pere/sami_parallel huggingface dataset:
Flere kommuner har ved hjelp av prosjektmidlene arbeidet med prosjekter som har som mål å gi samiske rusmisbrukere et hjelpetilbud som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur .
Máŋga gieldda leat prošeaktaruđaid olis bargan dakkár prošeavttaiguin , maid ulbmil lea addit sámi gárrenmirkogeavaheaddjiide dakkár veahkkefálaldaga , mii bidjá sámi giela ja kultuvrra vuođđun .
Det er også gjennomført flere prosjekter der det er satt fokus på hvordan metodene innenfor barnevernstjenesten er tilpasset samiske barn .
Máŋga prošeavtta leat maid čađahuvvon main fokus lea biddjojuvvon dasa mo máináid ­suodjalusbálvalusa metodat leat heivehuvvon sámi mánáide .
Deriblant bidrar Sametinget med prosjektmidler til et arbeid med utvikling av modeller for slektsbaserte fosterhjem i de samiske områdene .
Earret eará addá Sámediggi ruđaid dakkár prošektii , mii ovddida modeallaid mo bearrašiivuođđuduvvon sadjásašruovttuid sáhttá geavahit sámi guovlluin .
Sametinget ser behov for økt tildeling av midler til utvikling av en likeverdig helse- og sosialtjeneste til den samiske befolkningen .
Sámediggi oaidná dárbbu juolludit eanet ruđaid dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid ovddideapmái sámi álbmoga várás .
I områder med sørsamisk bosetning er det særlig store utfordringer .
Máttasámi ássanguovlluin leat erenoamáš stuorra hástalusat .
Den sørsamiske befolkningen bor spredt innenfor flere fylker og kommuner .
Máttasámi álbmot ássá hui bieđgguid máŋgga fylkkas ja gielddas .
Sametinget har videre som mål å rekruttere samiske fagpersoner og tildeler i den forbindelse stipend innen rehabiliteringsrettede fag .
Viidáseappot lea Sámedikki ulbmil háhkat eanet fágaolbmuid , ja Sámediggi juohká dan oktavuođas stipeanddaid sidjiide geat lohket veajuiduhttinfágaid .
For 2006 har Sametinget valgt å videreføre forebygging og ettervern innen rusomsorg som satsingsområder .
Jagis 2006 lea Sámediggi vál ­ljen joatkit áŋgiruššansuorgin gárrendili easta ­deami ja daid divššohasaid veahkeheami , geat leat leamaš gárrendivššus .
Sametinget vil i 2007 gjennomføre en evaluering av prosjektmidlene innenfor helse og sosial .
Sámediggi áigu 2007s evalueret dearvvašvuođa- ja sosiála prošeaktaruđaid .
2 Sametingets årsmelding 2007
2 Sámedikki jahkedieđáhus 2007
2.1 Sametinget
2.1 Sámediggi
Sametinget legger til grunn at den norske staten er etablert på territoriet til to folk : Samer og nordmenn .
Sámediggi atná vuođđun ahte Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga eatnamiid ala : sápmelaččaid ja norgalaččaid .
Begge folk har den samme rett og de samme krav til å utvikle sin kultur og sitt språk .
Goappašiin álbmogiin leat seamma vuoigatvuođat ovddidit iežaset kultuvrra ja giela .
Som urfolk har samene et folkerettslig krav på et særlig kulturvern og selvbestemmelse .
Sámiin go lea álgoálbmot lea álbmot-rievttálaš vuoigatvuohta oažžut erenoamáš kultursuodjalusa ja iešmearrideami .
Sametinget arbeider for vitalisering av samisk språk , kultur , nærings- og samfunnsliv .
Sámediggi bargá sámi giela , kultuvrra , ealáhusaid- ja servodateallima ealáskuhttimiin .
Sametingets rolle som samenes eget parlament er å utvikle en politikk som gagner de samiske samfunn .
Sámedikki doaibman lea go lea sámiid parla , ­meanta ovddidit dakkár politihka mas lea ávki sámi servodahkii .
Samtidig må Sametinget få reell innflytelse til å iverksette denne politikken på områder som er viktig for de samiske samfunn .
Seammás galgá Sámediggi oažžut duohta váikkuhanfámu politihka johtui bidjá ­mii dain surggiin mat leat deaŧalaččat sámi servo ­dahkii .
