer som tilsier at noen justeringer kan være hensiktsmessig.
Sámediggi lea maiddái vásihan ahte muhtun rievdadeamit sáhttet leat dárbbašlaččat.
I Sametingsmelding om kunst- og kultur (2013), Sametingsrådets redegjørelse om samiske museer (2013) og Sametingsrådets redegjørelse om kulturminnevern (2013) signaliseres en dreining av oppmerksomheten mot de samiske kulturinstitusjonenes fagkompetanse innen ulike områder, og mot kulturinstitusjonenes aktivitet og innhold.
Dáidda- ja kulturdieđáhusas (2013), Sámediggeráđi čilgehusas sámi museaid birra (2013) ja Sámediggeráđi čilgehusas kulturmuitosuodjaleami birra (2013) lea dovddahuvvon ahte bidjat fuomášumi baicce sámi kulturásahusaid fágagelbbolašvuhtii iešguđege surggiid siskkobealde, ja kulturásahusaid doibmii ja sisdollui.
Kulturinstitusjonenes rolle som viktige aktører for utvikling og formidling av samisk kunst og kultur, og som infrastruktur for samisk kunst- og kulturutøvelse, fremheves også.
Deattuhuvvo maiddái kulturásahusaid rolla sámi dáidaga ja kultuvrra deaŧalaš ovddidan- ja gaskkustanaktevran, ja sámi dáidda- ja kulturbarggu infrastruktuvran.
Sametinget er en aktiv aktør innenfor institusjonsoppbygging.
Sámediggi lea árjjalaš aktevra ásahushuksema siskkobealde.
I dag er det et mangfold av festivaler, museer, kulturhus, teatre og andre kunst- og kulturinstitusjoner som får tildelt direkte driftstilskudd over Sametingets budsjett.
Dál leat ollu festiválat, museat, kulturviesut, teáhterat ja eará dáidda- ja kulturásahusat mat ožžot njuolgga doaibmadoarjaga Sámedikki bušeahta bokte.
Det ligger både språk- og kulturpolitiske og andre samfunnsmessige målsettinger bak Sametingets finansiering av institusjonene.
Sámedikki ruhtadeami duogábealde leat sihke giella- ja kulturpolitihkalaš mihttomearit.
Det samiske samfunn kan på flere kunst-/fagområder sies å ha en variert dekning hva gjelder eksisterende kategorier av kulturinstitusjoner og andre organ.
Sáhttá dadjat ahte máŋgga dáidda- ja fágasurggiin sámi servodagain, lea iešguđetlágan gokčandássi go guoská iešguđetlágan kategoriijaide kulturásahusain ja eará orgánain.
Og fremdeles er det ønsker og udekkede behov, både med tanke på geografisk fordeling av kulturinstitusjonene, rammevilkår for den enkelte institusjon, og i forhold til hvilke typer institusjoner de samiske samfunn mangler for å kunne dekke og løse ulike behov, samfunnsroller og -oppgaver innen ulike fagfelt.
Ain leat dárbbut ja sávaldagat mat eai leat ollašuvvan, sihke kulturásahusaid geográfalaš juogu ektui, ovttaskas ásahusa rámmaeavttuid ektui, ja dan ektui man lágan ásahusat sámi servodagas váilot vai sáhttá duhtadit ja čoavdit sierra dárbbuid, servodatrollaid ja -doaimmaid sierra fágasurggiid siskkobealde.
I et fremtids-perspektiv kan det også være hensiktsmessig med en overordnet, prinsipiell drøfting av hvilke roller og oppgaver innenfor denne sektoren er det de samiske samfunn må fylle og løse.
Boahtteáiggi perspektiivvas sáhttá maiddái leat ulbmillaš bajimuš dásis ja prinsihpalaččat guorahallat makkár rollat ja doaimmat dán suorggi siskkobealde leat maid sámi servodat ferte ollašuhttit ja čoavdit.
Hva er for eksempel den grenseoverskridende dimensjonen og hva er mer et regionalt og lokalt ansvar.
Mii lea ovdamearkka dihte rájiidrasttildeaddji dimenšuvdna ja mii lea dat mas lea eanet regionála ja báikkálaš dásis ovddasvástádus.
Hva kan og bør Sametingets ansvar og rolle være i forhold til bl.a. politikkutvikling innenfor området, forvaltning, finansiering, styrking av kapasitet og kompetanse og eierskap.
Mii sáhttá ja berrešii leat Sámedikki ovddasvástádus ja rolla earret eará politihka ovddideami ektui suorggi siskkobealde, hálddašeamis, ruhtadeamis, kapasitehta ja gelbbolašvuođa nannemis ja eaiggátvuođa ektui.
3 Begreper og avgrensninger
3 Doahpagat ja ráddjemat
Begrepet kulturinstitusjoner kan ha flere definisjoner og brukes om mange typer arenaer og aktører.
Doahpagis kulturásahusas sáhttet leat máŋga čilgehusa ja dat sáhttá geavahuvvot iešguđetlágan arena ja aktevrra birra.
En kulturinstitusjon er en profesjonelt drevet institusjon for kulturformidling, -bevaring og - produksjon.
Kulturásahus lea ásahus mii jođihuvvo ámmátlaččat kultuvrra gaskkusteamis, seailluheamis ja hutkamis.
De er viktig del av grunnmuren i det lokale og regionale kulturlivet og som lokal og regional møteplass, og arena for amatører og profesjonelle utøvere av kunst og kulturaktiviteter.
Dat leat dehálaš caggi báikkálaš ja regionála kultureallimis, lea báikkálaš ja regionála deaivvadanbáiki, ja lea arena sihke ámmát ja ii-ámmát dáidá- ja kulturbargiide.
Avhengig av innhold og hovedvirksomhet kan de ha spesialkompetanse innen enkelte fagområder/ sjangere.
Go geahččá sisdollui ja váldodoibmii de sáhttá das leat earenomáš čehppodat muhtun fágasurggiin.
