pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette forutsetter internasjonale avtaler og fører med seg både forpliktelser og rettigheter .
Máŋga oasseprošeavtta galget ráhkaduvvot , masa gullet case-iskamat Ivggu , Porsáŋggu ja Deanu vuonain .
Samarbeid over landegrensene blir følgelig viktig på områder så som bestandsforskning , fiskehelse , tiltak for å motvirke ulovligheter i fiske og omsetning , markedsadgang og kvalitetskontroll for å sikre forbrukerne trygg og god sjømat .
Dáid vuonaid oktavuođas lea dán plánemis dán rádjái ásahuvvon oktavuohta njeallje máhttoinstitušuvnnain : Várjjat sámi musea , ája sámi guovddáš Gáivuonas , Mearrasámi diehtu ­guovddáš Porsáŋggus ja Sámi Ealáhus- ja Guorahallanguovddáš Deanus .
Fiskets varighet og omfang har fått negative følger for bestandens utvikling , noe som igjen vil ha sosio ­økonomiske konsekvenser , særlig i nordlige strøk .
Fierpmádaga váldomihttomearrin lea viiddidit diehtovuođu guolástusa seailluheamis ja nannemis , nugo dehálaš vuođđun sámi guovlluid bargui , árvoháhkamii ja ássamii .
Boks 21.2 Det samiske fiskeriforskningsnettverket « Fávllis »
Fávllis sáhttá mearkkašit čiekŋalasas , čázi vuolde dahje leat guhkin mearas .
Nettverket er etablert etter initiativ fra Senter for samiske studier ved Universitetet i Tromsø .
Ollislaš riddopolitihkka eaktuda dáhttu ja máhttu oaidnit oktavuođaid ja beavttuid iešguđetlágan suorgepolitihkalaš doaimmain .
Målet er å frembringe ny kunnskap av relevans for norsk og samisk forvaltning , bidra til flerfaglig samarbeid mellom aktuelle fagmiljøer i Norge og andre land , og bidra til langsiktig forskerrekruttering knyttet til temaet samisk fiskeriforskning .
Guolástuspolitihkalaš barggut , eanadoallopolitihkka , gealboloktendoaimmat , gaskaoamit ealáhus- ja guovlluovdánahttimis , johtolat ja áinnas biras- ja sosial-politihkalaš doaimmat mearkkašit buot eanemusat go dat laktásuvvojit stuorát , servodatlaš oktavuhtii .
Arbeidet ledes av en arbeidsgruppe med naturvitenskapelig , juridisk og samfunnsvitenskapelig kompetanse , hvor også Sametinget er representert med fiskerifaglig kompetanse .
Dien ollisvuođa meannudanmearkkašupmi deattuhuvvo ráđđehusa moanaid strategalaš dokumeanttain , ovdamearkka dihtii stuoradiggedieđáhusas guovllu- ja regionálapolitihka birra , Sd.dieđ. nr. 21 ( 2005 – 2006 ) Hjarte for hele landet .
Nettverket retter seg i hovedsak mot økologiske forhold i fjordsystemene , og mot forvaltningsrelaterte emner ( med vekt på rettighetsspørsmål , tradisjonell kunnskap og medbestemmelse ) .
Guolástus- ja áhpedoalloealáhusas leat máŋgga dáfus ovttaláganvuođat beroškeahttá regionála dahje báikkálaš sajiin , seammás go leat regionála iešvuođat máŋggalágan potensiálain .
Det tas sikte på å utvikle flere delprosjekter , herunder case-studier i fjordene Lyngen , Porsanger og Tana .
Ja nuppi dáfus ferte dat gierdat garra riikkaidgaskasaš gilvvu ja máilmmiviidosaš ovdánahttinvieruid .
I tilknytning til disse fjordene er det i planleggingen så langt etablert kontakt med fire kunnskapsinstitusjoner : Varanger samiske museum , ája samisk senter i Kåfjord , Sjøsamisk kompetansesenter i Porsanger og Sámi Ealáhus- ja Guorahallanguovddáš / Samisk nærings- og utredningssenter i Tana .
Ealáhus ferte nagodit dustet nuppástusaid ja leat dynamalaš , ja das ferte leat dáhttu duššadit stirdon vieruid ja buvttadanproseassaid . Guolástus- ja áhpedoallohálddašeamis leat nationála hábmemat ja bajitdási strategiija vuođđun , mas geađgejuolgin leat ceavzilis bivdimat guhkitáiggi perspektiivvas .
Nettverkets hovedmål er å utvide kunnskapsgrunnlaget for bevaring og styrking av fiskeriene som et vesentlig grunnlag for arbeid , verdiskaping og bosetning i samiske områder .
Dien dáfus lea ealáhus riikkaidgaskasašge , go Norgga guollebivdu ovddemustá lea dain guovlluin gos Norggas lea juogaduvvon hálddašanovddasvástádus eará našuvnnaiguin .
I mange samiske distrikter er fiske av stor betydning , og da ofte i kombinasjon med andre næringer .
Guollebivdu mearkkaša hui ollu máŋgga sámi báikkis , ja dávjá lotnolasat eará ealáhusaiguin .
Dette har også blitt poengtert av flertallet i kommunalkomiteen ( jf. Innst. S. nr. 110 ( 2002 – 2003 ) ) .
Dien lea gielddalávdegotti eanetlohkuge deattuhan ( gč. árv . S. nr. 110 ( 2002 – 2003 ) ) .
Staten vil i utøvingen av sin rolle som forvalter av fiskeriressursene ta hensyn til hva som er best for fellesskapet og andre plikter som staten måtte ha , blant annet ved å ta hensyn til at forvaltningstiltak er med og sikrer det materielle grunnlaget for samisk kultur .
Stáhta áigu , danne go lea guolleresurssaide hálddašeaddjin , váldit vuhtii dan mii leažžá buoremus searvevuhtii ja eará geatnegasvuođaid mat stáhtas ležžet , earret eará nu ahte váldá vuhtii ahte hálddašandoaimmat leat mielde sihkarastimiin sámi kultuvrra ávnnas ­laš vuođu .
Det samiske fisket er i det alt vesentlige et fjord- og kystfiske .
Sámi guollebivdu lea ovddemustá vuotna- ja riddobivdu .
Tradisjonelle sjøsamiske bosettingsområder finner en hovedsakelig i kyst- og fjordområder fra nordlige deler av Nordland , gjennom Troms og Finnmark frem til grensen mot Russland .
árbevirolaš mearrasámi ássanguovllut leat eanaš riddo- ja vuotnaguovlluin Nordlándda davviguovlluin , Romssa bokte ja Finnmárkkus gitta Ruošša rájá rádjai .
På bakgrunn av fiskets sentrale betydning for det materielle grunnlaget for samisk kultur , omfattes en rekke fiskerispørsmål av konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og regjeringen .
Go guolástusas lea hirbmat dehálaš mearkkašupmi sámi kultuvrra ávnnaslaš vuđđui , de gullet moanat guolástusášši Sámedikki ja Ráđđehusa gaskasaš ráđđádallanšiehtadussii .
Se Sametingets årsmelding 2007 punkt 10.4 .
Geahča maiddái Sámedikki jahkedieđáhusa čuoggá 10.4 .
20.4.1 Strukturvirkemidler i fiskeflåten
20.4.1 Guolástanláivadaga vuogádatlaš váikkuhangaskaoamit
Regjeringen la 16. mars 2007 frem strukturmeldingen om strukturpolitikk for fiskeflåten ( St. meld. nr. 21 ( 2006 – 2007 ) ) .
