pere/sami_parallel huggingface dataset:
Riddu Riđđu teller antall festivalpass hver av festivaldagene onsdag– søndag. Márkomeannu teller alle dagspass, alle festivalpass hver av festivaldagene, og besøkende på arrangementene som ikke krever festivalpass, er også inkludert i besøkstallet.
Riddu Riđđu lohká galle festiválapássa guhtege festiválabeivviid gaskavahkkus sotnabeaivái leat, Márkomeannu lohká buot beaivepássaid, buot festiválapássaid guhtege festiválabeaivvi ja guosseloguid searvái lohket maiddái gussiid lágidemiin maidda ii dárbbaš festiválapássa.
Når det gjelder arrangementsbesøk, telles antall besøkende på hvert arrangement.
Lágidemiidguosseloguide lohket galle guossi leat guhtege lágideamis.
Noen av festivalene opererer kun med cirkatall, mens andre har mer eksakte tall på antall solgte billetter og antall besøkende på arrangementene.
Muhtun festiválat geavahit maid dušše sullii logu, muhto earáin leat dárkileappot logut das galle bileahta leat vuvdojuvvon ja galle guossi leat lágidemiin.
Riddu Riđđu oppgir eksakte tall som viser en økning i antall billettinnehavere fra 5634 i 2014 til 7139 i 2016, dvs. 1505 flere besøkende på siste festival.
Riddu Riđđu almmuha dárkilis loguid mat čájehit lassáneami bileahttadolliin 5634 jagi 2014 rájes 7139 doallái 2016 rádjai, namalassii 1505 eanet guossi maŋemus festiválas.
Márkomeannu hadde 2500 besøkende i 2016 og 2900 i 2015. I 2014 ble ikke sommerfestivalen arrangert.
Márkomeanus ledje 2500 guossi jagi 2016 ja 2900 jagi 2015. Jagi 2014 ii lágiduvvon geassefestivála.
Nedgangen var forventet ettersom 2015 var et comeback-år etter at de i 2014 ikke arrangerte sommerfestival.
Njieddju lei vurdojuvvon go 2015 lei Comeback-jahki maŋŋil go 2014 eai lágidan geassefestivála.
Ellers har besøkstallet vært stabilt og jevnt stigende hvis man ser på det store bildet.
Muđui lea guosselohku leamaš dásset ja dássedis lassáneapmi jus geahččá stuorrát.
Samisk uke i Tromsø har et høyt og stabilt publikumstall mellom 4000 og 5000. De siste to årene (2015 og 2016) er ifølge festivalarrangørene estimerte tall, mens 2014-tallene er eksakte.
Sámi vahkus Romssas lea alla ja dássedis oasálastilohku 4000 ja 5000 duháha gaskkas. Maŋemus guokte jagi (2015 ja 2016) leat festiválalágideddjiid dieđuid mielde estimerejuvvon logut, muhto 2014logut leat sihkkarat.
Musikkfestivalen i Kautokeino har for 2014 og 2015 regnet besøkstall samlet for alle arrangementene som arrangeres av dem i løpet av de dagene festivalen gjennomføres.
Guovdageainnu musihkkafestivála lea jagiid 2014 ja 2015 rehkenastán oktii guosseloguid buot lágidemiin maid sii lágidit daid beivviid go lea festivála.
Tallene er ikke eksakte for 2014 og 2015, men for 2016 framstår tallene mer eksakt.
Logut eai leat sihkkarat jagiide 2014 ja 2015, muhto 2016 logut leat sihkkarat.
De inkluderer også dem som har betalt for å se SGP på livestream (350 stykker).
Dasa gullet maid logut das gallis mákse geahččat SGP livestreama bokte (350 olbmo).
At tallene er mer eksakte, kan forklare noe av den store variasjonen (nedgangen) i deltakelsen.
Dat go logut leat dárkileappot sáhttá čilget muhtun muddui oasseváldiid variašuvnna (njiedjama).
Festivalen i Karasjok har oppgitt besøkstall som er jevnt stigende de tre siste årene.
Kárášjoga festivála lea almmuhan guosseloguid mat čájehit dássedis lassáneami golbma maŋemus jagi.
Rasten rastah ble ikke arrangert i 2015 og står derfor med 0 besøkende da.
Raasten rastah ii lágiduvvon jagi 2015 ja danne leat dalle 0 guossi.
Med utgangspunkt i denne tabellens tall for solgte billetter deltok nesten 25 000 deltakere i 2014, 22350 i 2015 og en liten nedgang til 21 329 i 2016. Det vil si at 20 000 - 25 000 personer deltar på de samiske festivalene hvert år.
Go váldá vuođu dán tabealla vuvdojuvvon bileahtaid logus, de ledje measta 25 000 oasseváldi jagi 2014, ja 22 350 jagi 2015 ja veaháš njieddju jahkái 2016 namalassii 21 329 guossái. Dat mearkkaša ahte 20 000-25 000 olbmo oasálastet jahkásaččat festiválain.
4.4 Økonomisk støtte til samiske festivaler
4.4 Ekonomalaš doarjja sámi festiválaide
Det har vært krevende å skaffe eksakte tall på inntekter og utgifter og finansieringen fra samtlige festivaler med samisk innhold.
Lea leamaš gáibideaddji háhkat sihkkaris loguid dietnasiin, olggosgoluin ja ruhtademiin visot festiválain main lea sámi sisdoallu.
Av den grunn presenteres økonomiske og andre samarbeidspartnere mer generelt i dette kapittelet.
Danne ovdanbuvttán dán kapihttalis ekonomalaš ja eará ovttasbargoguimmiid oalle obbalaččat.
Noe av utfordringen med tanke på å skaffe fullstendig oversikt over utgifter og inntekter er at alle festivalene hovedsakelig er drevet på frivillig basis.
Oassi hástalusas háhkat ollislaš gova olggosgoluin ja dietnasiin lea go festiválat doibmet ollu eaktodáhtolaš bargiid bokte.
Selv om noen festivaler har heltidsansatte hele eller deler av året, er samtlige avhengige av at det legges ned et omfattende frivillig arbeid.
Vaikko muhtun festiválain leat ollesáiggebargit birra jagi dahje muhtun áiggiid jagis, de leat buohkat gitta das ahte ollu dahkko eaktodáhtolaš barggu bokte.
Samtidig har noen av festivalene, som for eksempel Musikkfestivalen i Kautokeino og Alta Sami Festival, lagt ut produksjonen til et privateid selskap, der sponsorer og samarbeidspartnere ikke er offentlig tilgjengelige.
Seammás leat muhtun festiválain, ovdamearka dihte Guovdageainnu musihkkafestiválas ja Álttá Sámi festiválas, olggobeale buvttadeaddjit priváhta fitnodagain, mas sponsorat ja ovttasbargoguoimmit eai leat almmolaččat olámuttus.
I dette kapittelet har jeg tatt utgangspunkt i den direkte pengestøtten til festivalene som synliggjøres i Sametingets budsjett (2016).
Dán kapihttalis lean váldán vuolggasaji njuolggoruhtadoarjagis festiválaide mat oidnojit Sámedikki bušeahtas (2016).
Det må samtidig nevnes at Sametinget også støtter festivalene utover dette på andre poster.
Seammás ferte namuhuvvot ahte Sámediggi maiddái doarju festiválaid eará poasttaid bokte.
Tabell 4.4 gir kun en oversikt over Sametingets direkte støtte til festivaler med samisk innhold i 2015 og 2016, med utgangspunkt i tall som framkommer i Sametingets budsjett.
Tabealla 4.4 čájeha oppalašgova dušše Sámedikki njuolggo doarjagis festiválaide main lea sámi sisdoallu jagiid 2015 ja 2016, loguiguin mat bohtet ovdan Sámedikki bušeahtas.