Sametinget må ha reell innflytelse når de politiske og økonomiske rammebetingelsene skal fastsettes .
Sámedikkis galgá leat duohta váikkuhanfápmu politihkalaš ja ekonomalaš rámmaeavttuid mearrideamis .
2.1.1 Ny valgordning
2.1.1 Ođđa válgaortnet
Sametinget har fremmet et lovforslag til ny valgordning som er oversendt Arbeids- og inkluderingsdepartementet .
Sámediggi lea ovddidan láhkaevttohusa ođđa válgaortnegii mii lea sáddejuvvon Bargo- ja searvadahttindepartementii .
Lovforslaget tar utgangspunkt i fagutvalgets innstilling om valgordningen som ble lagt fram i april 2007 .
Láhkaásahus váldá vuolggasaji válgaortnega fágalávdegotti árvalusas mii ovddiduvvui cuoŋománus 2007 .
Omleggingen til en ny valgordning innebærer blant annet at antall valgkretser reduseres fra 13 til 7 og antallet representanter fra 43 til 39 .
Ođđa válgaortnegis evttohuvvo earret eará ahte válgabiirriid lohku unniduvvo nu ahte 13 válgabiirre sadjái bohtet 7 ja áirasiid lohku unniduvvo nu ahte 43 áirasa sadjái bohtet 39 .
Målene med omleggingen er primært å få økt proporsjonalitet mellom avgitte stemmer og hvem som blir valgt inn på Sametinget , samt å sikre at valgoppgjøret går raskere .
Nuppástusa ulbmilin lea váldoáššis oažžut eanet gorrelašvuođa jienastagaid ja dan gaskka geat válljejuvvojit Sámediggái , ja dasto sihkkarastit ahte válgaloahpparehkenastin manašii johtileabbot .
Videre mener Sametinget at de nye valgkretsene bør få navn i sameloven .
Dasto oaivvilda Sámediggi ahte ođđa válgabiirriid namat berrejit čuožžut sámelágas .
Derfor er det også fremsatt et forslag på samiske og norske navn på valgkretsene .
Danne leat ge válgabiirriid namat evttohuvvon sáme- ja dárogillii .
Sametinget har til Regjeringen foreslått at Sametinget tillegges forskriftskompetanse i forbindelse med gjennomføring av sametingsvalg .
Sámediggi lea evttohan Ráđđehussii ahte addit Sámediggái válddi mearridit láhkaásahusaid sámediggeválgga čađaheami oktavuođas .
Det må være en forutsetning at Sametinget i størst mulig grad gis myndighet til å beslutte over gjennomføring av egne valg .
Eaktun ferte leat ahte Sámediggi oažžu nu stuorra válddi go vejolaš mearridit válggaidis čađaheami .
Departementet mener at innføringen av en ny valgordning skal kunne la seg gjennomføre i tide til valget i 2009 .
Departemeanta oaivvilda ahte ođđa válgaortnega galgá sáhttit váldit atnui áiggil ovdal 2009 válgga .
2.1.2 Likestilling
2.1.2 Dásseárvu
Likestilling er en integrert del av Sametingets politikk .
Dásseárvu lea heivehuvvon oassi Sámedikki poli ­tihkas .
Sametinget har gjennom dialog med ulike organisasjoner funnet prosjekter som kan fremme likestilling i samiske samfunn .
Sámediggi lea ságastallama bokte iešguđet organisašuvnnaiguin gávnnahan prošeavttaid maiguin sáhttá ovddidit dásseárvvu sámi servodagas .
Sametingets likestillingsmidler har delvis finansiert ulike prosjekter og konferanser .
Sámedikki dásseárvoruđaiguin leat muhtun muddui ruhtaduvvon iešguđet prošeavttat ja konferánssat .
Sametinget vil spesielt vise til konferansen om ungdom og holdninger til seksualitet i Sápmi .
Sámediggi čujuha erenoamážit konferánsii man fáddán lei nuorat ja seksuála miellaguottut Sámis .
Sametinget har også vært med på å finansiere seminaret om vold i nære relasjoner i samiske lokalmiljø , arrangert av Norgga-Sáráhkká .
Sámediggi lea maiddái leamaš mielde ruhtadeamen seminára veahkaválddi birra mii dáhpáhuvvá lagas birrasis sámi báikegottiin , ja maid Norgga Sáráhkká lágidii .