De har en definert rolle i kulturpolitikken ved at de representerer en verdifull kulturell infrastruktur og er et slags instrument for å oppfylle samiske og nasjonale kulturpolitiske mål, ofte omsatt til lokale forhold.
Dain lea definerejuvvon rolla kulturpolitihkas danne go dat ovddastit kultuvrralaš infrastruktuvrra ja leat veahkkeneavvun ollašuhttit sámi ja našunála kulturpolitihkalaš mihtuid, dávjá báikkálaš dásis.
De har også en viktig funksjon i det å utvikle kulturlivet, både som kompetansesenter og samarbeidspartner med lokale og regionale krefter, som vertskap, tilbyder av arenaer, utstyr, teknisk personale og arrangementskunnskap, og som produsent for egne forestillinger/arrangement/prosjekt.
Dain lea dehálaš doaibma ovdánahttit kultureallima, gelbbolašvuođaguovddážin ja ovttasbargoguoibmi earáide báikkálaččat ja regionálalaččat, leaš dál doalloguoddin, fállame arena, rusttegiid, teknihkalaš čehppodaga ja máhtu doaluid lágidit, ja maid produseantan iežas čájálmasaide/ doaluide/ prošeavttaide.
Kulturinstitusjoner kan sies å operere i grenselandet mellom kunst/kultur og administrasjon, fag og politikk.
Sáhttá dadjat ahte kulturásahusat doibmet gaskal dáidaga/kultuvrra ja hálddahusa, fága ja politihka.
I sin virksomhet må de også søke å tilpasse seg politiske, økonomiske og administrative mål og rammer - herunder legale og arbeidslivsrettslige rammer, samt eksterne forventninger fra samfunnsutviklingen generelt, den teknologiske utviklingen, pågående kunst- og kulturfaglige diskurser, og endringer i publikums smak og preferanser.
Iežaset doaimmas fertejit dat maiddái heivehit politihkalaš, ekonomalaš ja hálddahuslaš mihtuid ja rámmaid, ja vuordámušaid servodatovdáneamis, teknologalaš ovdáneami, dáidda- ja kulturfágalaš diskurssaid ja gehččiid miela ja háliidusaid.
Samisk språk og kultur er ofte nært sammenknyttet.
Sámi giella ja kultuvra leat dávjá lahkalagaid čadnon oktii.
Flere samiske språksentre har virksomhet som berører kulturfeltet.
Máŋgga sámi giellaguovddážis leat doaimmat mat guoskkahit kultursuorggi.
Noen kulturinstitusjoner huser også språksentre.
Muhtin kulturásahusain leat maid giellaguovddážat.
Denne sametingsmeldingen vil likevel avgrenses tematisk til å omhandle de kulturinstitusjonene som årlig mottar driftstilskudd over Sametingets budsjett, og som Sametinget har en aktiv rolle overfor.
Dát sámediggedieđáhus ráddjejuvvo aŋkke temáhtalaččat kulturásahusaide mat jahkásaččat ožžot doaibmadoarjaga Sámedikki bušeahtas ja maidda Sámedikkis lea aktiivvalaš rolla.
Dette kan være samiske teatre, museer, festivaler, kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner.
Sáhttet leat sámi teáhterat, museat, festiválat, kulturviesut, ja kulturgaskkustanásahusat.
Språksentra, media, forlag, bokbusser, bibliotek og idrett som også mottar driftsstøtte over direktetilskudd eller over søkerbaserte ordninger i Sametinget, vil ikke omfattes av denne meldingen.
Dát ii guoskka giellaguovddážiidda, mediai, lágádusaide, girjebussiide, girjerádjosiidda ja valáštallamiidda mat ožžot njuolggodoarjaga dahje ohcanvuđotdoarjaga.
Meldingen hoder seg på et overordnet nivå. Vi går derfor for eksempel ikke inn på tiltak for enkeltinstitusjoner.
Dieđáhus doalada bajimus dásis, ja danne eat mana iešguđetge ásahusa doaibmadássái.
Årlige prioriteringer og tiltak, basert på målsettingene og strategiene i meldingen, vil framkomme i Sametingets budsjett.
Jahkásaš vuoruheamit ja doaimmat, dieđáhusa mihttomeriid ja strategiijaid vuođul, bohtet ovdan Sámedikki bušeahtas.
I enkelte tilfeller vil det være behov for videre utredninger og prosjekter.
Muhtun dilálašvuođain veadjá leat dárbu viidáseappot čielggadit dahje dárbu prošeavttaide.
Resultatoppnåelse vil fremgå av Sametingets årsmelding.
Bohtosiid olaheapmi boahtá ovdan Sámedikki jahkedieđáhusas.
4. Prosess
4. Proseassa
Sametingsmeldingen om samiske kulturinstitusjoner er et resultat av en prosess både internt i Sametinget og av prosesser hvor de samiske kulturinstitusjonene er blitt involvert.
Sámedikki dieđáhus sámi kulturásahusaid birra lea boađus sihke siskkáldas proseassas ja proseassain mas sámi kulturásahusat leat oassálastán.
Redegjørelsen om samiske kulturinstitusjoner ble drøftet i Sametingets plenumssamling i oktober 2014.
Čilgehus sámi kulturásahusaid birra digaštallojuvvui Sámedikki dievasčoahkkimis 2014 golggotmánu.
Sametinget arrangerte et innspillseminar i november 2014 for å få innspill fra de samiske kulturinstitusjonene på hva deres utfordringer og forventninger for framtiden er.
Sámediggi lágidii oaivilbuktinseminára 2014 skábmamánu gullan dihte sámi kulturásahusaid hástalusaid ja boahtteáiggi vuordámušaid.
Et nytt innspillseminar ble arrangert i april 2016.
Ođđa oaivilbuktinseminára lágiduvvui cuoŋománu 2016.
Det er også gitt anledning til skriftlige innspill.
Lea maid addon vejolašvuohta buktit čálalaš oaivilcealkámuša.
De jevnlige dialogmøtene mellom Sametinget og de samiske kulturinstitusjonene som mottar direktetilskudd over budsjettet gir utdypende informasjon, med situasjonsbeskrivelser og om behov og utfordringer de enkelte institusjonene står overfor.