Oversikten viser at følgende samiske festivaler de to siste årene har mottatt støtte gjennom direkte tilskudd fra Sametinget: Musikkfestivalen i Kautokeino, Riddu Riđđu, Márkomeannu, Påskefestivalen i Karasjok, Sørsamisk kulturfestival / Raasten rastah, Julesàme vahkko / Lulesamisk uke, Samisk uke i Tromsø og Alta Sami festival.
Oppalašgovva čájeha ahte čuovvovaš sámi festiválat maŋemus guokte jagi leat ožžon njuolggodoarjaga Sámedikkis: Guovdageainnu musihkkafestivála, Riddu Riđđu, Márkomeannu, Kárášjoga beassášfestivála, Lullisámi kulturfestivála Raasten rastah, Julevsáme vahkko, Sámi vahkku Romssas ja Álttá Sámi festivála.
Som tabell 4.4 viser, øremerket Sametinget totalt over 5,2 millioner kroner til festivaler med samisk innhold i 2016, mot 4,3 millioner i 2015, dvs. en økning på 931 000 kroner.
Nugo tabeallas 4.4. boahtá ovdan de lea Sámediggi merken jagi 2016 oktiibuot badjel 5,2 millijovnna ruvnno festiválaide main lea sámi sisdoallu, lohku mii jagi 2015 lei 4,3 millijovnna, mii mearkkaša lassáneami 931 000 ruvnnuin.
Det er i hovedsak de fire største festivalene – Musikkfestivalen i Kautokeino, Riddu Riđđu, Márkomeannu og Påskefestivalen i Karasjok – som mottar mest støtte direkte fra Sametinget.
Njeallje stuorimus festivála Guovdageainnu musihkkafestivála, Riddu Riđđu, Márkomeannu ja Kárášjoga beassášfestivála leat dat mat ožžot eanemus njuolggodoarjaga Sámedikkis.
Ett unntak er Samisk uke i Tromsø som er neststørst i besøkstall men mottar mindre støtte enn alle de andre festivalene unntatt Alta Sami festival.
Spiehkastat lea Sámi vahkku Romssas mas leat nubbin alimus guosselogut muhto oažžu unnit doarjaga go eará festiválat, earret Álttá Sámi vahkku.
Sametinget understreker at samiske institusjoner som for eksempel festivaler er viktige aktører og samarbeidspartnere i utviklingen av samisk kunst- og kulturliv.
Sámediggi deattuha ahte sámi institušuvnnat nugo ovdamearka dihte festiválat, leat dehálaš aktevrrat ja ovttasbargoguoimmit sámi dáidaga- ja kultureallima ovdánahttimis.
Derfor er Sametinget opptatt av å skape faglig sterke samiske institusjoner som framstår som gode arenaer for utvikling av samisk språk og kultur (Sametingets budsjett 2016).
Danne lea Sámedikkis beroštupmi ásahit fágalaš nanu sámi institušuvnnaid mat lea buorit arenat sámegiela ja sámi kultuvrra ovddideapmái (Sámedikki bušeahtta 2016).
For å understøtte dette bevilger Sametinget blant annet midler til festivaler som synliggjør, formidler og utvikler samisk kultur.
Dán olis juolluda Sámediggi earret eará doarjaga festiválaide mat čalmmustahttet, gaskkustit ja ovdánahttet sámi kultuvrra.
Ifølge Sametingets budsjett (2016, s. 47) skal tilskuddet som bevilges til festivalene, bidra til:
Sámedikke bušeahta mielde (2016, s. 47) galget juolludeamit festiválaide veahkehit:
 Så sikre stabil og forutsigbar drift av de samiske festivalene
 Sihkkarastit dássedis ja vuordevaš doaimmaheami sámi festiválain
 At samiske festivaler får mulighet for utvikling og fornying
 Addit sámi festiválaide ovdánan ja ođastan vejolašvuođa
 Attraktive samiske festivaler som besøkes av publikum
 Sámi festiválaid geasuhit olbmuid
 Synliggjøring og formidling av samisk kunst, kultur og språk
 Oainnusmáhttit ja gaskkustit sámi dáidaga, kultuvrra ja giela
 Samiske møteplasser
 Láhčit dili sámi deaivvadanbáikkiide
 Kulturarenaer kulturarenaer for barn og unge
 Láhčit dili mánáid ja nuoraid kulturarenaide
Når en ser tabellene 4.2, 4.3 og 4.4 i sammenheng, ser en at det er de mest tradisjonsrike festivalene, det vil si de som har pågått lengst, som også er de festivalene som mottar mest direkte pengestøtte fra Sametinget.
Go geahččá tabeallaid 4.2, 4.3 ja 4.4 ovttas, de oaidná ahte dat buot eanemus árbevirolaš festiválat, dat mat leat leamaš guhkimusat, leat maiddái dat festiválat mat ožžot eanemus njuolggoruhtadoarjaga Sámedikkis.
4.5 Samarbeidspartnere
4.5 Ovttasbargoguoimmit
I tillegg til inntekter fra festivalpass og økonomisk støtte fra Sametinget mottar festivalene støtte fra fylkeskommunene i Nordland, Troms og Finnmark, Kulturrådet, de respektive kommuner der festivalene arrangeres (Karasjok, Kautokeino, Kåfjord, Tromsø, Evenes, Tysfjord, osv.), samt lokale og regionale sponsorer.
Lassin dietnasii mii boahtá festiválapássain ja Sámedikki ekonomalaš doarjagis, de ožžot festiválat doarjaga Nordlándda, Romssa ja Finnmárkku fylkkasuohkaniin, Kulturráđis, suohkaniin gos guhtege festivála lea (Kárášjohka, Guovdageaidnu, Gáivuotna, Romsa, Evenášši, Divttasvuotna jna.), ja maiddái báikkálaš ja guovlulaš sponsoriin.
Generelt kan det sies at offentlige organer som Sámediggi/Sametinget, fylkeskommunene og festivalkommunene fortsatt er de viktigste samarbeidspartnerne og sponsorene for alle festivalene.
Oppalaččat sáhttá lohkat ahte almmolaš orgánat nugo Sámediggi, fylkkasuohkanat ja festiválasuohkanat ain leat buot festiválaid deháleamos ovttasbargoguoimmit ja sponsorat.
I tillegg til økonomiske støttespillere har flere av festivalene også inngått samarbeidsavtaler som bidrar til støtte på andre måter, som for eksempel kunnskapsformidling og markedsføring.
Lassin ekonomalaš doarjaleddjiide leat maiddái máŋga festivála ásahan ovttasbargošiehtadusaid mat dorjot eará ládje, ovdamearka dihte oahppogaskkustemiin ja márkanastimiin.
Riddu Riđđu har for eksempel inngått en hovedsamarbeidsavtale med UiT– Norges Arktiske Universitet i Tromsø, som blant annet resulterte i at UiT arrangerte sommerskole for sine masterstudenter under festivalen i 2015, og årlig arrangerer forsknings-, debatt- og kunnskapsseminarer på festivalen.
Riddu Riđđu lea ovdamearka dihte ásahan váldoovttasbargošiehtadusa UIT – Norgga Árktalaš Universitehtain Romssas, mas boađusin lei earret eará ahte UiT lágidii geasseskuvlla iežaset masterstudeanttaide 2015 festiválas, ja lágidit festiválas jahkásaččat dutkan-, debáhtta- ja oahpposeminára.
Også Márkomeannu, Alta Sami Festival og Samisk uke i Tromsø har et nært samarbeid med UiT, og det arrangeres kunnskapsseminarer under disse festivalene.
Sámi vahkku Romssas ja UiT lágidit searválaga viiddis semináraprográmma mas ságaškuššet áigeguovdilis dutkan ja sámi guoski gažaldagain. Maiddái Márkomeanus ja Álttá Sámi festiválas lea lagas ovttasbargu UiT:n, ja dain festiválain lágidit oahpposemináraid.
