pere/sami_parallel huggingface dataset:
For å kunne realisere et låneopptak gjorde Sametingsrådet vedtak i sak SR 225/17 at Sametinget stiller som kausjonist ovenfor Vardobaiki AS’ engasjement i Sparebank1 NordNorge til en total ramme stor 20.160.000,- kr. Sametinget holder også driftstilskuddet til Vardobaiki AS stort nok til at Vardobaiki AS kan betjene engasjementene de har i Sparebank 1 Nord-Norge.
Vai sáhtášii duohtan dahkat loatnaváldima, de lea Sámediggeráđđi áššis SR 225/17 mearridan ahte Sámediggi vuolgá dáhkideaddjin Vardobaiki AS loatnaváldimii Seastinbáŋkkus 1 Davvi-Norga 20 160 000 ruvdnosaš ollislaš rámmain. Sámediggi doalaha maiddái Vardobaiki AS doaibmadoarjaga dan mađe stuorisin ahte Várdobáiki AS sáhttá gieđahallat daid loanaid mat sis leat Seatinbáŋkkus 1 Davvi-Norga.
I ettertid har Sparebank1 Nord-Norge ikke godkjent Sametinget som garantist.
Dan maŋŋá ii dohkkehan Seatinbáŋku 1 Davvi-Norga Sámedikki dáhkideaddjin.
Sametinget har derfor stilt samme garanti overfor Skånland kommune på samme sum.
Danne lea Sámediggi addán Skániid suohkanii seamma sturrosaš dáhkádusa.
Teaterbygg Beaivváš Sámi Našunálateáhter I forbindelse med Statsbyggs oppdrag om oppfølgingsstudie for teaterbygg for Beaivváš Sámi Našunálateáhter har Sametinget deltatt på møter med styrene i Beaivváš Sámi Našunálateáhter og Samisk videregående skole, og på befaring i Kautokeino.
Teáhtervisti Beaivváš Sámi Našunálateáhterii Statsbygga bargamuša oktavuođas teáhtervistti čuovvolanguorahallamiin Beaivváš Sámi Našunálateáhtera várás lea Sámediggi oassálastán čoahkkimiidda Beaivváš Sámi Našunálateáhtera ja Sámi joatkkaskuvlla stivrraiguin ja fitnan báikediđoštallamis Guovdageainnus.
Oppfølgingsstudien ventes ferdigstilt våren 2018.
Čuovvolanguorahallan vurdojuvvo leat válmmas 2018 giđa.
Samisk hus i Tromsø Sametinget har vært med å finansiere et utredningsarbeid omkring etablering av et Samisk hus/samisk møteplass i Tromsø.
Sámi viessu Romssas Sámediggi lei mielde ruhtadeamen čielggadanbarggu Sámi viesu/sámi deaivvadansaji ásaheapmái Romsii.
Prosjekteierne har levert en utredning i form av et mulighetsstudie, der blant annet innhold og plassering er vurdert.
Prošeaktaeaiggádat leat geigen čielggadeami vejolašvuođaguorahallama hámis, mas earret eará sisdoallu ja sadji leat árvvoštallojuvvon.
Sametinget har påpekt at prosjektet har hatt lav involvering fra samiske miljøer i Tromsø, og vil gå i dialog med disse for å vurdere videre engasjement for etablering av et Samisk hus i Tromsø.
Sámediggi lea čujuhan ahte sámi birrasat Romssas eai leat olus leamaš mielde prošeavttas, ja áigu gulahallat singuin árvvoštallan dihtii viidásat doaimma Sámi viesu ásahemiin Romsii.
Sametinget deltok på et innspills- og orienteringsmøte med Kulturdepartementet medio november 2017 om kommende stortingsmelding om kultur.
Sámediggi oassálasttii árvalus- ja diehtojuohkinčoahkkimii Kulturdepartemeanttain skábmamánu gaskamuttus 2017 boahttevaš stuorradiggedieđáhusa oktavuođas kultuvrra birra.
Sametinget følger opp med innspill til meldingen.
Sámediggi áigu dan čuovvolit árvalusaiguin dieđáhussii.
Kulturminnevern
Kulturmuitosuodjalus
Samfunnsmål: · Samisk kulturarv legger premisser for all planlegging og inngrep.
1. Servodatmihttomearri: · Sámi kulturárbi bidjá eavttuid buot plánemiidda ja sisabahkkemiidda.
7.2 Forvaltning av kulturminner Mål for innsatsområdet: · Samiske kulturminner forvaltes på grunnlag av egen historie og egne verdier.
2. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi kulturmuittut hálddašuvvojit iežamet historjjá ja árvvuid vuođul.
Kulturhistoriske landskap av nasjonal interesse (KULA) Klima- og miljødepartementet har gitt Riksantikvaren i oppdrag å etablere et register over kulturhistoriske landskap av nasjonal interesse.
Nationála beroštupmi kulturhistorjjálaš eanadagas Dálkkádat- ja birasdepartemeanta lea addán Riksantikvárai barggu ásahit ovtta registera kulturhistorjjálaš eanadagat nationála beroštumi birra.
Sametinget og fylkeskommune bidrar med forslag til utvalg av landskap og tekster til Riksantikvarens publikasjon.
Sámediggi ja fylkkamánni buktiba evttohusaid eanadaga lávdegoddái ja teavsttaid Riksantikvára publikašuvdnii.
I Troms er publikasjon nå på høring til berørte parter.
Romssa suohkanis leat sádden gulaskuddamii publikašuvnna guoskevaš beliide.
Sametinget har deltatt på flere møter sammen med Riksantikvaren, Troms fylkeskommune og berørte kommuner i januar 2018.
Sámediggi, Riksantikvára, Romssa fylkkasuohkan ja guoskevaš bealit leat čoahkkinastán máŋgii ovttas ođđajagemánu 2018:s.
Hensikten var å oppnå at kommunene med de utvalgte landskapene får en best mulig forståelse av hvordan landskapene bør forvaltes.
Ulbmil dáinna čoahkkimiin lei olahit daid suohkaniid main leat dat válljejuvvon eanadagat nu ahte sii ožžot dan buot buoremus ipmárdusa movt eanadagat galget hálddašuvvot.
Høringsdokumentet skal behandles i Sametingets plenum.
Gulaskuddandokumeanta galgá meannuduvvot Sámedikki dievasčoahkkimis.
Sametinget har i perioden videreført arbeidet i fylkene Finnmark, Nordland og Trøndelag.
Dán áigodagas lea Sámediggi fievrredan ášši Finnmárkku, Nordlándda ja Trøndelága fylkkain.
Endring av fredningsgrensen for samiske kulturminner I dagens lovverk er samiske kulturminner eldre enn 100 år automatisk fredet.
Sámi kulturmuittuid ráfáiduhttinráji rievdadus Sámi kulturmuittut mat leat boarráseappot go 100 jagi leat otnáš lága bokte automáhtalaččat ráfáiduhtton.
Sametingets plenum fremmet i 2017 forslag om endring av kulturminneloven.
Sámedikki dievasčoahkkin ovddidii 2017:s evttohusa ahte rievdadit kulturmuitolága.
Forslaget innebærer at fredningsgrensen fastsettes til 1917.
Evttohus sisttisdoalai ahte ráfáiduhttinrádji mearriduvvo 1917 rádjái.
05.12.2017 gjennomførte Sametinget konsultasjon med Klima- og miljødepartementet om Stortingsproposisjonen «Endringer i kulturminneloven (fredningsgrensen for samiske kulturminner)».
