pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har varslet at de vil oversende Sametinget utkast til en rapport om problemstillinger knyttet til etablering av én budsjettpost til Sametinget.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lea dieđihan ahte áigot Sámediggái sáddet raportaárvalusa daid čuolmmaid birra mat lea čadnon bušeahttapoastta ásaheapmái Sámediggái.
Det er uklart om departementet mener dette også gir grunnlag for drøftinger om ordninger eller prosedyrer for budsjetteringen til Sametinget og andre samiske formål.
Lea eahpečielggas oaivvildago departemeanta ahte dat sáhtášii maid leat vuođđun digaštallamis ortnegiid dahje vugiid bušeteremii Sámediggái ja eará sámi ulbmiliidda.
Sametingsvalgundersøkelsen
Sámediggeválgaiskkadeapmi
Sametinget har utlyst anbudskonkurranse for sametingsvalgundersøkelsen 2017.
Sámediggi lea almmuhan fálaldatgilvvu 2017 sámediggeválgaiskkadeapmái.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har gitt en særbevilgning til Sametinget i 2016 og Sametingsrådet legger til grunn at vedtaket fra sametingsmeldingen om forskning og høyere utdanning følges opp av departementet.
Gielda ja ođasmahttindepartemeanta lea 2016:s juolludan sierra ruđaid Sámediggái, ja sámediggeráđđi atná vuođđun ahte departemeanta lea čuovvolan mearrádusa sámediggedieđáhusas dutkama ja alit oahpu birra.
I meldingen heter det at: «Det er derfor av stor betydning at det gjennomføres en systematisk valgforskning for sametingsvalgene.[…
Dieđáhusas čuožžu ahte: Danne lea hui deaŧalaš čađahit systemáhtalaš válgadutkama sámediggeválggaid várás.[…
] Finansieringen av sametingsvalgundersøkelser må fra og med valget i 2017 inn i Sametingets rammebudsjett for å sikre nødvendig forutsigbarhet og forankring av en systematisk sametingsvalgforskning.
] Sámediggeválgaiskkademiid ferte 2017 válggaid rájes ruhtadit Sámedikki rámmabušeahtas vai dan sáhtášii plánet ja čatnat systemáhtalaš sámediggeválgga dutkamii.
» I konkurransegrunnlaget er det tatt forbehold om Stortinget og Sametingets budsjettvedtak.
” Fálaldatgilvvus lea Stuorradikki ja Sámedikki bušeahttamearrádus biddjojuvvon eaktun.
Sametingsrådet vil komme tilbake til dette i forbindelse med forslag til innstilling til sametingsbudsjett.
Sámediggeráđđi áigu máhccat dán áššái go evttoha sámediggebušeahta.
Forsoningskonferansen til Samisk kirkeråd
Sámi girkoráđi soabadankonferánsa
Sametingspresidenten åpnet og deltok samisk kirkeråds konferanse om «Forsoningsprosesser og urfolk: Sannhet, helbredelse og endring».
Sámediggepresideanta rabai Sámi girkoráđi konferánssa «Forsoningsprosesser og urfolk: Sannhet, helbredelse og endring» (Soabadanproseassat ja eamiálbmogat: Duohtavuohta, buorideapmi ja rievdan) ja oassálasttii dan.
Nettverksbygging og kompetanseheving var sentralt.
Fierpmádathuksen ja gelbbolašvuođalokten lei guovddážis.
Man møtte tidligere kommisjonsmedlem fra forhenværende Sannhets og forsoningskommisjonen (Canada) og fikk innblikk i dets arbeid, utfordringer og hvordan man håndterte kommisjonsoppgavene og –rollen.
Doppe beasai deaivat ovddeš duohtavuođa ja soabadankommišuvnna miellahtu (Canada) ja oahpásmuvvat sin bargui, hástalusaide ja dasa mo sii gieđahalle kommišuvdnabargguid ja -rolla.
Møte med organisasjonen «utsatt mann»
Čoahkkin «Utsatt mann» organisašuvnnain
Sametingsrådet møtte 23. juni organisasjonen “Utsatt mann”.
Sámediggeráđđi deaivvai 23.06.2016 “Utsatt mann” organisašuvnna.
Utsatt mann er ei brukergruppe av menn som har vært utsatt for seksuelle overgrep.
“Utsatt mann” lea joavku mas leat mielde albmát geat leat illástuvvon seksuálalaččat.
Til møtet hadde Sametingsrådet invitert ulike institusjoner i Sápmi, for å ha en debatt og sette søkelys på temaet.
Čoahkkimii lei sámediggeráđđi bovden iešguđet ásahusaid Sámis digaštallan ja čalmmustan dihte dán fáttá.
Konklusjonen på møtet var at det er utfordringer i det samiske samfunn i forhold til tabu om temaet, manglende kunnskap i hjelpeapparat og lite undervisningsmateriell på samisk språk om temaet.
Čoahkkima konklušuvdnan lei ahte sámi servodagas leat hástalusat fáttá “tabu” geažil, veahkkeapparáhta váilevaš dieđuid geažil ja váilevaš oahppoávdnasiid geažil fáttá birra sámegillii.
Sametingsrådet vil fortsette å ha kontakt med organisasjonen Utsatt mann i arbeidet mot seksuelle overgrep i det samiske samfunn.
Sámediggeráđđi áigu boahtteáiggis doallat oktavuođa “Utsatt mann” organisašuvnnain barggustis seksuálalaš illásteami vuostá sámi servodagas.
Faglig analysegruppe for samisk statistikk
Sámi statistihka fágalaš analysajoavku
Evalueringen av faglig analysegruppe har blitt fulgt opp gjennom møter med KMD Sami og sekretær for Faglig analysegruppe den 20 mai 2016.
Fágalaš analysajoavkku evalueren lea čuovvoluvvon čoahkkimiin GBD Sámiin ja Fágalaš analysajoavkku čálliin miessemánu 20. b. 2016.
På møte ble følgende diskutert:
Čoahkkimis digaštallojuvvui:
Nye utnevninger av medlemmer
Ođđa miellahtuid nammadeapmi
Analysegruppa sin rolle som verktøy i den årlige budsjettdialogen mellom Sametinget og regjeringen
Analysajoavkku rolla bargoneavvun Sámedikki ja ráđđehusa jahkásaš gulahallamis bušeahta birra
Mulig forbedringspunkter knyttet til prosessen med innspill om temaer som analysegruppa kan behandle i de årlige rapportene fra Sametinget og departementene.
Vejolaš buoridančuoggát go guoská prosessii evttohit fáttáid maid analysajoavku sáhtášii gieđahallat Sámedikki ja departemeanttaid jahkásaš raporttain
Samarbeid mellom Faglig analysegruppe og Sametinget i forbindelse med lansering av Samiske Tall forteller 9
Ovttasbargu Fágalaš analysajoavkku ja Sámedikki gaskka Sámi logut muitalit 9 almmuheamis
Mulighet for større vektlegging av kapittel med hoved utviklingstrekk i rapportene særlig med tanke for bruk i budsjettprosessen
Vejolašvuohta eambbo deattuhit kapihttaliid main leat váldo ovdánanmearkkat raporttain, earenoamážit bušeahttaproseassa geavaheamis
Analysegruppas muligheter til å engasjere personer fra forskningsinstitutter
Analysajoavkku vejolašvuohta bargguide engašeret dutkaninstituhtaid olbmuid
Mulighet for mer ressurser til kjøp av statistikk fra SSB – det er et stort behov
Vejolašvuohta oažžut eanet ruđaid SSB:s oastit statistihka – lea hui stuorra dárbu
Faglig analysegruppe for samisk statistikk oppnevnes av KMD og Sametinget i fellesskap.