Som eksempel kan nevnes at Sørsamisk kulturfestival har et nært samarbeid med Rørosmuseet, og Riddu Riđđu samarbeider med Nord-Troms museum.
Ovdamearkan sáhttá namuhit ahte lullisámi kulturfestiválas lea lagas ovttasbargu Plassje museain, ja Riddu Riđđu ovttasbargá Davvi-Romssa museain.
Andre bidragsytere og samarbeidspartnere er idrettslagene, friluftsrådene, bibliotek, de samiske språksentrene i lokalmiljøet, husflidslag og lokale kunst- og kulturforeninger.
Eará attusveahkit ja ovttasbargoguoimmit leat valáštallansearvvit, olgoáibmoráđit, girjerádjosat, báikkálaš sámi giellaguovddážat, duodjesearvvit ja báikkálaš dáidda- ja kultursearvvit.
Festivalene er generelt dyktige på å samarbeide på tvers med andre sosiale institusjoner og arrangementer.
Festiválat leat oppalaččat čeahpit bargat sosiála institušuvnnaid ja lágidemiid gaskasaččat.
Eksempler her kan være Midnight Sun Maraton i Tromsø, Sami Fashion Week i Alta og Sami Melodi Grand Prix i Kautokeino.
Ovdamearkkat leat Romssas Midnigth Sun Maraton, Álttás Sámi Fashion Week ja Guovdageainnus Sámi Melodi Grand Prix.
Her er det også viktig å nevne at minst like viktig som støtte fra samarbeidspartnere og sponsorer er all den frivillige innsatsen som legges ned av mange titalls mennesker som årlig stiller opp og jobber dugnad for å få til bærekraftige og gode samiske festivaler i hele Sápmi.
Dákko lea maid dehálaš namuhit ahte unnimusat seamma dehálaččat go leat ovttasbargogummiid ja sponsoriid doarjja, lea maiddái eaktodáhtolaš bargu maid logiid mielde olbmot jahkásaččat doaimmahit vai buorit sámi festiválat cevzet miehtá Sámi.
Uten alle disse hadde festivalene ikke kunnet realiseres, noe også forskningen til Jæger og Mykletun (2009) viser.
Sin haga eai livčče festiválat sáhttán čađahuvvot, dan duođašta maiddái Jæger ja Mykletun (2009) dutkan.
4.6 Festivalenes profil
4.6 Festiválaid profiila
Gjennom samlebegrepet profil beskrives det hvordan festivalen framstår i sitt musikkvalg, samt hvor artistene som opptrer, kommer fra, hvor mange samiske artister det er versus andre artister, hvor mange som er fra Norden, og utenlandske artister.
Čoahkkedoahpagiin profiila, čilgejuvvo makkár festivála lea sin musihkkaválljejumiid bokte, ja gos artisttat mat guoimmuhit leat eret, leat go sámi vai eará artisttat, man galle artistta leat Davviriikkain ja olgoriikkas eret.
Hovedvekten er lagt på profilen i musikkvalg, men helheten i arrangementstilbudet er også lagt til grunn.
Profiilla váldodeaddu lea musihkkaválljejupmái, muhto geahččat maiddái lágidemiid ollislaš fálaldaga.
abell 4.5 viser at samtlige festivaler har en samisk profil, og festivalene har i hovedsak opptredener med samiske artister.
Tabealla 4.5 čájeha visot festiválain sámi profiilla ja festiválain leat eanas sámi artisttat guoimmuheaddjin.
Noen vektlegger egen region sterkest, og noen har de siste årene hatt kjente norske artister som trekkplastre, som for eksempel Sandra Lyng på Musikkfestivalen i Kautokeino, Isac Elliot på Påskefestivalen i Karasjok og Sondre Justad på Riddu Riđđu-festivalen i 2016. Musikkfestivalen i Kautokeino arrangerer hvert år «Samisk Melodi Grand Prix» på påskeaften.
Muhtumat bidjet deattu iežaset guvlui, ja muhtumiin leat leamaš maŋemus jagiid beakkán norgalaš artisttat dakkárin mat galget geasuhit olbmuid, nugo Sandra Lyng Kárášjoga musihkkafestiválas ja Isaac Elliot Guovdageainnu musihkkafestiválas ja Sondre Justad Riddu Riđus jagi 2016. Guovdageainnu musihkka festivála lágida jahkásaččat Sámi Melodi Grand Prix beassášlávvordaga.
Riddu Riđđu har internasjonale urfolksartister som kommer fra alle verdensdeler, der en folkegruppe presenterer seg selv hvert år, kalt «Årets nordlige folk».
Riddu Riđus leat riikkaidgaskasaš álgoálbmot artisttat geat bohtet iešguđet guovllus máilmmis, ja jahkásaččat okta álbmot ovdanbuktá iežaset, nu gohčoduvvon Jagi davvi álbmogin.
Her kan urfolk fra hele verden presentere sin musikk og sin kultur, og det er overvekt av artister fra den/disse urfolksgruppene det året de er i fokus, som for eksempel urfolk fra Taiwan i 2016.4.7
Das sáhttet álgoálbmogat vaikko gos máilmmis eret, almmuhit musihkaset ja kultuvraset ja guhtege jagi lea deaddu dain artisttain mat gullet dan álgoálbmotjovkui geat ain leat guovddážis, ovdamearka dihte Taiwan álgoálbmot jagi 2016.
Aktiviteter for barn og ungdom under 18 år
4.7 Aktivitehtat mánáide ja nuoraide vuollel 18 jagi
Samtlige samiske festivaler arrangerer aktiviteter for barn og unge under 18 år.
Buot sámi festiválat lágidit aktivitehtaid mánáide ja nuoraide vuollel 18 jagi.
Tabell 5 gir en sammenfattende oversikt over de ulike aktivitetene.
Tabealla 5 čájeha oppalašgeahčastaga das man viiddis fálaldagat leat mánáide ja nuoraide.
Selv om det varierer fra festival til festival hvor omfattende tilbudet til barn og unge er, går fysisk aktivitet, idrett og annen uteaktivitet, samt doudji og samisk sang og joik, igjen på alle festivalene.
Vaikko rievddada festiválas festiválii man viiddis fálaldagat mánáide ja nuoraide leat, de leat fysalaš aktivitehtat, valáštallan ja eará olgodoaimmat, duodji ja sámi lávlun ja juoigan buot festiválain.
De fleste festivalene har også arrangementer for barn i tilknytning til bibliotek, skole eller språksentre og lokale aktiviteter med samisk tilsnitt.
Eanas festiválain lea maiddái lágideapmi mánáide mii čatnasa girjerádjosii, skuvlii dahje giellaguovddážii ja báikkálaš doaimmat main lea sámi sisdoallu.
Lassokasting, reinkappkjøring, ATV-kjøring, naturbruk, oppsett og rising av lavvo, tørrfiskbanking og aktiviteter med røtter i andre urfolk kan gi et bilde på mangfoldet av aktiviteter som tilbys til barn og ungdom.
Njoarosteapmi, heargegilvovuodjin, ATV-vuodjin, luondduávkkástallan, lávu ceggen ja durgen, goikeguoli dearpan ja aktivitehtat main leat ruohttasat eará álgoálbmogiin, diet čájehit man máŋggabealat doaimmaid fállet mánáide ja nuoraide.
Tabell 4.6 viser noe av det store mangfoldet av aktiviteter som festivalene tilbyr barn og ungdom under 18 år.
Tabealla 4.6 čájeha muhtun muddui man ollu ja girjás doaimmat festiválain leat mánáide ja nuoraide vuollel 18 jagi.