05.12.2017 čađahii Sámediggi konsultašuvnna Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain Stuoradiggi-proposišuvnna “Rievdadusat kulturmuitolágas (sámi kulturmuittuid ráfáiduhttinrádji)” birra.
Det ble enighet om at proposisjonen fremmes for politisk behandling i Klima- og miljødepartementet.
Dás bođii ovttaoaivilvuohta ahte proposišuvdna meannuduvvo politihkalaččat Dálkkádat- ja birasdepartemeanttas.
Områdereguleringsplan for Porsangmoen og Hálkavárri skyte- og øvingsfelt i Porsanger kommune Sametinget har foretatt befaringer av planområdet for Porsangmoen og Hálkavárri skyte- og øvingsfelt i årene 2013, 2014 og med kontrollbefaringer i 2016.
Iŋggášguolbba ja Hálkavári báhčin- ja hárjehallangietti guovlluregulerenplána Porsáŋgu gielddas Sámediggi lea diđoštan jagiid 2013, 2014 ja 2016:s dárkileappo plánaguovllu Iŋggášguolbba ja Hálkavári báhčin- ja hárjehallangietti.
Det er mange samiske kulturminner som er berørt av aktiviteten i skytefeltet og derfor har sammenstillingen av befaringene tatt lang tid.
Doppe leat olu sámi kulturmuittut mat leat guoskevaččat dáinna doaimmain mii dáhpáhuvvá báhčingiettis ja dan dihte lea diđoštančoahkkáigeassu ádjánan.
Til gjengjeld har hele planleggingen av områdereguleringsplanen også tatt lang tid på grunn av mange ulike interesser i skyte- og øvingsfeltet.
Dasto lea maid olles guovlluregulerenplána plánen ádjánan máŋgga sierranas beroštumiid dihte báhčin- ja hárjehallangiettis.
Sametinget har vektlagt å befare og kontrollere de mest sårbare områdene, og de mest utsatte kulturmiljøene, der det er størst sannsynlighet for at kulturminner kan stå i fare for å skades og gå tapt.
Sámediggi lea deattuhan diđoštit ja dárkkistit dáid guovlluid mat leat buot hearkkimusat, ja maid kulturbirrasiid mat leat hearkkit, earenoamážit doppe gos lea eanemus jáhkehahtti ahte kulturmuittut sáhttet billahuvvat ja manahuvvot.
Det er fjellområdene over tregrensa i Hálkavárri-feltet som Sametinget vurderer som mest utsatt, nærmere bestemt Gákkaguolbba/Gákkasieđga til Spiikaroaivi, Márttejohka/Márttejávri, og kjøreløypen rundt Gággafjellene.
Várreguovllut mat leat badjel ordda Hálkaváregiettis lea Sámediggi árvvoštallan hearkkimussan, namalassii Gággaguolbba/Gákkašieđga Spiikaroaivái, Márttejohka/Márttejávri,ja vuodjenláhtu Gággaváriid birra.
Kontrollbefaringen ble primært gjort for å vurdere behovet for frigivelse av kulturminner i disse områdene.
Dárkkistandiđošteapmi dahkkui ovddemusat árvvoštallat dárbbu luoitit kulturmuittuid dáin guovlluin.
Kulturminnesituasjonen innenfor planområdet er at det er registrert 153 kulturminnelokaliteter med 216 automatisk fredete kulturminner/enkeltminner.
Dán plánaguovllu siskkobealde leat 153 kulturmuitolokalitehta registrerejuvvon mas leat 216 automáhtalaččat ráfáiduhtton kulturmuittu/ovttaskasmuittu.
Videre er det 76 lokaliteter med uavklarte kulturminner, og disse inneholder 115 enkeltminner.
Dasa lassin gávdnojit 76 lokalitehta kulturmuittuiguin maid eai leat diđoštan, ja doppe leat 115 ovttaskasmuittut.
Samlet sett er det totalt 229 lokaliteter og 331 enkeltminner med automatisk fredete kulturminner og kulturminner med uavklart fredningsstatus.
Oktiibuot leat 229 lokalitehta ja 331 ovttaskasmuittu gos leat automáhtalaččat ráfáiduhtton kulturmuittut ja kulturmuittut main ii leat ráfáiduhtton stáhtus.
Det er også 28 kulturminnelokaliteter med totalt 49 enkeltminner som har status som ikke fredet.
Leat 28 kulturmuitolokalitehta main leat 49 ovttaskasmuittu main ii leat ráfáiduhtton stáhtus.
Sametinget vil følge opp det videre arbeidet med områdereguleringsplanen for Porsangmoen og Hálkavárri skyte- og øvingsfelt når den blir lagt ut til offentlig ettersyn og vurdere hvordan de automatisk fredete samiske kulturminnene skal behandles i planen, herunder også eventuelt frigivelse av samiske kulturminner med vilkår om arkeologisk undersøkelser/utgravning eller annen type dokumentasjon.
Sámediggi áigu čuovvolit Iŋggášguolbba ja Hálkavári báhčin- ja hárjehallangietti guovlluregulerenplána joatkkabarggu go biddjo almmolaš dárkkisteapmái, ja árvvoštallat movt automáhtalaččat ráfáiduhtton sámi kulturmuittut galget meannuduvvot plánas, dákko bokte maid movt lea vejolaš luoitit dáid sámi kulturmuittuid eavttuiguin arkeologalaš iskamis/roggamis dehe eará dokumentašuvnna ektui.
Samiske kulturminner er grunnlag for kunnskapsproduksjon og verdiskaping.
· Sámi kulturmuittut leat vuođđun máhtto- ja árvoháhkamii.
Vegvesenets severdighetsskilt (kringleskilt) Sametinget har vært i møte med Vegvesenet om skilting av samiske kulturminner.
Luoddadoaimmahaga oaidnámušgalbbat (kringlegalbbat) Sámediggi ja Luoddadoaimmahat leaba čoahkkinastán sámi kulturmuittuid galbema birra.
Sametinget har foreslått en rekke lokaliteter som bør skiltes med såkalte «kringleskilt».
Sámediggi lea evttohan dáid oallut lokalitehtaid galbet dáiguin nu gohčoduvvon “kringlegalbbaiguin”.
Dette er skilt langs veien som viser til severdigheter.
Dát galbbat leat luoddaguorain mat čájehit oaidnámušaid.
Sametinget har fått gjennomslag for at mange samiske kulturminner vil inngå som vegvesenets utvalgte severdigheter.
Sámediggi lea ožžon doarjaga mas máŋga sámi kulturmuittut galget leat luoddadoaimmahaga vuoruhuvvon oaidnámuššan.
Skilting på Saltfjellet i Saltdal og Rana kommuner Sametinget har fortsatt prosjektet med tilrettelegging på Saltfjellet.
Galben Sáltoduoddaris Sálat suohkanis ja Rana suohkaniin Sámediggi lea joatkán Sáltoduoddara láhčinprošeavttain.
Dette skal formidles seks kulturminnelokaliteter med kulturhistoriske skilt.
Dát galgá gaskkustuvvot guđain kulturmuitolokalitehtain main leat kulturhistorjjálaš galbbat.
Arbeidet er nå inne i siste fase.
Dát bargu lea dál loahpahuvvome.
Målet er å synliggjøre samisk kulturhistorie og kulturlandskap.
Ulbmil lea čalmmustahttit sámi kulturhistorjjá ja kultureanadaga.
Pitesamisk tilstedeværelse og bruk av landskapet er sentralt i formidlingen.
Bihtánsámi oassálastin ja eanadaga geavaheapmi lea guovddážis gaskkusteamis.
Skjøtsel og tilrettelegging, trollene i Trollholmsund i Porsanger Sametinget har hatt møte med Porsanger kommune om videreføring av arbeidet med tilrettelegging i Trollholmsund.