Dássidis gulahallančoahkkimiin gaskal Sámedikki ja sámi kulturásahusaid mat ožžot njuolggodoarjaga bušeahtas addo lassi diehtu ja oktan dilálašvuođa- ja dárbbuidčilgehusaiguin ja ovttaskas ásahusa hástalusat čilgejuvvojit.
Innspillene som er kommet inn danner en viktig del av kunnskapsgrunnlaget for meldingen.
Mearkkašumit mat lea bukton midjiide addet dehálaš oasi dieđáhusa máhttovuđđui.
5 Status
5 Stáhtus
5.1 Overordnet beskrivelse av rolle, funksjon, betydning.
5.1 Bajitdási čilgehus rollas, doaimmas ja mearkkašumis
De samiske kulturinstitusjonene er viktige nav og fyrtårn i sine lokalsamfunn og for det sivile samiske samfunn.
Sámi kulturásahusat leat dehálaš cakkit iežaset báikegottiin ja sámi siviila servodahkii.
De er viktig som sysselsettingsaktører; de gir kompetanse- og kulturarbeidsplasser i samiske lokalsamfunn og distriktet generelt.
Dat leat dehálaččat bargoaddin: sii addet máhtu- ja kulturbargosajiid sámi báikegottiin ja guovlluin obbalohkái.
Norut Alta-Áltas rapport om kulturnæring i samiske områder viser at antall ansatte i samiske språk- og kultursentre har hatt en betydelig vekst de siste årene.
Norut Alta – Álttá raporta kulturealáhusaid birra sámi guovlluin čájeha ahte bargiid sámi giella- ja kulturásahusain leat lassanan ollu maŋemus jagiid.
Dette har også et likestillingsaspekt siden mange kvinner arbeider i disse institusjonene.
Dás lea maid dásseárvoaspeakta go dáin ásahusain barget ollu nissonolbmot.
Institusjonene gir kommunale skatteinntekter.
Ásahusat addet suohkaniidda sisaboađu vearu bokte.
De er ofte det første møtet turister, tilreisende m.fl. får med det samiske samfunnet og den samiske kulturen.
Dávjá deaivvadit sii turisttaiguin ja mátkkálaččaiguin ja nu oahpásnuvvet sii sámi servodahkii ja kultuvrii.
Synliggjøring og bruk av samisk språk er sentralt i deres virksomhet.
Čalmmustahttit ja geavahit sámegiela lea guovddážis sin doaimmain.
De har flere roller, funksjoner og oppgaver - lokalt, regionalt og nasjonalt.
Dain leat máŋga rolla, doaimma ja funkšuvnna – báikkálaččat, regionalalaččat ja našunálalaččat.
Vi har en antakelse om at samiske kulturinstitusjoner i noen sammenhenger kan ha en annen rolle og betydning enn norske kulturinstitusjoner har.
Mii navdit ahte sámi ásahusain sáhttá muhtun dilálašvuođain eará mearkkašupmi ja deaddu go dáčča kulturásahusain lea.
For eksempel at noen har/kan få roller og ansvar som samiske institusjoner med nasjonalt ansvar/nedslagsfelt, men samtidig være lokalisert i distriktene.
Ovdamearkka dihte sáhttet soapmásiin leat našunála ovddasvástádus vaikko leat huksejuvvon boaittobealbáikái.
Det finnes eksempler på at i områder hvor det samiske ikke er særlig synlig ellers, så er samiske museer særdeles viktige for synliggjøring av den samiske tilstedeværelsen.
Leat ovdamearkkat dasa ahte guovlluin gos sámevuohta ii leat nu oidnosis muđui, de leat sámi museat hui dehálaččat čalmmustahttima sámi leahkima.
De har også en viktig språkpolitisk rolle, og mange samiske kultursentre har flere funksjoner, oppgaver og leietakere under samme tak.
Dain lea maid dehálaš giellapolitihkalaš rolla, ja máŋgga sámi kulturguovddážis leat máŋga doaimma, barggu ja láigoheaddji.
Det har ikke vært utført en helhetlig analyse av de samiske kulturinstitusjonenes virkning og betydelse i sine regioner, og dette er noe vi har behov for økt kunnskap om.
Ii leat dahkkon ollislaš analiisa sámi kulturásahusaid mearkkašupmi iežaset guovlluin. Dan birra dárbbahit lassi dieđuid.
Det forskningsbaserte kunnskapsgrunnlaget generelt om samiske kulturinstitusjoner er noe mangelfullt og lite koordinert.
Dieđalaš ja dutkojuvvon máhttovuođđu obbalaččat sámi kulturásahusaid birra lea veahá váilevaš ja unnán koordinerejuvvon.
Noe relevant materiale finnes i for eksempel Telemarkforsknings, Noruts og Norsk Kulturråds utredninger og rapporter.
Muhtun relevánta dieđuid gávdnat omd dáin raporttain: Telemarkforskning, Norut ja Norsk Kulturråd – Norgga Kulturráđi.
Sametinget vil se på muligheter for samarbeid med Norsk Kulturråd, og vurdere bestilling av oppdrag hos andre aktører.
Sámediggi áigu geahččat vejolašvuođa ahte ovttasbargat Norgga Kulturráđiin, ja diŋgot bargguid eará aktevrrain.
5.2 Samisk samfunnsbygging, demokratiutvikling, institusjonenes samfunnsrolle.
5.2 Sámi servodathuksen, demokratiija ovdáneapmi, ásahusaid servodatrolla
Sametinget skal løpende og aktivt samarbeide og samhandle med det sivile samiske samfunnet i den praktiske utformingen av politikk, ordninger og tjenester.
Sámediggi galgá čađat ja aktiivvalaččat ovttasbargat ja gulahallat siviila sámi servodagain go guoská praktihkalaččat hábmet politihka, ortnegiid ja bálvalusaid.
Det samiske sivilsamfunnet omfatter samiske institusjoner, virksomheter, organisasjoner og enkeltmennesker.
