pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget og Fiskeridepartementet var enige om de aller fleste forvaltningstiltakene.
Sámediggi ja Guolástusdepartemeanta leat soahpan visot eanaš hálddašandoaibmabijuin.
I forslaget om å gi alle fiskerne i Finnmark tillatelse til å fiske kongekrabbe i det kvoteregulerte kongekrabbefisket øst for 26 grader Ø, ble det ikke oppnådd enighet.
Evttohusa ektui ahte addit buot guolásteddjiide Finnmárkkus lobi bivdit gonagasreappáid bivdoearreregulerejuvvon gonagasreabbábivddus nuortta bealde 26 gráda nuortan, ii šaddan ovttamielalašvuohta.
Sametinget ville se på virkningene av de siste års reguleringer i fiske etter kongekrabbe, før en åpnet for å slippe inn fiskere fra andre områder inn i fisket.
Sámediggi háliidii geahčadit makkár váikkuhusat maŋimuš jagiid reguleremiin gonagasreabbábivddus leat leamaš, ovdal go luoitit eará guovlluid guolásteddjiid bivdit.
Ettersom Fiskeridepartementet ikke var villig til å gå bort fra sitt standpunkt om at alle i Finnmark skulle få fiske kongekrabbe øst for 26 grader Ø, ble det ikke oppnådd enighet mellom Sametinget og Fiskeridepartementet.
Go Guolástusdepartemeanta ii lean mielas ahte buohkat Finnmárkkus galge beassat bivdit gonagasreappáid nuorttabealde 26 gráda nuortan, de ii šaddan ovttamielalašvuohta Sámedikki ja Guolástusdepartemeantta gaskka.
I forbindelse med Representantforslag 7 S (2016-2017) fra representantene Frank Bakke-Jensen og Oskar J. Grimstad i Stortinget, om å utvide områdeadgangen i det kvoteregulerte fisket etter kongekrabbe Stortinget, fremsatte Sametingsrådet kravet om å gjennomføre konsultasjon med Næringskomiteen i sin behandling av saken.
Ovddasteaddjievttohusa 7 S (2016-2017) oktavuođas Stuorradikki ovddasteddjiin Frank Bakke-Jensen ja Oskar J. Grimstad, gonagasreappáid guovllu bivdoearrebivddu viiddideami ektui, ovddidii Sámediggeráđđi gáibádusa ahte čađahuvvo konsultašuvdna Ealáhuslávdegottiin go dat meannuda ášši.
Stortingets næringskomité imøtekom ikke Sametingets forespørsel.
Stuorradikki ealáhuslávdegoddi ii vuhtii váldán Sámedikki sávaldaga.
Pliktkommisjonen (trålernes leveringsforpliktelser) Sametingsrådet har hatt konsultasjon med Fiskeridepartementet om Pliktkommisjonens arbeid.
Geatnegasvuohtakommišuvdna (troláriid buktingeatnegasvuođat) Sámediggeráđis lea leamaš konsultašuvdna Guolástusdepartemeanttain Geatnegasvuođa kommišuvnna barggu birra.
Konsultasjonene er per dags dato ikke ferdigstilt.
Otnáš nammii eai leat konsultašuvnnat gergejuvvon.
Åpen gruppe NVG-sild Sametingsrådet har hatt konsultasjon med Fiskeridepartementet om å avsette en egen Kystfiskekvote til åpen gruppe som fisker etter NVG-sild (norsk vårgytende sild).
Rabas joavku NVG-sallit Sámediggeráđis lea leamaš konsultašuvdna Guolástusdepartemeanttain sierra Riddobivdoeari ásaheamis rabas jovkui mii bivdá NVG-sallit mielde (norgga giđđagođđi sallit).
Årsaken er at samiske fiskere som fisker sild i åpen gruppe i 2017, har fått redusert sine kvoter samtidig som alle andre grupper har fått doblet sine kvoter.
Sivvan dasa lea go sámi guolásteddjiide, geat bivdet sallida rabas joavkkus 2017:s, leat unniduvvon bivdoearit seammás go eará joavkkut leat ožžon duppalit bivdoeriid.
Til grunn for Sametingsrådets krav om en egen Kystfiskekvote i sild, ligger det samme rettslige kravet som ligger til grunn for Kystfiskekvoten til åpen gruppe torsk.
Vuođđun Sámediggeráđi gáibádussii oažžut sierra Riddobivdoeari sallida várás, lea seamma rievttálaš gáibádus mii lea vuođđun Riddobivdoearis rabas joavku dorski.
Konsultasjonene er per dato ikke ferdigstilt.
Otnáš nammii eai leat konsultašuvnnat gergejuvvon.
6.3 Variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskapning og nyetableringer Sápmi næringshage Den 16. desember 2016 kunngjorde Sápmi næringshage at den var tatt opp i det ordinære Næringshageprogrammet til SIVA fra 2017.
Juovlamánu 16. b. 2016 dieđihii Sápmi ealáhusgárdi ahte lea váldojuvvon mielde SIVA dábálaš Ealáhusgárdeprográmmii jagi 2017 rájes.
Næringshagen eies i felleskap av fire kommuner og 15 bedrifter i eierkommunene Porsanger, Karasjok, Tana og Nesseby.
Ealáhusgárddi eaiggáduššet ovttas njeallje gieldda ja 15 fitnodaga eaiggátgielddain Porsáŋgu, Kárášjohka, Deatnu ja Unjárga.
Næringshagen skal jobbe frem vekst og innovasjon i Indre Finnmark regionen gjennom blant annet etablereroppfølging, nettverksbygging, kompetanseheving og oppfølging av enkeltbedrifter.
Ealáhusgárdi bargá ahtanuššamiin ja innovašuvnnain Sis-Finnmárkku regiovnnas earret eará ásaheaddjičuovvolemiin, fierpmádathuksemiin, gelbbolašvuođa buoridemiin ja čuovvolemiin ovttaskas fitnodagaid ektui.
Sametingsrådet mener at SIVA med dette har tatt en riktig beslutning.
Sámediggeráđi oaivila mielde lea SIVA dáinna lágiin váldán rivttes mearrádusa.
Sametingsrådet ønsker å bruke næringshagen som et sentralt verktøy for utvikling av bedrifter i samiske områder.
Sámediggeráđđi háliida geavahit ealáhusgárddi guovddáš gaskaoapmin fitnodagaid ovddideamis sámi guovlluin.
Sametinget har hatt møte med Sápmi næringshage i januar 2017, og vil fortsette dialogen med næringshagen.
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin Sápmi ealáhusgárddiin ođđajagimánus 2017, ja áigut joatkit gulahallama ealáhusgárddiin.
Samarbeidsavtalen med Innovasjon Norge Sametingsrådet prioriterer arbeidet med oppfølging av samarbeidsavtalen med Innovasjon Norge, med sikte på bedre samhandling om viktige samiske næringsretninger.
Ovttasbargošiehtadus Innovašuvdna Norggain Sámediggeráđđi vuoruha barggu čuovvulit ovttasbargošiehtadusaid Innovašuvdna Norggain, dainna áigumušain ahte buorebut ovttasdoaibmat deaŧalaš sámi ealáhussurggiid ektui.
Det har vært et møte mellom Sametinget og Innovasjon Norge Arktis som koordinerer avtalen i januar 2017, og begge parter er enige om å jobbe frem konkrete oppfølgingstiltak.
Sámedikki ja Innovašuvdna Norgga Árktis gaskka lea leamaš čoahkkin, mii oktiiordne šiehtadusa ođđajagimánus 2017, ja goappašat bealit leat ovttaoaivilis ahte bargat dan ala ahte oažžut konkrehta čuovvulandoaibmabijuid.