Ráđđehus bijai cuoŋománu 16. b. 2007 ovdan strukturdieđáhusa guollefatnasiidda strukturpolitihka birra ( Sd.dieđ. nr. 21 ( 2006 – 2007 ) ) .
Denne bygger på Strukturutvalgets innstilling ( NOU .
Dat lea vuođđuduvvon Strukturlávdegotti árvalussii ( NOU .
2006 : 16 ) avgitt 19. august 2006 og på innspill fra høringsrunden .
2006:16 ) mii geigejuvvui borgemánu 19. b. 2006 ja dan gulaskuddamiid cealkámušaide .
I meldingen ble det blant annet foreslått at strukturkvoter skal tildeles med en varighet på 20 år ( 25 år for allerede tildelte strukturkvoter ) .
Dieđáhusas evttohuvvui earret eará ahte strukturearit galget juolluduvvot ain 20 jahkái ( 25 jahkái daid struktur ­eriide mat jo leat juolluduvvon ) .
Videre ble det foreslått å utvide strukturkvoteordningen til også å omfatte fartøy i lengdegruppen 11 til 15 meter , og kvotetakene i kystfiskeflåten ble foreslått senket .
Dasto evttohuvvui viiddidit strukturearreortnega nu ahte dat guoská vel gaskal 11 ja 15 mehtera fatnasiidda , ja riddu ­guolástanfatnasiid eari alimus mearri evttohuvvui vuoliduvvot .
Regjeringens forslag ble vedtatt i Stortinget den 5. juni 2007 , og satt i verk ved kongelig resolusjon 8. juni 2007 .
Ráđđehusa evttohus dohkkehuvvui Stuoradikkis geassemánu 5. b. 2007 , ja bođii fápmui gonagaslaš resolušuvnna bokte geassemánu 8. b. 2007 .
Behandlingen av innstillingen fra Kystfiskeutvalget for Finnmark ( jf. kap. 20.1.3 ) kan eventuelt få betydning for utformingen av strukturvirkemidlene .
Finnmárkku riddoguolástanlávdegotti árvalusa ( gč. 20.1.3 kap. ) meannudeapmi veadjá šaddat mearkkašahttin strukturgaskaomiid hábmemiid-da .
20.4.2 Ny havressurslov
20.4.2 Ođđa áhperesursaláhka
Arbeidet med ny havressurslov bygger på Havressurslovutvalgets utredning ( NOU .
Ođđa áhperesursalága bargu lea vuođđuduvvon áhperesursaláhkalávdegotti čielggadeapmái ( NOU .
2005 : 10 Lov om forvaltning av viltlevende marine ressurser ) .
2005 : 10 Lov om forvaltning av viltlevende marine ressurser ) .
Sametinget var representert i utvalget .
Sámediggi lei dán lávdegottis ovddastuvvon .
Blant de saker utvalget skulle utrede og vurdere var innføring av bestemmelser i forhold til folkerettslige forpliktelser Norge har påtatt seg i overfor urfolk .
Daid áššiid gaskkas maid lávdegoddi galggai čielggadit ja árvvoštallat , lei mearrádusaid laktin daid álbmotrievttalaš geatnagasvuođaid ektui maid Norga lea váldán badjelasas eamiálbmogiid hárrái .
Fiskeri- og kystdepartementet har arbeidet med oppfølging av utvalgets innstilling , og har lagt fram en odelstingsproposisjon om ny havressurslov ( Ot.prp. nr. 20 ( 2007 – 2008 ) ) .
Guolástus- ja riddodepartemeanta lea bargan lávdegotti evttohusa čuovvolemiin , ja lea bidjan ovdan odeldiggeproposišuvnna ođđa áhperesursalága birra ( Od.prp. nr. 20 ( 2007 – 2008 ) ) .
Det er i denne forbindelse avviklet konsultasjoner med Sametinget , både på politisk og på administrativt nivå .
Dan oktavuođas leat leamaš ráđđádallamat Sáme , ­dikkiin sihke politihkalaš ja hálddahuslaš dásis .
20.4.3 Stortingsmelding om forvaltningen av kongekrabbe
20.4.3 Stuoradiggedieđáhus gonagasreappáid hálddašeamis
Fiskeri- og kystdepartementet har fremmet en stortingsmelding om forvaltningen av kongekrabbe , St.meld. nr. 40 ( 2006 – 2007 ) .
Guolástus- ja riddodepartemeanta lea ovddidan stuoradiggedieđáhusa gonagasreabbá hálddašeami birra , Sd.dieđ. nr. 40 ( 2006 – 2007 ) .
Startskuddet for arbeidet med meldingen var det åpne møtet på Bugøynes i august 2006 .
Dieđáhusa barggu álgu lei rabas čoahkkin Buođggáhis borgemánus 2006 .
Fiskeri- og kystministeren deltok og hadde også tatt initiativet til møtet .
Guolástus- ja riddoministtar oassálasttii ja son dat bivddii čoahkkima .
På møtet ble departementet presentert for synspunkter og forslag som en har tatt med seg i arbeidet med stortingsmeldingen .
Čoahkkimis beasai departemeanta gullat oaiviliid ja evttohusaid mat de leat váldon mielde stuoradiggedieđáhusa barggus .
Departementet har også mottatt andre innspill som er blitt gjennomgått og vurdert .
Departementii bohte maid eará evttohusat maid dat lea geahčadan ja guorahallan .
Målsettingen med stortingsmeldingen om kongekrabbe er å presentere en gjennomgang av kongekrabbens inntreden i norske havområder og om kongekrabbeforvaltningen så langt , og ut fra dette legge grunnlaget for en omforent nasjonal strategi for fremtidig forvaltning av kongekrabben .
Ulbmilin stuorradiggedieđáhusain gonagas ­reabbá birra lei čájehit mo gonagasreabbá lea boahtán Norgga áhpeguovlluide ja mo gonagas ­reabbá lea hálddašuvvon dán rádjái , ja daid bokte ráhkadit oktasaš vuođu nationála strategiijai mo boahttevuođas hálddašit gonagasreabbá .
De områdene som er berørt av kongekrabben , og dermed også av kongekrabbepolitikken , er også sentrale sjøsamiske områder .
Dat guovllut gos gongagasreabbá lea , ja ná gusket gonagasreabbápolitihkkiige , leat maiddái guovddáš mearrasámi guovllut .
Regjeringen har som prinsipp at de som er mest berørt av ulemper kongekrabben fører med seg , skal ha førsteretten til å utnytte denne ressursen .
Ráđđehusa prin ­sihppa lea ahte sii geaidda gonagasreabbá lea eanemus vahágin , sis galgá leat vuosttašvuoigatvuohta ávkkástallat dainna resurssain .
I stortingsmeldingen om kongekrabbeforvaltningen foreslås løsninger som ivaretar dette hensynet uavhengig av etnisitet .
Stuoradiggedieđáhusas gonagasreabbáhálddašeami birra evttohuvvojit čovdosat mat atnet dán deastta beroškeahttá čearddalašvuođas .
Behandlingen av innstillingen fra Kystfiskeutvalget for Finnmark kan få betydning for utformingen av kongekrabbeforvaltningen .
Finnmárkku riddoguolástanlávdegotti árvalusa meannudeapmi veadjá šaddat mearkkašahttin gonagasreabbáhálddašeami hábmemii .
20.4.4 Distriktskvoteordningen
20.4.4 Guovloeriid ortnet
Regjeringen innførte høsten 2006 en distriktskvoteordning for Nordland , Troms og Finnmark som prøveordning .
Ráđđehus álggahii 2006 čavčča guovlluearreortnegiin dego geahččalanortnegin Nordlánddas , Romssas ja Finnmárkkus .
