pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ved fordeling av disse midlene legges det til grunn de føringer som kommer til uttrykk gjennom overføring av avtalemidlene .
Dáid ruđaid juogadeamis biddjojuvvojit vuođđun dat čanastagat mat biddjojuvvojit šiehtadusráđaid fievrrideamis .
Sametinget har fått utarbeidet et forslag til reindriftsplan som skal behandles våren 2001 .
Sámediggi lea ráhkadahttán boazodoallodoaibmaplána evttohusa mii meannuduvvo giđđat 2001 .
Legge til rette for utvikling av en sterkere næringsrettet duodji med økt lønnsomhet og bedre omsetning av egenproduserte varer .
Láhčit duoji ovdáneami ealáhussan nu ahte das šaddá eanet gánnáhahtti ja buoridit ruovttus ráhkadan dujiid vuovdinvejolašvuođa .
En slik utvikling betinger sterk fokus på kompetanseheving , veiledning , produktutvikling , markedsføring og salg .
Dán lágan ovdáneapmi eaktuda ahte gelbbolašvuohta , oaivadus , buvttaovddideapmi , márkanfievrrideapmi ja vuovdin deattuhuvvojit sakka .
Utvikle et bredere og mer strukturert nettverk og samarbeid mellom produsenter , organisasjoner , utdanningsinstitusjoner , salg og markedsføringsorganer .
Ovddidit govdadeabbo ja eanet struktuvrralaš fierpmádaga ja ovttasbarggu buvttadeddjiid , organisašuvnnaid , oahpahusinstitušuvnnaid , vuovdin ja márkanfievrridanorgánaid gaskka .
sette i gang et bredt utviklingsprogram i samfinansiering med andre relevante finansieringsorganer .
álggahit viiddis ovddidanprográmma eará relevánta ruhtadanorgánaiguin ovttas ruhtadeami ektui .
Dette programmet bør omfatte alle relevante aktører som samlet kan bidra til en sterkere næringsrettet utvikling av duodji .
Dán prográmmii galggašedje gullat buot relevánta oasálaččat mat ovttas sáhttet váikkuhit duoji ovddideami nannoseabbo ealáhussan .
Programmet må inneholde et klart definert mandat , organisert opplegg for gjennomføring , tidsramme og finansiering .
Prográmmas galgá leat čielgasit definerejuvvon mandáhta , organiserejuvvon čađahanplána , áigerámma ja ruhtadeapmi .
støtte landsomfattende institusjoner og interesseorganisasjoner innen duodji til drift og utviklingstiltak .
doarjut riikaviidosaš duodjeinstitušuvnnaid ja beroštupmiorganisašuvnnaid doaimma ja ovdánahttindoaibmabijuid .
støtte sentraler for at de skal kunne gjennomføre salgs- og markedsføringstiltak
doarjut guovddážiid vai dat sáhttet čađahit vuovdin- ja márkanfievrridandoaibmabijuid
støtte investeringsformål til lokaler , maskiner og annet produksjonsutstyr for aktive produsenter .
doarjut aktiivvalaš buvttadeddjiid investerenáigumušaid nugo lanjaid , mášeniid ja eará buvttadusdávviriid ektui .
Det legges opp til en samlet ramme innenfor fondsbevilgningen på kr. 2 600 000 .
Oktasaš rámman foanddajuolludusas árvaluvvo 2 600 000 kruvnnu .
Næringskombinasjoner
LOTNOLASEALÁHUSAT
Hovedmålet er å sikre inntektsgrunnlaget for de som driver med næringskombinasjoner .
Váldomihttomearrin lea sihkkarastit sin dienasvuođu geat barget lotnolasealáhusaiguin .
Rammebetingelsene for kombinasjonsdrift må sikres i alle primærnæringene ved at sentrale myndigheter legger til rette for det .
Lotnolasealáhusaid rámmaeavttuid ferte buot vuođđoealáhusain sihkkarastit dan bokte ahte guovddáš eiseválddit láhčet dasa dili .
Jevnlig gjennomgang av driftsstøtteordningen er nødvendig for å vurdere om hensikten med støtteordningen oppfylles og om ordningen treffer målgruppen .
Lea dárbu jeavddalaččat geahčadit doaibmadoarjjaortnega dainna áigumušain ahte bearráigeahččat ollašuvvá go doarjjaortnega áigumuš ja joavdá go doarjja olahusjovkui .
Et annet mål er å utvikle nye kombinasjoner i tillegg til primærnæringene .
Nubbi eará mihttomearri lea ovddidit ođđa lotnolasealáhusaid lassin vuođđoealáhusaide .
De ressurser som er tilgjengelige i samiske områder gir ofte ikke tilstrekkelig utkomme for eneyrketilpasning .
Dat resurssat mat leat sámi guovlluin eai álo atte doarvái dietnasa oktoámmátheiveheamis .
Dessuten er ytre rammevilkår som begrensninger i ressursuttak , kvotereguleringer , nivå på produkssjonstøtte gjennom avtaler og negative markedsutsikter med på å hindre tilfredsstillende eneyrketilpasninger i samiske lokalssamfunn .
Dasa lassin leat olgguldas rámmaeavttut nugo resursaráddjen , bivdoearrereguleremat , buvttadusdoarjaga dássi šiehtadusaid bokte ja fuones márkanvejolašvuođat hehttejit dohkálaš oktoámmátheivehemiid sámi báikegottiin .
Bedre utnyttelse av råvarene kan bidra til større verdiskapning .
Buoret ávkki oažžun ráhkadanávdnasiin sáhtášii váikkuhit ahte árvoháhkamis šattašii buoret .
Det må også være et mål få benyttet primærnæringene som ressursbase i reiselivssammenheng .
Ferte maiddái leat mihttomearrin beassat vuođđoealáhusaid geavahit resursabásan mátkkoštusealáhusa oktavuođas .
Koordingering av virkemiddelbruken i landbruks- , fiskeri- og reindriftspolitikken vil være viktig slik at næringspolitikken lettere kan tilpasses utviklingen av næringskombinasjons-virksomheten .
Eanadoallo- , guolástus- ja boazodoallopolitihka váikkuhangaskaomiid geavaheami koordineren livččii deaŧalaš vai ealáhuspolitihka álkibut sáhtášii heivehit lotnolasealáhusdoaimma ovddideamis .
For å sikre en fremtidsrettet kombinasjonsvirksomhet er det nødvendig å prioritere utviklingstiltak fremfor passive driftsstøtteordninger .
Go galgá sihkkarastit boahtteáigái heivehuvvon lotnolasdoaimma , de lea dárbu prioriteret baicce ovddidandoaibmabijuid ii ge passiivvalaš doaibmadoarjjaortnegiid .
Sterkere satsning på kompetanseheving og nettverksbygging vil kunne motivere kombinasjonsutøvere til å tenke mer på markedsrettet og markedstilpasset produksjon .
Nannoseabbo áŋgiruššan gelbbolašvuođa bajidemiin ja fierpmádaga huksemiin sáhtášii movttiidahttit lotnolasdolliid eanet fáluhit buktagiiddiset ja heivehit buvttadusa márkanii .
Spesielt viktig er det innen duodji der salg og markedsføring vil være sentrale satsningsområder .
Erenoamáš deaŧalaš lea dat duoji oktavuođas gos vuovdin ja márkanfievrrideapmi leat guovddáš áŋgiruššansuorggit .
For å få til en positiv næringsutvikling for innlandsfisk , er det nødvendig å satse på ytterligere kultivering og organisering av ferskvannsfisket .
Lea dárbu , go galgá oažžut positiivvalaš ealáhusovddideami sáivačáhcebivddus áŋgiruššat ain eanet kultiveremiin ja sáivačáhcebivddu organiseremiin .