6.4 Samisk kulturnæring Sametingets satsing på kulturnæring fortsetter, og Sametinget har tildelt Kreativ Industri AS rammeavtale for å styrke forretningsferdighetene og nettverket til samiske kulturnæringsaktører i perioden 2017 - 2020.
6.4 Sámi kulturealáhusat Sámediggi joatká kulturealáhusaiguin áŋgiruššamiin, ja Sámediggái lea juolludan Kreativ Industri AS rámmašiehtadusa nannen dihtii fitnodatgálggaid ja fierpmádaga sámi kulturealáhusaktevrraid ektui áigodagas 2017 - 2020.
Sametinget har arbeidet med Kulturnæringskonferansen, som skal avholdes i Kautokeino i mars.
Sámediggi lea bargan kulturealáhuskonferánssain, mii dollojuvvo Guovdageainnus njukčamánus.
Sápmi Næringshage er ansvarlig for gjennomføring av konferansen.
Sápmi ealáhusgárddis lea ovddasvástádus konferánssa čađaheamis.
Samisk reiseliv Samiske reiseliv- og matprodusenter har gjort en betydelig innsats når det gjelder å tilby flere produkter, og det har blitt jobbet med profesjonalisering og markedsføring gjennom prosjektet Samisk Reiseliv.
Sámi mátkeealáhusat Sámi mátkeealáhus- ja biebmobuvttadeaddjit leat bargan ollu go guoská eanet buktagiid fállamii, ja lea bargojuvvon profešonaliseremiin ja márkanfievrridemiin Sámi Mátkeealáhusat prošeavtta bokte.
Sametinget har støttet opp om dette gjennom videreføring av prosjektet, som nå har fått finansiering.
Sámediggi lea dorjon dán prošeavtta vai dainna sáhttá jotkojuvvot, masa dál lea addojuvvon ruhta.
Sametingets rolle som politikkutvikler og bidragsyter er avhengig av et godt samarbeid mellom Sametinget og Landbruks- og matdepartementet (LMD), virkemiddelaktører og leverandører.
Sámedikki rolla politihkaovddideaddjin ja doarjjaaddin lea sorjavaš buori ovttasbarggus Sámedikki ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta(EBD), váikkuhangaskaomiid aktevrraid ja vuovdaleddjiid gaskka.
Sametingsrådet deltok på åpningen av International Grüne Woche, verdens største landbruks-, mat- og reiselivsmesse, sammen med LMD og næringsdelegasjonen.
Sámediggeráđđi searvvai Riikkaidgaskasaš Grüne Woche rahpamii, mii lea máilmmi stuorámus eanadoallo-, biebmo- ja mátkeealáhusmeassu, ovttas EDD:in ja ealáhusdelegašuvnnain.
Næringsdelegasjonen hadde flere samiske deltakere, som gav innspill til strategier fremover.
Ealáhusdelegašuvnnas ledje máŋga sámi searvi, geat adde rávvagiid strategiijan ovddos guvlui.
6.6 Virkeområdet for tilskudd til næringsutvikling (STN-området) Regional analyse for samisk område 2016 Telemarksforskning utarbeider årlig en analyse for Sametinget.
Telemarksforskning ráhkada jahkásaččat analysa Sámediggái.
Årets analyse som foreligger nå, viser at det har blitt færre arbeidsplasser i det samiske området siden 2000 både i offentlig og privat sektor.
Dán jagi analysa mii lea gárvvis dál, čájeha ahte bargosajit leat geahppánan sámi guovllus jagi 2000 rájes sihke almmolaš ja priváhta suorggis.
Også i 2015 var utviklingen i antall arbeidsplasser svakere i det samiske området enn ellers i landet.
Maiddái 2015:s lei bargosajiid lohku unnon sámi guovllus muđui riikka ektui.
Dette skyldes i stor grad skyldes at det er en overvekt av arbeidsplasser i bransjer som har nedgang i antall arbeidsplasser nasjonalt.
Dát boahtá váldoáššis das go bargosajit leat eanet dain surggiin main lohku lea unnon nationála dásis.
Samisk område har også hatt en nedgang i antall innbyggere.
Sámi guovllus leat maiddái geahppánan olbmot.
Selv om arbeidsplassutviklingen i næringslivet har vært svak i 2015, har næringslivet i det samiske området hatt en god vekst i den økonomiske verdiskapingen.
Vaikko bargosajit ealáhusain leat lassánan hui unnán 2015:s, de lea ealáhusain sámi guovllus leamaš buorre ahtanuššan ekonomalaš árvoháhkama ektui.
Produktiviteten i næringslivet har også blitt bedre.
Maiddái produktivitehta lea buorránan ealáhusain.
Det samiske området gjør det også bedre enn før når det gjelder nyetableringer og lønnsomhet.
Sámi guovllus leat maiddái ođđa ásaheamit ja gánnáhahttivuohta buorránan eanet go ovdal.
Rapporten er vedlagt beretningen.
Raporta lea dieđáhusa mielddusin.
7 Kultur Administrativt kontaktmøte med Kulturdepartementet Sametinget deltok på kontaktmøte med Kulturdepartementet fra 11. januar til 13. januar 2017 i Kautokeino og Karasjok.
Sámediggi searvvai gulahallančoahkkimii Kulturdepartemeanttain ođđajagimánu 11. b – 13. b. 2017 Guovdageainnus ja Kárášjogas.
Sakene som ble diskutert på møtet var blant annet budsjett og budsjettbehov, Tråante 2017, tilbakeføringsprosjektet Bååstede, status og oppfølging for ulike byggeprosesser, med mer. Det ble også avholdt et felles møte med Statsbygg.
Áššit maid birra ságastuvvui čoahkkimis ledje earret eará bušeahtta ja bušeahttadárbbut, Tråante 2017, Bååstede máhcahanprošeakta, iešguđege huksenproseassaid stáhtus ja čuovvoleapmi, jna. Dollojuvvui maiddái oktasaš čoahkkin Stáhta huksenfitnodagain.
Flere kulturinstitusjoner ble besøkt, slik som Samisk Arkiv, Internasjonalt Samisk Filminstitutt, Beaivváš Sámi Našunálateáhter, Samisk senter for samtidskunst og RiddoDuottarMuseat med kunstmagasinet.
Galledeimmet máŋga kulturásahusa nugo Sámi Arkiivva, Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmainstituhta, Beaivváš Sámi Našunálateáhtera, Sámi ođđaáiggedáidaga sámi guovddáža ja RiddoDuottarMuseat dáiddamagasiinnain.
Tråante 2017 Hovedkomiteen og styringsgruppen hadde et møte 9. januar 2017, der man diskuterte saker som status for jubileumsuka, tilstedeværelse og bidrag under jubileumsuka, markedsføring, akkreditering og frivillige.
Tråante 2017 Váldolávdegottis ja stivrenjoavkkus lei čoahkkin ođđajagimánu 9. b. 2017, gos ságastuvvui áššiid birra nugo ávvovahku stáhtus, leat mielde ja veahkehit ávvovahku áigge, márkanfievrrideapmi ja akkrediteren ja eaktodáhtolaččat.
Rune Kjenstad fra Trondheim kommune informerte om minnesmerket ved Stavne kirke, der prosjektet utformes av Sissel Berg.
Rune Kjenstad Troanddima gielddas muitalii muitomearkka birra Stavne girkus, man prošeavtta hábme Sissel Berg.
Oppsetting vil skje i september 2017.
Ceggen lea čakčamánus 2017.
Når det gjelder strategier for resten av jubileumsåret 2017, vil prosjektkontoret ved prosjektleder og Sametinget lage en strategi og informere styringsgruppa etter jubileumsuka i Tråante.