Det må imidlertid nevnes at den ikke synliggjør det nære samarbeidet som er mellom festivalene og lokale organisasjoner som språksentre, museer, universiteter og høyskoler, grunnskoler og barnehager, idrettslag og friluftsråd.
Ferte maiddái namuhit ahte das ii oidno lagas ovttasbargu festiválaid ja báikkálaš organisašuvnnaid gaskkas nugo giellaguovddážiid, museaid universitehtaid ja allaskuvllaid, vuođđoskuvllaid ja mánáidgárddiid, valáštallanservviid ja Friluftsrådain.
Gjennom doudji- og joikekurs, lesestunder med samiske forfattere, samiske og andre urfolks teaterforestillinger og -konserter får barna møte egen kultur, og de blir bedre kjent med andres kulturer.
Fálaldagaid bokte nugo duodje- ja juoigankurssaid, lohkanbottuid sámi girječálliiguin, sámi ja eará álgoálbmot teáhterčájálmasaid ja konsearttaid bokte besset mánát deaivvadit iežaset kultuvrrain ja oahpásnuvvát earáid kultuvrraiguin.
Den eldre generasjonen og pensjonister brukes ofte som medhjelpere og fungerer som tradisjonsbærere mellom generasjonene.
Vuorrasit buolva ja olbmot ealáhagas leat dávjá veahkkin ja doibmet buolvvaidgaskasaš árbevierroguoddin.
Slik kan festivaler være viktige sosiale institusjoner i videreføringen av tradisjoner både til samiske barn og til andre barn som deltar på festivalene og lærer mer om samiske og andre urfolks tradisjoner.
Nu sáhttet festiválat leat dehálaš sosiála institušuvdnan áimmahuššat árbevieruid sihke sámi mánáide ja eará mánáide geat oasálastet festiválain ja ohppet eanet sámi ja eará álgoálbmot árbevieruin.
4.8 Om festivalene
4.8 Festiválaid birra
I det følgende presenteres litt historie og fakta om hver enkelt festival.
Čuovvovaččat ovdanbuvttán veaháš dieđuid ja historjjá iešguđetge festiválaid birra.
Det tas hovedsakelig utgangspunkt i de aktiviteter de arrangerte i 2016, da historien til de fleste samiske festivalene er mangelfullt beskrevet og lite forsket på.
Vuolggasadji lea doaimmain mat dain leat leamaš jagi 2016, go eanas festiválaid historjá lea unnán čilgejuvvon ja daid leat maiddái unnán guorahallan.
4.8.1 Musikkfestivalen i Kautokeino
4.8.1 Guovdageainnu musihkkafestivála
Musikkfestivalen i Kautokeino arrangeres hver påske i Kautokeino i Finnmark og er en 45 år gammel tradisjon som består av tradisjonelle joikekonserter framført både av barn, ungdom og voksne.
Guovdageainnu musihkkafestivála lágiduvvo juohke beassážiid Guovdageainnus, Finnmárkkus ja lea 45 jagi boares vierru mas leat árbevirolaš juoigankonsearttat sihke mánáid, nuoraid ja rávisolbmuid várás.
Denne arrangeres i tilknytning til den store, tradisjonsrike påskefestivalen, som har røtter langt tilbake i tid før musikkfestival og Samisk Grand Prix ble startet opp.
Dat lágiduvvo oassin stuora, árbevirolaš beassášfestiválas, mas lea vuolgga ovdalis go musihkkafestivála ja Sámi Grand Prixa álggahuvvojedje.
Parallelt med musikkfestivalen foregår det med andre ord mange aktiviteter i Kautokeino gjennom hele påsken med både VM i reinkappkjøring, snøscooter-race og mange andre idrettslige og kulturelle tilbud som gjennom en årrekke har tiltrukket seg mange tilreisende fra inn- og utland.
Nu ahte oktanaga musihkkafestiválain lágiduvvojit ollu eará doaimmat Guovdageainnus beassážiid nugo heargegilvonvuodjin MM, skutergilvovuodjimat ja máŋga eará valáštallan ja kultuvrralaš fálaldagat mat jagiid mielde leat geasuhan gussiid sihke sis- ja olgoriikkas.
I tillegg til konserter med kjente artister fra Sápmi og andre deler av verden er arrangement som «Samisk Melodi Grand Prix» en sentral del av Musikkfestivalen i Kautokeino.
Lassin konsearttaide sámi beakkálmasaiguin ja eará máilmmi beakkálmasaiguin, lea «Sámi Melodi Grand Prix» guovddáš oassi Guovdageainnu musihkkafestiválas.
Den arrangeres hvert år påskeaften, og her konkurrerer samiske artister mot hverandre i kategoriene tradisjonell joik og sang.
Dat lágiduvvon juohke jagi beassášlávvordaga, ja das gilvalit sámi artisttat árbevirolašjuoigamis ja lávlumis.
Festivalen slet i mange år med underskudd og måtte nesten legges ned, men i 2013 ble det inngått et samarbeid med selskapet Audioland, som eies og drives av Olga Solyanik, og musikkfestivalen kunne fortsette å eksistere.
Festivála ražai máŋggaid jagiid vuolláibáhcagiin ja fertii goasii heaittihuvvot, muhto jagi 2013 álggahuvvui ovttasbargu fitnodagain Audioland man eaiggáda Olga Solyanik ja musihkkafestivála joatkašuvai.
Artister i 2016 ifølge festivalens nettside (http://www.samieasterfestival.com/no_program.php) var ungdomskonsert med Isac Elliot, ÁGY, Cir.
Artisttat jagi ledje nugo boahtá ovdan festivála neahttasiiddus (http://www.
cuZ, Staysman &amp; Lazz, The Silhouette Stone, Johan Anders Bær, Jon Henrik Fjällgren, Nils Henrik Buljo, film om Samisk Grand Prix, joikekonsert for barn og ungdom, samt tradisjonell joikekonsert med vinnerne av Samisk Grand Prix 2015. I tillegg til ulike aktiviteter som lassokasting, reinkappkjøring, ulike doudjiaktiviteter og ulike konkurranser med fysisk aktiviteter for barna ble teaterforestillingen «Gávvilis rieban» (Den lure reven) også vist for barna.
com/no_program.php) Isac Elliot gii doalai nuoraidkonseartta, ÁGY, Cir.cuZ, Staysman &amp; Lazz, The Silhouette Stone, Johan Anders Bær, Jon Henrik Fjällgren, Nils Henrik Buljo, doppe lei filbma Sámi Grand Prixa birra, juoigankonsearta mánáide ja nuoraide, ja árbevirolašjuoigankonsearta Sámi Grand Prixa 2015 vuitiiguin. Doppe ledje iešguđetlágan aktivitehtat nugo njoarosteapmi, heargegilvovuodjin, iešguđetlágan duodjedoaimmat ja iešguđetlágan fysalašaktivitehta gilvvut mánáide ja maiddái mánáid teáhterčájálmas «Gávvilis rieban».
4.8.2 Riddu Riđđu
4.8.2 Riddu Riđđu
Musikk- og kulturfestivalen Riddu Riđđu arrangeres hvert år i Olmaivahkki (Manndalen) i Gaivuotna sohkan (Kåfjord kommune) i Nord-Troms.
Musihkka- ja kulturfestivála Riddu Riđđu lágiduvvo jahkásaččat Olmmáivákkis Gáivuonas, Gáivuona suohkanis Davvi-Romssas.
Det samiske festivalnavnet Riddu Riđđu kan oversettes til «en liten storm langs kysten», men kan også ha andre betydninger som «stormen» eller «bølger i bevegelse».
Sámi festiválanamma Riddu Riđđu sáhttá čilgejuvvot «loaččes stoarbman rittus», muhto das sáhttet maiddái eará mearkkašumit nugo «stoarbma» dahje «lihkadeaddji bárut».