Evaluering av driftsstøtten til næringskombinasjonsvirksomhet
DOAIBMABIJUT Lotnolasealáhusdoaimma doaibmadoarjaga evalueren
Vurdere omlegging av driftsstøtten til sterkere satsning på utviklingstiltak innen kombinasjonsnæringer
Árvvoštallat nuppástuhttit doaibmadoarjaga nu ahte baicce nannoseabbot áŋgiruššat ovddidandoaibmabijuiguin lotnolasealáhusain
Satse på nisje- og kvalitetsprodukter for råvarer fra jordbruket , reindriften og fisket
Gávdnat oalge- ja kvalitehtabuktagiid eanadoalu , boazodoalu ja guolástusa ráhkadanávdnasiin
Sikre mottakssituasjonen for innlandsfisk i de respektive ressursområdene
Sihkkarastit sáivačáhceguollevuostáiváldin dili guoskevaš resursaguovlluin
Samlet ramme : kr. 4 750 000 .
Ollislaš rámma : 4 750 000 kruvnnu .
Annet næringsliv
EARÁ EALÁHUSAT
Utvikle et sterkere og mer variert næringsliv i distriktene .
Ovddidit gievrrat ja eanet máŋggabealat ealáhusaid distrivttain .
Både som følge av sysselsettingsnedgang i primærnæringene og i den offentlige sektor , men også for å bygge opp nødvendige samfunnsmessige servicetilbud i samiske lokalsamfunn .
Sihke barggolašvuođa njiedjama geažil vuođđoealáhusain ja almmolaš sektuvrras , muhto maiddái dan geažil go lea dárbu hukset dárbbašlaš servodatfálaldagaid sámi báikegottiin .
Det gjelder å etablere tilfredsstillende rammebetingelser for å videreutvikle sterke , allsidige og dynamiske bedriftsmiljøer der kompetanse , nyskaping , produktutvikling og videre-foredling er sentrale tema for konkurransedyktige enkeltbedrifter .
Ovttaskas fitnodagaide vai dat nagodit gilvalit márkanis ferte ásahit dohkálaš rámmaeavttuid maid bokte ovddidit nana , máŋggabealat ja dynamalaš fitnodatbirrasiid main gelbbolašvuohta , ođđaháhkan , buvttaovddideapmi ja náláštuhttin leat guovddáš fáddán .
Kjønnsperspektivet er viktig for å skape en balansert utvikling i samiske lokalsamfunn .
Sohkabeale perspektiiva lea deaŧalaš go galgá oažžut dássedettolaš ovdáneami sámi báikegottiin .
Innenfor servicenæringene finner en den største andelen av kvinnelige sysselsatte .
Bálvalusealáhusain gávdno eanemus bargu nissonolbmuide .
En må derfor sørge for bedre rettledning , oppfølging og stimulering til etablering av arbeidsplasser for kvinner og ungdom .
Danne ferte fuolahit ahte oaivadus , čuovvuleapmi ja movttiidahttin leat buoret go bargosajit ásahuvvojit nissonolbmuid ja nuoraid várás .
Etablering av produksjonsarbeidsplasser er viktig for å styrke nyskaping og videreforedling av primærnæringsprodukter .
Produkšuvdnabargosajiid ásaheapmi lea deaŧalaš go galgá nannet vuođđoealáhusaid buktagiid ođđaháhkama ja náláštuhttima .
Dette vil kunne styrke sysselsettingen gjennom videreforedling av råvareproduksjonen .
Dát sáhtášii nannet barggolašvuođa ráhkadan ávdnasiid buvttadeami náláštuhttima bokte .
Rammebetingelsene for samisk reiseliv er ikke godt nok utbygd .
Ealáhusas leat smávva doaimmat mat uhccán barget ovttas .
Næringen er preget av små virksomheter som i liten grad samarbeider .
Dákko lea stuorra vejolašvuohta ovddidit erenoamážit vásihusturismma ektui .
Det gjelder derfor å etablere et nettverk mellom ulike reiselivsaktører for et strukturert samarbeid om markedsføring og salg av tilbud .
Danne ferte ásahit fierpmádaga sierra mátkkoštusealáhusaid gaskka ja struktureret ovttasbarggu márkanfievrrideami ja fálaldagaid vuovdima ektui .
Støtte forprosjekter og finansiere investeringer i foredlingsbedrifter og sikre servicetilbud i mindre samiske lokalsamfunn
Doarjut ovdaprošeavttaid ja ruhtadit náláštuhttinfitnodagaid investeremiid ja sihkkarastit bálválusaid uhcit sámi báikegottiin
Iverksette næringsutviklingsprosjekter for kvinnelige etablerere
Álggahit ealáhusovddidanprošeavttaid nissonolbmuide
Støtte tiltak i oppfølging av Samisk reiselivsplan og Reginn-prosjektet
Doarjut doaibmabijuid Sámi mátkkoštusplána ja Reginn-prošeavtta čuovvuleamis
Delta finansielt og administrativt i etablererprogram særlig rettet mot ungdom
Searvat ásaheaddjiprográmmaid ruhtadeapmái ja hálddašeapmái erenoamážit nuoraid ektui
En samlet ramme på kr. 4 750 000 avsettes til denne sektoren .
Ollislaš rámman dán sektuvrii várrejuvvo 4 750 000 kruvnnu .
Post 51.2 Duodjiinstitusjoner
Poasta 51.2 Duodjeinstitušuvnnat
Når det gjelder den særskilte forvaltning av duodjimidlene , så fordeles deler av denne tilskuddsordningen direkte i Sametingets plenum .
Mii guoská sierra duodjeruđaid hálddašeapmái , de juogada Sámedikki dievasčoahkkin njuolga muhtun osiid dán doarjjaortnegis .
Dette gjelder den årlige driftsstøtten til institusjoner og organisasjoner .
Dát guoská dan jahkásaš doaibmadoarjagii mii juogaduvvo institušuvnnaide ja organisašuvnnaide .
I år 2000 ble det fordelt en ramme på kr. 3 600 000 .
Jagi 2000 juogaduvvui rámma mii leai 3 600 000 kruvnnu .
Av disse ble om lag kr. 600 000 fordelt til ulike prosjekter etter søknad .
Dás sullii 600 000 kruvnnu juogaduvvui sierra prošeavttaide ohcama vuođul .
For 2001 foreslås det at den direkte driftsstøtten fordeles til følgende institusjoner :
Jahkái 2001 evttohuvvo ahte dat njuolggo doarjja juogaduvvo čuovvuvaš institušuvnnaide :
Post 51.2 Duodjiinstitusjoner ( i 1000 kr . )
Poasta 51.2 Duodjeinstitušuvnnat ( 1000 kr:iin )
Duodjeinstituhtta 1 800 1 800 1 800
Duodjeinstituhtta 1 800 1 800 1 800
Samiid Duodji 400 500 650
Sámiid Duodji 400 500 650
Duojariid Ealahus Searvi 250 300 310
Duojáriid Ealáhus Searvi 250 300 310
Karašjoga Duodje Gávpi 125 63 70
Kárášjoga Duodji Gávpi 125 63 70
Manndalen Husflidslag 125 63 70
Manndalen Husflidslag 125 63 70
Unjargga Samiid Duodje 125 63 70
Unjárgga Sámiid Duodji 125 63 70
Opplæringskontoret i duodji-øst 150 150 150
Opplæringskontoret i duodji-øst 150 150 150
Opplæringskontoret i duodji og formgivingsfag 125 63 70
Opplæringskontoret i duodji og formgivingsfag 125 63 70
Duodji Gavoi Os 125
Duodji Gávpi Os 125
Duojariid Dallu 50 200
Duojáriid Dállu 50 200
Maaje As 76
Maaje As 76
Julevsamij Duodje 10
Julevsámij Duodji 10
Varjjat Duodji As 116
Várjjat Duodji As 116
Arran 123
Árran 123
Prosjektstøtte 598
Prošeaktadoarjja 598
Sum 3 600 3 600 3 390
Submi 3 600 3 600 3 390
Den prosjektrelaterte støtten som tidligere er gitt over denne ordningen overføres Samisk utviklingsfond .