GOD ja Sámediggi nammadit ovttas Sámi statistihka fágalaš analysajoavkku.
Oppnevning vil skje i løpet av oktober 2016.
Nammadeapmi dáhpáhuvvá golggotmánus 2016.
Foreløpig lanseringsdato for Samiske tall forteller 9 er satt til november.
Sámi logut muitalit 9 gaskaboddosaš almmuhanbeaivi lea mearriduvvon skábmamánnui.
Samisk Arkiv
Sámi arkiiva
Sametingsrådet og Riksarkivaren gjennomførte konsultasjonsmøter 13. mai i Kautokeino og 17. august i Oslo om organiseringen av Samisk Arkiv.
Sámediggeráđđi ja Riikkaarkivára čađahedje konsulterenčoahkkimiid miessemánu 13. b. Guovdageainnus ja borgemánu 17. b. Oslos Sámi arkiivva organiserema birra.
Begge parter er enige om at Samisk Arkiv skal være en egen enhet direkte underlagt Riksarkivaren i Arkivverkets nye organisasjonsstruktur.
Goappašat bealit oaivvildit ahte Sámi arkiiva galgá arkiivadoaimmahaga ođđa organiserenstruktuvrras leat sierra ovttadahkan njuolga Riikkaarkivára vuolde.
Partene er også enige om en felles målsetning om å styrke Samisk Arkiv for å ivareta arbeidet og ansvaret med et samisk riksdekkende arkiv.
Bealit leat maid ovttaoaivilis oktasaš áigumuššii nannet Sámi arkiivva barggustis doaimmahit barggu ja ovddasvástádusa sámi riikaviidosaš arkiivan.
Samisk Arkiv har en viktig rolle for å forvalte og ta vare på den felles samiske hukommelse.
Sámi arkiivvas lea deaŧalaš rolla oktasaš sámi muittuid hálddašeamis ja fuolaheamis.
Det har vært gjennomført tre konsultasjoner til sammen om organiseringen av Samisk Arkiv i Arkivverket.
Leat čađahuvvon oktiibuot golbma konsultašuvnna Sámi arkiivva organiserema birra arkiivadoaimmahagas.
Konsultasjonsprosessen har vært konstruktiv i forhold til å komme frem til en omforent løsning for Samisk Arkiv.
Konsulterenproseassa lea leamaš buorre ovttamielalaš čovdosa gávdnamis Sámi arkiivii.
Saken legges frem for Sametingets plenum i uke 39, 28.-30.september i år for tilslutning til organiseringen av Samisk Arkiv.
Ášši ovddiduvvo Sámedikki dievasčoahkkimii 39. vahkus, čakčamánu 28. – 30. b. oažžun dihte doarjaga Sámi arkiivva organiseremii.
Sametingsrådet har invitert Riksarkivaren til Karasjok for å overvære plenumsbehandlingen av Samisk Arkiv.
Sámediggeráđđi lea bovden Riikkaarkivára Kárášjohkii čuovvut Sámi arkiivva gieđahallama dievasčoahkkimis.
Sametingets plenum - 026/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 026/16
Saken påbegynt 28.09.16 kl. 09.10 Votering Det ble ikke votert over saken.
1 6 dii. 09.10. Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
Sametingsrådets beretning om virksomheten tas til orientering.
Sámediggi váldá Sámediggeráđi doaibmadieđáhusa dán doaibmaáigodagas diehtun.
Behandling av saken ble avsluttet 28.09.16 kl. 12.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 28.09.16 dii. 12.10.
Ášši/Sak 027/16
Ášši 027/16
Forslag 1: Representant John Kappfjell, Ap
Evttohus 1: Áirras John Kappfjell, BB
Forslag 2: Representant Vibeke Larsen, Ap
Evttohus 2: Áirras Vibeke Larsen, BB
Forslag 3: Representant Vibeke Larsen, Ap
Evttohus 3: Áirras Vibeke Larsen, BB
Forslag 4: Representant Ronny Wilhelmsen, Ap
Evttohus 4: Áirras Ronn y Wilhelmsen, BB
Forslag 5: Representant Geir Are Winther, FrP
Evttohus 5: Áirras Geir Are Winther, Ovd dádusbellodat
Forslag 6: Representant Sandra Márjá West, NSR
Evttohus 6: Áirras Sandra Márjá Šest, NSR
Forslag 7: Representant Piera Heaika Muotka, NSR
Evttohus 7: Áirras Piera Heika Muotka, NSR
Forslag 8: Representant Torbjørg Leirbakken, Árja
Evttohus 8: Áirras Torbjørg Leirbakken, Árja
Forslag 9: Representant Inger Eline Eriksen, Árja
Evttohus 9: Áirras Inger Eline Eriksen, Árja
Forslag 10: Representant Beaska Niilas, NSR/SáB
Evttohus 10: Áirras Beaska Niillas, NSR/SáB
Forslag 1: Representant John Kappfjell, Ap Helsetjeneste for tamrein
Evttohus 1: Áirras John Kappfjell, BB Dearvvašvuođabálvalus bohccuid várás
Den seneste utviklingen i utbredelsen av Chronic Wasting Disease viser at det vil være nødvendig med etablering av landsomfattende helsetjeneste for tamrein.
Maŋimus áiggi Chronic Wasting Disease nammasaš dávdda leavvan čájeha ahte lea dárbu ásahit riikkaviidosaš dearvvašvuođabálvalus bohccuid várás.
Det er stor fare for at smittsomme sykdommer kan bli spredt med økt menneskelig reiseaktivitet over landegrensene og over kontinentene, ofte er kjæledyr verter for smitte som kan overføres til viltet i utmarka.
Njoammudávddat sáhttet álkit leavvat go olbmot mátkkoštit eanet ja eanet riikkarájáid ja nannámiid rastá, dávjá leat biebmoeallit mat njoamuhit dávddaid meahccefuođđuide.
Innen andre primærnæringer har man bygd opp helsetjenester i husdyrholdet og i oppdrettsnæringen.
Eará vuođđoealáhusain lea ásahuvvon dearvvašvuođabálvalus šibitdoalus ja biebmanealáhusas.
Innen disse næringene kan man vise til gode erfaringer med disse helsetjenestene.
Dáin ealáhusain sáhttet čájehit buriid vásáhusaide dáiguin dearvvašvuođabálvalusaiguin.
Veterinærinstituttet sammen med Mattilsynet er de organer som er tilsynsmyndighet med hensyn til dyrehelsetilstanden generelt.
Šibitdoavtterinstituhtta ovtta Biebmobearráigeahčuin leat dat orgánat main lea bearráigeahččanváldi elliiddearvvašvuođain oppalaččat.
En helsetjeneste for rein vil kunne gi næringen råd i hvordan håndtere forekommende trusler, samtidig som helsetjenesten kan bidra med kompetanse innen forskning relatert til sykdommer på rein.
Dearvvašvuođabálvalus bohccuid várás sáhttá rávvet ealáhusa mo dustet daid áitagiid mat čuožžilit, seammás go dearvvašvuođabálvalus sáhttá veahkehit dainna gelbbolašvuođain mii sis lea dutkamis boazodávddain.
Som et forebyggende tiltak kan en helsetjeneste for tamrein kunne forhindre katastrofer innen næringen.
Dearvvašvuođabálvalus bohccuid várás sáhttá eastadeaddji doaibmabidjun eastadit roasuid ealáhusas.
Vi anmoder sametingsrådet til å ta initiativ til opprettelse av en ordning med helsetjeneste for tamrein.
Mii ávžžuhit sámediggeráđi váldit álgaga dearvvašvuođabálvalusa ásahemiin bohccuid várás.