Første Riddu Riđđu-festival ble startet av unge sjøsamer fra Nord-Troms i 1991, og i 2016 feiret festivalen sitt 25-årsjubileum.
Vuosttaš Riddu Riđđu festivála álggahuvvui nuorra mearrasápmelaččain Davvi-Romssas jagi 1991, ja 2016 ávvudedjege 25 jagi.
Hovlands doktoravhandling (1999) beskriver godt denne brytningstida tidlig på 1990-tallet, da unge mennesker «oppdaget» sin egen samiske tilknytning og ønsket å ta tilbake sin samiske kultur og revitalisere den blant annet gjennom å opprette Gaivoutna sameforening og starte opp Riddu Riđđu.
Hovlanda doavttergrádačálus (1999) čilge bures áigerievdama árrat 1990-logus, go nuorra olbmot «fuobmájedje» iežaset sápmelaš čatnašumiid ja háliidišgohte váldit ruovttoluotta sámi kultuvrraset ja revitaliseret dan earret eará Gáivuona sámesearvvi ásahemiin ja Riddu Riđđu álggahemiin.
Festivalen markerer musikk og kultur i den samiske befolkningen og hos urfolk fra hele verden.
Festivála čalmmustahttá sámi álbmoga ja máilmmi eará álgoálbmogiid musihka ja kultuvrra.
Hvert år er en folkegruppe i hovedfokus, kalt «årets nordlige folk».
Juohke jagi lea okta álbmotjoavku váldofokusis, nu gohčoduvvon «Jagi davvi álbmogin».
Aktivitetene og underholdningen på festivalen kan deles i to hovedkategorier: musikk og kulturaktiviteter.
Festivála doaimmaid ja guoimmuhemiid sáhttá juohkit guovtti váldooassái; musihkka ja kulturdoaimmat.
Kulturaktivitetene inkluderer Nourat (alkoholfri festival for ungdom under 18 år), Mánáidfestivála/ Barnefestivalen, filmvisninger med et omfattende filmprogram, workshops, seminarer, kunstutstillinger, drama- og danseforestillinger, doudji, lek, idrett og andre aktiviteter ute i naturen: http://www.riddu.no/en/about-riddu-riddu-festivala/history-riddu
Kulturdoaimmaide gullet «Nuorat» (alkoholakeahtes festivála nuoraide vuollel 18 jagi), Mánáidfestivála, filbmačájeheamit govda filbmaprográmmain, workshopat, seminárat, dáiddačájáhusat, drámá- ja dánsačájálmasat, duodji, stohkosat, valáštallan ja eará luonddudoaimmat http://www.
riddu.
riddu.
Målsettingen for de sjøsamiske ungdommene som startet Riddu Riđđu-festivalen, var blant annet «å ta tilbake egen sjøsamisk kultur» (Hansen, 2007).
Mearrasámi nuorain geat álggahedje Riddu Riđđu festivála lei mihttun earrát eará «máhcahit alcceseaset mearrasámi kultuvrraset» (Hansen, 2007).
Da Mánáidfestivála kom til, ønsket man også å lære barna om dette, og at barna skulle delta i aktivitetene på festivalen.
Go Mánáidfestiválain álge, de háliidedje oahpahit dán maiddái mánáide ja ahte mánát besset oasálastit festivála doaimmain.
Samtidig har Riddu Riđđu vært med på å skape en anledning for kystsamer der de kan vise sin «samiskhet» (Pedersen og Viken, 2009).
Seammás Riddu Riđđu lea leamaš mielde ráhkadeame liibba mearrasápmelaččaide čájehit «sámevuođaset» (Pedersen ja Viken, 2009).
På tilsvarende måte viser Olsen (2008) til at visse offentlige steder er gjort tilgjengelige for å uttrykke sin samiske identitet.
Olsen (2008) čujuha maiddái ahte dihto almmolaš báikkit leat šaddan sadjin gos sáhttá ovdanbuktit sámi identitehtas.
Under festivalen brukes samiske symboler, og mange kåfjordinger har på seg samekofte (samedrakt).
Festiválas geavahit sámi symbolaid ja ollu gáivuotnalaččat geavahit earret eará gávttiid.
Mange sier at det var der de for første gang våget å vise sin samiske identitet (Skogvang, 2013).
Oallugat dadjet ahte doppe sii vuohččan duste čájehit sámi identitehtaset (Skogvang, 2013).
Mánáidfestivála arrangeres på dagtid over tre hele dager (onsdag til fredag) i festivaluka og er et tilbud for barn og unge i alderen 3–13 år.
Mánáidfestivála lágiduvvo beaivet golbma beaivvi (gaskavahkkus bearjadahkii) festiválavahkku.
Den har vært fullbooket de siste seks årene til tross for at antall plasser er blitt utvidet fra 70 barn i 2010 til 120 barn fra 2015. Det arrangeres også en ungdomsfestival, Nourat.
Dat lea fálaldat 3-13-jahkásaš mánáide ja nuoraide ja lea leamaš dievva maŋemus guhtta jagi vaikko leat lasihan sajiid 2010 rájes 70 sajis 120 sadjái jagi 2015. Lágidit maiddái nuoraidfestivála Nuorat.
Dette er et alkoholfritt tilbud for ungdom i alderen 13 til 18 år som bor på skolen og deltar på aktiviteter fra torsdag til søndag i festivaluka.
Dat lea alkoholakeahtes fálaldat 13-18 jahkásaš nuoraide, geat orrot skuvllas ja oasálastet doaimmain duorastagas sotnabeaivái festiválavahkku.
I flere år har det også vært arrangert en egen ungdomscamp som etterkommer etter «Indigenous Youth Gathering», som er et tilbud for urfolksungdom fra hele verden.
Máŋggaid jagi lea maiddái lágiduvvon sierra nuoraid-campa mii lea čuovus «Indigenous Youth Gathering» fálaldagas álgoálbmotnuoraide miehtá máilmmi.
Her møter samisk ungdom annen urfolksungdom og deler kulturelle uttrykk og kunst.
Das deaivvadit sámi nuorat eará álgoálbmot nuoraiguin ja juogadit kultuvrralaš ovdanbuktimiid ja dáidaga.
Indigenous Youth Gathering og Nuorat ble i 2013 slått sammen med What's up North (politikk) til Nuorat /Youth/Ungdom (13–25 år).
Indigenous Youth Gathering ja Nuorat, biddjojedje jagi 2013 oktii lágideapmái What's up North (politihkka) Nuorat / Youth / Ungdom (13-25-jahkásaččaide).
Bakgrunnen var at ungdommene kom med tilbakemelding om at det var vanskelig å velge mellom kultur og politikk.
Duogáš dása lei go nuorat muitaledje ahte lea váttis válljet politihka ja kultuvrra gaskkas.
Ungdommene presenterer også en egen forestilling for resten av festivalpublikummet i løpet av Riddu Riđđu.
Nuorat ovdanbuktet maiddái čájálmasa Riddu Riđu festivála gussiide.
Festivalen kårer hvert år «årets unge kunstner», som mottar midler for å kunne utvikle seg og sitt uttrykk videre.
Festivála nammada juohke jagi «Jagi nuorra dáiddára» gii oažžu ruhtadoarjaga ovdánahttit iežas ovdanbuktosiid.
Artister i 2016 var «Riddu Sessions», som er et stort samarbeidsprosjekt/bestillingsverk der alle artistene er fra Sápmi: Marja Helena Fjellheim Mortensson, Elina Mikalsen, Katarina Barruk, Peder Niilas Tårnesvik, Sara Marielle Gaup, Håvard Olsen.