Prošeaktadoarjja mii ovdal lea addojuvvon dán ortnegis sirdojuvvo Sámi ovddidanfondii .
Retningslinjer for tilskudd til Duodji-organisasjoner oppheves .
Duodjeorganisašuvnnaid doarjjanjuolggadusat heaittihuvvojit .
Sametingsrådet fastsetter nærmere vilkår for tildelingen til den enkelte institusjon / organisasjon .
Sámediggeráđđi mearrida lagat juogadaneavttuid ovttaskas institušuvndnii / organisašuvdnii .
Post 52 Kultur
Poasta 52 Kultuvra
52 ( i 1000 kr . )
( 1000 kr:iin )
52.1 Samisk kulturfond 9 475 9 475
52.1 Sámi kulturfoanda 9 475 9 475
52.2 Tilskudd til samisk forlagsdrift 1 500 1 500
52.2 Doarjja sámi girjelágádusaide 1 500 1 500
52.3 Tilskudd til samiske kulturhus 4 443 3 998 -445
52.3 Doarjja sámi kulturviesuide 4 443 3 998 -445
52.4 Tilskudd til samiske kulturorg . 1 583 1 072 -511
52.4 Doarjja sámi kulturorganisašuvnnaide 1 583 1 072 -511
52.5 Festivalstøtte 700 700
52.5 Festivála doarjja 700 700
52.6 Samisk idrett 500 500
52.6 Sámi valáštallan 500 500
52 Sum 17 001 17 245 244
52 Submi 17 001 17 245 244
Post 52.1 Samisk kulturfond
Poasta 52.1 Sámi kulturfoanda
Tilskuddsordningen har egne retningslinjer for tildeling av støtte .
Doarjjaortnegis leat sierra doarjjanjuolggadusat .
Fra 2001 vil ordningen forvaltes av det nye tilskuddsstyret .
Jagi 2001 rájes hálddaša dán ortnega ođđa doarjjastivra .
Bevilgning 2000 kr. 9 475 000 , inkl. avsetning til Samiske barns oppvekstvilkår som for 2000 var på kr 2 475 000 .
Jagi 2000 leai juolludus 9 475 000 kruvnnu mas leai mielde Sámi mánáid bajásšaddaneavttuid doarjja mii jagi 2000 leai 2 475 000 kruvnnu .
Budsjettbehovet for fremme av samisk kultur er stort .
Lea stuorra ruhtadárbu sámi kultuvrra ovddideapmái .
I forbindelse med nytt budsjettstruktur vil Sametinget foreslå at Samisk kulturfond splittes opp i tiltaksområder som Sametinget foretar direkte bevilgning til i 2001 .
Ođđa bušeahttastruktuvrra oktavuođas áigu Sámediggi evttohit ahte Sámi kulturfoanda juogaduvvo doaibmabiddjoguovlun mas Sámediggi jagi 2001 juogada doarjaga njuolga .
Forslaget for 2001 bygger på erfaringstall 1999. Videre er det lagt til grunn avsetning i virksomhetsplanen for 2000 .
Jagi 2001 evttohus lea vuođđuduvvon jagi 1999 vásihusloguide . Dasto lea biddjon vuođđun jagi 2000 doaibmaplána logut .
Samisk kultur er nært knyttet til primærnæringer , natur , språk , tradisjoner og historie gjennom samhandling , sosialisering og identitet .
Sámi kultuvrras leat nana báttit vuođđoealáhusaide , lundui , gillii , árbevieruide , ja historjái oktasaš doaimmaid , sosialiserema ja identitehta bokte .
Å ivareta og utvikle samisk kultur må derfor ha et helhetlig perspektiv der samfunn og enkeltmennesket settes i fokus .
Danne ferte sámi kultuvrra suodjaleames ja ovddideames leat ollislaš perspektiiva mas servodat ja ovttaskas olmmoš biddjojuvvo guovddážii .
For Sametinget er det en viktig oppgave å samordne samisk kulturinnsats , tilrettelegge for likeverdige tilbud og aktiviteter ut fra ulike regionale gruppers behov .
Sámediggái lea deaŧalaš ovttastahttit sámi kulturbarggu , láhčit ovttaárvosaš fálaldagaid ja doaimmaid sierra guovlluid joavkkuid dárbbuid vuođul .
Offentlig støtte til litteratur , musikk , film og teater skaper kjerneaktivitet som får ringvirkninger for det øvrige kulturtilbud .
Almmolaš doarjja girjjálašvuhtii , musihkkii , filmmaide ja teáhterii buktá váimmusdoaimmaid ja das leat riekkisváikkuhusat eará kulturfálaldagaide .
Det er også en vesentlig oppgave å skape rammebetingelser for samisk kulturarbeid i mer privat regi .
Deaŧalaš lea maiddái háhkat rámmáeavttuid sámi kulturbargui eanet priváhta dásis .
Sametinget skal i sin kulturpolitikk bygge på kulturelle røtter og egen tradisjon , slik det kommer i uttrykk i det samiske samfunn .
Sámediggi galgá vuođđudit kulturpolitihkas kultuvrralaš ruohttasiidda ja iežas árbevieruide , nugo dat bohtet ovdan sámi servodagas .
En viktig og grunnleggende oppgave for Sametinget er å bidra til å skape gode oppvekstvilkår for samiske barn og unge .
Lea deaŧalaš ahte Sámediggi váikkuha buriid bajásšaddaneavttuid háhkama sámi mánáid ja nuoraid várás .
For Sametinget er det en viktig oppgave at det legges til rette for en oppvekst som utvikler samisk identitet hos barn og unge .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte bajásšaddan eavttut láhččojuvvojit nu ahte daiguin ovddiduvvo mánáid ja nuoraid sámi identitehta .
En forutsetning for å fremme samisk kultur er at samiske barn og unge opplever en kulturell kontinuitet med hensynet til samiskhet .
Eaktun sámi kultuvrra ovddideapmái lea ahte sámi mánát ja nuorat ožžot kultuvrralaš oktilašvuođa sámevuođa ektui .
Sametingets grunnprinsipp er at tiltak for barn og unge må tilpasses det samiske samfunn og behovene der .
Sámedikki vuođđoprinsihppa lea ahte doaibmabijut mánáid ja nuoraid várás galget heivehuvvot sámi servodahkii ja dárbbuide doppe .