Forslag 2: Representant Vibeke Larsen, Ap Samisk pressestøtte
Ev t tohus 2: Áirras Vibeke Larsen, BB Sámi preassadoarjja
I forskriften til tilskudd til samiske aviser står følgende: - Tilskuddet til samiske aviser og samisk språklige avissider skal legge til rette for demokratisk debatt, meningsdanning og språkutvikling i det samiske samfunnet.
Sámi aviissaid doarjaga láhkaásahusas čuožžu ná: -Tilskuddet til samiske aviser og samisk språklige avissider skal legge til rette for demokratisk debatt, meningsdanning og språkutvikling i det samiske samfunnet (Doarjja sámi aviissaide ja sámegielat aviisasiidduide galgá láhčit demokráhtalaš digaštallamiidda, oaivillonuhemiide ja giellaovddideapmái sámi servodagas).
Avisene er viktige byggesteiner i et demokrati og samiske aviser har i tillegg en språkdimensjon som skal ivaretas.
Aviissat leat demokratiija deaŧalaš geađgejuolgin ja sámi aviissain lea dasa lassin gielladimenšuvdna mii galgá fuolahuvvot.
Den samiske pressestøtten skal ikke bare være tilstede for debatt, men også bidra til språkutvikling i det samiske samfunnet.
Sámi preassadoarjja ii galgga dušše leat digaštallama várás, muhto galgá maiddái váikkuhit giellaovddideapmái sámi servodagas.
Vi har 3 samiske skriftspråk hvorpå 2 skriftspråk er henvist til å få 4 % av den samiske pressestøtten.
Mis leat 3 sámi čállingiela mas 2 čállingiela eai oaččo eanet go 4 % sámi preassadoarjagis.
Det sier seg selv at det neppe blir et stort bidrag til sør- og lulesamisk debatt- og språkutvikling med 4 %.
Dalle lea čabu čielggas ahte das ii leat stuorra veahkki lulli- ja julevsámi digaštallan- ja giellaovddideapmái 4 proseanttain.
Det vil heller ikke bli mer debatt- og språkutvikling totalt i Sápmi om andelen til lule- og sørsamisk økes uten at potten i seg selv øker.
Ii ge šatta eanet digaštallan- ja giellaovddideapmi oktiibuot Sámis jus oassi julev- ja lullisámegillii lasihuvvo almmá ieš rámma lasiheami hága.
Samtidig med språkdimensjonen ser vi at samisk presse også har behov for å bidra til debatt på ulike digitale plattformer.
Lassin gielladimenšuvdnii mii oaidnit ahte sámi preassa maid dárbbaša váikkuhit digaštallamii iešguđet digitála vuođđovuogádagain.
I dag gis støtte bare til papiraviser, mens trenden viser at også Sápmi i større og større grad benytter seg av digitale plattformer for å lese nyheter og bidra i samfunnsdebatten.
Dál addojuvvo doarjja dušše bábiraviissaide, muhto ovdáneapmi manná dan guvlui ahte maiddái Sápmi eanet ja eanet geavaha digitála vuođđovuogádagaid ođđasiid lohkamii ja servodatdigaštallamii searvamii.
De økonomiske rammevilkårene for samiske aviser må økes samtidig som det må gis rom for nyutvikling også for de samiske avisene.
Sámi aviissaid ekonomalaš rámmaeavttut fertejit lasihuvvot seammás go maiddái sámi aviissat fertejit beassat searvat ođđaovddideapmái.
Vi anmoder sametingsrådet å bidra til at vi får en samisk pressestøtte som er anno 2016 både med hensyn til den digitale utviklingen og våre 3 likeverdige skriftspråk.
Mii ávžžuhit sámediggeráđi váikkuhit dasa ahte mii oažžut sámi preassadoarjaga mii lea heivehuvvon vuođđalohkui 2016 sihke digitála ovdáneami dáfus ja min 3 dásseárvosat čállingiela dáfus.
Áillohaš-senter Sápmis fremste multikunstner, pioneren blant scenejoikere, moderne samisk forfatterskap, dramaturgi og en ofelaš på filmlerretet - Nils Aslak Valkeapää - etterlot oss et rikt ettermæle som i dag utgjør en betydelig del av vår kunstneriske kulturarv.
Áillohaš- guovddáš Sámi njunuš multidáiddár, álgojalgejeaddji lávdejuigiid gaskkas, ođđaáiggi sámi girječálli, dramaturga ja filbmaofelaš – Nils Aslak Valkeap ää – guđii midjiide rikkes gudnemuittu mii dál lea stuorra oassi min dáiddalaš kulturárbbis.
En del av denne kulturarven etterlot Áillohaš til én av hans hjemplasser, Kautokeino, der ikke bare Påskefestivalen og Sámi Grand Prix står i hans navn - men også 33 akrylmalerier og 16 fotografier som Áillohaš i sin tid ga som gave til Kautokeino kommune.
Oasi dán kulturárbbis guđii Áillohaš ovtta su ruovttubáikái, Guovdageidnui, gos ii dušše Beassášfestivála ja Sámi Grand Prix leat su namas – muhto maiddái 33 akrylanjuohtama ja 16 fotografiija maid Áillohaš eallináiggistis skeŋkii Guovdageainnu suohkanii.
Arbeiderpartiet er kjent med at Kautokeino kommune pr. idag mangler lokaliteter for utstilling av disse verkene, og at kommunen heller ikke har den nødvendige konserveringsfaglige kompetansen til å sikre og forvalte verkene på en trygg nok måte.
Bargiidbellodaga dieđuid mielde eai leat Guovdageainnu suohkanis dál čájáhuslanjat dáidda dahkosiidda, ii ge suohkanis leat dárbbašlaš konserverenfágalaš gelbbolašvuohta fuolahit ja hálddašit dahkosii doarvái dohkálaš vuogi mielde.
For å sikre maleriene for fremtiden har kommunen sett seg tvunget til å pakke maleriene ned i magasin inntil man finner en løsning der verkene igjen kan stilles ut for publikum.
Sihkkarastin dihtii njuohtamiid boahtteáigái lea suohkan ferten páhkket njuohtamiid vuorkái dassážiigo gávnnahit mo dahkosiid fas sáhtášii čájehit álbmogii.
Arbeiderpartiet mener at sikringen og formidlingen av Áillohaš' sin kunstneriske arv angår hele det samiske samfunnet, og at det er urimelig å forvente at én enkelt kommune alene skal bære kostnadene av forvaltning og eventuell utstilling av maleriene.
Bargiidbellodat oaivvilda ahte Áillohačča dáiddalaš árbbi sihkkarastin ja gaskkusteapmi guoská olles sámi servodahkii, ja ahte lea eahpegovttolaš vuordit ahte ovttaskas suohkan okto galgá guoddit goluid njuohtamiid hálddašeami ja vejolaš čájeheami oktavuođas.
Arbeiderpartiet ber derfor sametingsrådet gå i dialog med Kautokeino kommune, Finnmark fylkeskommune, FeFo, RDM og andre aktuelle parter med mål å sikre finansiering av forvaltningen og drøfte investeringstiltak som er nødvendige for å ta vare på Áillohaš samlingen.
Danne bivdá Bargiidbellodat sámediggeráđi gulahallat Guovdageainnu suohkanii, Finnmárkku fylkkagielddain, FeFo:in, RDM:in ja eará guoskevaš beliiguin dainna áigumušain ahte sihkkarastit hálddašeami ruhtadeami ja digaštallat investerendárbbuid Áillohačča čoakkáldaga áimmahuššama oktavuođas.