Sámi siviila servodahkii gullet sámi ásahusat, doaimmat, organisašuvnnat, ja ovttaskas olbmot.
De samiske kulturinstitusjonene er virksomheter som springer ut av og fungerer i en samisk samfunnssammenheng og samisk offentlighet.
Sámi kulturásahusat vuolggahuvvojit sámi servodat čanus ja sámi almmolašvuođas.
Alle samfunn er i stor grad bygd opp av et sett med ulike institusjoner med de variasjoner det innebærer.
Buot servodagat leat huksejuvvon iešguđetlágan ásahusaiguin oktan dainna máŋggabealatvuođain maid sii ráhkadit.
De samiske institusjonene er derfor helt sentrale i å oppnå sterke, fungerende og utviklende samfunn som ivaretar samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Sámi ásahusat leat danne áibbas dehálaččat go galgat joksat nanu, doaibmi ja ovdánahttojuvvon servodagaid mat seailluhit sámi giela, kultuvrra ja servodateallima.
Oppbyggingen og utviklingen av samiske samfunn krever vilje og evne til å etablere og videre utvikle egne institusjoner.
Hukset ja ovdánahttit sámi servodagaid gáibida dáhtu ja vejolašvuođa álggahit ja ovdánahttit iežamet ásahusaid.
Det er en rekke statlige og regionale institusjoner i og utenfor det samiske samfunnet som skal ivareta det samiske samfunnets behov, og som ikke er tilknyttet Sametingets forvaltning.
Gávdnojit ollu stáda ja regionála ásahusat olggobeale sámi servodaga mat galget doahttalit sámi servodaga dárbbuid ja mat eai leat čadnon Sámedikki hálddahusa vuollái.
De er viktige samfunnsinstitusjoner, blant annet innen helse, utdanning/forskning, media, osv. Mange av disse møter samiske brukere, og har en virksomhet som tar hensyn til og jobber etter samisk kultur-forståelse og språk.
Leat dehálaš servodat ásahusat, nugo dearvvuođa, /oahpahus/ dutkan, media siskkobealde. Oallugat dain ásahusain deaivvadit sámi geavaheddjiiguin ja sin ásahusa gálga váldit vuhtii sámi kulturipmárdusa ja giela.
De samiske kulturinstitusjonene som får tilskudd fra Sametinget har en annen bakgrunn og historie, og de fleste er bygd opp etter lokale og regionale initiativ, ut fra et mer samisk «grasrotperspektiv».
Sámi ásahusat mat ožžot doarjaga Sámedikkis lea eará duogáš ja historjá. Eatnasat leat huksejuvvon báikkálaš ja regionála fuomášumiin, ja eaktodáhtolaš sámi dáhtuin.
Samiske brukere og det samiske samfunnet får hjelp og veiledning av mer formell art, samt får oppfylt behov for å se sin egen kultur og språk uttrykt på egne premisser.
Sámi geavaheaddjit ja servodat ožžot sis veahki, formálalaš veahki ja sin dárbu vásihit iežaset giela ja kultuvrra iežaset eavttuid vuođul.
Det er behov for disse ulike typene av samfunnsinstitusjoner, og at de utfyller og komplementerer hverandre i det samiske samfunnet.
Lea dárbu dáidda iešguđetlágan servodatásahusaide, dat dorjot ja veahkkálagaid gokčet dárbbuid sámi servodagas.
Sametinget har fått utført utredningen Kommunereformen og samiske interesser (2015).
Sámediggi lea čađahan čielggadusa: Suohkanođastus ja sámi beroštumit (2015).
Den tar opp de samiske institusjonenes viktige rolle i utviklingen av den nye samiske offentligheten, og er viktig for utviklingen av samisk språk og kultur.
Dat guoskkaha sámi ásahusaid dehálaš oasi mii guoská sámi almmolašvuođa ovdáneapmái ja mii lea dehálaš sámi giela ja kultuvrra ovdáneapmái.
Det gjelder også i de kommunene der samene er i klart mindretall.
Dat guoská maid suohkaniidda gos sámit leat unnitlogus.
Her har Sametinget en viktig rolle som utviklingsaktør, som kan styrkes enda mer gjennom mer strategisk bruk av økonomiske virkemidler.
Dás lea Sámedikkis dehálaš rolla ovdánahttinaktevran ja man sáhttá nanusmahtit ain eambbo strategalaččat geavahit ekonomalaš váikkuhangaskaomiid.
De ulike samiske kulturinstitusjonene har en viktig verdi, rolle og funksjon i samfunnet for samisk samfunnsbygging og demokratiutvikling.
Iešguđet sámi kulturásahusain lea deaŧalaš árvu, rolla ja doaibma servodagas sámi servodathuksema ja demokratiija ovdáneami ektui.
De har betydning også som infrastruktur for demokrati og ytringsfrihet og som grunnlag for fellesskapsdannelse.
Dat leat maid dehálaččat demokratiija ja sátnefriddjavuođa infrastruktuvran ja vuođđun oktagaslašvuođa dovdui.
Sametinget ser potensialet i at dette kan utvikles og utvides ytterligere, noe som må skje i nær dialog med institusjonene selv.
Sámediggeráđi mielas lea vejolaš ovddidit dán ja viiddidit eanet, maid ferte dahkat lávga gulahallamiin ieš ásahusaiguin.
Dette dreier seg blant annet om de samiske institusjoners nåværende og framtidige samfunnsoppdrag og –rolle.
Dás lea sáhka earret eará sámi ásahusaid dálá ja boahtteáiggi servodatdoaimma ja -rolla birra.
Det er viktig at de lykkes i arbeidet med å oppruste og utvikle seg til å møte dagens og fremtidens utfordringer og behov.
Lea dehálaš ahte dat lihkostuvvet nanusmahttet ja ovdánit vai sáhttet dustet otná ja boahtteáiggi hástalusaid ja dárbbuid.
Våre institusjoner må være best mulig utrustet til å møte oppgaven som ambassadører og representanter for det samiske samfunnet og den samiske kulturen.