Strategier :
Strategiijat :
Sametinget skal arbeide for en helhetlig kulturplan for samisk kulturutøvelse
Sámediggi galgá bargat dan ala ahte ráhkaduvvo ollislaš sámi kulturplána
Sametinget skal arbeide for fremme av samisk litteratur , spesielt rettet mot barn og unge
Sámediggi galgá bargat dan ala ahte sámi girjjálašvuohta ovddiduvvo , erenoamážit mánáid ja nuoraid várás
Sametinget skal bidra til å opprette stipendordninger som stimulerer / initierer samiske barn og unge til å skrive på samisk
Sámediggi galgá váikkuhit ahte ásahuvvojit stipeandaortnegat maiguin sámi mánát ja nuorat movttiidahttojuvvojit čállit sámegillii
Sametinget skal videreføre innsatsen rettet mot barn og unge med bakgrunn i samisk barne- og ungdomsplan
Sámediggi galgá joatkit dan barggu maid dat lea álggahan mánáid ja nuoraid ektui sámi mánáid- ja nuoraidplána vuođul
Sametinget vil arbeide for at eksisterende periodiske samiskspråklige publikasjoner for barn , unge og kvinner får fast støtteordning
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte dáláš mánáid , nuoraid ja nissonbláđit ožžot bissovaš doarjaga doaibmabijut ja váikkuhangaskaoamit :
Det avsettes følgende ramme innen hvert kulturområde :
Juohke kultursuorgái várrejuvvo čuovvuvaš rámma :
Post 52.1 Samisk kulturfond ( i 1000 kr . )
Poasta 52.1 Sámi kulturfoanda ( 1000 kr:iin )
Litteratur 2 600 2 100 2 100
Girjjálašvuohta 2 600 2 100 2 100
Musikk 1 441 1 000 1 000
Musihkka 1 441 1 000 1 000
Billedkunst / duodje 1 200 1 000 1 000
Govvadáidda / duodji 1 200 1 000 1 000
Teaterformål 424 400 400
Teáhterulbmilat 424 400 400
Barns oppvekstvilkår 1 425 2 475 2 475
Mánáid bajásšaddaneavttut 1 425 2 475 2 475
Andre tiltak 2 431 2 500 2 500
Eará doaibmabijut 2 431 2 500 2 500
Sum 9 521 9 475 9 475
Submi 9 521 9 475 9 475
Post 52.2 Samisk forlagsstøtte
Poasta 52.2 Sámi girjelágádusdoarjja
Det skal utgis flest mulig samiske bøker , til en best mulig kvalitet , for å styrke bruken av samisk og for å utvikle språket , kulturen og identiteten .
Galget almmustuhttojuvvojit nu ollu go vejolaš sámegiel girjjit , main lea buorre kvalitehta , nannen dihte sámegiela geavaheami , ja giela , kultuvrra ja identitehta .
Sametinget vil arbeide for å få oversatt mer faglitteratur til samisk .
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte eanet fágagirjjit jorgaluvvojit sámegillii .
STRATEGI
STRATEGIIJAT
Man skal søke å få til en mest mulig effektiv ressursanvendelse og maksimere produksjonen innenfor ressursrammene , og ved å øke bruken av samiske bøker .
Resurssaid ferte geahččalit geavahit nu beaktilit go lea vejolaš , ja geahččalit maksimeret buvttadusa resursarámmaid siste , ja sámegiel girjjiid geavaheami lasiheami bokte
Det foretas en helhetlig evaluering av samisk bokproduksjon
Sámi girjebuvttadus evaluerejuvvo ollislaččat
TILTAK OG VIRKEMIDLER
DOAIBMABIJUT JA VÁIKKUHANGASKAOAMIT
Sametinget har gjennom en årrekke lagt vekt på å støtte samisk forlagsvirksomhet gjennom å tilføre forlagene visst grunntilskudd for å sikre en minimumsdrift .
Sámediggi lea ollu jagiid deattuhan doarjut sámi girjelágádusdoaimma dan bokte ahte lágádusaide lea addojuvvon dihto vuođđodoarjja uhcimus doaimma sihkkarastimii .
I utgangspunktet må forlagenes virksomhet finansiere sin drift gjennom støtte til de enkelte utgivelsene .
Vuolggasajis fertejit lágádusat ruhtadit doaimmaset ovttaskas almmustusaid doarjaga bokte .
Sametinget setter av kr. 1 500 000 til denne ordningen .
Sámediggi juolluda 1 500 000 kruvnnu dán ortnegii .
Ordningen forvaltes etter vedtatte retningslinjer av tilskuddsstyret .
Ortnega hálddaša doarjjastivrra mearriduvvon njuolggadusaid mielde .
Post 52.3 Kulturhus
Poasta 52.3 kulturviesut
Tilskuddsordningen reguleres ikke av egne retningslinjer .
Doarjjaortnegis eai leat sierra njuolggadusat .
Ramme for 2001 settes til kr 3 998 000 .
Rámma jahkái 2001 lea 3 998 000 kruvnnu .
Mål :
mihttomearri :
Sametingets målsetning vil være å at alle offentlige myndigheter tar medansvar for samisk kulturutøvelse- og utvikling .
Sámedikki mihttomearrin lea ahte buot almmolaš eiseválddit servet sámi kulturbargui ja kultuvrra ovddideapmái .
I dette ligger det at det samiske folk får reelle muligheter for samisk kulturutøvelse .
Sámi álbmot ferte maiddái oažžut duohta vejolašvuođaid sámi kulturbargui .
Muligheter for samisk kulturutøvelse henger sammen med flere forhold .
Vejolašvuohta bargat sámi kultuvrrain lea gitta máŋgga eará bealis .
Et forhold som er av stor betydning er at det eksisterer arenaer i de samiske samfunn hvor samisk kulturutøvelse kan finne sted , og at de sikres økonomisk .
Okta bealli mas lea stuorra mearkkašupmi lea ahte gávdnojit sajit sámi servodagas gos sáhttá bargat sámi kulturbargguin , ja ahte ekonomiija dan bargui sihkkarasto .
Strategi :
Strategiijat :
Sametinget skal bidra til å sikre drift av eksisterende kulturinstitusjoner
Sámediggi galgá váikkuhit dáláš kulturinstitušuvnnaid doaimma sihkkarastima
Arbeide for at det etableres Østsamisk museum i Neiden , som samisk tusenårssted
Bargat dan ala ahte ásahuvvo Nuortalaš musea Njávdámii , sámi duhátjahkesadjin
Bidra til at Ája samisk senter i Kåfjord realiseres som nasjonalt samisk institusjon
Váikkuhit dan ahte Ája sámi guovddáš Gáivuonas duohtan dahkko našuvnnalaš sámi institušuvdnan
TILTAK OG VIRKEMIDLER :
DOAIBMABIJUT JA VÁIKKUHANGASKAOAMIT :
Sametinget foretar for 2001 følgende bevilgning til Samiske kulturhus :
Sámediggi juolluda čuovvuvaččat jagi 2001 Sámi kulturviesuide :
Post 52.3 Kulturhus ( i 1000 kr . )
Poasta 52.3 Kulturviesut ( 1000 kr:iin )
Árran Julevsame Guovdasj , Tysfjord 1 240 1 270 1 270
Árran Julevsáme Guovdasj , Divttasvuotna 1 240 1 270 1 270
Sámi Dáiddaguovddáš , Karasjok 852 1 078 1 078
Sámi Dáiddaguovddáš , Kárášjohka 852 1 078 1 078
Ája Samisk Senter , Kåfjord 400 540 600
Ája Sámi Guovddáš , Gáivuotna 400 540 600
Sijti Jarnge , Hattfjelldal 826 1 050 1 050
Sijti Jarnge , Árborde 826 1 050 1 050
Sum 3 318 3 938 3 998
Submi 3 318 3 938 3 998
Tilskudd til Saemien Sijti ( kr 265 ’ ) og Varjjat Sami Musea ( kr 240 ’ ) er for år 2001 ført på egen post 54.1Museer .
Doarjja Saemien Sijti ( 265 ’ kruvnnu ) ja Várjjat Sámi Musea ( 240 ’ kruvnnu ) lea jagi 2001 ektui fievrriduvvon sierra postii 54.1 Museat .
Sametingsrådet fastsetter nærmere vilkår for tildelingen .
Sámediggeráđđi mearrida lágat eavttuid juogadeapmái .
Post 52.4 Samiske kulturorganisasjoner .
Poasta 52.4 Sámi kulturinstitušuvnnat
Retningslinjene for støtte til samiske kulturorganisasjoner oppheves .
Sámi kulturorganisašuvnnaid doarjjanjuolggadusat heaittihuvvojit .
Sametingsrådet fastsetter nærmere vilkår for tildelingene til de enkelte organisasjonene .
Sámediggeráđđi mearrida lagat eavttuid juogademiide ovttaskas organisašuvnnaide . mihttomearri :
Formålet er å styrke og utvikle samisk kultur og identitet som skal bidra blant annet til et rikt , variert og aktivt samisk kulturliv .