Hensikten var å legge til rette for tilførsel av råstoff til foredlingsindustrien i fiskeriavhengige områder , og derigjennom bidra til å sikre aktivitet , sysselsetting og verdiskaping i aktuelle distrikter .
áiggan lei heivehit dili nu ahte sáhttá varas guoli buktit reidenindustriijai dakkár guovlluide mat eai birge dan haga , ja dakko bokte lea daid guovlluin sihkarastimin doaimma , barggaheami ja árvoháhkama .
For 2006 ble 3 pst. av gruppekvotene på torsk til torsketrålgruppen og konvensjonelle kystfartøy mellom 15 – 21 meter og 21 – 28 meter satt av til distriktskvoteordningen .
2006:s biddjui 3 pst. dorskejoavkoeriin dorskefeastonuohttefanasjovkui ja guovlluearreortnegii gis biddjojedje gaskal 15 ja 21 mehtera ja gaskal 21 ja 28 mehtera konvenšuvdna ealla riddofatnasat .
Totalt kvantum avsatt til distriktskvote var 3 484 tonn av en total norsk kvote på 212 700 tonn torsk .
Ollislaš oassi mii biddjui guovlluearrái lei 3 484 tonna oppalaš Norgga earis , mii lea 212 700 tonna dorski .
En evalueringsrapport fra Fiskeriforskning om prøveordningen ble overlevert Fiskeri- og kystdepartementet i mars 2007 .
Guolástusdutkama árvvoštallanraporta mii lea geahččalanortnega birra geigejuvvui Guolástus- ja riddodepartementii njukčamánus 2007 .
Rapporten viser blant annet at effekten av ordningen avhenger av at distriktskvotene gir en annen fordeling av fisken enn ordinært fiske , og at utviklingen i det ordinære fisket hadde stor betydning for distriktskvoteordningen .
Raporta čájeha earret eará ahte ortnega beaktu lea dan duoh ­ken ahte guovllueriid geažil šaddá eará guolli ­juohku go dábálaš guollebivddus , ja ahte dábálaš guollebivddu ovdánahttin mearkkašii ollu guovl .
Mot denne bakgrunn ble distriktskvoten justert og videreført som en prøveordning for 2007 , med samme kvantum som i 2006 .
Dán geažil muddejuvvui guovlluearri ja jotkojuvvui geahččalanortnegin jahkái 2007 , seamma guollemeriiguin go 2006:s .
Ordningen har vært krevende administrativt sett og erfaringer fra 2006 og 2007 har ikke gitt forventet effekt .
Ortnet lea leamaš gáibideaddji hálddahušlaččat ja 2006 ja 2007 vásáhusat eai leat nu buori beavttuin , go mii lei vurdojuvvon .
En mulig årsak er at den aktuelle kvote er blitt fordelt over svært mange lokalsamfunn , noe som har gitt små kvantum per anlegg .
Vejolaš sivvan lea ahte dat earri mii lei , lea juhkkojuvvon menddo máŋgga báikegoddái , nu ahte ii leat sáhttán ollu bivdit iešguđet rusttegiin .
Figur 21.2 Sørøysund , Finnmark .
Govus 21.2 Sállannuorri Finnmárkkus
Kilde : Samfoto
Gáldu : Samfoto
For 2008 er distriktskvoteordningen følgelig avviklet og det er innført en alternativ tilnærming der en andel av torskekvoten er avsatt til en bifangstordning .
2008:i lea guovlluearretortnet de heaittuhuvvon ja lea álggahuvvon dakkár molssaeaktu mas dorskeeari oassi lea várrejuvvon oalgebivdoortnegii .
En slik ordning gir ingen direkte geografisk basert føringsmulighet , men det antas å stimulere til at økte andeler av kvoten for andre arter enn torsk ( herunder sei og hyse ) blir tatt .
Dákkár ortnegis ii šatta njuolga geográfalaš vuođđuduvvon hovdenvejolašvuohta , muhto ná galggašii oalgguhit ahte earreoasis bivdojuvvo eará guolli go dorski ( oktan sáiddiin ja divssuin ) .
Dette vil gi økte volumer av fisk og vil som sådan kunne tilgodese mange lokalsamfunn .
Dát livččii lasihan guollehivvodaga , ja nu maid leat buorrin máŋgga báikegoddái .
Endringen er drøftet med Sametinget i konsultasjoner 26. november 2007 .
Nuppástusat leat ságaškuššon Sámedikkiin skábmamánu 26. b. 2007 ráđđádallamiin .
Sametinget tok saken til etterretning og vil eventuelt komme tilbake til saken etter å ha mottatt mer informasjon om konsekvensene av ordningen .
Sámediggi válddii ášši vuhtii ja máhccá áššái maŋŋil go lea ožžon eanet dieđuid ortnega váikkuhusaid birra .
20.4.5 Akvakultur – laks og ørret
20.4.5 Akvakultuvra – luossa ja dápmot
Tillatelser til oppdrett av laks og ørret tildeles gjennom tildelingsrunder der et bestemt antall tillatelser utlyses på bestemte kriterier .
Luosa ja dápmoha biebmanlobit juhkkojuvvojit juoh ­kinvuoruid bokte , main dihto lohku almmuhuvvo dihto eavttuid mielde .
Siden 2002 er det blitt tatt vederlag for slike tillatelser .
2002 rájes lea mákson dáid lobiid ovddas .
Vederlaget har vært forhåndsfastsatt til 5 mill. kroner per tillatelse på landsbasis med unntak av Finnmark fylke der vederlaget ble satt til 4 mill. kroner .
Máksu lea leamaš ovdagihtii mearriduvvon 5 milj. ruvdnui juohke lobi ovddas olles riikkas , earret Finnmárkku fylkkas gos máksu lei biddjon 4 milj. ruvdnui .
Reduksjonen var basert på en skjønnsmessig vurdering av konkurranseulempene med lang avstand til markedene og lengre produksjonstid enn ellers i landet .
Vuolideapmi lei gilvvu heajut beliid árvvu mielde árvvostallama vuođul , go dáppe leat guhkes gaskkat márkaniidda ja guhkit buvttadanáigi go muđui riikkas .
Høsten 2006 ble det utlyst 10 nye tillatelser til oppdrett av laks og ørret i Finnmark og da gjennom en lukket budrunde .
2006 čavčča almmuhuvvojedje 10 ođđa lobi biebmat luosa ja dápmoha Finnmárkkus ja dalle giddejuvvon fálaldatvuoru bokte .
Tillatelsene er bundet til ti år i den kommune de ble etablert og syv ble lagt til Øst-Finnmark og tre til fylkets vestlige deler .
Lobit leat logi jahkái dan gielddas gosa dat leat ásahuvvon ja čiežas dain biddjojedje Nuorta-Finnmárkui ja golmmas fas fylkka oarjeguovlluide .
For regjeringen har dette vært viktig for å stimulere til ny næringsvirksomhet i kystdistrikter i fylket .
Ráđđehussii lea leamaš dehálaš oalgguhit ođđa ealáhusdoaimmaide fylkka riddoguovlluin .
Sametinget har imidlertid gitt uttrykk for bekymring mht. det relativt store antall rømminger i oppdrettsnæringen og understreket at oppdrett ikke må bli en trussel mot de ville fiskestammene .
Sámediggi lea dovddahan veahá balu danne go oalle ollu guolit besset luovus biebmanealáhusain ja lea deattuhan ahte biebman ii galgga šaddat áittan luondduguollenállái .
Regjeringen er opptatt av å minimalisere rømming og vil skjerpe kravene til oppdrettsanlegg .
Ráđđehus áiggošii geahpedit lovpema ja áigu čavget gáibádusaid biebmanrusttegiidda .