Artisttat 2016 ledje «Riddu Sessions», mii lei stuorra ovttasbargoprošeakta mas ledje dušše sámi artisttat: Marja Helena Fjellheim Mortensson, Elina Mikalsen, Katarina Barruk, Peder Niilas Tårnesvik, Sara Marielle Gaup Beaska, Håvard Olsen.
Et annet omfattende samarbeidsprosjekt med artister fra Sápmi som ble presentert i 2016, var «Northern Soul» (Herman Rundberg, Simone Grøtte, Hogne Rundberg, Halvard Rundberg, Kjetil HolmstadSolberg, Ole Jørn Myklebust, Petter Carlsen, Nils Rune Utsi, Oganes Girunyan, Andreas Haug, Karen Aukner, Håvard Bilsbak, Eivind Steinholm, lyd, Tor S. Ditlevsen, lys).
Eará fátmmasteaddji ovttasbargoprošeakta sámi artisttaiguin mii ovdanbuktojuvvui 2016 lei «Northern Soul» (Herman Rundberg, Simone Grøtte, Hogne Rundberg, Halvard Rundberg, Kjetil HolmstadSolberg, Ole Jørn Myklebust, Petter Carlsen, Nils Rune Utsi, Oganes Girunyan, Andreas Haug, Karen Aukner, Håvard Bilsbak, Eivind Steinholm, jietna, Tor S. Ditlevsen, čuovga).
«Årets nordlige folk» var representert med artisten «Suming» fra Taiwan.
«Jagi davvi álbmoga» ovddastii artista «Suming» Taiwanas eret. Muđui ledje artisttat;
For øvrig opptrådte: Kitok (Sápmi), «Årets unge kunstner» fra 2015: Marja Helena Fjellheim Mortensson m/band (Sápmi), Sondre Justad m/band (Norge/Sápmi), Hanggai (Mongolia), Violet Road (Sápmi/Norge), Balam Ajpu (Guatemala), Sofia Jannok (Sápmi), Ylva (Sápmi), Ana Tijoux (Chile) og SlinCraze (Sápmi).
jagi 2015 «Jagi nuorra dáiddár»; Marja Helena Fjellheim Mortensson joavkkuin (Sápmi), Sondre Justad joavkkuin (Norga/Sápmi), Hanggai (Mongolia), Violet Road (Sápmi/Norga), Balam Ajpu (Guatemala), Sofia Jannok (Sápmi), Ylva (Sápmi), Ana Tijoux (Chile) ja SlinCraze (Sápmi).
4.8.3 Márkomeannu
4.8.3 Márkomeannu
Márkomeannu har vært arrangert hvert år siden 1999, med unntak av en pause for sommerfestivalen i 2014. Festivalen arrangeres i markasamisk område på Gállegieddi like ved grensen mellom Nordland og Troms på norsk side av Sápmi.
Márkomeannu lea lágiduvvon jahkásaččat 1999 rájes earret geasset 2014. Festivála lágiduvvo márkosámi guovllus Gállogiettis jur Nordlándda ja Romssa rádjeguovllus norggabeale Sámis.
Noen arrangementer finner også sted i regionen rundt Gállegieddi.
Muhtun lágideamit leat maiddái Gállogietti birrasiin.
Gállegieddi ligger 5 mil fra Harstad, 8 mil fra Narvik, 22 mil fra Kiruna og 26 mil fra Tromsø.
Gállogieddi lea 5 minuhta eret Hárštás, 8 miilla eret Áhkkánjárggas, 22 miilla Gironis ja 26 miilla eret Romssas.
Slik presenteres festivalen på festivalens hjemmeside: «Stolthet, identitet og sommerfugler i magen.
Ná almmuhit festivála ruovttusiiddus: «Rámisvuohta, identitehta ja beaivelottážat čoavjjis.
På Márkomeannu får du de beste samiske kunst- og kulturopplevelsene – og det sies at stemningen på Márkomeannu er unik!(…
Márkomeanus don oaččut vásihit buot buoremus sámi dáidaga ja kultuvra – ja daddjo ahte Márkomeannu-dovdu lea áidnalunddot!(…
) Márkomeannu er for barnefamilier, bygdefolket, hele Sápmi og for deg som vil lære mer om dine venners kultur.
) Márkomeannu lea mánnáveagaide, giliolbmuide, olles Sápmái ja dutnje guhte háliidat oahppat eanet ustibiiddát kultuvrra birra.
Du er velkommen enten du har kommager, sko eller støvler på beina.
Don leat bures boahtin ležžet dus čázehat, skuovat dahje stevvelat juolggis.
» (http:/ /www.
(http:/ /www.
márkomeannu.
márkomeannu.
Festivalen har vektlagt at de skal ha en samisk profil i sitt program, men ønsker alle uansett bakgrunn velkommen til å delta på festivalens arrangementer.
no) Festivála lea deattuhan ahte galgá leat sámi profiila prográmmas, muhto sávvet buohkaide beroškeahttá sin duogážis bures boahtima oasálastit festivála doaluin.
Formålet er ifølge festivalledelsen å revitalisere samisk kultur, og gjennom å være en synlig kulturaktør er håpet at flere skal ta tilbake sin samiske identitet og være mer stolt av å være same.
Festivála mihttu lea lágideddjiid bealis revitaliseret sámi kultuvrra. Oinnolaš kultuvra aktevran sávvet ahte eatnagat váldet ruovttoluotta sámi identitehtaset ja leat rápmásat sápmelašvuođain.
De har et stort barneprogram med ulike kurstilbud, boklesing og presentasjon av barnelitteratur, doudjiverksted der ulike samiske håndverkstradisjoner presenteres for barna, joikekurs og ulike former for fysiske aktiviteter.
Sis lea ollu mánáidprográmmas, iešguđetlágan kursafálaldagat, girjelohkan ja mánáidgirjjálašvuođa ovdanbuktin, duodjebádji mas ovdanbuktet iešguđetlágan giehtaduodjevieruid mánáide, doppe lea juoigankursa ja iešguđetlágan fysalašdoaimmat.
Festivalen har ett årsverk som arbeider med festivalen og har fra starten hatt en jevn stigning i antall publikummere, programmet øker i omfang og mer kjente artister deltar.
Festiválas lea okta jahkedoaibma festivála bargui ja dasa leat jeavddalaččat lassánan guossit, prográmma maiddái lassána ja beakkáneappot artisttat oasálastet.
Dette krever også mer under gjennomføringen, da særlig med tanke på infrastruktur, sikkerhet og forberedelse.
Dat gáibida maiddái eanet čađaheamis, erenoamážit infrastruktuvrra, sihkarvuođa ja ráhkkaneami dáfus.
I 2016 opptrådte følgende artister på festivalen: Troublemakers, Nuoraid Sessions, Marja Helena Mortensson, Elle Márja, ÁGY, Amoc, Niko Valkeapää, Arvvas, Ravggon og Felgen Orkester. ÁGY holdt blant annet en intimkonsert i lavvoen for ungdom under 18 år i samarbeid med den samiske ungdomsorganisasjonen Noereh (https://noereh.wordpress.com/).
Jagi 2016 ledje čuovvovaš artisttat festiválas: Troublemakers, Nuoraid Sessions, Marja Helena Mortensson, Elle Márja, ÁGY, Amoc, Niko Valkeapää, Arvvas, Ravggon ja Felgen Orkester. ÁGY doalai lahkakonseartta lávus nuoraide vuollel 18-jagi ovttas sámi nuoraidservviin Noereh (https://noereh.wordpress.com/).
4.8.4 Påskefestivalen i Karasjok
4.8.4 Kárášjoga beassášfestivála
Festivalen arrangeres i Karasjok kommune / Kárášjoga gielda, som er landets nest største kommune i utstrekning med et areal på 5464 km².
Festivála lágiduvvo Kárášjoga gielddas mii lea riikka nubbin stuorimus gielda viidodaga ektui areálain 5464 km².