Ulbmilin lea nannet ja ovddidit sámi kultuvrra ja identitehta mii earret eará galgá váikkuhit sámi kultuvrra riggudahttimii , máŋggabealálažžan ja aktiivvalažžan dahkama .
Sametinget vil sikre støtte til samiske kulturorganisasjoner som rekrutterer samisk ungdom .
Sámediggi áigu sihkkarastit doarjaga sámi kulturorganisašuvnnaide mat rekrutterejit sámi nuoraid .
Sametinget vil arbeide for å sikre og utvikle de økonomiske rammebetingelser til samiske kulturorganisasjoner .
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte sámi kulturorganisašuvnnaid ekonomalaš rámmaeavttut sihkkarastojuvvojit ja ovddiduvvojit .
Tiltak og virkemidler
doaibmabijut ja váikkuhangaskaoamit :
Bevilgningen til samisk idrett opprettes som en egen ordning med direkte bevilgning til Sámi Valaštallan Lihttu .
Juolludus sámi valáštallamii ásahuvvo sierra ortnegin nu ahte doarjja juolluduvvo njuolga Sámi Valáštallanlihttui .
Det innebærer at Sametinget for 2001 foretar følgende bevilgning til kulturorganisasjonene :
Dát mearkkaša dan ahte Sámediggi jagi 2001 juolluda doarjaga čuovvuvaččat kulturorganisašuvnnaide .
Post 52.4 Organisasjoner ( i 1000 kr . )
Poasta 52.4 Organisašuvnnat ( 1000 kr:iin )
Sámi Dáiddačehpiid Searvi 175 175 190
Sámi Dáiddačehpiid Searvi 175 175 190
Sámi Girječállid Searvi 150 160 160
Sámi Girječállid Searvi 150 160 160
Sámi Teahter Searvi 155 160 160
Sámi Teáhter Searvi 155 160 160
Sámi Fágalaš girječállid ja Jorgaleaddjiid Searvi 120 107 107
Sámi Fágalaš girječálliid ja Jorgaleddjiid Searvi 120 107 107
DSJ-Doajmmasiebbre Julevsábme 83 95 95
DSJ-Doajmmasiebbre Julevsábme 83 95 95
Samisk Filmforbund 65 75 75
Sámi Filbmafoanda 65 75 75
Juoigiid Searvi 50 50 70
Juigiid Searvi 50 50 70
Foreningen samiske komponister 50 55
Foreningen samiske komponister 50 55
Sámi Dáiddaráđđi 75 150 160
Sámi Dáiddaráđđi 75 150 160
Sum 873 1 022 1 072
Submi 873 1 022 1 072
Sametingsrådet fastsetter nærmere vilkår for tildelingen .
Sámediggeráđđi mearrida lagat eavttuid juolludeapmái .
Sametinget ber Sametingsrådet drøfte organisasjonenes framtidige virksomhet med de respektive organisasjoner .
Sámediggi bivdá Sámediggeráđi guorahallat organisašuvnnaid boahtteáiggi doaimma guoskevaš organisašuvnnaiguin .
Post 52.5 Festivalstøtte
Poasta 52.5 Doarjja festiválaide
Samisk kulturråd har over flere år bevilget festivalstøtte til flere årlige festivaler .
Sámi kulturráđđi lea juo máŋga jagi juolludan doarjaga jahkásaš festiválaide .
Prosjektstøtte til festivalene har vært gitt etter søknad .
Prošeaktadoarjja festiválaide lea addojuvvon ohcama vuođul .
Sametinget oppretter fra og med 2001 en egen budsjettpost til faste festivaler .
Sámediggi ásaha jagi 2001 rájes sierra bušeahttapoastta bissovaš festiválaid várás .
Støtten gis i form av et direkte grunntilskudd som kan nyttes til planlegging for å oppnå kontinuitet i festivalene og samtidig gi større forutsigbarhet .
Doarjja addjojuvvo njuolga vuođđojuolludussan maid sáhttá geavahit plánemii juksan dihte oktilašvuođa festiválaide mii dasto addá buoret plánenvejolašvuođa .
For år 2001 gis grunntilskuddet til Riddu Riđđu og Musikkfestivalen i Kautokeino på til sammen kr 700.000 .
Jagi 2001 juolluduvvo vuođđojuolludus Riđđu Riddui ja Guovdageainnu beassášfestiválii oktiibuot 700.000 kruvnnu .
Formålet er å bidra til å stimulere og utvikle samiske kunstneriske uttrykk , og sikre / opprettholde arenaer / scener for formidling av samiske kulturuttrykk .
Ulbmilin lea váikkuhit sámi dáidaga movttiidahttima ja ovddideami ja sihkkarastin / doalahan dihte arenaid / scenaid sámi kulturvugiid gaskkusteapmái .
Sametingets mål i festivalsammenheng er å ivareta interessene for samiske artister og heve interessen for samiske artister .
Sámedikki mihttomearrin festiválaid oktavuođas lea gozihit sámi artisttaid beroštumi ja nannet sin beroštumi .
Strategi
Strategiijat
Sametinget vil :
Sámediggi áigu :
arbeide for at samiske festivaler får tilfredstillende økonomiske rammebetingelser
bargat dan ala ahte sámi festiválat ožžot dohkálaš ekonomalaš rámmaeavttuid
se nærmere på mulighetene for prosjektstøtte til samiske festivaler
geahčadit lagabuidda vejolašvuođa addit prošeaktadoarjaga sámi festiválaide
bidra til et møtested for urfolks kunstnere og artister , publikum og ungdom , og gjøre andre urfolk kjent med samisk kultur
váikkuhit dan ahte šaddá deaivvadansadji eamiálbmot dáiddáriidda ja artisttaide , publikummii ja nuoraide , ja oahpásmahttit eará eamiálbmogiidda sámi kultuvrra
Tiltak og virkemidler
doaibmabijut ja váikkuhangaskaoamit
Sametinget gir for 2001 følgende grunntilskudd til Samiske festivaler :
Sámediggi juohká čuovvuvaš doarjaga jagi 2001 Sámi festiválaide :
Post 52.5 Festivalstøtte ( i 1000 kr . )
Poasta 52.5 Festiváladoarjja ( 1000 kr:iin )
Betegnelse 2001
Namuhus 2001
Riddu Riđđu 350
Riddu Riđđu 350
Musikkfestivalen i Kautokeino 350
Guovdageainnu beassášfestivála 350
Sum 700
Submi 700
Sametingsrådet fastsetter nærmere vilkår for tildelingen .
Sámediggeráđđi mearrida lagat eavttuid juogadeapmái .
Post 52.6 Samisk idrett
Poasta 52.6 Sámi valáštallan
Samisk idrett har tidligere fått sin bevilgning over post 52.4 , bevilgning for 2000 kr. 500000,- .
Sámi valáštallan lea ovdal ožžon juolludusa poasttas 52.4 , juolludus jagi 2000 leai 500 000 kruvnnu .
For å få et klarere skille mellom idrett og annen kulturstøtte , skilles støtten til samisk idrett og synliggjøres med en egen budsjettpost .
Vai šaddá čielgaseabbo rádji valáštallama ja eará kulturdoarjaga gaskii , de sirrejuvvo ja oainnusin dahkko sámi valáštallandoarjja sierra bušeahtapostii .
Formålet med støtteordningen er å fremme samisk identitet og tilhørighet gjennom aktiviteter og styrke barn- og ungdoms deltakelse i samisk idrett .
Doarjjaortnega ulbmilin lea ovddidit sámi identitehta ja gullevašvuođa doaimmaid bokte , ja nannet mánáid ja nuoraid searvama sámi valáštallamii .
Samisk idrett er nært knyttet til spørsmål om identitet og tilhørighet , og må derfor ses i sammenheng med grunnleggende sosiale og kulturelle normer og verdier i samfunnet .