Go guoská strategiijaide loahppa ávvojahkái 2017, áigot prošeaktakantuvra prošeaktajođiheaddji bokte ja Sámediggi ráhkadit strategiija ja addit dieđuid stivrenjovkui maŋŋá Tråante ávvovahku.
Under møtet 9. januar ble det fra Hovedkomiteens side uttrykt at programmet for jubileumsuka i Tråante var svært omfangsrikt og med et godt innhold, og alle gledet seg til å ta del av feiringen fra 4. februar til 12. februar 2017.
Čoahkkimis ođđajagimánu 9. b. dovddahii Váldolávdegoddi ahte prográmma Tråante ávvovahkus lea hui viiddis ja das lea buorre sisdoallu, ja buohkat illudedje searvat ávvudeapmái guovvamánu 4. b. – 12. b. 2017.
Jubileumsåpningen på Torget i Trondheim i anledning åpningen av Tråante 2017 ble markert med kanonsalutt der både H.M Kong Harald, statsminister Erna Solberg, kulturminister Linda C. Helleland, kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner, landbruks- og matminister Jon Georg Dale, stortingspresident Olemic Thommesen og andre inviterte gjester fra Sápmi, det offentlige Sverige, Finland, Grønland og FN var tilstede.
Ávvovahku rahpan Torggas Troanddimis Tråante 2017 oktavuođas čalmmustuvvui kanonsáluhtain, gosa ledje čoagganan sihke Gonagaslaš Majestehta Gonagas Harald, stáhtaministtar Erna Solberg, kulturministtar Linda C. Helleland, gielda- ja ođasmahttinministtar Jan Tore Sanner, eanadoallo- ja biebmoministtar Jon Georg Dale, Stuorradikki presideanta Olemic Thommesen ja eará bovdejuvvon guossit Sámis, almmolaš Ruoŧŧa, Suopma, Ruonáeana ja ON.
Ordfører Rita Ottervik i Trondheim kommune åpnet feiringen.
Troanddima gieldda sátnejođiheaddji Rita Ottervik rabai doaluid.
Statsminister Erna Solberg fordømte fornorskningspolitikken og måten det norske samfunnet har behandlet samene på i sin åpningstale.
Stáhtaministtar Erna Solberg dubmii rahpansáhkavuorustis dáruiduhttinpolitihka ja vuogi movt norgga servodat lea láhtten sámiiguin.
Tråante 2017 er en markering av 100 års kamp for samisk demokrati, rettferdighet og mangfold.
Tråante 2017 čalmmustii 100 jagi dáistaleami sámi demokratiija, rievttalašvuođa ja girjáivuođa beali.
I jubileumsuken i Trondheim ble over 120 arrangementer avviklet med stor suksess, og som viste en bredde i samisk kulturliv.
Ávvovahkus Troanddimis ledje badjel 120 lágideami mat lihkostuvve bures, ja main čájehuvvui sámi kultureallima viidodat.
Sametingsrådet tok del i åpningen av flere arrangementer og utstillinger i løpet av uken.
Sámediggeráđđi searvvai ollu doaluid ja čájáhusaid rahpamii dien vahkus.
Det første samiske landsmøtet ble også markert med en jubileumsmynt.
Vuosttaš sámi riikačoahkkin čalmmustuvvui maiddái ávvominttain.
Norges Bank lanserte en 20-kroning som skal sirkulere, for å markere 100 årsjubileumet til det samiske landsmøtet som fant sted i Trondheim i 1917.
Norgga báŋku almmuhii 20-ruvnno mintta mii galgá geavahuvvot čalmmustit sámi riikačoahkkima 100 jagi ávvudeami, mii lei Troanddimis 1917.
Bååstede Prosjektet framskrider med planlegging av utvelgelse av gjenstandene som hvert museum ønsker tilbakeført.
Bååstede Prošeakta ovdána dávviriid válljema plánemiin maid guđege musea háliida ruovttoluotta.
I perioden før Tråante 2017 har det vært størst fokus på planleggingen av utstillingen på Museet Erkebispegården som ble åpnet av H.M Kong Harald 6. februar 2017.
Áigodagas ovdal Tråante lea leamaš fokus čájáhusa plánemis Museas Árkabismagárddis maid Gonagaslaš Majestehta Gonagas Harald rabai guovvamánu 6. b. 2017.
Også statsminister Erna Solberg, kulturminister Linda C. Helleland, kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner og landbruks- og matminister Jon Georg Dale var tilstede på åpningen.
Maiddái stáhtaministtar Erna Solberg, kulturministtar Linda C. Helleland, gielda- ja ođasmahttinministtar Jan Tore Sanner ja eanadoallo- ja biebmoministtar Jon Georg Dale ledje mielde rahpamis.
Fagdag om museumsstatistikk og rapportering, Norsk kulturråd Sametinget deltok 7. desember 2016 på fagdag om museumsstatistikk og rapportering.
Fágabeaivi museastatistihka ja raporterema birra, Norgga kulturráđđi Sámediggi searvvai juovlamánu 7. b. 2016 fágabeaivái museastatistihka ja raporterema birra.
De samiske museene rapporterer blant annet om antall besøkende og utstillinger til Norsk kulturråd.
Sámi museat raporterejedje earret eará man ollu guossit leat fitnan ja čájáhusaid birra Norgga kulturráđđái.
Disse statistikkene bearbeides ikke på samme måte som tallene for de norske museene.
Dát statistihkat eai meannuduvvo seamma vuogi mielde go logut norgalaš museain.
Det jobbes nå med at tallene for de samiske museene skal bearbeides og leveres til Kulturdepartementet som en forberedelse til budsjettforhandlingene.
Dál bargojuvvo dan ala ahte sámi museaid logut galget meannuduvvot ja addojuvvot Kulturdepartementii bušeahttašiehtadallamiidda ráhkkaneami várás.
Sápmi Expo Møtet med Sápmi Expo viser behov for videreføring av prosjektet for promotering og tilrettelegging for samiske musikere i utlandet.
Sápmi Expo Čoahkkin Sápmi Expoin čájeha ahte lea dárbu joatkit prošeavttain sámi musihkkáriid promoterema ja láhčima ektui olgoriikkas.
Det er viktig på sikt å etablere Sámi Music Expo som noe permant med støtte fra solide organisasjoner og institusjoner, og at man ser på finansieringsmuligheter også i utlandet.
Deaŧalaš lea áiggi mielde ásahit Sámi Music Expo bissovažžan doarjagiiguin nana organisašuvnnain ja ásahusain, ja ahte oaidnit ruhtadanvejolašvuođaid maiddái olgoriikkas.
7.4 Samisk litteratur og medier Sametingets medieseminar, Karasjok Sametinget avholdt et åpent medieseminar i Sametingsbygget i Karasjok med aktører fra den samiske mediebransjen.
Sámedikki mediaseminára, Kárášjogas Sámediggi doalai rabas mediaseminára Sámediggeviesus Kárášjogas, sámi mediasuorggi aktevrraiguin.
Sametingsrådet holdt et kort innlegg om rådets tanker om samisk medier.
Sámediggeráđđi doalai oanehis sáhkavuoru dan birra ahte makkár jurdagat ráđis leat sámi media birra.
Medieviter og førsteamanuensis Torkel Rasmussen fra Samisk høgskole holdt en innledning før NRK Sápmi, Ávvir og Guovdageainnu Lágas Radio (GLR) holdt hvert sitt innlegg rundt de respektives medievirkelighet.