Sametinget har videre gitt tilskudd til mannsforeningen Dievddut i Kautokeino .
Dasto lea Sámediggi addán doarjaga dievdduidsearvái ­Dievddut Guovdageainnus .
Sammen med flere samiske organisasjoner har Sametinget arrangert Sámis – nordisk samisk likestillingskonferanse .
Ovttas máŋggain sámi organisašuvnnain lea Sámediggi lágidan davviriikkalaš sámi dásseárvokonferánssa , Sámis .
Konferansens målsetting var å innlemme samisk likestillingsarbeid i det etablerte nordiske samarbeidet .
Konferánssa ulbmilin lei ovttastahttit sámi dásseárvobarggu ásahuvvon davviriikkalaš ovttasbargui .
Det ble satt fokus på kjønnslikestilling i samiske samfunn spesielt , og urfolkssamfunn generelt .
Guovddážis lei sohkabealdásseárvu sámi servodagas erenoamážit , ja álgoálbmotservodagas oppalaččat .
Konferansen hadde deltakere fra Norge , Sverige og Finland , samt urfolksrepresentanter fra Grønland og Nordvest-Russland .
Konferánssas ledje oasseváldit Norggas , Ruoŧas ja Suomas , ja dasto álgoálbmotovddasteaddjit Ruonáeatnamis ja Davveoarji Ruoššas .
Konferanserapporten konkluderer med at arbeidet med samisk likestilling må institusjonaliseres , og at det må arbeides med å koordinere samisk likestillingsarbeid i fire land .
Konferánsaraportta jurddaboađus lea ahte sámi dásseárvobarggu ferte institušonaliseret , ja ahte sámi dásseárvobarggu ferte oktiiortnet njeallje riikkas .
Som en oppfølging av likestillingskonferansen ble det arrangert et miniseminar om likestilling for Sametingets representanter i mai .
Dásseárvokonferánssa čuovvoleapmin lágiduvvui miessemánus miniseminára dásseárvvu birra Sámedikki áirasiidda .
Sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse ble samtidig lagt fram for Sametingets plenum .
Dan oktavuođas ovddidii Sámediggeráđđi dásseárvopolitihkalaš čilgehusas Sámedikki dievasčoahkkimii .
Sametingets likestillingspolitiske handlingsplan vil bli lagt fram i 2008 .
Sámedikki dásseárvopolitihkalaš doaibmaplána ovddiduvvo 2008:s .
2.1.3 Samisk statstikk
2.1.3 Sámi statistihkka
For å kunne ta gode politiske beslutninger må en ha kunnskap om utviklingen i samfunnet .
Buriid politihkalaš mearrádusaid dahkamii atno máhtolašvuohta das movt servodat ovdána .
Dette innebærer tallmateriale og kunnskapsbasert beslutningsgrunnlag som kan gi et bilde av hvor vi er .
Dasa dárbbašuvvo loguide ja máhtolašvuhtii vuođđuduvvon mearrádusvuođđu man bokte sáhttá oaidnit gos mii leat .
Statistikk og forsk ­ning er verktøy som både kan fortelle oss hvor vi er , og måle effekten av politiske tiltak .
Statistihkka ja dutkan leat dakkár gaskaoamit maid bokte sáhttá oaidnit man muttus mii leat , ja maiguin sáhttá mihtidit politihkalaš doaibmabijuid beaktilvuođa .
I dag finnes det lite statistikk om samiske samfunnsforhold .
Dál lea unnán stati ­stihkka sámi servodatdiliid birra .
Rammeavtalen mellom Sametinget og Statistisk sentralbyrå om produksjon av samiskrelatert statistikk er videreført i 2007 .
Rámmašiehtadus Sámedikki ja Statistihkalaš guovddášbyråa gaskka sámiguoski statistihka buvttadeamis lea fas jotkojuvvon 2007:s .
I februar 2008 blir andre utgave av samisk statistisk årbok utgitt .
Sámi statistihka nubbi jahkegirji almmuhuvvo guovvamánus 2008 .
Utvalget til statistikken er geografisk basert og definert til å omfatte det geografiske virkeområdet ( nord for Saltfjellet ) for Sametingets søkerbaserte tilskudd til næringsutvikling .