Min ásahusat galget buoremus lági mielde leat ráhkkanan leahkit sámi servodaga ja kultuvrra ambassadevran ja ovddasteaddjin.
Til å bidra i dokumentasjon, produksjon, utvikling og formidling av kunst, kultur og kulturarv, og tilrettelegging for kunstnere og kulturutøvere.
Ja leat mielde dokumentereme, buvttadeame, ovdánahttime ja gaskkusteame dáidaga, kultuvrra ja kulturárbbi, ja láhčime dili dáiddáriidda ja kulturbargiide.
Kulturinstitusjonene er også et hjelpemiddel og verktøy for iverksetting og realisering av Sametingets kulturpolitikk på mange områder.
Kulturásahusat leat veahkeneavvut ja áibbaš dehálaččat vai Sámedikki kulturpolitihka álggahuvvošii ja čađahuvvošii máŋgga oasis.
Samtidig som de utfordrer, utfyller og bidrar med innspill til den samme politikken.
Seammás leat dat hástaleame, lasiheame ja oassálastime dan seamma politihkkii.
De målbærer en samfunnstemme og er samfunnsaktør også overfor lokale, regionale og nasjonale myndigheter, og gjennom fagorganisasjoner.
Dat guddet servodatjiena ja leat servodat aktevran sihke báikkálaš, regionála, ja našunála eiseválddiide, maiddái fágaserviid bokte.
Skal vi lykkes med samfunnsbyggingen, er det viktig at institusjonene også tar den type ansvar som pådrivere i det offentlige rom, slik som nylig i forbindelse med saken om Bååstede – tilbakeføring av samiske kulturgjenstander.
Jus mii galggašeimmet lihkostuvvat servodathuksemiin, de lea dehálaš ahte ásahusat maid váldet dakkár ovddasvástádusa vuojeheaddjin almmolašvuođas, dego gieskat áššis Bååstede – sámi kulturárbbi ruovttoluotta fievrrideamis.
Flere samiske kulturinstitusjoner vil også ta en aktiv rolle i markeringen gjennom hele 2017 av 100 årsjubileet siden det første samiske landsmøtet, Tråånte 2017.
Máŋga sámi kulturásahusa bohtet aktiivvalaččat oassálastit olles 2017 jagis, mii lea ávvudeapmi das ahte 100 jagi leat vássán dan rájes go vuosttaš sámi riikkačoahkkin dollojuvvui Roandimis.
Det samiske rommet utvides stadig.
Sámi biras servodagas viidána dađistaga.
I områder hvor fornorskningen var sterkest, men hvor samisk tilstedeværelse og identitet nå erkjennes og revitaliseres, vil synliggjøring av samisk kultur og språk være viktig.
Guovlluin gos dáruiduhttin lei garraseamos, ja gos dál sámevuohta ja identitehta dohkkehuvvo ja ealáskaddojuvvo, lea hui dehálaš ahte sámi kultuvra ja giella oidno.
Møteplasser og arenaer for kulturelle aktiviteter vil bli stadig mer etterspurt.
Deaivvadanbáikkiid ja arenat kulturdoaimmaide šaddet eambbo ahte eambbo bivnnuhat.
Sametinget erfarer allerede en økende etterspørsel etter samiske møteplasser i tettsteder og byer.
Sámediggi vásiha maid ahte gávpogiin ja stuora čoahkkebáikkiin maid ohcalit sámi deaivvadanbáikkiid.
Den type kulturinstitusjoner vil spille en viktig rolle for videre samisk samfunnsbygging.
Dákkár kulturásahusat leat dehálaččat barggus viidáseappot hukset sámi servodagaid.
«Samfunnsoppdrag» er i dag et etablert begrep innenfor flere områder i kulturpolitikken.
«Servodatdoaibma» lea odne sajáiduvvon doaba kulturpolitihka siskkobealde.
Begrepet viser litt forenklet sagt til det politiske ansvaret som følger med offentlig finansiering for kultur-institusjoner og andre aktører som mottar slik støtte.
Doaba čujuha álkes vugiin politihkalaš ovddasvástádussii mii čuovvu go kulturásahusat ja earát ožžot almmolaš doarjaga.
Selv om begrepet kan ha nyanser og ulik fortolkning, indikerer det at kulturinstitusjoner har et ansvar som strekker seg ut over deres faglige og organisatoriske grenser.
Vaikko doahpagis sáhttet leat iešguđetlágan dulkojumit, de dat addá dan ipmárdusa ahte kulturásahusain lea ovddasvástádus mii manná viidábut go ásahusa fágalaš ja organisatuvrralaš rájiid.
I «Kulturutredningen 2014» drøftes begrepet samfunnsoppdrag, og det argumenteres for at grunnlaget for styringen av kulturinstitusjonene bør ligge i en tydeliggjøring av dette samfunnsoppdraget for den enkelte institusjonen.
Čilgehusas «Kulturutredningen 2014» digaštallojuvvo doaba ”servodatdoaibma” ja das ákkastallojuvvo ahte dat vuođđu stivret kulturásahusaid berre dahkot dan bokte ahte servodatdoaibma ovttaskas ásahussii šaddá eambbo čielggas.
Det krever en avklaring av hvilke kunstneriske og faglige formål kulturinstitusjonene skal være til for, hvem de skal være til for, og hvilken rolle de skal ha i forhold til det øvrige kulturlivet.
Dat gáibida ahte čielggaduvvo ahte geasa, ja makkár doaibma guđege kulturásahusas galgá leat muđui kultureallima ektui.
Avklaringen må komme fra kulturinstitusjonene selv, men i dialog med finansierende myndigheter og interessenter i deres omgivelser.
Dát čielggadeapmi berre kulturásahus ieš dahkat, muhto ovttasráđiid guovllu berošteddjiiguin ja ruhtadeaddji eiseválddiiguin.
Den enkelte kulturinstitusjons samfunnsoppdrag vil fremgå av deres formålsparagraf og virksomhetsplaner;
Iešguđet kulturásahusa servodatdoaibma boahtá ovdan sin ulbmilparagráfain ja doaibmaplánain;
institusjonens formål, ansvarsområde og overordnede mål.