Introduksjon av ordningen med nasjonale laksefjorder og laksevassdrag som et viktig tiltak for å verne villaksen .
Ortnegiid álggaheapmi mas nationála luossavuonat ja luossačázádagat lea dehálaš doai ­bmabidju luondduluosa gáhttemii .
20.4.6 Laksekonsesjoner til Musken i Tysfjord
20.4.6 Luossalobit Moskái Divttasvutnii
Fra regjeringens side så en dette som ledd i et distriktspolitisk tiltak foranlediget av et ønske om å bidra til å opprettholde bosetting i et svært lite og sårbart samfunn .
Ráđđehusa bealis atne dán leat guovllupolitihkalaš doaimma oassin , man álgun lei dáhttu ahte galggašedje bisuhit ássama hui unna ja hearkkes servodagažis .
Nordlandsforskning har evaluert effekter av tildelingen ( NF-rapport 10/2005 Fjordfolk på konsesjonsjakt ) .
Nordlandsforskning lea árvvoštallan juohkima beavttu ( NF-raporta 10/2005 Fjordfolk på kon ­sesjonsjakt ) .
De lokale forventningene til betydningen av konsesjonene var svært høye .
Báikkálaš vuordámušat leat leamaš hui stuorrát dáid biebmanlobiid mávssolašvuhtii .
Oppdrettsanlegget har skapt enkelte arbeidsplasser , men har alene ikke kunnet stoppe fraflyttingen fra Muskensamfunnet .
Biebmanrusttegat leat duddjon muhtin bargosajiid , muhto dušše dat eai leat nagodan bissehit fárrema Moskeservodagas .
20.4.7 Nordområdetiltak i fiskeriene
20.4.7 Guolástusaid davviguvllolaš doaibmabijut
Fiskeripolitikken er sentral i regjeringens nordområdesatsing .
Guolástuspolitihkka lea guovddážis Ráđđehusa davviguovllunannemis .
I en helhetlig ressursforvaltning inngår beskyttelse av naturgrunnlaget for urfolks næringer , deriblant beskyttelse av miljøet langs kysten og tradisjonell utøvelse av sjøfiske og laksefiske .
Ollislaš resursahálddaš-eapmái gullá gáhttet eamiálbmogiid ealáhusaid luondduvuođu , masa gullá vel gáhttet dan birrasa mii lea riddoguovlluin ja vel árbevirolaš mearrabivddu ja luossabivddu .
Regjeringen vil utvikle eksisterende og nye næringer som grunnlag for samisk bosetting og samisk kultur .
Ráđđehus áigu ovddidit dálá ja ođđa ealáhusaid vai lea sámi ássamii ja kultuvrii vuođđun .
Høsting av de levende marine ressursene i de nordlige havområdene sammen med utvikling av havbruksvirksomhet og de ringvirkninger dette gir er helt vesentlig for levedyktige lokalsamfunn i de nordligste fylkene .
Ealli marina resurssaid viežžan davvi áhpe ­guovlluin ja vel ovdánahttin áhpedoallodoaimmaid ja dáid lassiváikkuhusaide birrasii , leat áibbas mearkkašahttin jus davimus fylkkaid báikkálaš servodagat galget ceavzit .
Betydningen av de nordlige havområdene understrekes ved at de viktigste fiskeslagene i Nordøstatlanteren har deler av eller hele sin livssyklus her .
Davvi áhpeguovlluid mearkkašahttin deattuhuvvo dainna ahte dehálamos guolešlájat Davvinuortaatlanteris ellet muhtin oasi dahje olles áiggi doppe .
Et rent og rikt hav , en langsiktig bærekraftig og økosystembasert forvaltning og systematisk kunnskapsoppbygging er viktige forutsetninger for utnyttelse av levende marine ressurser og dermed også for realisering av verdiskapingspotensialet i nordområdene .
Buhtis ja rikkis áhpi , guhkitáiggi nana ja ekosystemii vuođđuduvvon hálddašeapmi ja systemáhtalaš máhttolokten , leat dehálaš eavttut jus galggaš ávkki atnit ealli mearraresurssain , ja dán láhkai ollašuhttit árvoháhkanpotensiála davviguovl ­luin .
Nærheten til ferskt råstoff av høy kvalitet i de nordlige havområdene gir oss et konkurransefortrinn som regjeringen legger vekt på å utnytte .
Go davviguovlluin lea allakvalitehta varas guolli lahka , de dagaha dat midjiide ovdamuniid gilvvu dáfus , maid ráđđehus deattuha ahte galgá geavahit .
Regjeringens mål er at Norskehavet og Barentshavet skal være blant de best forvaltede havområder i verden .
Ráđđehusa mihttomearrin lea ahte Norggaáhpi ja Barentsáhpi galget leat buot buoremus hálddašuvvon áhpeguovlluid gaskkas .
Forvaltningen av de levende marine ressursene skal baseres på de plikter og rettigheter som følger av havretten , og skal gi størst mulig utnyttelse av ressursene innenfor en bærekraftig ramme .
Ealli mear ­raresurssaid hálddašeapmi galgá leat vuođđuduvvon daid geatnagasvuođaide ja vuoigatvuođaide mat čuvvot áhpevuoigatvuođa , ja galgá dan bokte sáhttit resurssaid ávkkástallat nu ollu go vejolaš ceavzilis rámmaid siskkobealde .
Helhetlig forvaltningsplan for det marine miljøet i Barentshavet og havområdene utenfor Lofoten klargjør de overordnede prinsippene for forvaltningen .
Ollislaš mearrabirrasa hálddašanplána mii guoská Barentsáhpái ja áhpeguovlluide olggobealde Lofuohta , čielggada daid bajitdási hálddašanprinsihpaid .
20.4.8 Marint verdiskapingsprogram
20.4.8 Mariidna árvoháhkanprográmma
Soria-Moria-erklæringen sier at verdiskapingen av våre nasjonale fiskeressurser i størst mulig grad skal komme de kystsamfunn som er avhengig av fiskeriene til gode .
Soria Moria-julggaštus cealká ahte min nationála guolleresurssat galget boahtit eanemusat ávkin daid riddoservodagaide mat eai birge guolástusa haga .
Fiskeri- og kystdepartementet etablerte Marint verdiskapingsprogram i 2007 , som en videreutvikling av det marine innovasjonsprogram introdusert i 2006 .
Guolástus- ja riddodepartemeanta ásahii Marina árvoháhkanprográmma 2007:s , joatkagin dan marina innovašunprográmmii mii bođii 2006:s .
Hensikten med programmet er å forsterke norsk sjømatnærings evne til å utnytte konkurransefortrinnene som ligger i norsk råstoff av høy kvalitet og i det generelt høye kompetansenivået i Norge .
Prográmma áiggan lea nanosmahttit Norgga mearrabiebmoealáhusaid návccaid vai sáhttet ávkkástallat daid gilvoovdamuniin mat leat Norgga allakvalitehta varas guolis ja dan oppalaš alla gealbodásis mii lea Norggas .
Målgruppen for programmet er marine bedrifter som vil utvikle en strategisk orientering mot globale og norske sjømatmarkeder , gjennom forpliktende , markedsrettede nettverk .
Prográmma ulbmiljoavkun leat marina fitnodagat mat áigot strategalaččat bargat máilmmiviidosaš ja Norgga mearrabiebmomárkaniid ektui , geatnegahtti ja márkanguvlui fierpmá ­dagaid bokte .
Hovedtiltaket i Marint verdiskapingsprogram er bedriftsnettverk som er støttet av et kompetanseprogram , en traineeordning , samt internasjonaliseringstiltak og utviklingstiltak .