Statistihka lávdegoddi lea čohkkejuvvon geografiija vuođul ja lea meroštallojuvvon guoskat Sámedikkis ohcanvejolaš ealáhusovddidan doarjagiid geografalaš doaibmaguvlui ( davábealde Sáltoduoddara ) .
Statistisk sentralbyrå samarbeider med Samisk høgskole / Nordisk Samisk Institutt om utarbeiding av statistikken .
Statistihkalaš guovddášbyråa bargá ovttas Sámi allaskuvllain / Sámi instituhtain stati ­stihkaid ráhkadeami oktavuođas .
Det ble i 2007 nedsatt en faglig analysegruppe som årlig skal avlegge en rapport om situasjon og utviklingstrekk i samiske samfunn .
2007:s biddjojuvvui fágalaš analysajoavku mii galgá jahkásaččat buktit raportta sámi servodaga dili ja ovdánandovdomearkkaid birra .
Dette i henhold til konsultasjonsavtalen mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Dát dahkkui konsultašuvdnašiehtadusa ektui mii lea stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskka .
2.2 Samarbeid
2.2 Ovttasbargu
2.2.1 Det regionale samarbeidet
2.2.1 Guovllulaš ovttasbargu
2.2.1.1 Samarbeidsavtalene
2.2.1.1 Ovttasbargošiehtadusat
Sametinget har inngått samarbeidsavtaler med alle fylkeskommuner i de samiske områdene .
Sámediggi lea dahkan ovttasbargošiehtadusaid buot fylkkagielddaiguin sámi guovlluin .
Samarbeidsavtalene er et redskap for å sikre mer stabile og forutsigbare rammebetingelser .
Ovttasbargošiehtadusat leat gaskaoapmin sihkkarastit eanet dássedis ja einnostahtti rámmaeavttuid .
Målet med samarbeidsavtalene er å styrke og synliggjøre samisk kultur , språk og samfunnsliv .
Ovttasbargošiehtadusaid ulbmilin lea nannet ja oidnosii buktit sámi kultuvrra , giela ja servodateallima .
Det avholdes årlige møter på politisk nivå med de aktuelle fylkeskommunene .
Jahkásaččat dollojuvvojit čoahkkimat poli ­tihkalaš dásis guoskevaš fylkkagielddaiguin .
Det rapporteres årlig til fylkestingene og Sametinget over aktivitet , utvikling og midler som er brukt .
Jahkásaččat dieđihuvvo fylkkadikkiide ja Sámediggái doaimmaid , ovdáneami ja ruđaid birra mat leat geavahuvvon .
Begge parter må følge opp avtalene .
Goappašat bealit fertejit čuovvolit šiehtadusaid .
Det er viktig med årlig status i arbeidet med å nå målene .
Jahkásaš stáhtus lea deaŧalaš ulbmiliid juksanbarggus .
Samarbeidsavtalene revideres og oppdateres jevnlig .
Ovttasbargošiehtadusat ođasmahttojuvvojit ja áigeguovdilastojuvvojit jeavddalaččat .
Revidert samarbeidsavtale mellom Troms fylkeskommune og Sametinget ble vedtatt av plenum i november .
Ođasmahttojuvvon ovttasbargošiehtadus Romssa fylkkagieldda ja Sámedikki gaskka mearriduvvui skábmamánu dievasčoahkkimis .
Revidert samarbeidsavtale mellom Sametinget og Finnmark fylkeskommune er signert av partene og vil bli behandlet i 2008 .
Ođasmahttojuvvon šiehtadusas Romssain lea eanet biddjojuvvon deaddu ealáhusovddideapmái , areálaáššiide ja buktá ođđa áŋggirdemiid mánáid ja nuoraid ektui .
Den reviderte avtalen med Troms har et forsterket fokus på næringsutvikling , arealspørsmål og gir ny satsing overfor barn og unge .
Dasto viidáset ovddiduvvo dat viiddis áŋggir ­deapmi sámi kultuvra siskkobealde , man oktavuođas maiddái sámi kulturguovddážiidda addojuvvojit ođđa ovddidanvejolašvuođat .
Samtidig videreutvikles den brede satsingen innen samisk kultur , hvor også samiske kultursentra vil gis nye utviklingsmuligheter .
Bealit leat vuolláičállán ođasmahttojuvvon ovttasbargošiehtadusa Finnmárkku fylkkagieldda ja Sámedikki gaskka ja dat meannuduvvo 2008:s .