Arbeiderpartiet er kjent med at et eget Áillohaš-senter tidligere er foreslått samlokalisert med det nye bygget til Nasjonalteateret Beaivváš, en løsning som vi mener kan være verdt å se nærmere på.
Bargiidbellodaga dieđuid mielde lea sierra Áillohaš-guovddáš ovdal evttohuvvon seamma vistái go Beaivváš Sámi Našunálteáhter, čoavddus maid min mielas lea veara árvvoštallat.
Strategisk fiskeripolitisk utvalg Etter oppfølgingen av «NOU 2008: 5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark» (kystfiskeutvalget) har de som er bosatt i sjøsamiske områder fått en lovfestet rett til fiske.
Strategalaš guolástuspolitihkalaš lávdegoddi Maŋŋá NOU 2008: 5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark» (Vuoigatvuohta guolástit mearas olggobealde Finnmárkku – riddoguolástuslávdegoddi) čuovvoleami lea láhka sidjiide geat orrot mearrasámi guovlluin nannen vuoigatvuođa guolástit.
Samtidig ble det opprettet Fjordlinjer med forbud for fartøy over 15 meter å fiske innenfor disse linjene.
Seammás ásahuvvojedje “vuotnalinját” maid siskkobealde ii leat fatnasiiguin mat leat guhkitgo 15 mehtera lohpi bivdit.
Disse tiltakene sammen med et tilleggskvantum på 3000 tonn torsk («Helga» kvota) i sjøsamiske områder har gjort sitt til å sikre både rekruttering og tilgang på fisk i Finnmark og i deler av Troms og Nordland.
Dát doaibmabijut leat ovttas 3000 tonna stuoru lassi dorskeeriin mearrasámi guovlluin (Helga-earri) leat leamaš mielde sihkkarastimin sihke rekruterema ja guolástanlobi Finnmárkkus ja osiin Romssas ja Norlánddas.
Arbeiderpartiet har i Sametinget flere ganger etterlyst oppfølging av sjøsamiske rettigheter og fiskeripolitiske spørsmål.
Bargiidbellodat lea máŋgii ohcalan čuovvoleami mearrasámi vuoigatvuođain ja guolástuspolitihkalaš gažaldagain Sámedikkis.
Disse spørsmålene henger nøye sammen, fordi bosetting i sjøsamiske områder avhenger av tilgang på arbeid og arbeidsplasser.
Dát gažaldagat gullet hui lávga oktii danne go ássan mearrasámi guovlluin lea dan duohken fidnego barggu ja leatgo bargosajit.
Her har fiskeri alltid vært bærebjelken, noen steder i kombinasjon med andre næringer som for eksempel jordbruk.
Dáppe lea guolli álo leamaš guovddáš eallinvuođđu, muhtun báikkiin lotnolassii eará ealáhusaiguin nugo ovdamearkka dihte eanadoaluin.
Det er viktig å legge til rette for økt verdiskaping innen de tradisjonelle primærnæringene.
Lea deaŧalaš oččodit eanet árvoháhkama árbevirolaš vuođđoealáhusain.
Samtidig er det helt nødvendig å legge til rette for ny næringsvirksomhet for å sikre bosetting i samiske kyst- og fjordområder.
Dasto lea maid hui dárbu oažžut áigái ođđa ealáhusdoaimmaid sihkkarastin dihte ássama sámi riddo- ja vuotnaguovlluin.
Langs kysten ser vi at trålerne ikke leverer fisken til industrien, selv om de har en plikt til å levere til utvalgte steder.
Mii oaidnit rittus ahte trolárat eai buvtte guliid industriijai vaikke dain lea geatnegasvuohta buktit dihto báikkiide.
Også her har Arbeiderpartiet tatt dette opp i Sametinget, men det ble ikke gjort noe før etter gjentatte henvendelser fra Sametingets talerstol.
Maiddái dán gažaldaga lea Bargiidbellodat lokten Sámediggái, muhto áššiin ii dahkkojuvvon mihkkege ovdalgo Sámedikki sárdnestuolus máŋgii ohcaluvvui čuovvoleapmi.
Det er viktig at Sametinget er aktiv og tydelig overfor pliktkommisjonen.
Lea deaŧalaš ahte Sámediggi lea aktiiva ja čielggas "Pliktkommišuvnna" ektui.
Sametinget må være tydelig på at kommisjonen må utforme forslag til et regelverk som er i samsvar med leveringspliktens hensikt.
Sámediggi ferte čielgasit gáibidit ahte kommišuvdna galgá hábmet njuolggadusevttohusa mii dávista guollebuktingeatnegasvuođa áigumušaide.
Vi må kreve at trålkonsesjoner med leveringsplikt, fysisk lander fisken til de tilgodesette steder.
Mii fertet gáibidit ahte trolakonsešuvnnat main lea guollebuktingeatnegasvuohta, buktet guliid dohko gosa galget.
Hvis dette ikke følges opp skal trålkvoten trekkes inn slik at andre fartøygrupper kan overta kvoten med leveringsforpliktelsene.
Jus dan eai daga galgá trolaearri váldojuvvot ruovttoluotta vai eará fatnasat sáhtte oažžut eari oktan guollebuktingeatnegasvuođain.
Fjordlinjer er etablert og Fjordfiskenemda har begynt sitt virke.
Vuotnalinját leat ásahuvvon ja Fjordfiskenemnda (vuotnaguolástusnammagoddi) lea doaibmagoahtán.
Arbeiderpartiet fremmet en ny sak om å utvikle en politikk for denne nye forvaltningspraksisen.
Bargiidbellodat ovddidii ođđa ášši politihka ovddideami birra dán ođđa hálddašangeavahussii.
Dette forslaget ble delvis avvist fra et flertall i Sametinget.
Dán evttohusa Sámedikki eanetlohku hilggui belohahkii.
Sametinget bør også arbeide for at den nedre lengdegrensen for adgang til kongekrabbefisket oppheves, og at sjølaksefisketidene utvides i kommende sesonger.
Sámediggi galggašii maid dan ala bargat ahte gomihit vuolimus guhkkodatráji gonagasreappá bivdolobi ektui, ja ahte viiddidit mearraluossabivddu áiggiid boahttevaš bivdduin.
Jeg mener også det er behov for å se på hvordan man kan øke verdiskapingen av fjord- og kystfisket.
Mu oaivvildan maid dárbun árvvoštallat mo vuotna- ja riddoguolásteami árvoháhkama sáhtášii lasihit.
Dette kan gjøres ved å forsterke satsingen på fersk fisk og kvalitet gjennom kvotebonusordninger, produktutvikling og merkevarebygging, turisme, taredyrking og tarehøsting ol.
Dan sáhtášii dahkat go eanet vuoruhivččii varas guliid ja kvalitehta earrebonusortnega, buvttaovddideami ja mearkagálvohuksema, turismma, deabbogilvima ja deabbočoaggima bokte.
Sist, men ikke minst bør Sametinget engasjere seg i spørsmål knyttet til fjordøkologi og havmiljø.
Dasto lea hui deaŧalaš Sámediggái bidjat searaid áššiide mat gusket vuotnaekologiijai ja mearrabirrasii.
Vår nære historie har vist hvor hardt sjøsamene rammes når økologien endrer seg, slik vi så etter selinvasjonen, kråkebolleinvasjonen og kongekrabbens ankomst.
Min lagas historjá čájeha man garrasit ekologiijarievdan váikkuha mearrasápmelaččaid, nugo oinniimet maŋŋá njuorjoinvašuvnna, gáranasruitoinvašuvnna ja gonagasreappá leavvama.
Det er også store utfordringer knyttet til klimaendringene og forsuring av havet.