Váldodoaibmabidju Marina árvoháhkanprográmmas lea fitnodatfierpmádat maid doarju muhtin gealboprográmma , traineeortnet , ja vel internationáliserendoaibmabijut ja ovdánahttindoaibmabijut .
Programmet ble i 2007 utvidet med formål å styrke utviklingsarbeidet i fiskeriavhengige omstillingsområder .
Prográmma lasihuvvui 2007:s dainna ulbmiliin ahte galgá nannet ovdánahttinbarggu dain nuppástuhttinguovlluin mat eai birge guolástusa haga .
I disse områdene kan både nettverk og enkeltbedrifter innvilges støtte .
Dain guovlluin sáhttet sihke fierpmádagat ja ovttaskas fitnodagat oažžut doarjaga .
Denne delen av programmet skal samordnes med og forsterke regjeringens generelle arbeid mot utsatte kystdistrikter .
Dat oassi prográmmas galgá ovttastahttojuvvot ráđđehusa oppalaš bargguin hearkkes riddoguovlluid ektui ja vel dan nannet .
20.4.9 Regjeringens ferskfiskstrategi
20.4.9 Ráđđehusa varasguollestrategiija
Markedet etterspør året rundt ferske fiskeprodukter av god kvalitet .
Márkan jearrá miehtá jagi buori kvalitehta varasguollebuktagiid .
Imidlertid gir fiskebestandenes vandringsmønster et fangstmønster med store sesongvariasjoner og dette gjør det mer utfordrende å lykkes i ferskproduktmarkedene .
Datte dahká guollenáli johtinminsttar mas leat stuorra jahkodatmolsašumit váttis bivdominstara , ja dán geažil hástala dat ahte eanet lihkostuvvá varasbuvttamárkaniin .
I tillegg er Norge et høykostland som konkurrerer globalt i handelen med fisk og fiskeprodukter .
Norga lea vel divrras riikka , mii gilvala máilmmeviidosaččat guoli ja guollebuktagiid gávppašeamis .
Som følge av konkurranse fra lavkostland har prisene på frosne filetprodukter blitt redusert sammenlignet med prisene på ferske produkter .
Hálbbes riikkaid gilvaleami geažil , lea galmmihuvvon fileabuktagiid hattit njiedjan varasbuktagiid hattiid ektui .
Ved å utnytte våre fortrinn , som tilgang på ferskt råstoff og nærhet til markedene , kan verdiskapingen i kystdistriktene økes .
Jus ávkkástallat iežamet ovdamuniin , nugo fidnet varas guoli ja lagašvuođain márkaniidda , de sáhttit lasihit árvoháhkama riddoguovlluin .
Regjeringens ferskfiskstrategi som ble presentert i august 2007 , har som mål å bidra til :
Ráđđehusa varasguollestrategiijas , mii ovdanbiddjui borgemánus 2007 , lea mihttun váikkuhit ahte :
kontinuitet gjennom økt og jevnere tilførsel av råstoff gjennom hele året
galgá eanet ja jámmadit fidnet varas guoli miehtá jagi
å fremme høy kvalitet på råvaren og produktene som tilbys i markedene
ovddiduvvo allakvalitehta varas guolli ja dan buktagat mat fállojit márkaniidda
økt samarbeid innenfor og mellom oppdrettsnæringen og fiskeriene .
lasihuvvo ovttasbargu biebmanealáhusain ja guolástusain ja daid gaskkas .
20.4.10 Strategier og tiltak
20.4.10 Strategiijat ja doaibmabijut
Regjeringen har lagt fram en odelstingsproposisjon om ny havressurslov .
Ráđđehus lea bidjan ovdan odeldiggeproposišuvnna ođđa áhperesursalága birra .
Regjeringen har fremmet en stortingsmelding om kongekrabbe , som bl.a. slår fast at det er de som er berørt av kongekrabbeinvasjonen som først og fremst skal kunne høste av ressursen .
Ráđđehus lea ovddidan stuoradiggedieđáhusa gonagasreabbá birra , mii ee. nanne ahte sii geaidda gonagasreabbámárran čuohcá , galget ovddemustá beassat dan resurssa atnit .
Regjeringen har for 2008 innført en bifangstordning til erstatning for distriktskvoteordningen .
Ráđđehus lea jahkái 2008 álggahan oalgebivdoortnega guovlluearreortnega sadjái .
Regjeringen har mottatt innstillingen fra Kystfiskeutvalget for Finnmark ( NOU .
Ráđđehus lea ožžon Finnmárkku riddu ­guolástanlávdegotti árvalusa ( NOU .
2008 : 5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark ) , en utredning om samers og andres rettigheter til fiske utenfor Finnmark .
2008:5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark ) , čielggadeapmi sápmelaččaid ja earáid vuoigatvuođain guolástit olggobealde Finnmárkku .
Innstilling blir sendt på bred høring .
árvalus galgá leat gulaskuddamii viehka ollu ­siidda .
Regjeringen vil videreføre en justert utgave av strukturordningene .
Ráđđehus áigu ain joatkit muddejuvvon strukturortnegiin .
Regjeringen vil vektlegge fiskeripolitikken og urfolkspolitikken i sin nordområdesatsing .
Ráđđehus áigu deattuhit guolástuspolitihka ja eamiálbmotpolitihka davviguovllubarggustis .
Regjeringen vil viderefør marint verdiskapningsprogram .
Ráđđehus áigu joatkit marina árvoháhkanprográmmain .
Regjeringen vil legge til rette for bedre utnyttelse av våre naturgitte fortrinn – nærhet til viktige ressurser og til kjøpekraftige , modne markeder – gjennom tiltak nedfelt i regjeringens ferskfiskstrategi .
Ráđđehus áigu láhčit dili vai buorebut sáhttá ávkkástallat min luondduviđá ovdamuniin – lagašvuohta dehálaš resurssaide ja oastingievrras , láddan márkanat – dakkár doaibmabijuid bokte mat leat čállon ráđđehusa varasguollestrategiijas .
20.5 Landbruk , utmarksnæringer , duodji og reiseliv
20.5 Eanadoallu , meahcceealáhusat , duodji ja mátkeealáhusat
20.5.1 Landbruk
20.5.1 Eanadoallu
Regjeringen vil , i tråd med Soria Moria-erklæringen , sikre utøvere i landbruket inntektsutvikling og sosiale vilkår på linje med andre grupper .
Ráđđehus áigu Soria Moria-julggaštusa mielde sihkarastit eanadolliide boahtoovdánahttima ja sosiála eavttuid , seamma láhkai go eará joavkkuide .
Videre er det i Soria Moria-erklæringen lagt vekt på å sikre et landbruk med en variert bruksstruktur over hele landet .
Dasto lea Soria Moria-julggaštusas deattuhuvvon ahte galgá sihkarastit miehtá riikka dakkár eana ­doalu mas lea molsašuddi doallostruktuvra .
Dette ved å styrke strukturprofilen og videreføre kanaliseringspolitikken .
Dán dahká go nanne strukturprofiilla ja joatká kanaliserenpolitihkain .
Ved bl.a. de årlige jordbruksoppgjørene har regjeringen vektlagt satsing på inntektsutviklingen for foretakene i landbruket og tiltak for distriktslandbruket .
Jahkásaš eanadoallosálkemiin ee. lea ráđđehus deattuhan ahte vuoruha eanadoallodoaimmaid boahtobuorideami ja bieđgguid eanadoalu doai ­bmabijuid .
Gjennom denne satsningen gir regjeringen også samisk jordbruk bedre rammevilkår .
Dáinna vuoruhemiin bidjá ráđđehus sámi eanadolluige buorebut rámmaeavttuid .
Tiltakene for samisk jordbruk gjennomføres innenfor den helhetlige landbrukspolitikken .