Mediadiehtti ja vuosttašamanueansa Torkel Rasmussen Sámi allaskuvllas doalai sáhkavuoru ovdal go NRK Sápmi, Ávvir ja Guovdageainnu Lagaš Radio (GLR), dolle guhtege sáhkavuoru sin iežaset mediadoaimma birra.
Sametinget er i gang med en oppfølging av mediepolitikken.
Sámediggi lea čuovvuleamen mediapolitihka.
Temamøte om Sørsamisk område og media, Tråante/Trondheim I forbindelse med Tråante 2017 ble det avholdt et temamøte om sørsamisk media hvor spørsmålet var hvordan man skal oppnå flere og mer mangfoldige innslag fra sørsamiske områder.
Fáddáčoahkkin Máttasámi guovllu ja media birra, Tråante/Troaddimis Tråante 2017 oktavuođas dollojuvvui fáddáčoahkkin máttasámi media birra ahte mainna lágiin sáhtášii buorebut viidát olahit osiid máttasámi guovllus.
Sametingsrådet holdt et innlegg om Sametingets politikk på dette området, før Mona Solbakk (NRK Sápmi), Sigrid Gjellan (Regiondirektør, NRK) og Andreas Reitan (Nea radio) holdt hvert sitt innlegg om deres respektive sørsamiske tiltak.
Sámediggeráđđi doalai sáhkavuoru Sámedikki politihka birra dán suorggis, ovdal go Mona Solbakk (NRK Sápmi), Sigrid Gjellan (NRK guovlludirektevra) ja Andreas Reitan (Nea radio) dolle guhtege iežaset sáhkavuoru sin máttasámi doaibmabijuid birra.
Ulike politikere og sørsamiske representanter var tilstede på møtet.
Čoahkkimis ledje mielde iešguđege politihkkarat ja máttasámi ovddasteaddjit.
Møte med Internasjonalt Samisk Filminstitutt, Tromsø Sametingsrådet har hatt møte med Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI).
Čoahkkin Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmainstituhtain, Romssas Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmainstituhtain (ISFI).
ISFI presenterte sine planer for en samisk ungdomsfilm og tok opp sine behov for økte driftsmidler for å kunne gjøre en tilfredsstillende jobb.
ISFI muitalii sámi nuoraidfilmma plánaidis birra ja válddii ovdan lassánan doaibmaruhtadárbbu vai sáhttá dahkat dohkálaš barggu.
I dag er det kun en stilling ved instituttet, og det er behov for flere for å kunne stimulere til å utvikle flere filmproduksjoner.
Instituhtas lea dál dušše okta virgi, ja dárbu lea stuorát vai sáhtášedje movttiidahttit eanet filbmabuvttademiid.
Sametingsrådet åpnet sideprogrammet «Film fra nord» og premieren av filmen «Solens sønn» under Tromsø Internasjonale Filmfestival (TIFF).
Sámediggeráđđi rabai oalgeprográmma “Film fra nord” ja filmma “Beaivvit bártnit” vuosttaš čájálmasa Romssas Riikkaidgaskasaš Filbmafestiválas (TIFF).
7.5 Samisk idrett Sametingsrådet har i samarbeid med de tre samiske idrettsorganisasjonene Sámi heargevuodjinlihtttu (SHL), FA Sápmi og Sámiid valáštallanlihttu-Norga (SVL-N), som alle mottar direktetilskudd fra Sametinget, videreført prosessen med å se på den fremtidige organiseringen av samisk idrett.
7.5 Sámi valáštallan Sámediggeráđđi lea ovttas golmma sámi valáštallanorganisašuvnnain, Sámi heargevuodjinlihttu (SHL), FA Sápmi ja Sámiid valáštallanlihttu-Norga (SVL-N), mat buot ožžot njuolggodoarjaga Sámedikkis, joatkán proseassain ja leat geahčadan movt sámi valáštallama galggašii organiseret boahtteáiggis.
Konsulentselskapet Noodt &amp; Reiding er engasjert til å videreføre denne prosessen.
Konsuleantafitnodat Noodt &amp; Reiding lea bálkáhuvvon joatkit dán proseassa.
Organisasjonene har nedsatt et arbeidsutvalg der hver av organisasjonene har fått mulighet til å delta med to personer.
Organisašuvnnat leat bidjan bargojoavkku masa juohke organisašuvdna lea ožžon vejolašvuođa searvat guvttiin olbmuin.
Arbeidsgruppa skal arbeide frem et konkret forslag til en fremtidig organisering av samisk idrett.
Bargojoavku galgá ráhkadit konkrehta evttohusa movt sámi valáštallama boahtteáiggis galggašii organiseret.
Arbeidsgruppa hadde et møte fra 11. – 12. januar 2017 der man la grunnlag for en ny organiseringsmodell for samisk idrett.
Bargojoavkkus lei čoahkkin ođđajagimánu 11. – 12. b. 2017, gos bidje vuođu ođđa organiserenmállii sámi valáštallama várás.
Sametingsrådet deltok også på dette møtet.
Sámediggeráđđi searvvai maiddái dán čoahkkimii.
Konsulentselskapet Noodt &amp; Reiding har på bakgrunn av det som kom fram på møtet, laget et utkast til en avtale om en ny organisering av samisk idrett.
Konsuleantafitnodat Noodt &amp; Reiding lea dan vuođul mii bođii ovdan čoahkkimis, ráhkadan šiehtadusevttohusa movt ođđasis organiseret sámi valáštallama.
Dette utkastet er sendt ut til organisasjonene, og man har innkalt til et nytt møte i arbeidsgruppa 7. mars 2017 der intensjonen er å få på plass en avtale om en fremtidig organisering av samisk idrett.
Dát evttohus lea sáddejuvvon organisašuvnnaide, ja bargojoavku lea gohččojuvvon ođđa čoahkkimii njukčamánu 7. b. 2017, gos áigumuššan lea oažžut sadjái šiehtadusa sámi valáštallama boahtteáiggi organiserema birra.
8 Kulturminnevern Prioriteringer for kulturminneforvaltningen 2017 Sametinget har mottatt Riksantikvarens prioriteringsbrev for 2017.
Kulturmuitohálddašeami vuoruheamit 2017 Sámediggi lea ožžon Riikaantikvára vuoruhanreive 2017 várás.
Prioriteringsbrevet viser Riksantikvarens prioriteringer på bakgrunn av de politiske styringsdokumentene som gjelder for kulturminnevernet i Norge.
Vuoruhanreive čájeha Riikaantikvára vuoruhemiid daid politihkalaš láidestandokumeanttaid vuođul mat gusket kulturmuitosuodjalussii Norggas.
Brevet viser også de ønsker og mål som Riksantikvaren har for samarbeidet med den regionale kulturminneforvaltningen.
Reive čájeha maid daid sávaldagaid ja mihttomeriid mat Riikaantikváras leat ovttasbargui regionála kulturmuitohálddašemiin.
I brevet fokuseres det først og fremst på de nasjonale målene på kulturminnefeltet fram mot 2020.
Reivves deattuhuvvojit vuosttažettiin kulturmuitosuorggi nationála mihttomearit 2020 rádjai.
Statsbudsjettet for 2017 og stortingsmelding 35 (2012-13) «Framtid med fotfeste» er lagt til grunn for de fem hovedprioriteringene for 2017:
2017 stáhtabušeahtta ja stuorradiggedieđáhus 35 (2012-13) «Framtid med fotfeste» lea biddjojuvvon vuođđun dan viđa váldovuoruheapmái 2017 várás:
Regionalreformen
Regionálaođastus
Styrking av fylkeskommunenes bemanning og kompetanse
Fylkkagielddaid bargoveaga ja gelbbolašvuođa nannen
Kunnskapsløftet, digitalisering og kommuneprosjekt (KiK)
Máhttolokten, digitaliseren ja gielddaprošeavttat (KiK)
Styrket forvaltning av verdensarvområdene
Máilmmiárbeguovlluid hálddašeami nannen
Avslutning av igangsatte fredninger
Álggahuvvon ráfáiduhttimiid loahpaheapmi
Når det gjelder samiske kulturminner fokuseres det i brevet mest på registreringsprosjektet som gjelder automatisk fredete bygninger og bevaringsprogrammet for samiske kulturminner.