Her har Sametinget sitt sete, og kommunen har grenser til nabokommunene Kautokeino i ves t, Alta i nordvest og Porsanger og Tana i nord.
Doppe lea Sámediggi, ja gieldda rájit leat oarjjabealde Guovdageainnu suohkanii, Áltái oarjjadavábealde ja Porsáŋgui ja Deatnui davábealde.
I denne tradisjonen har arrangørene bygd opp en festival med konserter, marked og utstillinger, og i 2016 markerte også festivalen Karasjoks 150-årsjubileum.
Árbevieru mielde leat lágideaddjit ráhkadan festivála mas leat konsearttat, márkanat ja čájálmasat, ja jagi 2016 doalai festivála Kárášjoga 150 jagi ávvudeami.
Både barn og voksne får tilbud om å delta på flere idrettsarrangementer under festivalen, f.eks. scootercross, reinkappkjøring og skirenn.
Sihke mánáide ja rávisolbmuide fállet máŋga valáštallanlágideami festivála áiggi, nugo skutercrossa, heargegilvovuodjima ja čuoigangilvvu.
I tilknytning til påskefestivalen arrangeres blant annet det svært tradisjonsrike Karasjokrennet, som ble arrangert for 50. gang i 2016. Karasjokrennet regnes for å være et av de eldste turrennene i Finnmark.
Beassášfestivála olis lágidit Kárášjogačuoigamiid, masa leat nanu vierut, dat lágiduvvojedjege 50. geardde jagi 2016. Kárášjogačuoigamat leat várra okta dain boarráseamos meahccečuoigamiin Finnmárkkus.
I motsetning til at mange turrenn har måttet avlyse på grunn av fraflytting og manglende rekruttering, har IL Nordlys klart å arrangere dette tradisjonsrike skirennet hvert år siden 1966 med unntak av i 2003, da rennet måtte avlyses på grunn av varme og manglende snø.
Vaikko ollu meahccečuoigamiid eai šat leat sáhttán čađahit eret fárremiid ja unnán ođđa oasálastiid dihte, de lea IL Nordlys nagodan lágidit dán čuoigama 1966 rájes earret 2003, dalle eai sáhttán čađahit čuoigamiid bivvaliid ja unnán muohttaga dihte.
Artister i 2016 var Felgen, Mari Boine, Inga Marja Sarre &amp; Ailo Valle, Inga Ravna Eira, Saras Marielle Gaup Beaska, Sandra Lyng, Morgan Sulele, Innertier, Amund Johnsgareng, Catwalk, Elin Kåven og Intrigue.
2016 artisttat ledje Felgen, Mari Boine, Inga Marja Sarre &amp; Ailo Valle, Inga Ravna Eira, Saras Marielle Gaup Beaska, Sandra Lyng, Morgan Sulele, Innertier, Amund Johnskareng, Catwalk, Elin Kåven ja Intrigue.
Det ble i 2016 arrangert kunstkafé, doudji- og kunst- og håndverksworkshop både for barn og voksne, smykke-workshop for barn, «Blås din egen kule» -kurs, reinkappkjøring for turister, lassokasting, workshop i rapp og joik for ungdom.
Jagi 2016 lágidedje dáiddagáfedaga, duodje- ja dáidda- ja duodjeworkshopa sihke mánáide ja rávis olbmuide, čikŋa-workshopa mánáide, «Ráhkat iežat klássa kuvlla» -kurssa, heargegivlovuodjima turisttaide, njoarosteami, rap ja juoigan workshopa nuoraide.
For barn var det tilbud både om fysiske aktiviteter som slalåm i slalåmbakken, skirenn, kjøring med rein, lassokasting, smykke-re-design-kurs og doudji-verksted.
Mánáide ledje fálaldagat sihke fysalaš aktivitehtat nugo ladnjedallan čierastanluohkás, čuoigangilvvut, heargevuodjin, njoarosteapmi, redesignkursa ja duodjebádji.
I tillegg var teaterforestillingen «Gávvilis rieban» (Den lure reven) en populær forestilling for barna.
Dasa lassin lei mánáide bivnnuhis teáhterčájálmas «Gávvilis rieban».
I programmet for festivalen er også påskehøytideligheter i kirken som konfirmasjon, dåp og bryllup synliggjort.
Festivála prográmmas leat maiddái beassášbasiid girkus konfirmašuvnnat, gásttašeamit ja vihaheamit.
Eksempler på dette er konfirmasjonsgudstjeneste i kirka og arrangement av langfredagsgudstjeneste i skiløypa der deltakerne ble oppfordret til å ta med niste.
Ovdamearka dasa lea konfirmašuvdnaipmilbálvalus girkus ja guhkesbearjadatipmilbálvalus mii lágiduvvo čuoiganláhtus ja masa olbmuid ávžžuhit niesti váldit fárrui.
Påskefestivalen gjennomføres med støtte fra Sametinget, Finnmark fylkeskommune og Karasjok kommune (http://www.festivalerkarasjok.no/index.php/om-festivaler-karasjok/historie)
Beassášfestivála čađahuvvo doarjagiiguin maid ožžot Sámedikkis, Finnmárkku fylkkasuohkanis ja Kárášjoga gielddas (http://www. festivalerkarasjok.no/index.php/om-festivaler-karasjok/historie).
4.8.5 Sørsamisk kulturfestival / Raasten rastah
4.8.5 Lullisámi kulturfestivála / Raasten rastah
Ideen med «Sørsamisk kulturfestival» ble unnfanget i forbindelse med at Rørosregionen fikk nytt kulturhus, Storstuggu, som ble åpnet i januar 2000. Den første festivalen ble arrangert på Røros i Storstuggu høsten 2002, og vekslet mellom Sverige og Norge fram til 2010. Festivalen arrangeres annethvert år.
Lullisáme kulturfestivála jurdda vulggii dalle go Plassje guvlui ráhkaduvvui ođđa kulturviessu Storstuggu, mii rahppui ođđajagemánu 2000. Vuosttaš festivála lágiduvvui Storstuggus Plassjes 2002 čavčča, ja lei vurrolaga ruoŧabeale ja norggabeale gitta 2010. Festivála lágiduvvo juohke nuppi jagi.
I 2010 endret «Sørsamisk kulturfestival» navn til «Raasten rastah», som betyr «over grensen».
Jagi 2010 rievdadedje namas Lullisámi kulturfestivála nammii Raasten rastah, mii mearkkaša rastá ráji.
Fra 2012 har arrangørstedet for festivalen vært Røros.
2012 rájes lea festivála lágidanbáikin leamaš Plassje.
Raasten rastah er en samisk kulturell og sosial møteplass for norsk og svensk side lengst sør i Saepmie (sørsamisk for Sápmi).
Raasten rastah lea sámi kultuvrralaš ja sosiála deaivvadanbáiki norgga- ja ruoŧabeallái lulimusas Sámis.
Festivalen er en arena hvor man synliggjør, formidler og videreutvikler samisk kultur i det sørsamiske området.
Festivála lea arena gos oainnusmahttet, gaskkustit ja ovdánahttet sámi kultuvrra lullisámeguovllus.
Raasten rastah har mål om å være en kulturell og sosial møteplass, og kulturelle opplevelser er derfor viktig.
Raasten rastah ulbmil lea leat kultuvrralaš ja sosiála deaivvadanbáikin, ja kultuvrralaš vásáhusat leat danne dehálaččat.
Arrangørene sier: «Vår målsetting er å tilby kvalitativt gode produksjoner innenfor både musikk og teater.
Lágideaddjit dadjet: «Min mihttomearri lea fállat kvalitatiivvalaš buori buktagiid musihkas ja teáhteris.