Sámi eanadoalu doaibmabijut čađahuvvojit ollislaš eanadoallopolitihka siskkobealde .
Dette gjelder ikke bare for de økonomiske virkemidlene , men også med hensyn til miljø- og ressurspolitikken , vektleggingen av de matpolitiske tiltakene , satsingen på næringsutvikling og eiendoms- og bosettingspolitikken .
Dát ii guoská dušše ekonomalaš gaskaomiide , muhto maiddái biras- ja resursapolitihka ektui , biebmopolitihkalaš doai ­bmabijuid deattuhettiin , ealáhusovdánahttima ja opmodat- ja ássanpolitihka vuoruhettiin .
Landbruket i Nord-Norge har vanskelige naturgitte forhold pga. spredt produksjon og lange transportavstander for innsatsvarer og landbruksprodukter .
Eanadoalus Davvi-Norggas leat váttis luondduviđá dilit ee. go lea bieđggus buvttadeapmi ja bijusgálvvuide ja eanadoallobuktagiidda leat guhkes fievrridangaskkat .
For å stimulere til et aktivt landbruk i landsdelen , og gjennom dette samisk landbruk , er grovfôrbaserte husdyrproduksjoner kanalisert til Nord-Norge og det gis en kompensasjon for produksjonsulempene gjennom et sett av ulike distriktsdifferensierte virkemidler .
Oalgguhan dihtii doaibmi eanadoalu dán riikaoasis , ja dákko bokte sámi eanadoalu , lea groavvafuođđarvuođđuduvvon šibitbuvttadeamit kanaliserejuvvon Davvi-Norgii , ja heajos bealit dáid buvttademiin buhtaduvvojit máŋggalágan guovllusirrejuvvon gaskaomiid bokte .
Dette gir et samlet utslag ved at budsjettstøtten per foretak i gjennomsnitt er om lag 100 000 kroner ( 2007 ) høyere i Finnmark enn gjennomsnittet for landet .
Dát váikkuha ollislaččat dan láhkai ahte bušeahttadoarjja juohke dollui lea gaska ­mearálaččat sullii 100 000 ruvnno ( 2007 ) eanet Finn ­márkkus go gaskamearálaččat riikkas .
Eksempelvis mottar husdyrforetak på Vestlandet gjennomgående 0,34 kroner per liter melk i distriktstilskudd , mens det i Finnmark gis et bidrag med kr 1,70 per liter melk ( jf. satser 2007 ) .
Ovdamearkan oažžu Vestlandetis šibitdoallu 0,34 ruvnno guovlludoarjagiin ovtta lihtera mielkki ovddas , ja Finnmárkkus ges lea doarjja 1,70 kr juohke mielkelihtera ovddas ( gč. 2007 hattiid ) .
Det ytes ikke bare støtte gjennom økonomiske virkemidler med direkte inntektsvirkning overfor jordbruksforetakene .
Iige addo doarjja dušše ekonomalaš gaskaomiid bokte , mat njuolga dahket mađđása eanadoallodoaimmaide .
Det satses også på andre ordninger som frakttilskuddene for alle de viktige produksjonene i jordbruket , som betyr mye for de nordnorske fylkene .
Eará or ­tnegatge vuoruhuvvojit , nugo fievrridandoarjja visot dehálaš buvttademiide eanadoalus , ja dat mearkkašit ollu davvi Norgga fylkkaide .
I tillegg til tilskuddsordninger prioriteres jordbruket i landsdelen også gjennom andre tiltak .
Earret doarjjaortnegiid , vuoruhuvvo dán riikaoasi eana ­doallu vel eará doaibmabijuid bokte .
Ved jordbruksforhandlingene i 2006 ble det eksempelvis vedtatt å sette av 1 mill. liter melkekvote for omfordeling fra andre områder til Finnmark .
Ovdamearkka dihtii mearriduvvui 2006 eanadoallošiehtadallamiin várret 1 milj. lihtera mielkeeari eará guovlluin ja mii galgá juhkkojuvvot Finnmárkui .
Sametinget har i 1995 , 2001 og 2007 utarbeidet meldinger om samisk jordbruk .
Sámediggi lea jagiin 1995 , 2001 ja 2007 ráhkadan dieđáhusaid sámi eanadoalu birra .
Den siste meldingen ble vedtatt i november 2007 , og har som hovedmål i sikre og utvikle det samiske jordbruket .
Maŋimuš dieđáhus dohkkehuvvui skábmamánus 2007 , ja dan váldomihttun lea sihkarastit ja ovddidit sámi eanadoalu .
Sametingets hovedmål for næringen er å opprettholde den sysselsetting og bruksstruktur som vi har i dag .
Sámedikki váldomihttun ealáhussii lea doalahit dan barggaheami ja doallostruktuvrra mii dál lea .
Meldingene beskriver forskjellige innsatsområder , og fokuserer på opprettholdelse av jordbruksdrift og nyskapning i tilknytning til jordbruket .
Dieđáhusat válddahallet máŋggalágan vuoruhansurggiid , ja giddejit fuomášumi doalahit eanadoalu ja ođasteami eanadoalu oktavuođas .
Sametinget ønsker innflytelse på utformingen av næringspolitikken i Norge , fordi næringsutviklingen i samiske områder i stor grad er avhengig av sentrale myndigheters politikk .
Sámediggi dáhttu váikkuhanfámu Norgga ealáhuspolitihka hábmemis , go sámi guovlluid ealáhusovdánahttin lea ovddemustá guovddáš eiseválddiid politihka hálddus .
Regjeringen vil videreføre de etablerte prosessene for Sametingets innflytelse på utformingen av jordbrukspolitikken ved at Sametinget og Landbruks- og matdepartementet har en dialog i forkant av de årlige jordbruksforhandlingene .
Ráđđehus áigu joatkit daid ásahuvvon proseassaiguin ahte Sámedikkis lea váikkuhanfápmu eanadoallopolitihka hábmemis , dan láhkai ahte Sáme ­dikkis ja Eanandoallo- ja biebmodepartemeanttas lea dialoga ovdal daid jahkásaš eanadoallošiehtadallamiid .
Det vektlegges også at det regionalt er kontakt mellom Sametinget , fylkesmannen og Innovasjon Norge , spesielt med tanke på tiltak for næringsutvikling knyttet til landbruket .
Dás vel deattuhuvvo ahte regionála dásis lea oktavuohta gaskal Sámedikki , fylkkamánni ja Innovašuvdna Norga , erenomážit ealáhusovdánaht ­tima doaibmabijuid ektui eanadoalu oktavuođas .
Den nasjonale strategien for næringsutvikling 2007 – 2009 innen og i tilknytning til landbruket , « Ta landet i bruk ! »
Ealáhusovdánahttima 2007 – 2009 nationála strategiija eanadoalus ja dan oktavuođas « Ta landet i bruk ! »
, gjelder også i samiske områder .
guoská sámi guovlluidege .
Hovedbudskapet i strategien er at man skal ta i bruk alle ressurser som er tilgjengelige for å skape lønnsom næringsutvikling .
Strategiija váldosáhkan lea ahte galgá váldit atnui visot resurssaid mat leat sadjagasas vai šattašii gánnáhahtti ealáhusovdánahttin .
Strategien er overordnet og gir betydelig rom for regional skreddersøm gjennom de fylkesvise strategiene for næringsutvikling innen og i tilknytning til landbruket .
Strategiija lea bajitdásis ja lea biddjon viehka ollu vejolašvuohta regionála hábmemii eanadollui ja dan oktavuođas daid fylkkaid mielde ealáhusovdánahttima strategiijaid bokte .