Sámi kulturmuittuid oktavuođas deattuhuvvo eanemusat reivves dat registrerenprošeakta mii guoská automáhtalaččat ráfáiduhttojuvvon visttiide ja sámi kulturmuittuid áimmahuššanprográmmii.
Registreringsprosjektet vil i 2017 være inne i sitt siste år.
Registrerenprográmma lea 2017 jođus guđát jagi.
Bevaringsprogrammet skal i 2017 videreutvikles med særlig fokus på prioritering av den registrerte bygningsmassen ut fra verneverdi, utvikling av forvaltningsprinsipper og en forvaltningsplan for de ulike verneverdiklassene.
Áimmahuššanprográmma galgá 2017:s viiddiduvvot čalmmustettiin erenoamážit registrerejuvvon vistehivvodaga vuoruheami suodjalanárvvu, hálddašanprinsihpaid ovddideami ja iešguđet suodjalanárvoluohkáid hálddašanplána vuođul.
I prioriteringsbrevet blir også saken om en fast fredningsgrense for samiske kulturminner nevnt (endring av 100-års grensen).
Vuoruhanreivves namahuvvo maid ášši sámi kulturmuittuid bistevaš ráfáiduhttinrájá birra (100-jagi rájá rievdadeapmi).
Kommuneprosjektet (KiK) koordineres av fylkeskommunene.
Fylkkagielddat koordinerejit gielddaprošeavtta (KiK).
Hovedformålet med prosjektet er at så mange kommuner som mulig skal utarbeide kommunedelplaner for kulturminner som skal være til hjelp i kulturminneforvaltningen.
Prošeavtta váldomihttomearri lea ahte nu ollu gielddat go vejolaš, galget ráhkadit dakkár gieldaoasseplánaid kulturmuittuid várás, mat galget leat ávkin kulturmuitohálddašeapmái.
Sametinget deltar i arbeidet på forespørsel i de kommuner som er aktuelle når det gjelder samiske kulturminner.
Sámediggi searvá bargui go jerrojuvvo, dain gielddain maidda sámi kulturmuittut gusket.
Videre registrerer Sametinget også at Riksantikvarens digitale kulturminnedatabase «Askeladden» nå skal oppgraderes.
Viidáseappot registrere Sámediggi maiddái ahte Riikaantikvára digitála kulturmuitodiehtovuođđu «Askeladden» galgá ođasmahttojuvvot.
Sametinget tar prioriteringsbrevet fra Riksantikvaren for 2017 til etterretning.
Sámediggi váldá Riikaantikvára vuoruhanreivve 2017 várás diehtun.
Opprettelse av verdensarvråd for Verdensarven/bergkunsten i Alta Sametinget følger aktivt med i arbeidet med Verdensarven/bergkunsten i Alta, og deltar på administrativt nivå i forvaltningsgruppen for verdensarvarbeidet.
Máilmmiárberáđi ásaheapmi Máilmmiárbbi/báktedáidaga várás Álttás Sámediggi čuovvu árjjalaččat mielde bargguin Máilmmiárbbiin/báktedáidagiin Álttás, ja oassálastá hálddahuslaš dásis máilmmiárbebarggu hálddašanjovkui.
Klima- og miljødepartementet har tidligere tilrådet at det ved hvert enkelt verdensarvsted etableres et verdensarvråd, som skal være et samarbeidsorgan med definerte arbeidsoppgaver.
Dálkkádat- ja birasdepartemeanta lea ovdal rávven ahte juohke máilmmiárbebáikki oktavuođas galgá ásahuvvot máilmmiárberáđđi, mii galgá leat ovttasbargoorgána mearriduvvon bargamušaiguin.
Verdensarvrådet vil være det øverste nasjonale samarbeidsorganet for Verdensarven/bergkunsten i Alta.
Máilmmiárberáđđi lea bajimus nationála ovttasbargoorgána Máilmmiárbbi/báktedáidaga várás Álttás.
Det er derfor nå nedsatt en arbeidsgruppe som skal foreslå hensiktsmessig organisering, sammensetning og vedtekter, med mandat og oppgaver, for dette verdensarvrådet.
Danne lea dál nammaduvvo bargojoavku mii galgá evttohit heivvolaš organiserema, čoahkkádusa ja njuolggadusaid, mandáhtain ja bargamušaiguin, dán máilmmiárberáđđái.
Arbeidsgruppa har representanter fra Finnmark fylkeskommune, Alta kommune, Tromsø museum og Verdensarvsenter for berkunst – Alta museum (VAM).
Bargojoavkkus leat ovddasteaddjit Finnmárkku fylkkagielddas, Álttá suohkanis, Romssa museas ja Báktedáidaga máilmmiárbeguovddážis – Álttá musea (VAM).
Arbeidsgruppa ledes av Finnmark fylkeskommune.
Finnmárkku fylkkagielda jođiha bargojoavkku.
Sametinget har tidligere spilt inn at man ønsker politisk representasjon i verdensarvrådet, på lik linje med representasjonen som Sametinget har i dag i verdensarvrådet for Røros Bergstad og Circumferensen.
Sámediggi lea ovdan árvalan ahte mii háliidit politihkalaš ovddastusa máilmmiárberáđđái, seamma dásis go dan ovddastusa mii Sámedikkis lea dál Røros Bergstad ja Circumferensen máilmmiárberáđis.
Sametinget vil følge opp denne saken gjennom arbeidet i forvaltningsgruppen for verdensarven/bergkunsten i Alta.
Sámediggi áigu čuovvulit dán ášši barggu bokte Álttá máilmmiárbbiin/báktedáidagiin. 8.1 Kulturmuittuid hálddašeapmi
8.1 Forvaltning av kulturminner Fredningsgrense for samiske kulturminner Sametinget har fortsatt arbeidet med forslag til en revisjon av kulturminneloven og dens bestemmelse om en flytende 100 års automatisk fredningsgrense for samiske kulturminner.
Ráfáiduhttinrádjá sámi kulturmuittuid várás Sámediggi lea joatkán barggu kulturmuitolága ođasmahttinevttohusain ja dan mearrádusain ahte ásahit rievddadeaddji 100 jagi automáhtalaččat ráfáiduhttinrájá sámi kulturmuittuid várás.
Forslaget innebærer en fast fredningsgrense der samiske kulturminner fra 1917 eller eldre er automatisk fredet.
Evttohus mearkkaša bistevaš ráfáiduhttinrádjá mas sámi kulturmuittut 1917 rájes dahje dan boarrásat, leat automáhtalačča ráfáiduhttojuvvon.
Sametinget har hatt flere interne møter og elektroniske møter med Klima- og miljødepartementet (KLD) og Riksantikvaren i denne perioden.
Sámedikki lea leamaš máŋga siskkáldas čoahkkima ja elektrovnnalaš čoahkkimat Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain (DBD) ja Riikaantikvárain dán áigodagas.
Sametingets plenumsvedtak om lovendringen er nå til intern høring i berørte departementer.
Sámedikki dievasčoahkkinmearrádus lágarievdadeami birra lea dál siskkáldas gulaskuddamis guoskevaš departemeanttain.