Leat maid stuorra hástalusat čadnojuvvon dálkkádatrievdamiidda ja mearrasuvrumii.
Bestandssituasjonen for sjøfuglene og store mengder plast i havet er også noe som må sees på.
Mearralottiid lohku ja ollu plastihkka mearas leat maid bealit maid galggašii geahčadit.
Forvaltningsmyndigheten av ressursene i havet må kunne vurdere disse momentene sett fra et samisk/nordlig perspektiv, og vurdere om en større del av forvaltningen burde vært flyttet til samiske områder.
Mearraresurssaid hálddašaneiseválddit galggašedje árvvoštallat dáid čuoggáid sámi/davviriikkalaš perspektiivva vuođul, ja árvvoštallat iigo stuorát oassi hálddašeamis galggašii sirdojuvvot sámi guovlluide.
På dette grunnlaget fremmer jeg forslag om å nedsette et strategisk fiskeripolitisk utvalg for å jobbe opp mot Regjering og Storting med saker som gjelder sjøsamiske forhold som fiskeri, rettigheter og sikring av bosettingen. Gjerne sammen med de nordnorske fylkeskommunene og samiske fjord- og kystkommuner.
Dáinna vuođuin mun evttohan ásahit strategalaš guolástuspolitihkalaš lávdegotti man bargun lea ovddidit Ráđđehussii ja Stuorradiggái áššiid mat gusket mearrasámi diliide nugo guolásteapmi, vuoigatvuođaid ja ássama sihkkarastin, áinnas ovttas Davvi-Norgga f ylkkagielddaiguin ja s á mi vuotna- ja riddogielddaiguin.
Forslag 5: Representant Geir Are Winther, FrP
Evttohus 5: Áirras Geir Are Winther, Ovddádusbellodat
Bedre målretting av tiltak For at det offentliges tjenesteyting skal være rasjonell og effektiv, og sametingets virkemiddelapparat mer målrettet, er det viktig for besluttende organer å ha best mulig informasjon om virkemidlenes målgrupper.
Ulbmileappo doaibmabijut Vai almmolaš bálvalusfállan galgá doaibmat jierpmálaččat ja beaktilit, ja sámedikki váikkuhangaskaoapmeapparáhta doaibmat ulbmileappo, de lea deaŧalaš mearridanorgánaide ahte sis leat nu buorit dieđut go vejolaš váikkuhangaskaomiid ulbmiljoavkkuid birra.
Sametingets politikk innenfor språkforvaltning lider under det faktum at det ikke finnes oversikt over hvor mange som faktisk snakker samisk i Norge.
Sámedikki politihkka giellahálddašeamis lea dat váilivuohta ahte eat gostege oainne gallis duođas hállet sámegiela Norggas.
Med bedre innsikt i dette vil sametingets og øvrig offentlig forvaltnings tjenesteyting bli både mer rasjonell og mer effektiv.
Buoret dieđuid vuođul dan birra šattašii sámedikki ja almmolaš hálddašeami bálvalusfállan muđui sihke jierpmáleabbon ja beaktileabbon.
I Finland skaffes slik informasjon ved en enkel avkryssing på selvangivelsen, der alle innbyggere oppgir sitt morsmål.
Suomas háhket dakkár dieđuid ovttageardánis russema bokte iešdieđáhussii, masa buot ássit almmuhit eatnigielaset.
Enten det er norsk, samisk, urdu eller arabisk.
Leš dal, dárogiella, sámegiella, urdu vai arábialašgiella.
Fremskrittspartiet vil derfor be rådet fremme sak for sametinget om hvordan slik informasjon kan fremskaffes.
Danne bivdá Ovddádusbellodat ráđi ovddidit áššin sámediggái dan birra mo dakkár dieđuid sáhttá háhkat.
Forslag 6: Representant Sandra Márjá West, NS R Samiske barns rett til samiskundervisning Høsten er igjen tiden for skolestart.
Evttohus 6: Áirras Sandra Márjá West, NSR Sámi mánáid riekti sámegieloahpahussii Čakčat leat fas áigi álgit skuvlii.
Og også denne høsten hører vi at samiske barn ikke får den undervisningen de har rett til.
Ja maiddái dán čavčča gullat mii ahte sámi mánát eai oačču dan oahpahusa mii lea sin riekti.
Samiske barn kommer til skoler som ikke har forberedt samiskundervsining for de.
Sámi mánát bohtet skuvllaide mat eai leat ráhkkanan sidjiide sámegieloahpahusa.
De kommer til tomme klasserom, tomme bokh yller og fulle timeplaner hvor samisk ikke fikk plass – ikke denne høsten heller.
Sii bohtet guoros luohkkálanjaide, guoros girjehilduide ja dievas diibmoplánaide gosa sámegieloahpahus ii čáhkan – ii dán ge čavčča.
Nå er vi i slutten av september, barna har gått på skole i nesten syv uker.
Mii leat dál čakčamánu loahpas, mánát leat vázzán skuvla measta čieža vahkku.
Enkelte skoler har enda ikke klart å sette i gang samiskundervisningen.
Muhtin skuvllat eai leat velge nagodan bidjat johtui sámegieloahpahusa.
Selv om det i fjor var akkurat likedan, og året før der og året før der igjen.
Vaikko diibmá lei justa seamma ášši, ja jagi dan ovdal ja jagi dan ovdal fas.
Hvor mange undervisningstimer har barna mistet så langt?
Galle oahppodiimmu leat mánát massán dán rádjái?
Får de noensinne tilbake denne undervisningen?
Ožžotgo goassige ruovttoluotta dan oahpahusa?
Hvor lenge orker foreldrene å ta denne kampen?
Man guhkká vedjet váhnemat ráhčat?
Hver høst starter på samme måte.
Juohke čakča álgá justa seamma láhkai.
Det er en vanesak at foreldre og barn må kjempe for å få samiskundervisning.
Lea jo dáhpi ahte sámegieloahpahusa ovdii fertejit váhnemat ja mánát rahčat.
Det er nesten slik at man blir sjokkert om alt er i orden i forhold til samiskeundervisning første skoledag.
Lea measta nu ahte olmmoš hirpmahuvvá jus buot lea ortnegis sámegieloahpahusain vuosttas skuvlabeaivvi.
Sametinget må bruke alle krefter på å endre denne situasjonen, slik at samiske barns rettigheter bevares.
Sámediggi ferte geavahit buot návccaid rievdadit dán dili vai sámi mánáid riekti seaillušii.
Forslag 7: Representant Piera Heaika Muotka, NSR Identifisering og kartlegging av samiske rettigheter Troms og sørover
Evttohus 7: Áirras Piera He a ika Muotka, NSR Sámi vuoigatvuođaid identifiseren ja kárten Romssa fylkka rájes lulás
For snart ni år siden, 3. desember 2007, overleverte Samerettsutvalget II sin utredning NOU 2007: 13 Den nye sameretten.
Fargga ovcci jagi áigi, juovlamánu 3. b. 2007, geigii Sámi vuoigatvuođalávdegoddi II čielggadusas NOU 2007: 13 Den nye sameretten.
Etter at høringsrunden ble avsluttet har lite skjedd i saken.
Maŋŋá gulaskuddama ii leat olus dáhpáhuvvan áššis.
NSR er bekymret over at behandlingen av Den nye sameretten ikke går fremover, og ønsker at prosessen med å sluttføre Samerettsutvalget II sitt forslag starter opp igjen.
NSR lea fuolastuvvan go Ođđa sámerievtti meannudeapmi ii ovdán, ja háliida ahte proseassa Sámi vuoigatvuođalávdegotti II evttohusa válmmasteapmi álggahuvvo fas.