For å stimulere til næringsutvikling innen og i tilknytning til landbruket , stilles det flere økonomiske virkemidler til disposisjon :
Oalgguhan dihtii ealáhusovdánahttimii eana ­doalus ja dan oktavuođas , biddjojit máŋggalágan ekonomalaš gaskaoamit dan doibmii :
De fylkesvise bygdeutviklingsmidlene kommer fra Landbrukets utviklingsfond ( LUF ) og skal legge til rette for næringsutvikling som danner grunnlag for langsiktig , lønnsom verdiskaping og desentralisert bosetting med utgangspunkt i landbrukets ressurser generelt og landbrukseiendommen spesielt .
Fylkkaid mielde gilleovdánahttinruhta boahtá Eanadoalu ovdánahttinfoanddas ( LUF ) ja dat galgá láhčit dili ealáhusovdánahttimii mii bidjá vuođu guhkesáiggi , gánnáhahtti árvoháhkamii ja bieđggus ássamii , ja mii lea oppalaččat eanadoalu resurssaid ja erenomážit eanadoalloopmodaga vuođul .
Midlene kan brukes til å støtte ulike faser i bedriftsetablering , fra mobilisering og planlegging , til investeringer og bedriftsutvikling .
Ruhta sáhttá geavahuvvot doarjut máŋga muttu fitnodatásaheamis , gitta mobiliseremis ja plánemis , investeremiid ja fitnodatovdánahttima rádjai .
Midlene forvaltes regionalt .
Ruhta hálddašuvvo regionála dásis .
Det er i områdene Finnmark , Troms , Nordland og Namdalen ikke noe øvre tak per søknad , for tilskudd til investeringer .
Finnmárkku , Romssa , Nordlándda ja Namdalen guovl . ­lus ii leat makkárge bajimuš rádjá ohcat investerendoarjaga .
Ellers i landet er det et tak på kr 600 000 .
Muđui riikkas lea bajimuš rádjá 600 000,- ru. .
Verdiskapingsprogram for matproduksjon realiserer prosjekter som bidrar til økt verdiskaping for primærprodusentene , og til styrking av konkurranseevnen til små og mellomstore matbedrifter .
Biebmobuvttadeami árvoháhkanprográmma ollašuhttá prošeavttaid mat lasihit árvoháhkama vuođđobuvttadeaddjiide , ja nanne gilvogálgga smávit ja gaskasturrosaš biebmofitnodagaide .
Programmet er en del av en samlet strategi for å legge til rette for produkt- og tjenesteproduksjon basert på landbruket sitt samlede ressursgrunnlag .
Prográmma lea oassin dan ollislaš strategiijas mii láhčá dili buvttadan- ja bálvalusbuvttadeapmái mii lea eanadoalu ollislaš resursavuođu vuođul .
Midlene , 2 mill. kroner i 2008 , skal settes inn for å møte særlige behov i samiske områder og til å støtte utviklingstiltak i samisk landbruk .
Ruhta , 2 milj. ruvnno 2008:s , galgá geavahuvvot sámi guovlluid erenomáš dárbbuid dustemii , ja doarjut sámi eanadoalu ovdánahttindoaibmabijuid .
Det er en felles oppgave for Sametinget og regionale og nasjonale myndigheter å gjøre samspillet bedre .
Sámediggái ja regionála ja nationála eiseválddiide lea oktasaš bargun buoridit dán ovttasdoaimma .
Utviklingsprogram for grønt reiseliv startet i 2007 og skal bidra til å videreutvikle de ressurser som gården og bygda rår over i reiselivssammenheng .
Ruoná mátkeealáhusa ovdánahttinprográmma álggahuvvui 2007 ja galgá ovddidit daid resurssaid maid doallu ja gilli hálddaša mátkeealáhusa oktavuođas .
Det kan gis tilskudd til nasjonale utviklingsprosjekter samt lokale og regionale pilotprosjekter med nasjonal overføringsverdi .
Sáhttá addit doarjaga nationála ovdánahttinprošeavttaide ja báikkálaš ja regionála pilotprošeavttaide maid sáhttá geavahit eará sajis riikkas .
Tiltak som kan finansieres gjennom utviklingsprogrammet er produkt- og kompetanseutvikling , samt samarbeid , nettverk og alliansebygging .
Doaibmabijut maid sáhttá ruhtadit ovdánahttinprográmma bokte , leat buvtta- ja gealboovdánahttin , ja ovttasbargu , fierpmádat ja lihttoása ­heapmi .
Gjennom utviklingsprogrammet tilbyr Innovasjon Norge nasjonal og internasjonal profilering og markedsføring av bygdebaserte reiselivsbedrifter .
Ovdánahttinprográmma bokte fállá Inno-vašuvdna Norga gillevuođđuduvvon mátkeealáhus-fitnodagaide nationála ja internationála profilerema ja márkanfievrrideami .
Utviklingsprogram for innlandsfiske ( se nedenfor ) er et 5-åring utviklingsprogram for innlandsfiske .
Sáivačáhceguollebivddu ovdánahttinprográmma ( geahča vulobealde ) lea 5-jagáš ovdánahttinprográmma sáivačáhceguollebivdui .
Næringsutvikling og næringskombinasjoner med basis i landbrukets menneskelige og materielle ressurser , er et satsingsområde for Landbruks- og matdepartementet .
Ealáhusovdánahttin ja lotnolasealáhusat eanadoalu olmmošlaš ja ávnnaslaš resurssaid vuođul , lea Departemeanttas vuoruhansuorgin .
Departementet ønsker at eventuelle nye satsinger på verdiskaping og / eller næringskombinasjoner ses i sammenheng med allerede eksisterende program og økonomiske virkemidler .
Eanan ­doallo- ja biebmodepartemeanta dáhtošii ahte vejolaš ođđa vuoruheamit árvoháhkamis ja/dahje lotnolas ­ealáhusain galget gehččot ovttas daid prográmmaiguin ja ekonomalaš gaskaomiiguin mat jo gáv ­dnojit .
Dette vil sannsynligvis gi best utbytte for den samiske befolkningen .
Dát soaitá leat ávkkálamos sámi álbmogii .
I et integreringsperspektiv er dette av stor betydning ettersom spesielle virkemidler rettet mot utvalgte befolkningsgrupper kan bidra til at disse grupperingene ekskluderes fra større program med sammenlignbart innhold .
Integrerenperspektiivvas lea dás stuorra meark-kašupmi go jo erenomáš gaskaoamit mat leat jurddašuvvon dihto álbmotjoavkkuide , sáhttet dagahit ahte dát joavkkut čuldojuvvojit stuorát prográmmain main lea sullasaš sisdoallu .
20.5.2 Utmarksnæringer og innlandsfiske
20.5.2 Meahcceealáhusat ja sáivaguollebivdu
Næringsstrukturen i samiske områder er kjennetegnet av at produksjon innenfor jordbruk , fiske , reindrift , utmarksvirksomhet , duodji og kombinasjoner av disse , har dannet grunnlag for bosetting og sysselsetting .
Sámi guovlluid ealáhusstruktuvra lea dovdomearkan dasa ahte buvttadeapmi eanadoalus , guollebivddus , boazodoalus , meahccedoaimmas , duojis ja dáin lotnolasat , lea bidjan vuođu ássamii ja barggaheapmái .
Kombinasjoner av ulike næringer gir muligheter for bedre utnyttelse av ressursene , jevn inntekt og muligheter for inntektsøkninger .
Máŋggalágan ealáhusat lotnolasat dahket vejolažžan sáhttet buorebut ávkkástallat resurssaid , dássidis boađu ja vejolašvuođaid lasihit boađu .