Forvaltningsplan for fredete bygninger I løpet av prosjektet «identifisering og registrering av samiske bygninger» har antallet kjente automatisk fredete samiske bygninger økt fra cirka 60 til foreløpig cirka 800 bygninger.
Hálddašanplána ráfáiduhttojuvvon visttiid várás Prošeavtta “sámi visttiid identifiseren ja registreren” áigodagas lea oahpes automáhtalaččat ráfáiduhttojuvvon sámi visttiid lohku lassánan sullii 60 visttis dán rádjai sullii 800 vistái.
Dette har tvunget fram behov for en forvaltningsplan for fredete samiske bygninger.
Dát lea bággehan dárbbu oažžut hálddašanplána ráfáiduhttojuvvon sámi visttiid várás.
Sametinget har derfor i lengre tid samarbeidet med Klima- og miljødepartementet (KLD) og Riksantikvaren om en slik plan.
Danne lea Sámediggi guhkit áiggi ovttasbargan Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain (DBD) ja Riikaantikvárain dakkár plána birra.
Sametinget har hatt omfattende kontakt med KLD og Riksantikvaren, blant annet ble det avholdt et felles møte i Tromsø i januar 2017.
Sámedikkis lea leamaš viiddes oktavuohta DBDin ja Riikaantikvárain, earret eará dollojuvvui oktasaš čoahkkin Romssas ođđajagimánus 2017.
Kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse (KULA) Arbeidet med Kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse (KULA) for Troms fylke er i en avsluttende fase.
Kulturhistorjjálaš eanadat mas lea nationála beroštus (KULA) Bargu Kulturhistorjjálaš eanadagain mas lea nationála beroštus (KULA) Romssa fylkka ovddas lea dál loahpahuvvomin.
Sametinget er i ferd med å sluttføre tekstarbeidet med de landskap som Sametinget har valgt ut som KULA-områder.
Sámediggi lea válmmasteamen teavsttaid daid eanadagaid birra maid Sámediggi lea válljen KULA-guovlun.
Samtidig har Sametinget i perioden arbeidet med utvelgelse av KULA-områder i Nordland fylke.
Seammás lea Sámediggi dán áigodagas bargan KULA-guovlluid válljemin Nordlándda fylkkas.
I den forbindelse deltok Sametinget i et møte i Bodø i februar 2017 med representanter fra Riksantikvaren og Nordland fylkeskommune.
Dan oktavuođas oassálasttii Sámediggi čoahkkimii Bådåddjui guovvamánus 2017 ovttas Riikaantikvára ja Nordlándda fylkkasuohkana ovddasteddjiiguin.
Utvalgte kulturlandskap i jordbruket (UKL) Fra tidligere er det samiske jordbrukslandskapet i Skardalen i Kåfjord kommune ett av 22 nasjonalt utvalgte kulturlandskap.
Válljejuvvon kultureanadagat eanadoalus (UKL) Ovdalaččas lea sámi Skárfvákki sámi eanadoalloeanadat Gáivuona suohkanis okta dan 22 nationála válljejuvvon kultureanadagas.
Sametinget har i perioden deltatt i møter i referanse-/arbeidsgruppa for UKL Skardalen.
Sámediggi lea dán áigodagas oassálastán čoahkkimiidda referánsa-/bargojoavkkus UKL Skardalen várás.
Denne gruppa har også arbeidet med å foreslå tre alternativer for ett nytt UKL-område i Troms fylke.
Dát joavku lea maid bargan dainna ahte evttohit golbma molssaeavttu ođđa UKL-guovlun Romssa fylkkas.
Bevaringsprogrammet for utvalgte arkeologiske kulturminner (BARK) Sametinget har fortsatt arbeidet med tilretteleggingstiltaket BARK Saltfjellet.
Áimmahuššanprográmma válljejuvvon arkeologalaš kulturmuittuid várás (BARK) Sámediggi lea joatkán barggu láhčindoaibmabijuin BARK Sáltoduoddaris.
Arbeidet er nå inne i siste fase.
Bargu lea dál maŋimus muttus.
Sametinget har i perioden også utarbeidet søknad om BARK-midler til tilrettelegging i Trollholmsund i Porsanger kommune.
Sámediggi lea dán áigodagas maid hábmen ohcama oažžut BARK-ruđaid láhčimiidda Činavuohpis Porsáŋggu gielddas.
9 Helse og sosial 9.2 En god helse og likeverdige helse- og sosialtjenester Etablering av samiskspråklig kompetanse ved nødsentralene Sametinget har hatt flere konsultasjoner med Justis- og beredskapsdepartementet, og har vært i dialog med Direktoratet for sikkerhet og beredskap (DSB) om døgnkontinuerlig samisk språkkompetanse ved 110-sentralene.
Sámegielat gelbbolašvuođa ásaheapmi heahteguovddážiidda Sámedikkis leat leamaš máŋga konsultašuvnna Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanttain, ja lea ságastallan Sihkarvuođa- ja gearggusvuođadirektoráhtain birrajándora sámi giellagelbbolašvuođas 110-guovddážiin.
I november 2016 ble det sammen med finnmarkskommunene oppnådd enighet om at 110-sentralen i Finnmark lokaliseres til Kirkenes og skal ha døgnkontinuerlig samisktalende kompetanse tilgjengelig.
Skábmamánus 2016 sohppojuvvui ovttas Finnmárkku gielddaiguin ahte 110-guovddáš Finnmárkkus biddjojuvvo Girkonjárgii, ja das galgá leat birrajándora sámegielat gelbbolašvuohta olámuttus.
Sametinget har i desember 2016 hatt møte med politimesteren i Finnmark og 110-sentralen i Finnmark for å drøfte det videre arbeidet med etablering av døgnkontinuerlig samiskspråklig kompetanse ved alarmsentralene i Finnmark.
Sámedikkis lea leamaš juovlamánus 2016 čoahkkin Finnmárkku politiijameaštáriin ja 110-guovddážiin Finnmárkkus guorahallan dihtii viidáseappot barggu birrajándora sámegielat gelbbolašvuođa birra heahteguovddážiin Finnmárkkus.
Fra politimesterens side vurderes samlokalisering av 110- og 112-sentralene som en mulig løsning, og på bakgrunn av dette ønskes det et samarbeid om arbeidet med å etablere samiskspråklig kompetanse mellom etatene og Sametinget.
Politiijameaštára beales árvvoštallojuvvo vejolaš čoavddusin 110- ja 112-guovddážiid oktii lokaliseren, ja dan vuođul háliidit ovttasbarggu sámegielat gelbbolašvuođa ásaheamis etáhtaid ja Sámedikki gaskka.
På møtet ble man enige om å kalle inn til et felles møte med sentrale aktører for de ulike nødsentralene for å diskutere premissene for en felles satsing på samisk språkkompetanse ved nødsentralene.
Čoahkkimis sohppojuvvui ahte gohččut oktasaš čoahkkimii iešguđege heahteguovddážiid guovddáš aktevrraiguin, ságastallan dihtii oktasaš áŋgiruššaneavttuid go guoská sámi giellagelbbolašvuhtii heahteguovddážiin.
Gjennom Sametingets konsultasjoner vedrørende oppdragsdokumenter til regionale helseforetak for 2017, har Helse Nord RHF fått i oppdrag å utrede og planlegge døgnkontinuerlig samisk språkkompetanse ved akutt medisinsk kommunikasjonssentraler (AMK).
Sámedikki konsultašuvnnaid bokte go guoská regionála dearvvašvuođadoaimmahagaid barggahandokumeanttaide jahkái 2017, lea Dearvvašvuohta Davvin ožžon bargun čielggadit ja plánet birrajándora sámi giellagelbbolašvuođa fáhkka medisiinnalaš gulahallanguovddážiin (AMK).