Stálut Činavuohpis Porsáŋggu gielddas, dikšu ja láhčin Sámediggi lea čoahkkinástan Porsáŋggu gielddain gullan dihte movt galgá Činavuohpi láhčinbargguin joatkit.
Hensikten er å ivareta kulturlandskapet, som i dag er utsatt for slitasje ved turisme.
Ulbmil lea áimmahuššat kultureanadaga doppe, mii odne lea hearkkes dilis turismma dihte.
Sametinget vil i samarbeid med Porsanger kommune formidle sagnet om trollene i Trollholmsund.
Sámediggi áigu ovttas bargat Porsáŋggu gielddain gaskkustit Činavuohpi stálumuitalusaid.
Ved å formidle den immaterielle samiske kulturhistorien, styrkes lokal identitet.
Immateriála sámi kulturhistorjjá gaskkusteami bokte nannejuvvo báikkálaš identitehta.
Prosjektet representerer også lokal verdiskapning.
Prošeakta ovddasta maid báikkálaš árvoháhkama.
God kvalitet på samiske antikvariske bygninger
· Buorre kvalitehta sámi antikváralaš visttiin 8.
Bygningsvernprosjektet - identifisering og registrering av automatisk fredete samiske bygninger Det pågående bygningsvernprosjektet, finansiert av Riksantikvaren for årene 2011-2018, er i sluttfasen.
Vistesuodjalusprošeakta – automáhtalaš ráfáiduhtton sámi visttiid identifiseren ja registreren Dat vistesuodjalanprošeakta mii lea jođus lea loahpahuvvome ja maid Riksantikvára 2011-2018 áigodagas lea ruhtadan.
14.- 15.11.2017 presenterte Sametinget resultater fra befaringssesong 2017 for Riksantikvaren og Klima- og miljødepartementet.
Sámediggi ovdanbuvttii 14.- 15.11.2017 báikediđoštallan 2017 áigodaga bohtosiid Riksantikvárai ja Dálkkádat- ja birasdepartementii.
Dette er prosjektets siste befaringssesong.
Dát diđoštallanáigodat lea prošeavtta maŋemuš áigodat.
I 2017 ble 135 bygninger registrert.
2017:s leat 135 vistti registrerejuvvon.
Disse har samisk, blandet eller usikker tilknytning, og er bygget før 1925.
Dáin leat sámi, seahkálas dehe eahpesihkkaris čanasteamit, ja leat huksejuvvon ovdal 1925.
Sametinget har sendt ut omtrent 60 konklusjonsbrev til eierne i perioden.
Sámediggi lea sádden dan áigodagas sullii 60 loahppareivve eaiggádiidda.
Flere av disse har tatt kontakt med Sametinget for å få hjelp til å sette bygningene i stand.
Oallugat leat váldán oktavuođa Sámedikkiin oažžut veahki divvut visttiid.
Mangel på håndverkere til istandsetting av samiske bygninger Det er i dag ikke tilstrekkelig mange kvalifiserte håndverkere til istandsetting av fredete samiske bygninger.
Váilot fágačeahpit mat máhttet sámi visttiid divvut Dál eai leat doarvái kvalifiserejuvvon fágačeahpit geat máhttet divvut ráfáidahtton sámi visttiid.
For å finne løsninger på denne situasjonen var Sametinget 30.01.2018 i møte med Riksantikvaren.
Sámediggi čoahkkinasttii Riksantikvárain 30.01.2018 gávdnan dihte čovdosa dán dillái.
Flere mulige tiltak ble diskutert, blant annet iverksetting av kurs for å styrke lokal håndverkerkunnskap.
Ollu doaimmat digaštallojuvvoje, earet eará álggahit kurssaid nannen dihte báikkálaš fágačeahpi máhtu.
Et annet tiltak er støtte til utdanning innen faget.
Eará doaibma maid sáhtášii álggahit lea addit doarjaga fágaohppui.
Samfunnsmål: · God helse og likeverdige helse- og sosialtjenester tilrettelagt det samiske folks språklige og kulturelle bakgrunn.
Servodatmihttomearri: · Buorre dearvvašvuohta ja dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat heivehuvvon sámi álbmoga gielalaš ja kultuvrralaš duogáža vuođul.
Nasjonal strategi for utvikling av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter nasjonalt I forbindelse med Sametingets konsultasjoner på Nasjonal helse- og sykehusplan (Meld.St. 11 2015-2016) og påfølgende oppdragsdokumenter til regionale helseforetak (2017) fikk Sametinget gjennomslag for at Helse Nord RHF skal lage en strategisk utviklingsplan av spesialisthelsetjenester til den samiske befolkningen.
Nationála strategiija spesialistadearvvašvuođabálvalusaid ovddideapmái sámi pasieanttaid várás nationála dásis Sámedikki konsultašuvnnaid oktavuođas Nationála dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplána (Dieđ. Sd. 11 2015-2016) ektui, ja dan čuovvu barggahandokumeanttaid regionála dearvvašvuođa doaimmahagaide (2017), oaččui Sámediggi čađa ahte Dearvvašvuohta Davvin RHF galgá ráhkadit spesialistadearvvašvuođabálvalusaid strategalaš ovddidanplána sámi álbmoga várás.
Helse Nord RHF har i nov 2017 invitert Sametinget til å delta i utarbeidelse av en strategiplanen.
Dearvvašvuohta Davvin lea skábmamánus 2017 bovden Sámedikki searvat strategiijaplána ráhkadeapmái.
Arbeidet vil følges videre i 2018.
Bargu čuovvuluvvo viidáseappot 2018:s.
Oppdragsdokumenter til Regionale helseforetak 2018 Sametinget har konsultert regjeringen på oppdragsdokumenter til regionale helseforetak 2018.
Regionála dearvvašvuođadoaimmahagaid 2018 barggahandokumeanttat Sámediggi lea konsulteren ráđđehusa regionála dearvvašvuođadoaimmahagaid 2018 barggahandokumeanttaid ektui.
Med bakgrunn i undersøkelser som viser høy forekomst av psykiske lidelser hos barn under barnevernets omsorg, har Helse- og omsorgsdepartementet (HOD) økt fokus på helsetjenestetilbudet til barn og unge under barnevernets omsorg.
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta (DFD) lea bidjan fokusa mánáid ja nuoraid dearvvašvuođabálvalusaide, go leat mánáidsuodjalusa geahčus, danne go iskkadeamit čájehit, ahte mánáin go leat mánáidsuodjalusa fuolahusas leat ollu psykalaš váttut.
Blant annet ved å utvikle modeller for utredning av barn i barnevernet og utvide det ambulante arbeidet inn mot barnevernet.
Earret eará lea ovddidan čielggadanmálliid mánáid várás mánáidsuodjalusas ja ovddidan rabas divššu mánáidsuodjalusa ektui.
For Sametinget er det viktig at modellene som utvikles også er tilpasset samiske barns språklige og kulturelle bakgrunn, og at dette går som et klart oppdrag til helseforetakene.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte mállet mat ovddiduvvojit maiddái leat heivehuvvon máná gielalaš ja kultuvrralaš duogáža mielde, ja ahte dat biddjojuvvo čielga bargun dearvvašvuođadoaimmahagaide.
Sametinget fikk gjennomslag for dette.
Sámediggi oaččui dien ášši čađa.
Helseforetakenes oppdragsdokumenter I oppdragsdokumenter for 2018 mottar regionale helseforetak også oppdrag innenfor personell, utdanning og kompetanse.