Sámi valáštallamis lea lagaš oktavuohta identitehtii ja gullevašvuhtii , ja danne ferte dat boahtit ovdan fárrolagaid vuođđo sosiála ja kultuvrralaš norpmaiguin ja árvvuiguin servodagas .
Strategi
StrategiijA
Sametinget vil arbeide for at samisk idrett sikres offentlig finansiering .
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte sámi valáštallamii sihkkarasto almmolaš ruhta .
I den sammenheng bør en vurdere mulighetene for at deler av tippemidlene tilbakeføres samisk idrett .
Dan oktavuođas galggašii árvvoštallat livččii go vejolaš geavahit dasa almmolaš tihpparuđaid .
Sametinget oppretter en egen post i Sametingets budsjettstruktur og viderefører støtten til samisk idrett .
Sámediggi ásaha sierra poastta Sámedikki bušeahttastruktuvrras ja juolluda ain doarjaga sámi valáštallamii .
For dette arbeidet settes det av følgende økonomiske virkemidler :
Dán bargui várrejuvvojit čuovvuvaš ekonomalaš váikkuhangaskaoamit :
Post 52.5 Idrettsstøtte ( i 1000 kr . )
Poasta 52.5 Valáštallandoarjja ( 1000 kr:iin )
Sámi Valáštallan Lihttu - Norga 500
Sámi Valáštallan Lihttu - Norga 500
Sum 500
Submi 500
Post 53 Samisk språk
Poasta 53 Sámegiella
53.1 Tospråklighetstilsk til komm./fylker 16 650 15 850 -800
53.1 Guovtteg. vuođa doarjja gielddaide / fylkkaide 16 650 15 850 -800
53.2 Utdanningsstipend samisk ungdom 850 -850
53.2 Sámi nuoraid oahppostipeanda 850 -850
53.3 Språkprosj . i h. h. t språkplaner 2 956 2 406 -550
53.3 Giellaprošeavttat giellaplánaid ektui 2 956 2 406 -550
53.4 Språksentre 1 600 1 600
53.4 Giellaguovddážat 1 600 1 600
53 Sum 20 456 19 856 -600
53 Submi 20 456 19 856 -600
For Sametinget er det en sentral målsetting å styrke og utvikle samisk språkarbeid i alle språkregioner .
Sámediggái lea guovddáš mihttomearrin ahte sámi giellabargu nannejuvvo ja ovddiduvvo buot giellaguovlluin .
På denne bakgrunn fastsettes følgende delmålsettinger i forhold til samisk språk .
Mihttomearrin ferte leat ahte sáme- ja dárogiella šaddaba ovttaárvosaš giellan .
Styrke og fremme samisk språk i områder hvor det er nødvendig .
Nannet ja ovddidit sámegiela guovlluin gos lea dárbu dan dahkat .
Opprette språksentre og arenaer for samhandling mellom generasjoner .
Ásahit giellaguovddážiid ja sajiid sohkabuolvvaid gaskasaš oktavuođa dikšumii
Tilrettelegge forholdene for at barn og unge skal ha mulighet til å bruke språket .
Láhčit diliid nu ahte mánát ja nuorat galget oažžut vejolašvuođa geavahit giela
Samelovens språkregler revideres i takt med utviklingen .
Sámelága giellanjuolggadusat reviderejuvvojit ovdáneami ektui
Enkeltpersoners rettigheter i henhold til samelovens språkregler .
Ovttaskas olbmuid vuoigatvuođat sámelága giellanjuolggadusaid ektui
Styrke offentlig språkbruk .
Nannet almmolaš giellageavaheami
Følge opp språkplaner for sørsameområdet , lulesameområdet og Ofoten / Sør-Troms området , herunder Senja , samt å følge opp Handlingsplanen for samiske kyst- og fjordområder på språksiden .
Čuovvulit lullisámi- , julevsámi- ja Ofuohta / Mátta-Tromssa guovlluid giellaplánaid , mas mielde Sážžá , ja dasto čuovvulit Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána giellaoasi
Større virkemidler til språkutviklingstiltak for kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet .
Stuorát váikkuhangaskaoamit hálddašanguovlluid gielddaid ja fylkagielddaid giellaovddidandoaibmabijuide
Oppfølging av Sametingets språkpolitiske spørsmål
Sámedikki giellapolitihkalaš gažaldagaid čuovvuleapmi
Post 53.1 Tospråklighetstilskudd
Poasta 53.1 Doarjja guovttegielalašvuhtii
Formålet med tospråklighetstilskuddet er å bevare , styrke og fremme bruken av samisk språk i offentlig forvaltning .
Guovttegielalašvuođa doarjaga ulbmilin lea suodjalit , nannet ja ovddidit sámegiela geavaheami almmolaš hálddašeamis .
Det er en overordnet målsetning at kommuneforvaltningene fullt ut skal bli tospråklige , slik at samisk- og norsktalende får en likeverdig kommunal tjenesteyting .
Bajit dási mihttomearrin lea ahte gielddahálddahusat ollásit šattašedje guovttegielagin , nu ahte sáme- ja dárogielagat ožžot ovttaárvosaš bálvalusaid .
Rammetilskuddet gis de seks kommunene som utgjør forvaltningsområdet for samisk språk , kommunene Karasjok , Tana , Kautokeino , Nesseby og Porsanger i Finnmark fylke og Kåfjord i Troms fylke , samt til Finnmark og Troms fylkeskommune .
Rámmadoarjja addojuvvo gielddaide mat leat sámegiela hálddašanguovllus , gielddat leat Kárášjohka , Guovdageaidnu , Deatnu , Unjárga ja Porsáŋgu Finnmárkku fylkkas ja Gáivuotna Tromssa fylkkas , ja vel fylkkagielddat Finnmárku ja Tromsa .
Ordningen har tidligere vært fordelt etter egne retningslinjer .
Ortnet lea ovdal juogaduvvon sierra njuolggadusaid mielde .
Disse retningslinjene vil opphøre med virkning fra budsjettåret 2001 når det gjelder tilskudd innenfor forvaltnings-området for samisk språk .
Dát njuolggadusat heaittihuvvojit bušeahttajagi 2001 rájes , mii guoská doarjagii mii juolluduvvo sámegiela hálddašanguvlui .
Sametinget vil i stedet fordele følgende tilskudd til de enkelte kommuner og fylkeskommuner :
Sámediggi juolluda doarjaga njuolga ovttaskas gielddaide ja fylkagielddaide čuovvuvaččat :
Post 53.1 Tospråklighetstilskudd ( i 1000 kr . )
Poasta 53.1 guovtteg. doarjja ( 1000 kr:iin )
Nesseby kommune 1 285 1 309 1 609
Unjárgga gielda 1 285 1 309 1 609
Tana kommune 2 116 2 190 2 489
Deanu gielda 2 116 2 190 2 489
Porsanger kommune 2 314 2 161 2 060
Porsáŋggu gielda 2 314 2 161 2 060
Karasjok kommune 2 813 2 802 3 102
Kárášjoga gielda 2 813 2 802 3 102
Kautokeino kommune 3 072 3 021 3 321
Guovdageainnu suohkan 3 072 3 021 3 321
Kåfjord kommune 1 387 1 504 1 404
Gáivuona suohkan 1 387 1 504 1 404
Finnmark fylkeskommune 416 374 1 057
Finnmárkku fylkagielda 416 374 1 057
Troms fylkeskommune 83 125 808
Tromssa fylkagielda 83 125 808
Prosjektmidler 3 164 3 164
Prošeaktaruđat 3 164 3 164
Sum 16 650 16 650 15 850
Submi 16 650 16 650 15 850
Prosjektmidlene ble tildelt etter søknad .
Prošeaktaruđat juogaduvvojedje ohcamiid vuođul .
Det var ingen som hadde automatisk rett på prosjektmidlene , selv om Samisk språkråd prioriterte kommunene .