ásahusa ulbmilis, ovddasvástádusas ja bajimusdási mihttomeriin.
Kjernen i samfunnsoppdraget vil ofte være bevaring og utvikling av samisk kunst og kultur.
Servodatdoaimma guovddážis lea dávjá seailluhit ja ovdánahttit sámi dáidaga ja kultuvrra.
Sametinget sier også noe om samfunnsoppdrag i de årlige tildelingsbrevene, og vi vil fortsette dialogen med institusjonene om deres rolle og samfunnsoppdrag.
Sámediggi buktá maid oaiviliid servodatdoaimma birra jahkásaš juolludanreivviin, ja áigu maid joatkit gulahallama ásahusaiguin go guoská sin rollii ja servodatdoibmii.
5.3 Kulturinstitusjonene som mottar direktetilskudd over sametingsbudsjettet.
5.3 Kulturásahusat mat ožžot njuolggodoarjaga sámedikki bušeahtas
Kulturinstitusjonene som mottar direktetilskudd over sametingsbudsjettet er ganske mangfoldige og mangeartede; både når det gjelder hvordan de oppsto, i alder, størrelse, organisering, og i sin virksomhet med formål, innhold, aktiviteter og virkeområde/målgrupper.
Kulturásahusat mat ožžot njuolggodoarjaga sámedikki bušeahtas leat oalle máŋggabealagat ja iešguđetláganat, sihke go guoská ahte movt sii álggahuvvojedje, agis, sturrodagas, organiseremis, doaimmas oktan ulbmiliin, sisdoaluin, doaibmaguovlluin/ ulbmiljoavkkuin.
Noen fikk driftsstøtte direkte fra Kulturdepartementet før Sametinget overtok forvaltningen, mens andre hele tiden har fått driftstøtten over Sametingets budsjett.
Muhtumat ožžo doaibmadoarjaga Norgga Kulturdepartemeanttas ovdal go Sámediggi válddii badjelasas hálddašeami. Earát leat čađat ožžon doaibmadoarjaga Sámedikki bušeahtas.
Noen er nylig omorganisert, og noen er under omorganisering.
Muhtumat leat aitto ođđasit organiserejuvvon, ja muhtumat leat dál dainna bargame.
Sametinget er medstifter/medeier i noen av institusjonene.
Sámediggi lea álggahan ja mielde oamasteame muhtun ásahusain.
De fleste får hoveddelen av driftstilskuddet bevilget fra Sametinget.
Seammás leat sis sullasašvuođat: Eatnasat ožžot váldoruhtadeami Sámedikkis.
De virker i og for det samiske samfunn og jobber med samme mål om å ivareta, styrke, synliggjøre og utvikle samisk kunst- og kulturliv i de områdene de virker De er ofte etterspurt og initiert av lokale foreninger og ressurspersoner;
Dat barget ja doibmet sámi servodagas dahje dan ovddas ja dan badjelii ahte seailluhit, nanusmahttit, čalmmustahttit, ja ovdánahttit sámi dáidda- ja kultureallima dain guovlluin gos sii doibmet. Dat leat bivnnuhat ja álggahuvvon guovllu organisašuvnnain dahje olbmuin, eaktodáhtolaš kultureallimis.
De virker ikke bare for den samiske befolkningen, men er også et tilbud for alle andre.
Dat eai doaimma dušše sámi álbmoga ovddas, muhto dain lea fálaldat buohkaide.
Bruk, synliggjøring, utvikling av og formidling på de samiske språkene er viktig del av virksomheten ved de fleste kulturinstitusjonene.
Geavaheapmi, čalmmustahttin, ovddideapmi ja gaskkusteapmi sámi gielain ja –gielaide leat dehálaš oassin doaimmaheamis eanaš kulturásahusain.
Noen av institusjonene har samiskspråklige innsatsområder som en del av sin virksomhet.
Muhtin ásahusain leat sámegielat áŋgiruššansuorggit oassin doaimmaheamis.
Det kan være fagområder der samisk språk er i fokus i aktiviteter som omfatter materiell- og immateriell kulturarv, og fokus på samisk språk er tydelig i produksjon og formidlingen av aktiviteter, forestillinger og i virksomheten.
Sáhttet leat fágasuorggit main sámegiella lea fokusis ja doaimmat main lea materiála ja immateriála kulturárbi, ja main fokus sámegillii lea čielggas doaimmaid, čájálmasaid ja doaimmaheami buvttadeamis ja gaskkusteamis.
Andre igjen jobber aktivt med for eksempel utvikling av terminologi innen sine fagområder, som de samiske museenes arbeid med utviklingen av gjenstandsdatabasen Primus på samisk.
Earát fas barget aktiivvalaččat ovdamearkka dihte terminologiija ovddidemiin iežaset fágasuorggis, nu go sámi museaid bargu ovddidit áhtabása Primusa sámegillii.
I tillegg er det også noen institusjoner som har en formell rolle innen språksentervirksomhet.
Dasa lassin leat maid muhtin ásahusat main lea formálalaš rolla giellaguovddášdoaimmaheamis.
Kart med oversikt over samiske kulturinstitusjoner som mottar direktetilskudd over kulturkapittelet i sametingsbudsjettet.
Kárta mas boahtá ovdan guđe sámi ásahusat ožžot njuolggodoarjaga Sámedikki bušeahtas kulturkapihttalis.
5.4 Kategorisering av kulturinstitusjonene
5.4 Kulturásahusaid kategoriseren
Som nevnt er kulturinstitusjonene mangfoldige og mangeartede.
Nu movt namuhuvvon, de leat sámi kulturásahusat máŋggabealagat ja iešguđetláganat.
Disse er ikke uttømmende eller nødvendigvis hensiktsmessige i andre sammenhenger.
Áŋke orro vuogas sin ráddjet kategoriijaid mielde. Daid ii soaitte vuogas geavahit eará dilálašvuođain.