Dearvvašvuođadoaimmahagaid barggahandokumeanttat Jagi 2018 barggahandokumeanttain ožžot regionála dearvvašvuođadoaimmahagat barggu maiddái bargiid, oahpu ja gelbbolašvuođa ektui.
Deriblant skal foretakene rekruttere og utvikle kompetanse hos ansatte, samt utdanne i samsvar med tjenestebehov.
Lassin galget doaimmahagat rekrutteret ja ovddidit bargiid gelbbolašvuođa, ja dasto addit skuvlejumi bálvalusdárbui dávistettiin.
I denne sammenhengen pekte Sametinget på mangel på samisk språkkompetanse, og ordninger som stimulerer til denne kompetansen.
Dán oktavuođas lea Sámediggi čujuhan ahte váilu sámi giellagelbbolašvuohta, ja ortnegat mat movttiidahttet dán gelbbolašvuhtii.
Sametinget viste til at manglende språkkompetanse øker faren for feilbehandling.
Sámediggi čujuhii ahte váilevaš giellagelbbolašvuohta sáhttá dagahit ahte dikšu šaddá boastut.
Sametinget konsulterte derfor på at helseforetakene må få i oppdrag å stimulere og legge til rette for at ansatte kan få kompetanseheving i samisk språk.
Danne lea Sámediggi konsulteren dan ektui ahte dearvvašvuođadoaimmahagat fertejit oažžut bargun movttiidahttit ja láhčit diliid dasa ahte bargit sáhttet buoridit gelbbolašvuođa sámegielas.
Sametinget fikk ikke gjennomslag for dette.
Sámediggi ii ožžon miehtama dás.
Helse- og omsorgsdepartementet (HOD) viser til at det skal utvikles språktiltak i oppfølging av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta (DFD) čujuha ahte galget ovddiduvvot gielladoaibmabijut NAČ 2016: 18 Váibmogiella čuovvoleamis.
I påvente av slik oppfølging mener HOD at det ikke vil være hensiktsmessig å innføre nye språktiltak overfor de regionale helseforetakene.
DFD oaivvilda, ahte vuorddidettiin dán čuovvoleami, ii leat ulbmillaš váldit atnui ođđa gielladoaibmabijuid regionála dearvvašvuođadoaimmahagaide.
Innspill til styrerepresentant i regionale og underliggende helseforetak Etter forespørsel fra Helse- og omsorgsdepartementet har Sametingsrådet gitt innspill til styremedlemmer i Helse Nord RHF, Helse Sør-Øst RHF og til Helse Midt-Norge RHF.
Regionála ja vuollásaš dearvvašvuođadoaimmahagaid cealkámuš stivralahtuide Go Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta lea jearran, de lea Sámediggeráđđi buktán cealkámuša Davvi Dearvvašvuohta RHF, Nuortaoarjji Dearvvašvuohta RHF ja Gaska-Norgga Dearvvašvuohta RHF stivralahtuide.
Sametingets innspill til Helse Nord RHF, Beate Ráhka, ble oppnevnt som medlem i styret.
Sámedikki evttohus Davvi Dearvvašvuohta RHF stivrii, Beate Ráhka, nammaduvvui lahttun.
Sametingets forslag til de øvrige regionale helseforetakene ble ikke oppnevnt.
Sámedikki evttohus duoid eará dearvvašvuođadoaimmahagaide eai nammaduvvon.
Sametinget har også gitt innspill til styremedlemmer i alle underliggende helseforetak i Helse Nord RHF for perioden 2018- 2020. Oppnevninger skjer i løpet av februar 2018.
Sámediggi lea addán cealkámuša Dearvvašvuohta Davvin dearvvašvuođadoaimmahaga buot vuollásaš stivralahtuid nammadeamis áigodahkii 2018-2020. Nammadeamit dáhpáhuvvet guovvamánus 2018.
Sametingets deltagelse i utarbeidelse av Helse Nords utviklingsplan 2019-2035 Alle regionale helseforetak skal lage en regional overordnet utviklingsplan for spesialisthelsetjenester i sin region.
Sámedikki searvan Dearvvašvuohta Davvin 2019-2035 ovddidanplána ráhkadeapmái Buot regionála dearvvašvuođadoaimmahagat galget ráhkadit regionála bajimuš ovddidanplána spesialistadearvvašvuođabálvalusaid várás iežaset regiovnnas.
Utviklingsplanene skal beskrive de viktigste utfordringer og strategier innenfor spesialisthelsetjenesten frem mot 2035.
Ovddidanplánain galget válddahuvvot spesialistadearvvašvuođabálvalusaid deaŧaleamos hástalusat ja strategiijat jagi 2035 guvlui.
Strategiplanene vil være viktig i regjeringens arbeid med Nasjonal helse- og sykehusplan II for perioden 2020-2024. Helse Nord har invitert Sametinget til å delta i arbeidet med deres utviklingsplan for spesialisthelsetjenesten i nord.
Strategiijaplánat leat deaŧalaččat ráđđehusa bargui Nationála dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplánain II áigodahkii 2020-2024. Davvi Dearvvašvuohta RHF lea bovden Sámedikki searvat sin spesialistadearvvašvuođabálvalusaid ovddidanplánabargui davvin.
Utviklingsplanen skal også beskrive hva som påvirker den samiske befolkningens mulighet for å nyttiggjøre seg helsetjenesten på en god måte.
Ovddidanplánas galgá maiddái čilgejuvvot mii váikkuha sámi álbmoga vejolašvuhtii ávkkástallat dearvvašvuođabálvalusain buori vuogi mielde.
Helse Nord sitt utkast til utviklingsplan vil sendes på høring i juni 2018.
Davvi Dearvvašvuohta RHF ovddidanplánaevttohus sáddejuvvo gulaskuddamii geassemánus 2018.
Sametingsrådet har videre hatt møte med sørsamisk helsefagmiljø for å drøfte utfordringer innenfor helse i sørsamiske områder.
Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin máttasámi dearvvašvuođafágabirrasiin guorahallan dihtii makkár hástalusat máttasámi guovlluin leat.
Deriblant hvordan store geografiske områder, spredt samisk befolkning og lange avstander til tilpassede samiske tjenestetilbud påvirket helsetilbudet til sørsamer.
Earret eará movt stuorra geográfalaš guovllut, bieđgguid sámi álbmot ja guhkes gaskkat heivehuvvon sámi dearvvašvuođabálvalusaide váikkuhit dearvvašvuođafálaldaga máttasámiide.
Sametinget vil ta innspillene fra sørsamisk helsefagmiljø med seg til Helse Nord sitt arbeid med nasjonal strategi for spesialisthelsetjenester til den samiske befolkning nasjonalt.
Sámediggi váldá máttasámi dearvvašvuođafágabirrasiid cealkámušaid mielde Davvi Dearvvašvuohta bargui nationála strategiijain sámi álbmoga spesialistadearvvašvuođabálvalusaid várás nationála dásis.
Sametinget vil også fortsette dialogen med sørsamisk miljø i dette arbeidet.
Sámediggi áigu maiddái joatkit gulahallama máttasámi birrasiin dán barggus.
Møte med Kautokeino kommune om Máze bo- og servicesenter Sametingsrådet har hatt møte med Kautokeino kommune.
Čoahkkin Guovdageainnu suohkaniin Máze ássan- ja bálvalanguovddáža birra Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin Guovdageainnu suohkaniin.
Tema for møtet var samiske eldres situasjon i Kautokeino kommune, og tilbud til samiske eldre i Máze.
Čoahkkima fáddán lei sámi vuorasolbmuid dilli Guovdageainnu suohkanis, ja fálaldat sámi vuorasolbmuide Mázes.