Nå må arbeidet med å identifisere og kartlegge samiske rettigheter komme i gang, slik at vi endelig kan få en anerkjennelse av samiske rettigheter i områdene fra Troms og sørover.
Dál ferte sámi vuoigatvuođaid identifiseren ja kárten álggahuvvot, vai mii viimmat oažžut dohkkehuvvot sámi vuoigatvuođaid Romssa fylkka rájes lulás.
Dokumenteringen og kartleggingen av samisk bruk av land og vann haster.
Lea hoahppu duođaštit ja kártet mo sámit leat geavahan eatnamiid ja čáziid.
Tradisjonelt har kunnskap mellom samer blitt overlevert muntlig.
Árbevirolaččat lea máhttu sápmelaččaid gaskkas fievrriduvvon njálmmálaččat.
Det vil si at fortellingen om det samiske samfunnet, våre slekters historie, og kunnskapen om vårt folks bruk av våre land- og havområder har i stor grad blitt bevart og videreført gjennom fortellertradisjoner.
Dat mearkkaša ahte muitalusat sámi servodagaid, min buolvvaid historjá, ja máhttu dan birra mo min álbmot lea geavahan eana- ja mearraguovlluid lea eanaš seailluhuvvon ja fievrriduvvon viidáseappot muitalanárbevieruid bokte.
Dermed vil grunnlaget for rettighetsavklaringer vedrørende samiske bruks- og eierrettigheter hovedsakelig bestå av muntlige rettskilder, og dette er kunnskap som gjerne de eldste i våre samfunn besitter.
Danne gávdno vuoigatvuođačielggademiid vuođđu sámi geavahan- ja eaiggáduššanvuoigatvuođaid birra eanaš njálmmálaš riektegálduin, ja dát lea máhttu mii eanaš min servodagaid boarrásepmosiin lea.
Det fremgår av muntlige kilders natur at vi er avhengige av å registrere og dokumentere kildeberetningene for at kunnskapsgrunnlaget kan brukes i framtiden.
Njálmmálaš gálduid luondu lea ahte mii dárbbašit registreret ja duođaštit gáldomuitalusaid vai sáhttit máhttovuođu geavahit boahtteáiggis.
Dersom informanter dør, risikerer man også at viktige rettskilder og kunnskapen om allerede eksisterende rettigheter forsvinner.
Go informánttat jápmet, de sáhttá maid geavvat nu ahte jávká riektegáldu ja máhttu daid vuoigatvuođaid birra mat mis leat juo dál.
Derfor må det allerede nå iverksettes et arbeid med å samle inn og dokumentere samers historiske bruk av land og vann fra Troms og sørover.
Danne ferte dál juo čohkket ja duođaštit sámiid eatnamiid ja čáziid historjjálaš geavaheami Romssa fylkka rájes lulás.
Det finnes allerede en veileder utarbeidet av Finnmarkskommisjonen for egen, frivillig eller lokal innsamling av muntlige kilder.
Mis lea juo bagadus maid Finnmárkokommišuvdna lea ráhkadan dasa mo sáhttá ieš, eaktodáhtolaččat dahje báikkálaččat čohkket njálmmálaš gálduid.
Det er viktig at Sametinget bidrar til å spre informasjon om denne veilederen, men også støtte opp om og oppmuntre lokale prosesser for innsamling av muntlige kilder vedrørende samisk bruk av land- og havområder – for eksempel gjennom lokale samiske institusjoner, foreninger, og lignende.
Lea deaŧalaš ahte Sámediggi lea mielde juohkimin dieđuid dán bagadusa birra, muhto maiddái doarjut ja movttiidahttit báikkálaš proseassaid njálmmálaš gálduid čohkkema várás dan birra mo sámit leat geavahan eana- ja mearraguovlluid - ovdamearkka dihtii báikkálaš sámi ásahusaid, servviid ja sullasaččaid bokte.
Reguleringen av krabbefisket i Finnmark Norsk regulering av kongekrabbefiske i Finnmark er svært uforutsigbar og fiskerne vet aldri hva de kan vente seg.
Reabbábivddu reguleren Finnmárkkus Norgga gonagasreabbábivddu reguleren Finnmárkkus ii leat einnostahtti ja guolásteaddjit eai goassege dieđe mii lea vuordimis.
Reglene er i dag at en fisker skal ha brutto omsetning på fisk tilsvarende kr 100 000 for å kunne ha 100 % krabbekvote.
Otná njuolggadusaid mielde galgá guolásteaddjis brutto vástevaš dienas 100 000 ru. guolásteamis jus galgá sus 100 % reabbáearri.
Nå foreslår Fiskarlaget Nord og Norges Fiskarlag å endre dette omsetningskravet til kr 500 000.
Dál evttoheaba Fiskarlaget Nord ja Norgga Guolástussearvi rievdadit dán vuovdingáibádusa gitta 500 000 ruvdnui.
Dette vil stenge ute flere samiske fiskere som hovedsaklig driver med småskalafiske.
Dát rievdadus goarida sámi guolásteddjiid mat eatnasiin sis leat smávvaskáláguolásteaddjit.
Samtidig er det er fremmet et forslag til endring av forskrift som vil åpne for at alle båter i Finnmark under 15 meter vil kunne fiske kongekrabbe øst for 26 grader øst (Nordkapp).
Dasto vel lea ovddiduvvon evttohus rievdadit láhkaásahusa mii rahpá ahte buot fatnasat Finnmárkkus mat leat vuollel 15 mehtera sáhttet bivdit gonagasreabbá oarjelis 26 gráda oarjjás (Nordkáhpa).
Denne åpningen av nye fiskere vil redusere totalkvoten pr fartøy for de som har fiskerett øst for Nordkapp.
Dát ođđa guolásteddjiide ráhpan unnida juohke fatnasii olleseari sidjiide geain lea guolástus riekti oarjjabealde Nordkáhpa.
Árja påpeker at krabbefisket var en kompensasjon til de fiskere som kongekrabben var til størst ulempe for.
Árja cuiggoda ahte reabbábivdu lei kompensašuvdna daidda guolásteddjiide maidda gonagasreabbá leai stuorimus goarádussan.
Árja ber Sametingsrådet utarbeide sak for Sametinget hvor reguleringen av kongekrabbefisket er tema.
Árja bivdá Sámediggeráđi hábmet ášši Sámediggái gos gonagasreabbá reguleren lea fáddán.
Sámedikki áŋgiruššan verddevuođa doalahit dan nammii ahte eastadit riidduid. Árja er bekymret da det i Porsanger har oppstått konflikt mellom reindriftssamer og bygdebefolkningen.
Sámedikki áŋgiruššan verddevuođa doalahit dan nammii ahte eastadit riidduid Árja fuolastuvvá go gullá ahte Porsáŋggus leat bohciidan riiddut badjeolbmuid ja báikeolbmuid gaska.
Bygdebefolkningen f.eks. i Goarahat området forteller at reinen beiter nå i området der den ikke har beitet før og at reindriftssamene har ført rein over på øyene uten å kommunisere om dette med bygdebefolkningen.
Báikki olbmot omd. Goarahat-guovllus muitalit ahte dál guhtot bohccot doppe gos ovdal eai leat guhton ja ahte badjeolbmot lea dolvon bohccuid sulluide gulakeahttá báikeolbmuin.
Dette har innflytelse på bygdebefolkningens tradisjonelle tiltak og arbeid, da de på disse områder har saubukker på beite og der plukker de egg, multer, bær osv.
Dát váikkuha báikeolbmuid árbevirolaš doaimmaid go sii leat dáid guovlluide luoitán vierccaid guohtumii ja doppe mannen, lubmen, sarren jna.