I et samfunnsbyggende perspektiv vil det også kunne bidra til en oversikt over hva som finnes og hva som mangler/er behovene for ulike kategorier av kulturinstitusjoner.
Go geahččá servodathuksema geahčastagas de sáhttá dat addit gova das ahte mii gávdno ja mii váilu dahje masa lea dárbu kulturásahusain.
I Norge legges det ofte til grunn en firedelt klassifisering av statlige kulturinstitusjoner; stats-institusjoner, nasjonale institusjoner, region-/landsdelsinstitusjoner og knutepunktinstitusjoner (t.o.m. 2015).
Norggas dávjá geavahuvvo njealjeoasat juohku stáda kulturásahusaide: stáda ásahusat, našunála ásahusat, regionála dahje guovllu ja guovddášásahusat (gitta 2015).
Det er først og fremst «store institusjoner» som teatre, orkestre og museer som er faste poster på statsbudsjettet.
Leat vuosttažettiin “stuora ásahusat” nugo teáhterat, orkeastarat ja museat main lea fásta poasta stádabušeahtas.
I sametingsbudsjettet er det gjort en inndeling av institusjonene etter hovedfunksjon/-virksomhet, hvor institusjonene er av ulik størrelse;
Sámediggebušeahtas leat ásahusat juhkkon váldodoaimma mielde, beroškeahttá man stuorrát ásahusat leat;
teatre, festivaler, museer, samiske kulturhus og kultur-formidlingsinstitusjoner.
teáhterat, festiválat, museat, sámi kulturviesut, ja kulturgaskkustanásahusat.
I det følgende gis en grov, ikke uttømmende, oversikt over hva slags «dekning» det kan sies å være når det gjelder institusjoner innen noen kategorier av kunst- og fagfelt på norsk side av Sápmi.
Čuovvovaččat addit roavva, muhto ii ollislaš gova das ahte makkár ásahusat gávdnojit Norgga bealde sámi go guoská muhtun dáidda ja fágaosiin.
Innen hvert felt kan det være enkeltinstitusjoner som kan sies å ha, eller ønske å ta, en nasjonal rolle, eller en landsomfattende funksjon.
Muhtun osiin leat ásahusat main lea, dahje mat dáhtoše našunála doaimma, dahje doaimma olles riikkas.
Det kan også være mer spesialiserte institusjoner innenfor avgrensede kunst-/fagfelt.
Sáhttet maid leat ásahusat main lea dihto máhttu juste muhtun fága dahje dáidda siskkobealde.
Andre kan være flerbruks-institusjoner/sentre med flere funksjoner under samme tak.
Earát sáhttet dakkár guovddážat main leat máŋga doaimma, dahje loaiddastit máŋga iešguđetlágan doaimmat.
Noen har et regionalt eller lokalt virkeområde.
Muhtumiin leat regionála dahje báikkálaš doaibmaguovlu.
Noen samarbeider allsamisk eller internasjonalt.
Muhtumat ovttasbarget miehtá Sámi dahje riikkaidgaskasaččat.
Noen har ett hovedarrangement pr. år.
Muhtumiin lea okta jahkásaš váldodoallu dahje meannu.
Noen har få eller ingen fast ansatte.
Muhtumiin leat moadde fásta bargi dahje ii oktage.
Noen er fyrtårn eller lokomotiv innenfor sitt kunst-/fagfelt og/eller sitt geografiske- og/eller språk-område.
Muhtumat leat cakkit dahje ovdamannit iežaset dáidda- fágasuorggi siskkobealde dahje iežaset geográfalaš- ja/ dahje giellaguovllu siskkobealde.
Det er av ulike årsaker relativt stor variasjon i aktivitetsnivå ved disse kulturinstitusjonene.
Iešguđet sivaid geažil lea hui stuora erohus man ollu doaimmat leat dain iešguđet kulturásahusain.
Sametinget erkjenner at det kan ha vært noe uklart hva våre forventinger til kulturinstitusjonene er, ved at forventningene ikke har vært tilstrekkelig differensiert og tilpasset for eksempel deres størrelse, funksjon og samfunnsrolle.
Sámediggi dovddaha ahte sáhttá leat leamaš eahpečielggas ahte mat min vuordámušat leat kulturásahusaide leat leamaš, go vuordámušat eai leat leamaš doarvái bures heivehuvvon sin dárbbuid, doaimmaid ja servodatdoaimma ektui.
Scene-feltet:
Lávdedáidda suorgi:
Sametinget gir direktetilskudd til to etablerte samiske turnéteatre - et nasjonalteater og et prosjektteater, og til et kulturskoletilbud med samisk barneteater.
Sámediggi addá njuolggodoarjaga guovtti sajáiduvvon teáhteriidda – našunála teáhterii ja prošeaktateáhterii, ja ovtta kulturskuvlafálaldahkii mas lea sámi mánáidteáhter.
Beaivváš Sami Našunálateáhter har en nasjonal rolle.
Beaivváš Sami Našunálateáhteris lea našunála rolla.
I tillegg støtter Sametinget over søkerbaserte ordninger det frie scenefeltet, herunder dans, og ulike samarbeidsprosjekt med nasjonale/regionale teatre og teatergrupper.
Dasa lassin doarju Sámediggi doarjjaortnegiid bokte friddja lávdedáidaga, nugo dánsuma, ja iešguđet ovttasbargoprošeavttaide gaskal našunála ja guovllu teáhteriidda ja teáhterjoavkkuide.
Visuell kunst-feltet:
Visuála dáiddasuorgi:
Sametinget gir direktetilskudd til Senter for samisk samtidskunst, som har en nasjonal rolle.
Sámediggi addá njuolggodoarjaga Sámi Dáiddaguovddážii, mas lea našunála rolla.
Sametinget gir også driftstilskudd til Savio-museet gjennom direktetilskudd til Tana og Varanger museumsiida.
Sámediggi addá maid doaibmadoarjaga Savio-museai njuolggodoarjaga bokte maid Deanu ja Várjjat museasiiddat ožžot.