Kautokeino kommune har ikke heldøgnstilbud til eldre utenfor kommunesenteret.
Guovdageainnu suohkanis ii leat birrajándor fálaldat vuorasolbmuide olggobealde suohkanguovddáža.
Sametingsrådet redegjorde for de ordninger Sametinget har for tilskudd og midler til kommuner, blant annet prosjektmidler.
Sámediggeráđđi čilgii makkár doarjja- ja ruhtaortnegat Sámedikkis leat gielddaide, earret eará prošeaktaruđat.
Sametinget har ikke mulighet til å gi midler til fast drift til institusjoner som hører inn under kommunenes lovpålagte oppgaver, men har midler til søkerbaserte prosjekter.
Sámedikkis ii leat vejolašvuohta addit ruđaid fásta doibmii ásahusaide mat gullet gielddaid láhkageatnegahttojuvvon doaimmaide, muhto Sámedikkis leat ohcanvuđot ruđat prošeavttaide.
Oppnevning av nytt eldreråd Sametingsrådet har oppnevnt nytt eldreråd for perioden 01.01.2018-31.12.2021. Sametingets eldreråd er et rådgivende organ for Sametingsrådet og skal bistå Sametinget i utformingen av Sametingets eldrepolitikk.
Sámediggeráđđi lea nammadan ođđa vuorrasiidráđi áigodahkii 01.01.2018-31.12.2021. Sámedikki vuorrasiidráđđi lea Sámediggeráđi ráđđeaddi orgána ja galgá veahkehit Sámedikki vuorasolbmuid politihka hábmemis.
22.02.2018 har det nye eldrerådet sitt første møte.
22.02.2018 lei ođđa vuorrasiidráđis vuosttaš čoahkkin.
I forbindelse med kulturuka i Karasjok var Sametingets eldreråd invitert til åpent informasjons- og dialogmøte på Beassi.
Kárášjoga kulturvahkku oktavuođas lei Sámedikki vuorrasiidráđđi bovdejuvvon rabas diehtojuohkin- ja gulahallančoahkkimii Beassis.
Sametingets eldreråd og Sametingsrådet holdt innlegg om Sametingets eldrepolitikk og deltok i diskusjonen.
Sámedikki vuorrasiidráđđi ja Sámediggeráđđi dolle sáhkavuoru Sámedikki vuorasolbmuid politihka birra ja serve digaštallamii.
8.2 En god helse og likeverdige helse- og sosialtjenester Mål for innsatsområdet: · Samiske pasienter mottar et språklig og kulturelt tilrettelagt helse og sosialtjeneste.
8.2 Buorre dearvvašvuohta ja dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat
Psykisk helsevern for innsatte i fengsler. Med bakgrunn fra en undersøkelse fra 2014 som viser høy forekomst av psykiske lidelser blant domfelte i norske fengsler, er det også satt fokus på tiltak for å øke tilgjengeligheten til psykisk helsevern for innsatte i fengsler.
Fáŋggaid psyhkalaš dearvvašvuođa suddjen. Jagi 2014 dutkamuša vuođul mii čájeha ahte leat ollu psyhkalaš váttut dubmejuvvon olbmuid gaskkas norgga giddagasain, de lea maiddai giddejuvvon fuomášupmi doaibmabijuide maiguin suddješii fáŋggaid psyhkalaš dearvvašvuođa.
Sametinget konsulterte på at helseforetakene også måtte få i oppdrag å sørge for språklige og kulturelle tilrettelagte helsetilbud til samiske innsatte, og fikk gjennomslag for dette.
Sámediggi konsulterii ahte dearvvašvuođadoaimmahagat fertejit maiddái oažžut bargun fuolahit gielalaččat ja kultuvrralaččat láhččojuvvon dearvvašvuođafálaldaga sámi fáŋggaide, ja dasa mihttojuvvui.
8.3 En likeverdig barneverntjeneste Mål for innsatsområdet: · Samiske barns rettigheter og behov er sikret i møte med barnevernet.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi mánáid vuoigatvuođat ja dárbu leat sihkkarastojuvvon go deaivvada mánáidsuodjalusain.
Konsultasjoner på Barne- og likestillingsdepartementets tildelingsbrev for 2018 til Bufdir I november 2017 ba Sametinget om konsultasjoner på Barne- og likestillingsdepartementets (BLD) tildelingsbrev for 2018 til Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir).
Konsultašuvnnat Mánáid- ja dásseárvodepartemeantta juolludusreivve 2018 ektui Bufdir:ii Skábmamánus 2017 bivddii Sámediggi konsultašuvnnaid Mánáid- ja dásseárvodepartemeanttain (MDD) 2018 juolludusreivii Mánáid-, nuoraid- ja bearašdirektoráhtii (Bufdir).
Barne- og likestillingsdepartementets krav og føringer på blant annet barnevernsfeltet gis Bufdir gjennom et tildelingsbrev.
Mánáid- ja dásseárvodepartemeantta gáibádus ja čanastagat earret eará mánáidsuodjalansuorggis addojuvvojit Bufdir:ii juolludusreivve bokte.
Bufdir skal følge opp departementets krav og føringer, velge tiltak og etablere nødvendig samarbeid med andre for god mål- og resultatoppnåelse.
Bufdir galgá čuovvulit departemeantta gáibádusaid ja čanastagaid, válljet doaibmabijuid ja ásahit dárbbašlaš ovttasbarggu earáiguin buriid ulbmil- ja boađusolahusaid ektui.
I 2016 ga Barne- og likestillingsminister aksept for at Sametinget skulle konsulteres på BLDs tildelingsbrev på barnevernsfeltet.
2016:s dohkkehii Mánáid- ja dásseárvoministtar ahte Sámediggi galgá konsulterejuvvot MDD juolludusreivve ektui mánáidsuodjalansuorggis.
I 2018 valgte likevel BLD å avslå konsultasjonsanmodninger fra Sametinget, og har ferdigstilt og offentliggjort tildelingsbrev for 2018.
2018:s válljii MDD dattetge biehttalit Sámedikki konsultašuvdnaávžžuhusaid, ja lea gárvvistan ja almmuhan 2018 juolludusreivve.
Sametingsrådet vil følge saken opp på politisk nivå.
Sámediggi áigu čuovvulit ášši politihkalaš dásis.
8.4 Etiske retningslinjer for samisk helseforskning Mål for innsatsområdet: · Den samiske befolkningens rettigheter er ivaretatt innenfor forvaltning og bruk av human biologisk materiale.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi álbmoga vuoigatvuođat leat gozihuvvon humána biologalaš ávdnasiid hálddašeamis ja geavaheamis.
Våren 2016 nedsatte Sametingsrådet et utvalg til å utarbeide utkast til etiske retningslinjer for samisk helseforskning og bruk og forvaltning av samisk humant biologisk materiale.
Giđđat 2016 bijai Sámediggeráđđi lávdegotti ráhkadit etihkalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođa dutkama várás ja sámi humána biologalaš ávdnasiid geavaheapmái.
Utvalget for etiske retningslinjer avsluttet sitt arbeid i november 2017 og overleverte sitt utkast til president Aili Keskitalo 04.12.2017. Sametingsrådet vil løfte saken til plenum høsten 2018.
Lávdegoddi etihkalaš njuolggadusaid várás loahpahii barggus skábmamánu 2017 ja geigii árvalusas presidentii Aili Keskitaloi 04.12.2017. Sámediggeráđđi áigu ovddidit ášši dievasčoahkkimii 2018.