Árjja er av den formening at Sametinget må finne tiltak for å unngå slike konflikter.
Sámediggi ferte Árjja mielas gávdnat gaskaomiid mat eastadit dákkár riidduid.
Vi mener at Sametinget må engasjere seg for å vitalisere verdde-skap (verddevuohta) på nye måter, slik at verdde-skap kan styrke felleskapet på samme måte som tidligere.
Mii oaivvildat ahte Sámediggi gálggašii áŋgiruššat verddevuođa vuođu ealáskahttit ođđa hámis, nu ahte verddevuohta sáhttá nannet oktavuođaid seamma láhkai go ovdal.
Et tiltak kan være at det i hvert distrikt opprettes høringsorganer mellom reindriftssamene og bygdebefolkningen.
Okta čoavddus livčče ásahit juohke guohtunguvlui gulaskuddanorgána badjeolbmuide ja báikeolbmuide.
Et slikt ordning kan også være en god start for Sametingets fremtidige intensjon om forvaltning av reindrift.
Dákkár ortnet livčče maiddái buorre álgu Sámedikki boahttevaš áigumuššii hálddašišgoahtit boazodoalu.
God samarbeid mellom samiske næringer er veldig viktig for samiske næringers framtid.
Nana ovttasbargu sámi ealáhusaid gaskka lea hirbmat dehálaš sámi ealáhusaid boahtteáigái.
Verdde-skap er grunnsteinen i det samiske samfunnet og alle politiske områder i Sametinget bør være inneforstått med det.
Verddevuohta lea geađgejuolgi Sámi servvodagas ja galggašii vuhtiiváldot buot politihkalaš surggiin Sámedikkis.
Vi foreslår at Sametinget fremmer sak der det vurderes hvordan verdde-skap kan styrkes og opprettholdes i de forskjellige samfunnsområdene.
Mii evttohat ahte Sámediggi ovddida ášši gos árvvoštallá mo nannet ja seailluhit verddevuođa iešguđetge servvodatsurggiin.
Forslag 10: Representant Beaska Niilas, NSR/SáB Samisk støtte til Rock Siux Tribeii
Evttohus 10: Áirras Beaska Niillas, NSR /S áB Sámi doarjja Standing Rock Siux Tribeii.
På Standing Rock Siux Tribe jord er det våknet til engasjement som er blitt kjent over hele verden.
Standing Rock Siux Tribe eatnamiid ade lea čuožžilan lihkadus mii lea olahan miehtá máilmmi.
Dette engasjementet hat vekket oppmerksomhet, styrket urfolks kommunikasjon og
Dát lihkadus lea boktán fuomášumii, nannen eamiálbmogiid gulahallama ja
Sametinget bør komme med en sterk støtte til Standing Rock Siux folket i deres engasjement med å bevare deres jord.
Sámediggi berre cealkit nanu doarjaga Standing Rock Siux álbmogii sin várjaleamis eatnamiiddaset.
En slik støtte betyr mye for alle urfolkskonflikter.
Dákkár doarjja mearkkaša buot eamiálbmotdáistalemiidda.
NSR Ber plenumsledelsen fremme n y sak til plenum slik at et enstemmig Sameting kan utforme støttebrev som sendes til Standing Rock Siux Tribe.
NSR bivdá čoahkkinjođihangotti loktet ášši dievasčoahkkimii vai ovttajienalaš sámediggi ovttas hápmet doarjjareivve maid sáddet Standing Rock Siux Tribeii.
Forslag til tekst på brev fra Plenum:
Evttohus Dievasčoahkkimii reivvetekstii:
Sametinget viser til det foreliggende forslag til avtale mellom Norge og Finland om fisket i Tanavassdraget og tilhørende reguleringer
Sámediggi čájeha dálá soahpamuševttohussii gaskal Norgga ja Suoma Deanučázádaga guollebivddu ja dasa guoski muddemiid birra.
Sametinget avviser forslaget og de tilhørende reguleringer i sin helhet og viser i denne sammenheng til at man verken på norsk eller finsk side har klart å komme til enighet med Sametingene og lokale rettighetshavere.
Sámediggi hilgu evttohusa ja dasa guoski muddemiid ollásit ja čujuha dan oktavuođas dasa ahte eai Norgga eai ge Suoma bealde leat nagodan soahpat Sámedikkiiguin ja báikkálaš vuoigatvuođalaččaiguin.
Forslaget mangler derfor lokal forankring og legitimitet.
Danne váilu evttohusas báikkálaš čatnaseapmi ja lobálašvuohta.
Byrdefordelingen mellom lokale rettighetshavere og tilreisende fiskere er urimelig og hensyntar ikke eksisterende rettigheter.
Noađuheami juohku gaskal báikkálaš vuoigatvuođalaččaid ja olggobealde boahtán guollebivdiid lea eahpegovttolaš ii ge dat válde vuhtii dálá vuoigatvuođaid.
Det foreliggende forlag er i stedet i realiteten et inngrep i eksisterende rettigheter gjennom en forfordeling av ikke- rettighetshavere på bekostning av rettighetshavere.
Dát evttohus baicce rihkku dálá vuoigatvuođaid danne go dat addá ovddu eahpevuoigatvuođalaččaide ovddabealde vuoigatvuođalaččaid.
De ekspropriasjonsrettslige sider ved reguleringsforslaget er ikke utredet.
Bággolotnonrievttálaš bealit muddenevttohusa oktavuođas eai leat čielggaduvvon.
Sametinget viser til at en helt sentral målsetning for forhandlingene med Finland har vært at tilreisendes fiske skal reduseres mer enn lokalbefolkningens.
Sámediggi čájeha dasa ahte áibbaš guovddáš mihttomearri šiehtadallamiin Suomain lea leamaš ahte olggobealde boahtán guollebivdiid bivdu galgá geahpeduvvot eanet go báikkálaš olbmuid bivdu.
Det foreliggende reguleringsforslaget ivaretar ikke denne målsetningen da det i beste fall rammer lokale garn og stangfiskere, samt tilreisende turister likt.
Dálá muddenevttohus ii váldde vuhtii dán mihttomeari go dat buoremus dáhpáhusas čuohcá báikkálaš fierbme- ja stággooagguide, ja olggobealde boahtán turisttaide, seamma láhkai.
Dette er i seg selv et brudd på folkerettens regler om fisket som materielt kulturgrunnlag i tanadalen og på forhandlingsdelegasjonens egen instruks.
Dát lea iešalddis daid álbmotrievtti njuolggadusaid rihkkun ahte bivdu lea ávnnaslaš kulturvuođđu Deanuleagis, ja šiehtadallansáttagotti iežas rávvehusa rihkkun.
I følge tallmateriale fra lokale organisasjoner og TF rammer reguleringsforslaget faktisk de med de sterkest vernede rettighetene, hardest, både når det gjelder reduksjon i fisketid og reduksjon i antatt fangst.
Báikkálaš organisašuvnnaid ja TF loguid mielde han muddennjuolggadus čuohcá garrasepmosit sidjiide geain leat nannosepmosit suodjaluvvon vuoigatvuođat, sihke go guoská oaggunáiggi gáržžideapmái ja meroštallojuvvon sállaša geahpedeapmái.
Tilreisende fiskere, som ikke har noen rettigheter rammes mildere enn alle andre.
Olggobealde boahtán bivdiide, geain eai leat makkárge vuoigatvuođat, dat čuohcá láivvit go buohkaide earáide.
Det er en stor mangel ved reguleringsforslaget at dette ikke gjenspeiler den historiske utviklingen i fisket de siste tiår der særlig garnfiskerne frivillig har redusert sitt fiske betraktelig.