Dette er virksomhet som utgjør det materielle grunnlaget for samisk kultur og identitet .
Dát lea dakkár doaibma mii lea sámi kultuvrra ja identitehta ávnnaslaš vuođđu .
Høsting av utmarksressurser og primærnæringenes bruk av lokale ressurser er viktige elementer i samisk kultur .
Mo meahcceriggodagaid ávkkástallá ja mo vuođđoealáhusat atnet báikkálaš riggodagaid leat sámi kultuvrii dehálaš elemeanttat .
Høsting av utmarka er knyttet til sesongmessige variasjoner , og drives som regel i kombinasjoner med andre næringer .
Meahcásteapmi lea jahkodagaid molsašumiid duohken , ja dat doaimmahuvvo dábálaččat lotnolasat eará ealáhusaiguin .
Samer har gjennom tidene høstet av ressursene i utmarka , « meahcci » , som del av sin livsform .
Johtit meahcis , meahcásteapmi , lea álo leamaš sápmelaččaid eallinvuođu ja birgenlági oassin – birgejupmi .
Samer har plukket bær , fisket , funnet virke til husflid og håndverk ( duodji ) , plukket mose , hentet brensel , drevet med jakt og fangst på småvilt og elg .
Máhtu dáfus – olbmos lea dárbbašlaš máhtu ja áddejupmi bargguid , vieruid , dahkamušaid , eanadaga , dálkkádaga , dálkki birra ja hálddaša daid , nu ahte birge .
I meahcci hadde de også flokker med kjørerein . Meahcci bidro til folks daglige brød , og senere til kontanter til husholdningen .
Sosiálalaččat – olmmoš sáhttá ovttas doai ­bmat earáiguin sosiála oktavuođain ja juogada earáiguin , nugo verddevuođas .
Livet i meahcci – « meahcásteapmi » er del av samisk tradisjon og identitet .
Badjosat mearkkaša gili lagaš meahcci . Dás sáhttá olles bearaš searvat bargguide beaivemoh ­kiin .
For de fleste næringsutøvere er det langt fra tradisjonelt arbeid med høsting av utmarksressurser , til bearbeiding , produksjon og markedsføring av slike produkter for salg .
Dát sáhttet leat dehálaš luomejeakkit , guolli , ­jávrrit muorračuohpahagat ja vuovde ­guovllut gos viežžá duodjeávdnasiid , rievssatbivdoguovllut nuoraide ja boarrásiidda , ja gitta 1960-lohkui vel niittut .
Det krever en annen kompetanse .
Meahcci álgá das gokko badjosat nohká .
For små bedrifter i samiske områder er det utfordringer knyttet til egenkapital , kompetanse og nyskapning , verdiskapning og utvikling av levedyktige enkeltforetak og små lokale bedrifter .
Dat gokčá guovlluid gos lea eanet rievssatbivdu , stuo ­rát guollejávrrit ja luomejeakkit , ja dehálaš rievssatbivdoguovllut . Dáppe doaimmahit albmát iežaset ealáhusdoaimma , ja dáppe leat sii sáhttán orrut vahkkoviissaid .
For yrkesfiske er det utfordringer mht. hvordan tilrettelegge for transport , mottak og salg av utmarksprodukter , m.m. .
Nissonatge , áinnas nieiddat ja biiggát , sáhtte leat dáid bargguin mielde . Sámegiel doaba « meahcci » jorgaluvvo dávjá synonymalaččat dárogiel sániin « utmark » .
Boks 21.3 Begreper om å livnære seg i utmarka
Dárogiel terminologiijas lea « utmark » doaba « innmark » doahpaga ektui .
Å ferdes i utmarka , meahcásteapmi , har alltid vært en del av samers livsgrunnlag og måten å greie seg på – birgejupmi .
Meahcci lea juoga masa sápmelaččain lea leamaš gaskavuohta beaivválaš meahcásteamis , ja doppe gos olmmoš ásai lagaš ovttasdoaimmain mehciin .
Birgejupmi har tre dimensjoner :
Meahcci lei vuođđočorgi olbmo birgejupmái .
Økonomisk – at mennesket klarer seg økonomisk i hverdagen .
Meahcci lea máŋgasii seamma go ruoktu , dat govvida dan gosa gulat .
Badjosat betegner bygdas nære utmark . Her kan hele familien delta i arbeidet på dagsturer .
Sámi árbevirolaš máhtu dehálaš oassin lea mo galgá meahci riggodagaid ávkkástallat .
Meahcci begynner der badjosat slutter . Det dekker områder for mer omfattende rypefangst , større fiskevann og multemyrer .
Meahcásteapmi lea vuođđuduvvon jurddašit ahte galgá bistit , go meahcci galgá leat birgejupmin – boahtteáiggisge .
Også kvinner , særlig døtre og tjenestejenter , kunne delta i dette arbeidet .
Sápmelaččat leat áiggiid čađa geavahan meahcceriggodagaid , eallinvuogiset oassin .
Det samiske begrepet « meahcci » oversettes ofte synonymt med det norsk ordet « utmark » .
Sápmelaččat leat murjen , guolástan , duodjái viežžan ávdnasiid , jeagildan , murren , bivdán fuođđuid ja ealggaid .
« Meahcci » er heller ikke villmark .
Meahcis ledje sis vel heargečorragat .
« Meahcci » var selve grunnlaget for folks birgejupmi .
Meahcásteapmi lea sámi árbevieruid ja identitehta oassin .
« Meahcci » er for mange synonymt med hjem , det betegner der de hører til .
Dán birra sii máhttet ollu , ja leat nana oaivilat dan geavaheapmái ja vuoigatvuođaide .
En viktig del av samers tradisjonelle kunnnskap er hvordan man skal høste av ressursene i « meahcci » .
Eanaš ealáhusdolliide lea guhkes gaska árbevirolaš meahcásteamis , gitta dáid buktagiid ráhkadeapmái , buvttadeapmái ja márkanfievrrideapmái vuovdima várás .
Å legge til rette for økt verdiskaping innen samiske utmarksnæringer , er ensbetydende med å utvikle « meahcásteapmi » til en moderne næring .
Sámi meahcástanealáhusaide láhčit dili lassi árvoháhkamii , mearkkaša dan seamma go ahte meahcásteami galgá ovddidit ođđaáigásaš ealáhussan .
Det krever et utviklingsarbeid i forhold til produksjonsformer , produktutviking , markedsføring , infrastruktur , m.m. .
Dása gáibiduvvo ovdánahttinbargu buvttadanhámiid , buvttaovdánahttima , vuovdaleami , infrastruktuvrra jna. ektui .
Det er behov for kompetanseutvikling samtidig som den tradisjonelle kunnskapen om ferdsel og høsting i utmarka beholdes og videreutvikles .
Gealbolokten dárbbašuvvo seammás go árbevirolaš máhttu meahcis johtit ja dan ávkkástallat doalahuvvo ja ovdánahttojuvvo .
Dette kan ikke legges på utøverne som enkeltpersoner .
Dán doaimma ii sáhte bidjat doaimmaheddjiide ovttaskas olmmožin .
Sametinget vurderer i sin støttepraksis tiltak som kan bidra til økt kompetanse hos samiske utmarksutøvere , og evt. for å yte nødvendig bistå utmarksutøverne .
Sámediggi árvvoštallá iežas doarjjageavadis dakkár doaibmabijuid mat sáhttet sámi meah ­cásteaddjiin lasihit gealbbu , ja dárbbu mielde veahkehit meahcásteddjiid gokko dan dárbbašit .
Den følges opp i tiltak i Verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner , jf. nedenfor .
Dát čuovvoluvvo Lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmma doai , ­bmabijuiguin gč. vulobealde .