I påvente av etablering av et Samisk kunstmuseum er det etablert en midlertidig løsning for kunsten innkjøpt gjennom innkjøpsordningen for samisk samtidskunst og kunsthåndverk, ved leie av nye og mer formålstjenlige lokaler i Karasjok.
Dan botta go vuordit ahte Sámi Dáiddamusea álggahuvvo, de láigohuvvojit gaskaboddosaččat ođđa ja vuohkkaseappo visttiid Kárášjogas dáidagii mii lea ostojuvvon oastinortnega sámi ođđaáiggi dáidagii ja dáiddaduodjái bokte.
Det finnes utstillingslokaler ved flere kulturhus-/sentre som Sametinget gir direktetilskudd til.
Čájáhus lanjat gávdnojit máŋgga kulturásahusas/guovddážiin maiddá Sámediggi addá njuolggodoarjaga.
Visuell kunst-feltet støttes også over søkerbaserte ordninger.
Visuála dáidda suorgi dorjojuvvo maiddái ohcanvuđot doarjjaortnegiid bokte.
Film-feltet:
Filbma suorgi:
Sametinget gir direktetilskudd til Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI), som har en nasjonal, internasjonal og allsamisk rolle.
Sámediggi addá njuolggodoarjaga Internašunála Sámi Filbma Instituhttii (ISFI), mas lea našunála, internašunála, ja obbasámi rolla.
Sametinget har alene siden oppstarten gitt driftstilskudd til ISFI.
Sámediggi lea álggu rájes addán doaimmahandoarjaga ISFIii.
I tillegg gis det støtte over søkerbaserte ordninger til ulike prosjekter.
Dasa lassin addá Sámediggi ohcanvuđotdoarjaga iešguđet prošeavttaide.
Kulturdepartementet tildeler ISFI støtte til aktiviteter, men ikke drift.
Norgga Kulturdepartemeanta doarju ISFI lágidemiid muhto ii doaimmaheami.
Nordisk Råd har vedtatt at de vil støtte driften inntil regjeringene i Norge, Sverige og Finland i samarbeid finner en løsning på driftsfinansieringen.
Davviriikkalaš ráđđi lea mearridan ahte sii dii dorjot doaimmaheami dassážii ráđđehusat Norggas, Ruoŧas ja Suomas ovttasráđiid gávdnet čovdosa doaimmahanruhtadeapmái.
Litteratur-feltet: Innenfor litteraturfeltet finnes institusjoner eller aktører som bibliotek, bokbusser, forlag og litteraturhus.
Girjjálašvuođa suorggis gávdnojit ásahusat dahje aktevrrat nugo girjerádjosat, girjebusset, lágádusat ja girjjálašvuođaviesut.
Sametinget gir direktetilskudd til åtte samiske bokbusser.
Sámediggi addá njuolggodoarjaga gávcci sámi girjebussii.
I tillegg gir vi investeringsstøtte til kjøp av nye busser.
Dasa lassin addit mii investerendoarjaga ođđa bussiide.
Vi har også vårt eget bibliotek på sametingsbygget i Karasjok, som har en nasjonal funksjon.
Mis lea iežamet girjerájus Sámedikki visttis Kárášjogas, das lea našunála doaibma.
Det gis direktetilskudd over ordningen Samiske medier til ulike publikasjoner og tidsskrift.
Sámediggi addá maid njuolggodoarjaga iešguđet Sámi mediai ja čállagiidda.
Det finnes noen samiske forlag (9), hvorav flere etter søknad mottar driftstilskudd fra Sametinget.
Gávdnojit muhtun sámi lágádusat (9) ja máŋgasat ožžot doaibmadoarjaga Sámedikkis.
Det er også etablert et samisk litteratursenter som i hovedsak eies og drives av forlaget Čálliid Lágádus, og som befinner seg i Karasjok men også har en egen samisk avdeling i Eldorado bokhandel i Oslo.
Sámi girjjálašvuođaguovddáš lea álggahuvvon Kárášjohkii. Dan eaiggáduššá (eanas) lágádus Čálliid Lágádus mii lea maid Kárášjogas, ja das lea maid sierra sámi ossodat Eldorado girjegávppis Oslos.
Sametinget har gitt etableringsstøtte til litteratursenteret.
Sámediggi lea addán álggahandoarjaga girjjálašvuođa guovddážii.
Saksfeltet vil beskrives og drøftes i en kommende redegjørelse om litteratur.
Áššesuorgi boahtá nai čilgejuvvot boahttevaš girjjálašvuođa čielggadeamis.
Sametinget vil i 2016 også evaluere tilskuddsordningen til samiske bokbusser, og utarbeide en strategi for fremtidig utvikling av disse.
Sámediggi áigu maid 2016:s evalueret doarjjaortnega sámi girjebussiide ja ráhkadit strategiija daid boahttevaš ovdáneapmái.
Joik/musikk-feltet, herunder også festivaler:
Juoigan/musihka suorgi, guoská maid festiválaide.
Sametinget gir direktetilskudd til åtte samiske festivaler hvor samisk- og urfolksmusikk og joik er sentrale deler av festivalprogrammene for de fleste, og de således er viktige arenaer for synliggjøring av samisk musikk og artister.
Sámediggi addá njuolggodoarjaga gávcci sámi festivála gos sámi ja álgoálbmotmusihka ja luohti lea guovddážis eanas festivála prográmmain, ja nie leat dat dehálaš arenat čalmmustahttit sámi musihka ja artisttaid.
Fra 2016 gis det også direktetilskudd over kulturnærings-kapittelet i sametingsbudsjettet til en musikkfestuke.
2016 rájes addo maid njuolggodoarjja kulturealáhus kapihttalis Sámediggebušeahtas musihkkafeastavahkkui.
Riddu Riđđu festivalen har fra 2009 til 2015 hatt en rolle og ansvar som knutepunktinstitusjon, med tilskudd over statsbudsjettet.
Riddu Riđđu festivála lea jagis 2009 gitta 2015 rádjai leamaš dakkár ásahus mii lea ožžon doarjaga stádabušeahtas, nu gohčoduvvon guovddášásahus.