I og med at vår målgruppe er hele familien, er det viktig at vi kan tilby kulturelle opplevelser innenfor begge feltene på en slik måte at de når alle som besøker festivalen.
Go juo min ulbmiljoavku lea olles bearaš, de lea dehálaš ahte mii sáhttit fállat kultuvrralaš vásáhusaid goappaš surggiin nu ahte olahit buohkaid geat fitnet festiválas.
» De samarbeider i hovedsak med profesjonelle utøvere både på norsk og svensk side og ønsker videre å være en arena der unge samiske utøvere kan få presentert seg og sine uttrykk.
» Festiválas lea ovttasbargu profešunála bargiiguin sihke norgga- ja ruoŧabeale ja sávvet maiddái leat arenan mas nuorra sámi čeahpit besset ovdanbuktit čehppodagaideaset.
Raasten rastah tilbyr en rekke seminarer, og i 2016 var «Kulturarv gjennom 100 år» i fokus en dag og «Don jïh daan bïjre» den andre seminardagen med fokus på «Bakteppet for samenes første landsmøte i 1917», samenes rettssituasjon før og nå, samt Tråante 2017. I tilknytning til «Don jïh daan bïjre» belyser Stiftelsen Saemien Sijta og Rørosmuseet prosjekter med utgangspunkt i kildemateriale fra museumssamlinger, språk, litteratur, tradisjonsstoff, og snøbreer som kan ha bevart verdifullt kildemateriale.
Raasten rastah fállá muhtun semináraid ja 2016 lei «Kultuvreaerpie 100 jaepine» guovddážis ovtta beaivvi ja «Don jïh daan bïjre» nuppi seminárabeaivvi mas lei fokus «Duogáš sámi vuosttaš riikkačoahkkimii 1917, sápmelaččaid riektedilli ovdal ja dál, ja Tråante 2017. «Don jïh daan bïjre» oktavuođas Saemien Sijta vuođđudus ja Rørosmuseet bidje guovddážii prošeavttaid main lea vuolggasadji museačoakkáldagaid gáldomateriálain, gielas, girjjálašvuođas, árbevirolašáššiin ja jihkiin mas sáhttet seilon allaárvosaš gáldomateriálat.
Det tilbys også et to-dagers program for barn og unge der det til sammen presenteres 12 tema på workshop for barn og ungdom i alle aldre.
Fállojuvvui maiddái guovttebeaivásaš prográmma mánáide ja nuoraide mas oktiibuot ovdanbukte 12 workshop fáttá buot agi mánáide ja nuoraide.
Her er det tilbud om aktiviteter innenfor samisk håndverk, kunst og idrett som gjennomføres av dyktige aktivitetsledere.
Doppe leat doaibmafálaldagat sámi duojis, dáidagis ja valáštallamis maid jođihit čeahpes aktivitehtajođiheaddjit.
Aktivitetene gjennomføres ute og inne på Storstuggu, og på Røros videregående skole og i Verket. FFølgende aktiviteter ble arrangert i 2016: Festivalen ble innledet med åpning av kunstutstilling og «Come together» -konsert med tema «ung samisk kunstner», hvor unge samiske kunstnere presenterte sin kunst innen ulike uttrykk.
Doaimmat čađahuvvojit olgun ja siste Storstuggus, ja Plassje joatkkaskuvllas ja Verketis. Čuovvovaš aktivitehtat lágiduvvojedje jagi 2016: Festivála álggahuvvui dáiddačájáhusa rahpamiin ja konsearttain «Come together» man fáddá lei «nuorra sámi dáiddár», mas nuorra sámi dáiddárat presenterejedje dáidagiiddiset iešguđetlágan ovdanbuktinvugiiguin.
Videre ble det arrangert teater for barn og unge, ungdomskonsert fredag kveld og terrengløp med barneklasse.
Dasto lágidedje teáhtera mánáide ja nuoraide, nuoraidkonseartta bearjadat eahket ja meahcceviehkama mas lea mánáidluohkká.
Andre aktiviteter som ble gjennomført i 2016, var familiekonsert med Katarina Barruk og Marja Helena Fjellheim Mortensson.
Eará aktivitehtat mat čađahuvvojedje 2016 ledje bearaškonsearta Katarina Barruk ja Marja Helena Fjellheim Mortensson bokte.
Katarina Barruk skriver egne tekster på umesamisk, og Marja Mortensson ønsker å videreformidle sørsamisk og umesamisk joiketradisjon.
Katarina Barruk čállá teavsttaid ubmisámegillii.
De har begge vært «årets unge kunstner» på Riddu Riđđu og samarbeider nå på et skoleprosjekt sammen med Rikskonsertene.
Soai leaba goappašagat leamaš «jagi nuorra dáiddárat» Riddu Riđus ja bargaba dál ovttas muhtun skuvlaprošeavttas searválaga Rikskonsertene.
I tillegg ble det i 2016 gjennomført kulturvandring til Finnkoihaugan, folkemøte med teamet «Hvordan bevare det sørsamiske i møtet med nye medievaner?
Dasa lassin jagi 2016 čađahuvvui kulturvázzin Finnkoihauganii, lei álbmotčoahkkin temáin «Movt seailluhit lullisámevuođa ođđa mediadábiiguin?
», utstillingene «Queering Sápmi» og «Dalvedh», boklansering, rusfri ungsdomsfest og fortellerteateret «Sølvkilden», konsert med Maxida Märak, terrengløp, bokbussbesøk og gudstjeneste med kirkekaffe på Rørosmusee t (http://raastenrastah.no/spennende-seminarprogram-pa-raasten-rastah/).
», čájáhusat «Queering Sápmi» ja «Dalvedh», girjealmmuheapmi, gárrenmirkokeahtes nuoraidfeasta ja muitaleaddjiteáhter «Silpegaaltije», konsearta Maxida Märakain, meahcceviehkan, girjebussegalledeapmi ja ipmilbálvalus oktan girkogáfiin (http://raastenrastah.no/spennende-seminarprogram-pa-raasten-rastah/).
4.8.6 Julevsáme vahkko / Lulesamisk uke
4.8.6 Julevsáme vahkko
DSJ – Doajmmasiebrre Julev-Sábmes ble etablert i Måsske (Musken) i Divtasvuodna suohkan / Tysfjord kommune i 1986 og fikk navnet Aktivitetslaget Oarjjevuodna (ALO), for blant annet å arrangere HellmoCup og andre aktiviteter, spesielt rettet mot samiske barn og unge i Oarjjevuodna (Hellmofjorden).
DSJ - Doajmmasiebrre Julev-Sábmes vuođđuduvvui Måsskes Divttasvuona suohkanis 1986 ja oaččui nama Aktivitetslaget Oarjjevuodna (ALO), go lágidit earret eará HellmoCup ja eará doaimmaid, erenoamážit heivehuvvon sámi mánáide ja nuoraide Oarjjevuonas (Hellmofjorden).
Omfanget av aktivitetene i organisasjonen har økt betraktelig, og det ble behov for omorganisering i 1996. Navnet ble da endret til Doajmmasiebre Julev (http://dsj.no/).
Organisašuvnna aktivitehtamearri lea lassánan ollu, ja šattai dárbu ođđasisorganiseremii 1996. Namma rievdaduvvui dalle ja šattai Doajmmasiebre JulevSábme.
Arrangørene av festivalen sier at «Julevsáme Vahkko» skal være en alkoholfri arena der det jobbes aktivt for å lære samiske og norske barn og ungdom i regionen om lulesamisk språk, kultur og tradisjonskunnskap.
Festivála lágideaddjit dadjet: Julevsáme vahkko galgá leat alkoholakeahtes arena gos aktiivvalaččat oahpahit guovllu sámi ja dáčča mánáide ja nuoraide julevsámegiela, kultuvrra ja árbedieđu birra.