Ii ovttasge lean automáhtalaš vuoigatvuohta prošeaktaruđaide , vaikko Sámi giellaráđđi prioriterii gielddaid .
Tilskuddene inneholder det som tidligere ble gitt som ramme , samt bevilgning til prosjekter .
Doarjagiid sisdoallun lea dat ovddeš rámma , ja juolludus prošeavttaide .
Sametingsrådet vil gi nærmere vilkår for tilskuddene , herunder krav til innhold og tidsfrister for obligatoriske språkrapporter .
Sámediggeráđđi bidjá lágat eavttuid doarjagiidda , ja mearrida maiddái makkár gáibádusat leat sisdollui ja makkár áigemearit leat bákkolaš giellaraporttaide .
Post 53.3 Tilskudd til språkprosjekter
Poasta 53.3 Doarjja giellaprošeavttaide
Sametinget har årlig gitt støtte til språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggi lea jahkásaččat juolludan ruđaid giellaprošeavttaide olggabeallái sámegiela hálddašanguovllu .
Disse midlene har vært forvaltet av samisk språkråd , men vil fra 2001 forvaltes av tilskuddsstyret på linje med de andre ordningene .
Dáid ruđaid lea hálddašan Sámi giellaráđđi , muhto jagi 2001 rájes hálddaša dáid ruđaid doarjjastivra nugo earáge ortnegiid .
Disse midlene forvaltes uten egne retningslinjer .
Dát ruđat hálddašuvvojit sierra njuolggadusaid haga .
Grunnlaget for tilskudd fra ordningene er de ulike språkplanene som tinget har vedtatt .
Vuođđun doarjjaortnegiidda leat dat sierra plánat maid diggi lea mearridan .
Sametinget gjør tilskuddsstyret spesielt oppmerksom på :
Sámediggi dáhttu doarjjastivrra erenoamážit giddet fuomášumis :
det planlagte språkmotiveringsprosjektet som er igangsatt av Samisk språkråd .
dan plánejuvvon giellamovttiidahttinprošektii maid Sámi giellaráđđi lea álggahan .
Prosjektet inviterer kommuner utenfor forvaltningsområdet for samisk språk til å gå inn i et 5-års prosjekt for å styrke språkutviklingen blant barn .
Prošeakta bovde gielddaid olggobealde sámegiela hálddašanguovllu searvat 5-jagi prošektii man bokte nannet mánáid giellaovdáneami .
Dette prosjektet er et prosjekt som er svært konkret og målrettet , og Sametinget prioriterer slik bruk av prosjektmidlene .
Dát prošeakta lea hui konkrehta ja ulbmállaš , ja Sámediggi áigu prioriteret prošeaktaruđaid geavaheami dainna lágiin .
Språkrådets beskrivelse omhandler ulike deler av Sametingets virkemiddelapparat , og det forutsettes at tilskuddsstyret foretar den nødvendige samordningen av ressurser til prosjektet .
Giellaráđi čilgehusas leat mielde Sámedikki váikkuhangaskaoapmeapparahta sierra oasit , ja eaktuduvvo ahte doarjjastivra ovttastahttá prošektii resurssaid dárbbu mielde .
situasjonen for samisk språk i Ofoten , / Sør-Troms og ber tilskuddsstyret styrke språkarbeidet i dette området .
sámegiela dillái Ofuohtas , / Lulli-Tromssas ja bivdá doarjjastivrra nannet giellabarggu dán guovllus .
Post 53.4 Språksentre
Poasta 53.4 Giellaguovddážat
Grunntilskuddet skal sikre den nødvendige drift .
Vuođđodoarjja galgá sihkkarastit dárbbašlaš doaimma .
Språksentrene må selv sørge for finansiering til den øvrige virksomhet .
Giellaguovddážat fertejit muđui ieža fuolahit ruđa eará doibmii .
Post 53.4 Språksentre ( i 1000 kr . )
Poasta 53.4 Giellaguovddážat ( 1000 kr:iin )
Porsanger 400
Porsáŋgu 400
Kåfjord 400
Gáivuotna 400
Tysfjord 400
Divttasvuotna 400
Evenes 400
Lulli-Tromsa 400
Sum 1 600
Submi 1 600
Post 54 Miljø og kulturvern
Poasta 54 Biras ja kulturgáhtten
54.1 Kulturminner 1 000 1 000
54.1 Kulturmuittut 1 000 1 000
54.2 Museer 970 970
54.2 Museat 970 970
53 Sum 1 000 1 970 970
53 Submi 1 000 1 970 970
I Sametingsplanen 1998-2001 heter det at :
1998-2001 Sámediggeplánas čuožžu ahte :
Sametinget har som målsetting å utvikle en miljøvennlig natur- og ressursutnyttelse for kontinuitet og utvikling av samisk kultur- og samfunnsliv .
Sámedikkis lea mihttomearrin ovddidit birasustitlaš luonddu- ja resursageavaheami vai sámi kultuvrra ja servodateallin oažžu oktilašvuođa ja ovdána .
Plan- og bygningsloven er det mest sentrale lovverket for natur- og ressursforvaltning .
Dasa lassin leat ollu sierralágat nugo kulturmuitoláhka , mohtorjohtalusláhka ja luonddugáhttenláhka .
I tillegg kommer en rekke særlover som kulturminneloven , motorferdselsloven og naturvernloven .
Dáid lágaid ja sámi biras- ja areálaberoštumiid goziheapmi dáid lágaid bokte lea guovddáš mihttomearri Sámedikkis .
Oppfølging av dette lovverket og ivaretakelse av samiske miljø- og arealinteresser gjennom dette lovverket er en sentral målsetting for Sametinget .
Sámediggi galgá veahkehit ollašuhttit birrasa buorrin geavada sámi servodagas , dagadettiin oidnosin ja doarjjodettiin doaibmamolssaeavttuid mat orrot leamen ceavzilat .
Kapittel 26 i fra Agenda 21 dreier seg om å styrke urfolks rolle i arbeidet for en bærekraftig utvikling .
Agenda 21 , 26. kapihttalis lea sáhka nannet eamiálbmogiid saji nana ceavzilis ovdáneapmái .
Urfolk har gjennom mange generasjoner utviklet en helhetsorientert , tradisjonell og vitenskapelig viten om egen jord , naturressurser og miljø .
Eamiálbmogat leat ollu sohkabuolvvaid bokte oahppan ollislaččat iežaset eatnamiid , luondduresurssaid ja birrasa birra , ja sis leat árbevierut dan ektui ja dieđalaš diehtu .
Urfolks evne til å praktisere en bærekraftig utvikling må styrkes slik at en kan overkomme begrensninger som er lagt av økonomiske , sosiale og historiske faktorer .
Eamiálbmogiid geavahusa nana bissovaš ovdánemiin ferte nanosmahttit nu ahte ekonomalaš , sosiálalaš ja historjjálaš bealit eai goazaše dán ovdáneami .
Sametinget skal verne samiske kulturminner og kulturmiljø på en måte som bidrar til å styrke og videreføre samisk kultur ( Samisk kulturminneplan 1998-2001 ) .
Sámediggi galgá gáhttet sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa dakkár vugiin ahte sámi kultuvra nanosmahtto ja ovdánahtto ( Sámi 1998-2001 kulturmuitoplána ) .
Det samiske kulturminnevernet er en del av arealforvaltningen og ses i sammenheng med andre miljø- og arealforvaltningsoppgaver .
Sámi kulturmuitogáhtten lea oassi areálahálddašeamis ja dat ferte boahtit ovdan fárrolagaid eará biras- ja areálahálddašanbargguiguin .
Kulturminner og kulturmiljø viser til en samisk forståelse av landskapet og natur samt landskapet og naturens betydning for økonomiske , religiøse og sosiale forhold .