Urfolksrettigheter, internasjonalt samarbeid og likestilling
Álgoálbmotvuoigatvuođat, riikkaidgaskasaš ovttasbargu ja dásseárvu
Samfunnsmål: · At rettigheter som er anerkjent i FNs erklæring om urfolksrettigheter er implementert i lovverk og praktisk politikk.
Servodatmihttomearri: · Ahte vuoigatvuođat mat leat dohkkehuvvon ON álgoálbmotvuoigatvuođajulggaštusas heivehuvvojit láhkadahkosii ja geavatlaš politihkkii.
Mineralloven. President Aili Keskitalo og Sametingsrådet hadde 12.12.2017 møte med næringsminister Monica Mæland om evaluering av mineralloven og oppfølging av Samerettsutvalgets forslag til endringer av minerallovgivingen.
Minerálaláhka. Presideanta Aili Keskitalos ja Sámediggeráđis lei čoahkkin 12.12.2017 ealáhusministariin Monica Mælandain minerálalága evaluerema birra ja Sámi vuoigatvuođalávdegotti čuovvuleami birra go guoská minerálaláhkaaddima rievdadusaide.
Departementet legger opp til en bestilling av rapport med evaluering av mineralloven, Sametinget er velkommen til å gi innspill til oppdragsbeskrivelsen.
Departemeanta evttoha, ahte diŋgojuvvo raporta minerálalága árvvoštallama birra, Sámediggi lea bures boahtin buktit cealkámuša barggahančilgehussii.
Fra Sametingets side ble det framholdt at evalueringer omfattes av konsultasjonsplikten og at dette da også gjelder for mandat/oppdragsbeskrivelser for slike evalueringer.
Sámediggi oaivvildii ahte evalueremat gullet konsultašuvdnageatnegasvuhtii ja ahte dat dalle guoská maiddái dán lágan árvvoštallamiid mandáhtii/barggahančilgehusaide.
Næringsministeren var avventende til dette.
Ealáhusministtar lei vuordevaš dán ektui.
Eventuelle forslag til endringer av mineralloven, også for samiske hensyn, vil ikke bli vurdert før en evalueringsrapport foreligger.
Minerálalága rievdadusevttohusat, maiddái sámi gažaldagat, eai árvvoštallojuvvo ovdal go evaluerenraporta lea fidnemis.
I etterkant ble det avholdt et administrativt møte med Nærings- og fiskeridepartementet om mineralloven i Karasjok, der vanskelighetene med loven ble gjennomgått.
Maŋŋil dollojuvvui hálddahuslaš čoahkkin Ealáhus- ja guolástusdepartemeanttain minerálalága birra Kárášjogas, gos váttisvuođat lágain geahčaduvvojedje.
Nordnorsk råd skal utarbeide en mineralstrategi for Nord-Norge.
Davvinorgga ráđđi galgá ráhkadit minerálastrategiija Davvi-Norgga várás.
Sametingsrådet ble av fylkesrådsleder i Nordland invitert til deltakelse i dette arbeidet og et møte for å drøfte en slik deltakelse.
Nordlándda fylkkaráđđejođiheaddji bovdii Sámediggeráđi searvat dán bargui ja čoahkkimii guorahallat dán lágan searvama.
Sametingsrådet svarte ved å vise til Sametingets vedtak om ikke å gi samtykke til mineralloven, men at det likevel kunne være nyttig med et møte for å utdype synspunkter.
Sámediggeráđđi vástidii ja čujuhii Sámedikki mearrádussii ahte ii miehtat minerálaláhkii, muhto ahte dattetge sáhtášii leat ávkkálaš searvat čoahkkimii čiekŋudahttin dihtii oainnuid.
Et slikt møte ble holdt 10.01.2018, og konkluderte med at Sametinget ikke deltar i strategiarbeidet, men vil kunne stille på møter for å redegjøre for erfaringer og synspunkter på dagens lovgiving og forvaltningspraksis.
Dákkár čoahkkin dollojuvvui 10.01.2018 ja konkluderejuvvui ahte Sámediggi ii searvva strategiijabargui, muhto sáhttá čuovvut čoahkkimiid beassá čilget vásihusaid ja oainnuid dáláš láhkaaddima ja hálddašangeavahusa birra.
Konsultasjonsregler i sameloven Konsultasjonene om fastsetting av konsultasjonsregler i sameloven holder fram.
Konsultašuvdnanjuolggadusat sámelágas Konsultašuvnnat konsultašuvdnanjuolggadusaid nannemis sámelágas leat ságastuvvon.
Det var på det halvårige møtet mellom Kommunal- og moderniseringsministeren og Sametingsrådet enighet om at et lovutkast kan foreligge våren 2018 for behandling i Sametinget og vedtak i regjeringen, med fremming overfor Stortinget.
Gielda- ja ođasmahttinministara ja Sámediggeráđi gaskasaš čoahkkimis, mii dollojuvvo juohke jahkebealis, sohppojuvvui ahte láhkaevttohus sáhttá boahtit giđđat 2018 meannudeapmái Sámedikkis ja mearrádus ráđđehusas, ovddidemiin Stuorradiggái.
Det arbeides med lovforarbeider og lovtekst, og Sametingets siste tilbakemeldinger på disse i uke 1 er under vurdering i departementet.
Dál leat bargamin láhkaovdabargguin ja láhkateavsttain, ja departemeanta lea dál árvvoštallamin Sámedikki vuosttaš vahku maŋimuš
Samerettseminaret i Oslo President Aili Keskitalo deltok i panelet til Samerettsgruppen ved Det juridiske fakultet, Universitetet i Tromsø, som ble arrangert den 17.01.2018 på Samisk hus i Oslo.
Sámeriekteseminára Oslos Presideanta Aili Keskitalo searvvai Romssa universitehta, juridihkalaš dieđagotti Sámeriektejoavkku panelii, mii lágiduvvui 17.01.2018 Oslos.
Arrangementet ble holdt i lys av Nesseby-saken som ble behandlet i Høyesterett i denne tidsperioden.
Dáhpáhus dollojuvvui Unjárgga-ášši čuovggas, maid Alimusriekti meannudii dán áigodagas.
President Aili Keskitalo fortalte om status i Sametingets rettighetsarbeid, og hvilke utfordringer Sametinget ser fremover.
Presideanta Aili Keskitalo muitalii Sámedikki riektebarggu stáhtusa birra, ja makkár hástalusaid Sámediggi oaidná boahtteáigái.
Staten mot Jovsset Ante Sara i Høyesterett President Aili Keskitalo fulgte saken Staten mot Jovsset Ante Sara i Norges Høyesterett om et pålegg om reintallsreduksjon.
Stáhta Jovsset Ante Sara vuostá Alimusrievttis Presideanta Aili Keskitalo čuovui ášši Stáhta Jovsset Ante Sara vuostá Norgga Alimusrievttis, boazologu unnideami geatnegahttimis.
Den 21.12.2017 falt avgjørelsen der Høyesterett fant under dissens 4-1 at et vedtak om å redusere reinflokken til 75 dyr var gyldig.
21.12.2017 mearriduvvui Alimusrievttis diseansa 4-1 vuolde ahte boazologu geahpedanmearrádus 75 eallái gusto.
President Aili Keskitalo hadde et møte med Sara i Karasjok den 31.01.2018 for å få informasjon om Saras vurdering av den videre prosessen om eventuelt å ta saken til internasjonale menneskerettighetsorganer.
Keskitalos lei čoahkkin Sarain Kárášjogas 31.01.2018 oažžun dihtii dieđuid Sara árvvoštallama birra viidáset prosessii ahte áigot go doalvut ášši riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuođaorgánaide.