Helse Nord inviteres derfor til å delta i en felles satsing sammen med andre nødsentraler.
Dearvvašvuohta Davvin bovdejuvvo ge danne searvat oktasaš áŋgiruššamii ovttas eará heahteguovddážiiguin.
Møte med Sametingets eldreråd Sametingsrådet har hatt dialogmøte med Sametingets eldreråd i Trondheim.
Čoahkkin Sámedikki vuorrasiidráđiin Sámediggeráđis lea leamaš gulahallančoahkkin Sámedikki vuorrasiidráđiin Troanddimis.
Saker som ble diskutert var behovet for et Samisk eldreombud, reglement for eldrerådet, tverrkulturell distriktsmedisinsk senter, eldre samer og traumer/psykiske lidelser, og arbeid over landegrenser, deriblant samiske eldre sin hverdag i Sverige.
Áššit maid birra ságastuvvui ledje dárbu Sámi vuorasolbmuidáittardeaddjái, njuolggadusat vuorrasiidráđi várás, doarespolitihkalaš guovlomedisiinnalaš guovddáš, vuoras sápmelaččat ja traumat/psyhkalaš váttut, ja bargu riikarájáid rastá, nugo sámi vuorasolbmuid árgabeaivi Ruoŧa bealde.
Videre ble det informert om kontakt mellom Helse Nord og Sametingets eldreråd.
Dasto dieđihuvvui oktavuođa birra Dearvvašvuohta Davvin ja Sámedikki vuorrasiidráđi gaskka.
Eldrerådet tok også opp deres behov for administrative ressurser.
Vuorrasiidráđđi válddii maiddái ovdan sin dárbbu oažžut hálddahuslaš resurssaid.
Eldrerådets aktivitet under Tråante 2017 Sametingets eldreråd har hatt møte fra 6. februar til 8. februar i Trondheim.
Vuorrasiidráđi doaibma Tråante 2017 oktavuođas Sámedikki vuorrasiidráđis lei čoahkkin guovvamánu 6. – 8. b. 2017 Troanddimis.
Flere av eldrerådets medlemmer deltok på flere av arrangementene i regi av Tråante 2017 i forbindelse med møtet.
Muhtun vuorrasiidráđi lahtut serve muhtun doaluide Tråante 2017 oktavuođas.
Eldrerådet hadde også møter med blant annet Sametingsrådet og flere eksterne aktører.
Vuorrasiidráđis lei čoahkkin maiddái earret eará Sámediggeráđiin ja máŋgga olggobeale aktevrraiguin.
Et av disse var Aldring og helse, den nasjonale kompetansetjenesten for aldring og helse.
Okta dain lei “Aldring og helse”, nationála gelbbolašvuođabálvalus boarásmuvvama ja dearvvašvuođa ektui.
Under møtet redegjorde de for fremgangen i prosjektet om de samiskspråklige informasjonsfilmene om demens.
Čoahkkimis čilgejedje movt prošeakta sámegielat diehtojuohkinfilmmat demeanssa birra ovdánit.
Informasjonsfilmene skal utgis på alle de tre samiske språkene, og den nordsamiske versjonen vil lanseres i år.
Diehtojuohkinfilmmat galget almmuhuvvot buot golmma sámegillii, ja davvisámegielat veršuvdna almmuhuvvo dán jagi.
Aldring og helse er også i gang med den sørsamiske og lulesamiske versjonen.
“Aldring og helse” lea maiddái bargamin máttasámegielat ja julevsámegielat veršuvnnaiguin.
Representanter fra Sametinget eldreråd er med i referansegruppene i dette arbeidet.
Sámedikki vuorrasiidráđi lahtut leat mielde dán barggu referánsajoavkkuin.
Mulighetene for å dubbe norske barnefilmer om demens til de samiske språkene ble også diskutert under møtet.
Vejolašvuođa birra dubbet norgalaš mánáidfilmmaid demeansa birra sámegielaide, ságastuvvui maiddái čoahkkimis.
Sametingets eldreråd overvar også deler av den femte Sameparlamentarikerkonferansen, der temaet var sannhet og forsoning.
Sámedikki vuorrasiidráđđi čuovui maiddái osiid viđát sámeparlamentarihkkariid konferánssas, go fáddán lei duohtavuohta ja soabaheapmi.
Dette er et tema som eldrerådet har engasjert seg i over flere år.
Dáinna fáttáin lea vuorrasiidráđđi bargan máŋggaid jagiid.
Sametingets eldreråd møtte også samiske eldre fra Västerbotten;
Sámedikki vuorrasiidráđđi deaivvadii maiddái Västerbottena sámi vuorasolbmuiguin;
fra Lycksele, Vilhelmina, Sorsele og Umeå.
eret báikkiin Likšu, Vualtjere, Suorsá ja Ubmi.
Møtet fant sted i Metodistkirken i Trondheim.
Čoahkkin dollojuvvui Troanddima metodistagirkus.
De samiske eldre fra svensk side informerte litt om situasjonen for samiske eldre i Sverige, og ba om mer informasjon om de samiske eldre sin situasjon i Norge.
Ruoŧa beale sámi vuorasolbmot muitaledje veaháš sámi vuorasolbmuid dili birra Ruoŧa bealde, ja bivde eanet dieđuid sámi vuorasolbmuid dili birra Norggas.
De var også interessert i vite hvordan Sametingets eldreråd jobber og er organisert.
Sis lei maiddái beroštupmi diehtit movt Sámedikki vuorrasiidráđđi bargá ja lea organiserejuvvon.
Eldrerådet informerte om sitt arbeid og hvordan det er organisert på Sametinget, samt hvilke saker eldrerådet har engasjert seg i. Sametingets eldreråd har også hatt møte med Trondheim seniorråd.
Vuorrasiidráđđi muitalii barggus birra ja movt dat lea organiserejuvvon Sámedikkis, ja makkár áššiiguin vuorrasiidráđđi bargá. Sámedikki vuorrasiidráđis lea maiddái leamaš čoahkkin Troanddima seniorráđiin.
Tema for møtet var utveksling av informasjon om samiske eldre, og deres situasjon i kommunene.
Čoahkkima fáddán lei dieđuid lonohallan sámi vuorasolbmuid birra, ja sin dilli gielddain.
Sametingets eldreråd etterspurte informasjon om samiske eldres situasjon i Trondheim kommune, og Trondheim seniorråd ville ta disse spørsmålene videre til øvrige kommunale fora.
Sámedikki vuorrasiidráđđi jearai dieđuid sámi vuorasolbmuid dili birra Troanddima gielddas, ja Troanddima seniorráđđi áiggui váldit gažaldagaid viidáseappot eará gielddalaš foraide.
9.3 Etiske retningslinjer for samisk helseforskning Sametingsrådet har hatt møte med utvalget for etiske retningslinjer for å bli orientert om arbeidet.
9.3 Etihkalaš njuolggadusat sámi dearvvašvuođadutkama várás Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin lávdegottiin etihkalaš njuolggadusaid hárrái čilgen dihtii barggu birra.
Arbeidet antas å være ferdigstilt i utgangen av oktober 2017.
Jáhkkimis bargu gárvvistuvvo golggotmánu 2017 loahpas.
10 Andre tiltak 10.2 Samiskrelatert statistikk i Norge Sametinget har hatt en avtale med Statistisk sentralbyrå (SSB) om produksjon av samisk statistikk, men denne avtalen gikk ut 31. desember 2016.
10.2 Sámiguoski statistihkka Norggas Sámedikkis lea leamaš šiehtadus Statistihkalaš guovddášdoaimmahagain sámi statistihka buvttadeamis, muhto dát šiehtadus ii šat gusto juovlamánu 31. b. 2016 rájes.