Kulturmuittut ja kulturbiras čujuhit sámi eana- ja luondduáddejupmái ja maiddái eatnama ja luonddu mearkkašumi ekonomalaš , oskkoldatlaš ja sosiálalaš beliide .
Kulturminner er en miljømessig og kulturell ressurs , som står i et gjensidig forhold til andre miljøressurser og også de sosiale og kulturelle ressurser .
Kulturmuittut leat biraslaš ja kultuvrralaš resurssat , mat váikkuhit eará birasresurssaid ja maiddái sosiálalaš ja kultuvrralaš resurssaid .
For Sametinget er det derfor en viktig målsetting å a ) skape forståelse for samiske kulturminners og kulturmiljøers miljømessige , historiske og kulturelle verdi , b ) forvalte samiske kultur-minner og kulturmiljøer i tråd med lovverk og forskrifter og c ) virke til et samarbeid mellom miljøforvaltningen og samiske institusjoner nasjonalt og internasjonalt for vern og forvaltning av samiske kulturminner og kulturmiljøer
Danne lea ge Sámediggái deaŧalaš mihttomearrin a ) oččodit olbmuid áddet makkár biraslaš , historjálaš ja kultuvrralaš árvu lea sámi kulturmuittuin ja kulturbirrasis , b ) hálddašit sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa lágaid ja láhkaásahusaid mielde , ja c ) váikkuhit dan ahte birashálddašeapmi ja sámi institušuvnnat našuvnnalaččat ja riikkaidgaskasaččat ovttas barggašedje sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa gáhttemiin ja hálddašemiin .
følge opp arbeidet til planlovutvalget for å sikre ivaretakelse av samiske samfunns-interesser i alle arealinngrepssaker i samiske bruks- og bosettingsområder .
čuovvulit plánalávdegotti barggu sihkkarastin dihte sámi servodatberoštumiid buot areálaáššiin sámi geavahus- ja ássanguovlluin .
En vektleggingsregel i planlovens formålsparagraf vil her være viktig .
Deattuhannjuolggadus plánalága ulbmilparagráfas lea dákko deaŧalaš .
følge opp Konvensjonen om biologisk mangfold og urfolks kunnskaper , praksiser og fornyelser i denne sammenhengen .
čuovvulit biologálaš eatnatgeardáivuođa konvenšuvnna ja eamiálbmogiid máhtolašvuođa , geavahusaid ja ođasmahttimiid dán oktavuođas .
Regjeringens arbeid med en St.meld og handlingsplan for ivaretakelsen av det biologiske mangfoldet skal følges opp .
Ráđđehusa bargu Stuorradiggedieđáhusain ja biologalaš eatnatgeardáivuođa gozihanplánain galgá čuovvuluvvot .
arbeide for at det kan iverksettes et arbeid for en utredning / sametingsmelding om samiske miljø- og arealforvaltningsperspektiver for bl.a å kunne ivareta samiske arealinteresser i større arealinngrepssaker på en mer helhetlig og forutsigbar måte .
bargat dan ala ahte sáhttá álggahit čielggadus / sámediggedieđáhusa barggu sámi biras- ja areálahálddašanperspektiivvaid birra earret eará vai sáhttá gozihit sámi areálaberoštumiid stuorát areálameassanáššiin eanet ollislaččat ja plánema vuođul .
arbeide for en mer aktiv bestandsforvalting av rovdyr , og for fastsetting av totale antall individer av ulike rovdyr som også oppfyller Bern konvensjonen .
bargat dan ala ahte boraspiriid nállehálddašeapmi šaddá eanet aktiivvalažžan , ja ahte mearriduvvo man ollu sáhttet leat boraspiret ja mii maiddái deavdá Bern-konvenšuvnna áigumušaid .
arbeide for lokalt samisk miljøarbeid gjennom LA 21 og for at samiske perspektiver framkommer i det LA 21 arbeidet som drives ved siden av Sametingets arbeid .
bargat dan ala ahte šaddá báikkálaš sámi birasbargu BA 21 bokte ja ahte sámi perspektiivvat bohtet ovdan BA 21 barggus mii dahkkojuvvo lassin Sámedikki bargui .
forvalte samiske kulturminner i henhold til kulturminneloven og plan- og bygningsloven gjennom rask og tjenesteorientert saksbehandling .
hálddašit sámi kulturmuittuid kulturmuitolága ja plána- ja huksenlága ektui nu ahte áššit meannuduvvojit johtilit ja beaktilit .
virke til samarbeid med den øvrige miljø- og kulturminneforvaltinga .
váikkuhit ovttasbarggu muđui eará biras- ja kulturmuitohálddašemiin .
virke til dokumentasjon og tilgjengeliggjøring av relevante kulturminneopplysninger ved utvikling av kulturminnedatabase .
váikkuhit ahte relevánta kulturmuitodieđut duođaštuvvojit ja buktojuvvojit olámuddui kulturmuitodihtorbása ovddidemiin .
støtte samiske kulturminnetiltak med tilskudd i henhold til innsatsområder beskrevet i Samisk kulturminneplan 1998-2001 .
doarjut sámi kulturmuitodoaibmabijuid nu ahte addojuvvo doarjja daid áŋgiruššansurggiide mat leat 1998-2001 Sámi kulturmuitoplánas .
følge opp arbeidet til kulturminneutvalget for å sikre en framtidig styrking og utviklingsmulighet for det samiske kulturminnevernet .
kulturmuitolávdegotti bargu čuovvuluvvo dainna lágiin ahte sámi kulturmuitogáhttema boahtteáiggis sáhttá nanosmahttit ja das šaddet ovdánanvejolašvuođat .
Sametinget skal gi uttalelser til alle arealinngrepssaker i hele det samiske bruks- og bosettingsområdet i forhold til samiske kulturminneinteresser .
Sámediggi galgá buktit cealkámušaid buot areálalihkahallanáššiide olles sámi geavahus- ja ássanguovllus sámi kulturmuitoberoštumiid ektui .
Sametinget skal også i størst mulig grad ivareta andre samiske samfunnsinteresser i større arealinngrepssaker ( utredninger ) / konsekvensutredinger og arealvernsaker ( vern av områder ) .
Sámediggi galgá maiddái nu ollu go vejolaš gozihit eará sámi servodatberoštumiid stuorát areálalihkahallanáššiin ( čielggadusain ) / váikkuhaniskančielggadusain ja areálagáhtten áššiin ( guovlluid gáhtten ) .
Sametinget skal politisk følge opp pågående miljøvernpolitiske saker av betydning for samiske områder .
Sámediggi galgá politihkalaččat čuovvulit birasgáhttenpolitihkalaš áššiid mat leat jođus ja main lea mearkkašupmi sámi guovlluide .
Post 54.0 Kulturminner
Poasta 54.0 Kulturmuittut
En overordna målsetting med tilskuddsordninga er at den skal støtte opp under tiltak som bidrar til å verne samiske kulturminner og kulturmiljø på en måte som virker til å styrke og videreføre samisk kultur .
Bajit dási mihttomearrin dán doarjjaortnegis lea dat ahte dainna galgá doarjut dakkár doaibmabijuid mat váikkuhit sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa gáhttema nu ahte dainna nanosmahtto ja gaskkustuvvo sámi kultuvra .
Tilskuddsordninga skal videre bidra til å skape forståelse for samiske kulturminners og kulturmiljøers miljømessige , historiske og kulturelle verdi .
Dasto galgá doarjjaortnet váikkuhit áddejumi háhkama sámi kulturmuittuide ja kulturbirrasa biraslaš , historjálaš ja kultuvrralaš árvui .
Dette gjelder også for bygninger .
Dát guoská maiddái visttiide .
For 2001 settes rammen for ordningen til kr. 1 000 000 .
Jahkái 2001 biddjojuvvo ortnega rámman 1 000 000 kruvnnu .