Stuorra váilevašvuohta muddenevttohusas lea ahte dat ii dávis bivddu historjjálaš ovdáneapmái maŋimus logijagi mas erenoamážit fierbmebivdit eaktodáhtolaččat leat geahpedan bivdduset mealgadit.
Antall garnfiskere har også gått betraktelig ned.
Fierbmebivdiid lohku lea maid njiedjan mealgadit.
I samme periode har turistfisket vokst ut av kontroll.
Seamma áigodagas lea turistabivdu lassánan mearehis láhkai.
Sametinget ser behovet for visse begrensninger i fisket i Tanavassdraget av hensyn til laksebestanden.
Sámediggi oaidná ahte dárbbašuvvojit muhtun gáržžideamit Deanučázádaga bivddus luossanáli vuhtiiváldima geažil.
Sametinget er derfor villige til å være med på å rydde opp i situasjonen, men dette må skje slik at vi kan få en løsning som har legitimitet blant rettighetshavere og lokalbefolkningen.
Dánne miehtá Sámediggi dasa ahte searvat dili njulgemii, muhto dat ferte dáhpáhuvvat dainna lágiin ahte mii oažžut dakkár čovdosa, man sihke vuoigatvuođalaččat ja báikkálaš álbmot atnet lobálažžan.
Samtidig må så vel prosess som løsning ligge innenfor udiskutable folkerettslige rammer.
Seammás ferte sihke proseassa ja čoavddus leat eahpitkeahttá álbmotrievttálaš rámmaid siskkobealde.
Sametinget tilråder derfor at forhandlingene så snart som mulig gjenopptas og at dette skjer gjennom et lokalt initiativ der rettighetshavere og kommuner på begge sider sammen utarbeider et videre forhandlingsgrunnlag som både ivaretar en bærekraftig tanalaksforvaltning og en rettferdig byrdefordeling.
Danne lea Sámedikki ráva ahte šiehtadallamat nu fargga go vejolaš álggahuvvojit fas ja ahte dat dáhpáhuvvá báikkálaš vuolgaga vuođul mas vuoigatvuođalaččat ja gielddat goappašiid bealde ovttas hábmejit viidáset šiehtadallanvuođu mii sihke fuolaha guoddilis Deanu luosa hálddašeami ja rehálaš noađuheami juogadeami.
Med rettferdig mener Sametinget her at rettighetshavernes ulike rettigheter må respekteres slik det følger av tanalovens §§4 og 5, og at reguleringer må skje slik at lokale rettighetshavere rammes mildere av reduksjonene i fisket enn tilreisende fiskere
Rehálašvuođain oaivvilda Sámediggi dás ahte vuoigatvuođalaččaid iešguđet vuoigatvuođat galget árvvusadnojuvvot nu mo boahtá ovdan Deanulága paragráfain 4 ja 5, ja ahte muddemat galget čađahuvvot nu ahte báikkálaš vuoigatvuođalaččaide čuhcet bivdogáržžideamit láivvit go olggobealde boahtán bivdiide.
Sametinget viser til at det allerede er kontakt mellom organisasjoner og rettighetshavere og at det er en reell vilje til forhandlinger, så lenge dette kan skje på egne og lokale premisser.
Sámediggi čujuha dasa ahte dál juo lea oktavuohta gaskal organisašuvnnaid ja vuoigatvuođalaččaid ja ahte lea duohta šiehtadallandáhttu, nu guhká go dat sáhttá čađahuvvot iežaset ja báikkálaš eavttuid vuođul.
Sametinget vil også trekke frem at sjølaksefiskerne på norsk side rammes indirekte av forslaget.
Sámediggi háliida maid váldit ovdan dan ahte mearraluossabivdiide Norgga bealde čuohcá evttohus eahpenjuolgga.
Sametingsrådet støtter sjølaksefiskernes krav om at også sjølaksefisket må synliggjøres i dette arbeidet og inngå i en rettferdig byrdefordeling, gjennom at sjølaksefiskernes synspunkter innhentes og at statlige myndigheter konsulterer med sjølaksfiskerne forut for at de reelle beslutninger om eventuelle reduksjoner i sjølaksefisket fattes.
Sámediggeráđđi doarju mearraluossabivdiid gáibádusa ahte maiddái mearraluoddabivdu ferte boahtit oidnosii dán barggus ja leat mielde rehálaš noađuheami juogadeamis, dainna lágiin ahte viežžat mearraluossabivdiid oainnuid ja ahte stáhta eiseválddit konsulterejit mearraluossabivdiid ovdal duohta mearrádusaid gáržžidit mearraluossabivddu.
Lokale fiskere har hatt og har fortsatt liten tillit til den statlige forvaltningen av elva, dette skyldes ulike forhold.
Báikkálaš guollebivdiin lea leamaš ja lea ain uhccán luohttámuš stáhta johkahálddašeapmái, iešguđet sivaid geažil.
En gjennomgående erfaring er at hver gang man har gått med på reduksjoner som man ble forespeilet var midlertidige, ble disse gjort permanente.
Čađat vásihuvvo ahte juohke háve go sii leat miehtan geahpedemiide mat galge lean gaskaboddasaččat, de dat leat dahkkojuvvon bistevažžan.
En annen stor mangel er at kompenserende tiltak er utelatt, om det er slik at man vurderer reguleringer som i realiteten er en overføring av rettigheter fra trinnhøyere rettigheter til turister uten rettigheter eller trinnlavere rettigheter slik som det lokale stangfisket, må inngripende myndigheter kompensere økonomisk for dette både direkte til skadelidende rettighetshaver, men også til TF som forvalter.
Nubbi stuorra váilevašvuohta lea ahte buhtadeaddji doaibmabijut eai leat váldojuvvon mielde. Jus lea nu ahte muddemat duohtavuođas árvvoštallojuvvojit leat vuoigatvuođaid sirdin bajitdási vuoigatvuođain turisttaide geain eai leat vuoigatvuođat dahje vuolitdási vuoigatvuođaid nu go báikkálaš stággooaggun, de fertejit muddedeaddji eiseválddit dan buhtadit ekonomalaččat sihke njuolgga vahátgillájeaddji vuoigatvuođalaččaide, muhto maiddái TF:ii hálddašeaddjin.
Dette følger av alminnelige ekspropriasjonsrettslige regler.
Dat čuovvu dábálaš bággolotnunrievttálaš njuolggadusain.
Sametinget understreker at på norsk side er det naturlig at det er særlig TF, som uavhengig rettighetshaverorgan, som er den nærmeste til å sikre at de løsninger som velges har den nødvendige lokale forankring og ivaretar lokale rettighetshaveres interesser i tilstrekkelig grad.
Sámediggi deattuha ahte Norgga bealde lea lunddolaš ahte TF, sorjjasmeahttun vuoigatvuođalašorgánan, lea dat mii lea lagamus sihkkarastit ahte dain čovdosiin mat válljejuvvojit, lea dárbbašlaš báikkálaš čatnaseapmi ja ahte dat fuolahit báikkálaš vuoigatvuođalaččaid beroštusaid doarvái bures.
Det er derfor av avgjørende betydning at avtalen og de tilhørende reguleringer er omforent med det til enhver tid sittende styre i TF.
Danne lea hui deaŧalaš ahte soahpamušas ja dasa gulli muddemiin lea doarjja dan TF stivrras mii áiggis áigái lea doaimmas.
Sametinget påpeker videre at forskningen på tanalaksen må styrkes gjennom økonomisk støtte fra statene.
Sámediggi čujuha viidáseappot ahte stáhtat fertejit doarjut ekonomalaččat Deanuluosa dutkama.