Sametinget har vært i møte med SSB om ny avtale.
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin Statistihkalaš guovddášdoaimmahagain ođđa šiehtadusa birra.
En ny avtale er under utforming og vil bli undertegnet i løpet av februar 2017.
Ođđa šiehtadus lea ráhkaduvvomin ja vuolláičállojuvvo guovvamánus 2017.
10.4 Tilskudd til organisasjonene, til partier og grupper som er representert i Sametinget Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) Sametingsrådet hadde møte med Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) 18. januar 2017 i Tromsø.
10.4 Doarjja organisašuvnnaide, bellodagaide ja joavkkuide main lea ovddastus Sámedikkis
Tema på møtet var blant annet gjensidig informasjon, oppnevningen av medlemmer til SUPU, styrking av administrative ressurser, SUPU sin rolle, samt om større prosjekt som SUPU arbeider med, som for eksempel «Trygt Sápmi» og SPR-ungdomskonferansen.
Čoahkkima fáddán ledje earret eará goappat guvlui dieđuid juohkin, lahtuid nammadeapmi SáNul:ii, hálddahuslaš resurssaid nannen, SáNul rolla, ja stuorát prošeavtta birra mainna SáNul bargá, nugo ovdamearkka dihtii “Oadjebas Sápmi” ja SPR nuoraidkonferánsa.
SUPU har i denne perioden deltatt på flere Skype-møter for planlegging av SPR-ungdomskonferansen.
SáNul lea dán áigodagas searvan máŋgga Skype-čoahkkimii SPR nuoraidkonferánssa lágideami birra.
SUPU har deltatt på møte for planlegging av nasjonalt medvirkningsorgan for ungdom.
SáNul lea searvan čoahkkimii nationála mielváikkuhanorgána plánema ektui nuoraid várás.
SUPU deltok på Sametingets informasjonsmøte for samiske ungdommer, hvor tema blant annet var hvordan få flere unge til å registrere seg i valgmanntallet og til å stemme ved valg.
SáNul searvvai Sámedikki diehtojuohkinčoahkkimii sámi nuoraid várás, gos fáddán ledje earret eará movt oažžut eanet nuoraid čálihit iežaset jienastuslohkui ja jienastit válggain.
SUPU deltok på Samerådets temadag «Et gemensamt Sápmi» 9. februar i Trondheim.
SáNul searvvai Sámiráđi fáddábeaivái “Oktasaš Sápmi” guovvamánu 9. b, Troanddimis.
SUPU sin leder deltok på jubileumsforestilling og festmiddag under Tråante.
SáNul jođiheaddji searvvai ávvočájálmassii ja ávvomállásiidda Tråantes.
SUPU var medarrangør av Samisk Parlamentarisk Råds ungdomskonferanse 8. februar i Trondheim, i forbindelse med 100 års-jubileumsmarkeringen Tråante.
SáNul lei mielde lágideamen Sámi Parlamentáralaš Ráđi nuoraidkonferánssa guovvamánu 8. b. Troanddimis, 100-jagi ávvočalmmusteami Tråante oktavuođas.
Konferansen skal bidra til å øke kontakten og styrke samarbeidet mellom samiske ungdommer over landegrensene.
Konferánssa ulbmilin lei buoridit oktavuođa ja nannet ovttasbarggu sámi nuoraid gaskka riikarájáid rastá.
Deltakere var samisk ungdom fra Sverige, Norge, Finland og Russland.
Dán konferánsii serve sámi nuorat Ruoŧa, Norgga, Suoma ja Ruošša bealde.
Tema for konferansen var «Engasjement», og programmet inneholdt hilsninger, foredrag, workshops, paneldebatt og festmiddag med aktiviteter.
Konferánssa fáddán lei «Engasjement», ja prográmmas ledje dearvuođat, sáhkavuorut, workshops, paneladigaštallan ja ávvomállásat doaimmaiguin.
Konferansen vedtok en resolusjon.
Konferánssas mearriduvvui resolušuvdna.
Sametingspresident Vibeke Larsen åpnet konferansen med en hilsningstale og Sametingsrådet var representert i paneldebatten.
Sámedikki presideanta Vibeke Larsen rabai konferánssa dearvvuođaiguin ja Sámediggeráđđi lei mielde paneladigaštallamis.
10.6 Likestilling Konsultasjoner om felles likestillings- og diskrimineringslov Det ble avholdt et konsultasjonsmøte på administrativt nivå 6. april 2016 der det ble oppnådd enighet om at Grunnloven § 108 og Norges folkerettslige forpliktelser overfor samene skal omtales grundigere i proposisjonen enn i høringsnotatet med vedlegg.
Konsultašuvnnat oktasaš dásseárvo- ja vealahanlága birra Hálddahuslaš dási konsultašuvdnačoahkkin dollojuvvui cuoŋománu 6. b. 2016, sohppojuvvui ahte Vuođđolága § 108 ja Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođat sámiid guovdu galget namuhuvvot vuđoleappot proposišuvnnas go gulaskuddannotáhtas mildosiiguin.
Det ble ikke oppnådd enighet om hvorvidt felles likestillings- og diskrimineringslov skal ha en definisjon av urfolk og hvorvidt urfolkstilhørighet skal nevnes som et eksempel på etnisitet i lovteksten.
Ovttamielalašvuohta lei mainna lágiin oktasaš dásseárvo- ja vealahanlágas galgá defineret álgoálbmoga ja mainna lágiin álgoálbmotgullevašvuohta galgá namuhuvvot ovdamearkan etnalašvuhtii láhkateavsttas.
Det ble derfor avholdt et konsultasjonsmøte på politisk nivå 14. november 2016 som tok utgangspunkt i et skriftlig innspill fra Sametinget som gjaldt spørsmålet om urfolk eller samer skal nevnes som et eksempel på etnisitet i lovteksten.
Danne dollojuvvui konsultašuvdnačoahkkin politihkalaš dásis skábmamánu 14. b. 2016, mii válddii vuolggasaji Sámedikki čálalaš cealkámušas mii guoskkai dasa ahte galget go álgoálbmogat dahje sámit namuhuvvot ovdamearkan etnalašvuhtii.
Etter å ha lyttet til Sametingets innspill ville barne- og likestillingsministeren på nytt vurdere om urfolkstilhørighet skulle nevnes i lovteksten som et eksempel på etnisitet, og Sametinget skulle få en tilbakemelding om dette.
Maŋŋá go lei guldalan Sámedikki cealkámuša áiggui mánáid- ja dásseárvoministtar ođđasis árvvoštallat, ahte galgá go álgoálbmotgullevašvuohta namuhuvvot láhkateavsttas ovdamearkan etnalašvuhtii, ja Sámediggi galggai oažžut dan birra dieđu.
For å følge opp konklusjonen fra det politiske konsultasjonsmøtet, sendte departementet et brev til Sametinget 2. desember 2016 der det ble orientert om at Sametingets krav ikke blir etterkommet på dette punktet.
Čuovvulan dihtii politihkalaš konsultašuvdnačoahkkima konklušuvnna, sáddii departemeanta reivve Sámediggái juovlamánu 2. b. 2016, mas čilgejuvvui ahte Sámedikki gáibádus ii lean váldojuvvon mielde dán čuoggás.
Sluttprotokollen ble ferdigstilt i februar 2017 og konsultasjoner om felles likestillings- og diskrimineringslov er avsluttet.
Loahppaprotokolla gárvvistuvvui guovvamánus 2017 ja konsultašuvnnat oktasaš dásseárvo- ja vealahanlága birra leat loahpahuvvon.