Sametinget har rapportert om saken til FNs Menneskerettighetskomité i forbindelse med at Norge skal eksamineres av komiteen om forpliktelsene knyttet til FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter.
Sámediggi lea raporteren ášši birra ON Olmmošvuoigatvuođakomiteai dan oktavuođas go komitea áigu eksamineret Norgga ON siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid ON konvenšuvnna geatnegasvuođaid oktavuođas.
Det skjer den 14.- 15.03.2018 i Genève. Sametingsrådet legger opp til å møte FNs Menneskerettighetskomité i forkant av denne høringen.
Dat dáhpáhuvvá Genevas 14.- 15.03.18. Sámediggeráđis lea áigumuš deaivvadit ON Olmmošvuoigatvuođakomiteain ovdal dán gulaskuddama.
Høyesterettssaken om Langesundforbindelsen Den 28.11.2017 kom Høyesteretts dom i saken mellom Troms fylkeskommune og Reinøya reinbeitedistrikt.
Alimusriekteášši Langesund-oktavuođa birra 28.11.2017 bođii Alimusrievtti duopmu áššis Romssa fylkagieldda ja Ráinná orohaga gaskka.
Saken gjaldt spørsmål om vedtak av Langesundforbindelsen er ugyldig fordi det ikke ble foretatt konsekvensutredning.
Ášši guoskkai mearrádussii Langesund-oktavuođa birra ahte dat ii leat gustovaš danne go ii leat dahkkojuvvon váikkuhaniskančielggadus.
Høyesteretts flertall tok ikke endelig stilling til om konsekvensutredning var nødvendig etter det dagjeldende regelverket fordi en eventuell feil uansett ikke kunne hatt betydning for de vedtak kommunestyret traff.
Alimusrievtti eanetlohku ii dahkan loahpalaš oainnu dan birra ahte dárbbašuvvui go váikkuhaniskančielggadus daláš njuolggadusaid mielde danne go vejolaš boasttuvuođas dattetge ii livčče lean mearkkašupmi gielddastivrra dahkan mearrádusaide.
Sametingsrådet har i etterkant hatt møte med Reinøya reinbeitedistrikt, og har rapportert saken til FNs Menneskerettighetskomite.
Sámediggeráđis lea maŋŋá leamaš čoahkkin Ráidná orohagain, ja lea raporteren ášši birra ON Olmmošvuoigatvuođakomiteai.
Staare 2018 President Aili Keskitalo holdt hilsningstale under den offisielle åpningen av Staare 2018 på samenes nasjonaldag.
Staare 2018 Presideanta Aili Keskitalo doalai dearvuođasáhkavuoru Staare 2018 almmolaš rahpamis Sámi álbmotbeaivvi.
Det samme gjorde de andre sametingspresidentene, FNs spesialrapportør for urfolks rettigheter og Sveriges kulturminister.
Nu dahke maiddái eará sámedikkiid presideanttat, ON álgoálbmogiid vuoigatvuođaid erenoamášdieđiheaddji ja Ruoŧa kulturministtar.
Staare 2018-uken feiret 100 års jubileet for det første samiske landsmøtet på svensk side av Sápmi som fant sted i Staare/Östersund.
Staare 2018 lei vuosttaš sámi riikkačoahkkima Ruoŧa bealde mii dollojuvvui Staares, 100 jagi ávvudeapmi.
President Aili Keskitalo deltok også på plenumsåpningen for Sametinget i Sverige.
Presideanta Aili Keskitalo searvvai maiddái Ruoŧa beale sámedikki dievasčoahkkima rahpandilálašvuhtii.
9.2 Samisk samarbeid Mål for innsatsområdet: · Samisk språk, kultur og samfunnsliv bevares og utvikles både innenfor den enkelte nasjonalstat og på tvers av statsgrensene.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi giella, kultuvra ja servodateallin gozihuvvojit ja ovddiduvvojit sihke ovttaskas nationála stáhta siskkobealde ja stáhtarájáid rastá.
Norsk-svensk reinbeitekonvensjon President Aili Keskitalo deltok i møte med Sametinget i Sverige, Svenske Samers Riksforbund, Reineierforbundet og Norske Reindriftsamers Landsforbund i Oslo 30.01.2018, om videre fremdrift i arbeidet med å få ratifisert norsk-svensk reinbeitekonvensjon.
Norgga-Ruoŧa boazoguohtonkonvenšuvdna Presideanta Aili Keskitalo searvvai čoahkkimii Ruoŧa beale Sámedikkiin, Ruoŧa Sámiid Riikkaservviin, Renägarförbundet servviin ja Norgga Boazosámiid Riikaservviin Oslos 30.01.2018, Norgga-Ruoŧa boazoguohtunkonvenšuvnna ratifiserenbarggu ovdáneami birra.
Partene ble enige om å be statene ta initiativ til et felles møte for å orientere om videre fremdrift i arbeidet.
Bealit sohpe ahte bivdit stáhtaid váldit álgaga oktasaš čoahkkimii ja čilget barggu ovdáneami birra.
Presidentene møtte også de samiske partene i Staare 07.02.2018, der de ble enige om å opprettholde dette ønsket og at Sametinget i Sverige videreformidler dette til regjeringen i Sverige.
Presideanttat deaivvadedje maiddái sámi beliiguin Staares 07.02.2018, ja sohpe bisuhit dán sávaldaga ja ahte Ruoŧa beale Sámediggi gaskkusta dán viidáseappot Ruoŧa ráđđehussii.
Styremøter i Samisk parlamentarisk råd Det er avholdt fire styremøter i perioden.
Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivračoahkkimat Áigodagas leat dollojuvvon njeallje stivračoahkkima.
Styret for Samisk parlamentarisk råd (SPR-S) har gitt en felles prinsipiell uttalelse angående en mulighetsstudie for jernbaneforbindelse mellom Finland og Norge.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi (SPR-S) lea addán oktasaš prinsihpalaš cealkámuša mii guoská čađahaniskamii ruovdemáđija oktavuođas Suoma ja Norgga gaskka.
Transportministeren i Finland og Samferdselsministeren i Norge er blitt enige om å gjennomføre en mulighetsstudie for jernbaneforbindelse mellom Finland og Norge.
Suoma Johtalusministtar ja Norgga Johtalusministtar leaba soahpan čađahit čađahaniskama ruovdemáđija oktavuođas Suoma ja Norgga gaskka.
Samisk parlamentarisk råd ber regjeringene i Finland og Norge å se til at sametingene i de to land gis full informasjon og fullt ut deltar og konsulteres om gjennomføringen av planlagt mulighetsstudie for jernbaneforbindelse mellom Finland og Norge.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi bivdá Suoma ja Norgga ráđđehusaid fuolahit ahte sámedikkiide dán guovtti riikkas addojuvvojit ollislaš dieđut ja ollásit servet ja konsulterejuvvojit plánejuvvon čađahaniskamis ruovdemáđija oktavuođas Suoma ja Norgga gaskka.
Samisk parlamentarisk råd ber om at regjeringene i Finland og Norge virker til at dette skjer som en samordnet prosess med sametingene i Finland og Norge.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi bivdá ahte Suoma ja Norgga ráđđehusat váikkuhit dan ahte čađahuvvo oktiiordnejuvvon proseassa Suoma ja Norgga sámedikkiiguin.
Styret for Samisk parlamentarisk råd har støttet Samerådets ønske om å nominere Runar M. Balto som Arktisk regions kandidat til posisjonen som Co-Chair for urfolkscaucus i forbindelse med partsmøtene/Conference of the Parties (COP) under FNs rammekonvensjon om klimaendring (Klimakonvensjonen)/United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC).
Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivra lea dorjon Sámiráđi sávaldaga ja lea nomineren Runar M. Balto árktalaš guovllu evttohassan álgoálbmogiid joavkku oktasaš sáhkajođiheaddjin beliid konferánssas (COP) Ovttastuvvan našuvnnaid dálkkádatrievdamii guoski soahpamuša (UNFCCC) vuolde.
Styret for Samisk parlamentarisk råd har i samarbeid med Samerådet sendt et brev til Disneyforetaket angående foretakets anvendelse av samisk kultur i egen markedsføring.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi lea ovttas Sámiráđiin sádden reivve Disney-fitnodahkii dan birra movt fitnodat geavaha sámi kultuvrra iežas vuovdaleamis.
Saken er første gang behandlet av Samisk parlamentarisk råds plenum 22.09.2016 og styret har fått i oppdrag å arbeide videre med saken.
Ášši lea vuosttaš gearddi meannuduvvon Sámi Parlamentáralaš Ráđi dievasčoahkkimis 22.09.2016 ja stivra lea ožžon bargun bargat áššiin viidáseappot.
Styret for Samisk parlamentarisk råd har gitt en uttalelse angående arbeidet med en Nordisk Samekonvensjon.
Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivra lea addán cealkámuša bargui Davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain.
Framforhandlet forslag til Nordisk samekonvensjon ligger til sametingene for behandling.
Šiehtaduvvon evttohus Davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas lea sámedikkiin meannuduvvomin.
Statsrådene kan ikke underskrive konvensjonsforslaget og gå videre med en ratifikasjonsbehandling før et samtykke foreligger fra alle tre sameting.
Stáhtaráđit eai sáhte vuolláičállit konvenšuvdnaevttohusa ja bargat viidáseappot ratifiseremiin ovdal go buot golbma sámedikki lea miehtan evttohussii.
Styret for Samisk parlamentarisk råd vedtok i sak SPR s30/2017 blant annet følende: «Samisk parlamentarisk råd ønsker å få foretatt noen svært få, men for oss likevel viktige endringer av forslaget til konvensjonstekst».
Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivra mearridii áššis SPR s30/2017 earret eará ná: «Samisk parlamentarisk råd ønsker å få foretatt noen svært få, men for oss likevel viktige endringer av forslaget til konvensjonstekst».
Uttalelsen er forelagt de respektive landenes myndigheter.
Cealkámuš lea ovddiduvvon guoskevaš riikkaid eiseválddiide.
Sametingets delegasjon til Samisk parlamentarisk råd (SPR-N) Sametingets delegasjon til Samisk parlamentarisk råd (SPR-N) har 15.01.2018 valgt nye medlemmer til Arbeidsgruppen for Urfolk i Barentssamarbeidet/Working Group of Indigenous Peoples (WGIP), Regjeringens Europapolitiske forum og Samisk parlamentarisk råd og Samerådets felles organ for forvaltning og utvikling av samiske nasjonale symboler.
Sámi Parlamentáralaš Ráđi Sámedikki delegašuvdna (SPR-N) Sámi Parlamentáralaš Ráđi Sámedikki delegašuvdna (SPR-N) lea 15.01.2018 válljen ođđa lahtuid álgoálbmogiid bargojovkui (WGIP), Ráđđehusa Eurohpa politihkalaš forumii ja Sámi Parlamentáralaš Ráđđái ja Sámiráđi oktasaš orgánii sámi nationála symbolaid hálddašeamis ja ovddideamis.
Piera Heaika Muotka er valgt som fast medlem i WGIP, med Inger Eline Eriksen Fjellgren som varamedlem.
Piera Heaika Muotka lea válljejuvvon WGIP fásta lahttun, ja Inger Eline Eriksen Fjellgren fas várrelahttun.
Bjørn Thomas Åhrén er valgt som fast medlem til felles organ for forvaltning og utvikling av samiske nasjonalsymboler, med Ann Karin Kvernmo som vara.
Bjørn Thomas Åhrén lea válljejuvvon oktasaš orgánii sámi nationála symbolaid hálddašeami ja ovddideami birra fásta lahttun ja Ann Karin Kvernmo fas várrelahttun.
Ronny Wilhelmsen og Cecilie Hansen er valgt som faste medlemmer i Europapolitisk forum.
Ronny Wilhelmsen ja Cecilie Hansen leaba válljejuvvon fásta lahttun Eurohpápolitihkalaš forumii.
Elisabeth Erke og Runar M. Balto er vararepresentanter.
Elisabeth Erke ja Runar M. Balto leaba várrelahtut.
9.3 Nordområdene Mål for innsatsområdet: · En bærekraftig utvikling for folkene som bor i nord.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Ceavzilis ahtanuššan davvin ássi álbmogiidda.
Barents miljøvernministermøte i Vadsø Sametingsrådet holdt åpningsinnlegget på det 13. Barents miljøvernministermøte i Vardø 29.11.2017. Norge overleverte da sitt formannskap til Sverige.
Barents birasgáhttenministariid čoahkkin Čáhcesullos Sámediggeráđđi lea doallan rahpansáhkavuoru 13. Barents birasgáhttenministariid čoahkkimis Čáhcesullos 29.11.2017. Norga guđii iežas ovdagotti Ruŧŧii.
I innlegg problematiserte Sametingsrådet planer om ny jernbane fra Finland gjennom Sápmi til kysten av Norge.
Sáhkavuorus problematiserii Sámediggeráđđi ođđa ruovdemáđija plánaid birra Suomas Sámi čađa Norgga riddui.
Nobels fredspris. President Aili Keskitalo representerte Sametinget under utdelingen av Nobels fredspris 2017 som gikk til den internasjonale kampanjen for forbud mot atomvåpen (ICAN).
Nobela ráfibálkkašupmi. Presideanta Aili Keskitalo ovddastii Sámedikki Nobela 2017 ráfibálkkašumi juohkimis, maid oaččui atomavearjjuid vuostálastima riikkaidgaskasaš kampánja (ICAN).
I den forbindelse var president Aili Keskitalo deltaker i panelet på Nobels fredspris forum 10.- 13.12.2017, hvor det var en tverrfaglig diskusjon og refleksjon om urfolks rettigheter i sammenheng med sosial rettferdighet og miljøvern, koblet opp mot betydningen for internasjonal fred og sikkerhet.
Dan oktavuođas searvvai presideanta Aili Keskitalo Nobela ráfibálkkašumi foruma panelai 10.- 13.12.2017, mas lei fágaidgaskasaš ságastallan ja reflekšuvdna álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra sosiála vuoiggalašvuođa ja birasgáhttema oktavuođas, čadnojuvvon oktii riikkaidgaskasaš ráfi ja sihkarvuođa deaŧalašvuhtii.
Nordnorsk råd Sametingsrådet fortalte om Sametingets internasjonale arbeid på det utvidete møtet i Nordnorsk råd i Tromsø den 10.01.2018. Hovedfokuset var på kultursamarbeid i Barentsregionen, og urfolks roller i Arktisk råd.
Davvinorgga ráđđi Sámediggeráđđi muitalii Sámedikki riikkaidgaskasaš barggu birra dan viiddiduvvon Davvinorgga ráđi čoahkkimis Romssas 10.01.2018. Váldofokus lei Barentsguovllu kulturovttasbargui, ja álgoálbmogiid rollaide Árktalaš ráđis.
9.4 Urfolks rettigheter Mål for innsatsområdet: · FNs erklæring om urfolks rettigheter er implementert i lovverk og praktisk politikk.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · ON álgoálbmotvuoigatvuođajulggaštus lea heivehuvvon láhkadahkosiin ja geavatlaš politihkas.