Avtalen inkluderer blant annet nye artikler om bærekraftig utvikling , Finnmarkseiendommen , arealforvaltning og folkehelse .
Šiehtadusas leat earret eará ođđa artihkkalat ceavzilis ovdáneami , Finnmárkkuopmodaga , areálahálddašeami ja álbmotdearvvašvuođa birra .
Videre legger den til rette for en utvidet satsing på kultur , næringsutvikling og nordområdearbeid .
Dasto lea das láhččojuvvon eanet áŋgiruššan kultuvrrain , ealáhusovddidemiin ja davviguovlobargguin .
Det årlige møtet på politisk nivå mellom Sametinget og fylkeskommunene i sørsamisk område ble avholdt i mai .
Jahkásaš čoahkkin politihkalaš dásis Sáme ­dikki ja fylkkagielddaid gaskka máttasámi guovllus dollojuvvui miessemánus .
Hensikten med møtet var å gjennomgå status for tiltakene i samarbeidsavtalen som ble inngått i 2005 .
Čoahkkima ulbmilin lei geahčadit man muttos dat doaibmabijut leat mat šiehtaduvvojedje 2005 ovttasbargošiehtadusas .
Prioriterte områder for 2008 vil være språkutviklingsprogrammet , samisk innhold i den videregående skole og skolenettverk .
Suorggit mat vuoruhuvvojit 2008:s leat giellaovddidanprográmma , sámi sisdoallu joatkkaskuvllain ja skuvlafierpmádagas .
I tillegg er det ønskelig å få til samarbeid om rovvilt .
Dasa lassin lea sáváldahkan oažžut ovttasbarggu boraspiriid ektui .
Sametinget vil arbeide for å videreutvikle samarbeidsavtalenes innhold og geografiske virkeområde .
Sámediggi áigu viidáset ovddidit ovttasbargošiehtadusa sisdoalu ja geografalaš doaibmaguovllu .
I første omgang vil et samarbeid med Oslo kommune være naturlig .
Vuosttaš vuorus lea lunddolaš ovddidit ovttasbarggu Oslo gielddain .
2.2.1.2 Forvaltningsreformen
2.2.1.2 Hálddašanođastus
Fra 2010 skal det gjennomføres en forvaltningsreform .
Jagi 2010 rájes galgá hálddašeapmi ođasmahttojuvvot .
Nye folkevalgte regioner skal erstatte dagens fylkeskommuner , ansvars- og oppgavefordelingen mellom forvaltningsnivåene skal avklares og den regionale statlige forvaltningen skal gjennomgås .
Ođđa álbmotválljen guovllut galget boahtit dáláš fylkkagielddaid sadjái , ovddasvástádus ja doaimmaid juohkáseapmi hálddašandásiid gaskka galgá čilgejuvvot ja guovlulaš stáhta hálddašeapmi galgá geahčaduvvot .
Sametinget har vært opptatt av at oppgaveoverføringene ikke må svekke innflytelsen som Sametinget har i saksområdene .
Sámediggái lea leamaš deaŧalaš fuolahit ahte doaimmaid sirdimat eai fuonidivčče dan váikkuhanfámu mii Sámedikkis lea áššesurggiin .
Dette innebærer at Sametinget ved oppgaveoverføringer til regionene fortsatt skal ha tilsvarende innflytelse som man har gjennom konsultasjonsavtalen .
Mii mearkkaša dan ahte Sámedikkis ain galgá leat vástesaš váikkuhanfápmu go mii das lea konsultašuvdnašiehtadusa bokte maŋŋá go doaimmat sirdojuvvojit guovlluide .
Sametinget har i konsultasjoner med regjeringen signalisert ønsket om sterkere regioner med overføring av større oppgaver til regionene .
Sámediggi lea konsultašuvnnain ráđđehusain dovddahan ahte háliida gievrrat regiovnnaid nu ahte stuorát doaimmat sirdojuvvojit guovlluide .
Dette gir gode muligheter for bedre planlegging ut fra helhetsperspektiv .
Dán geažil livččii álkit plánet ollislaš perspektiivva vuođul .
Regionene kan styre ressursene fra flere sektorer i samme retning og skape muligheter for en regional planlegging som trekker i samme retning .
Guovllut sáhttet stivret resurssaid seamma sektuvrrain ovtta guvlui ja háhkat vejolašvuođaid oktasaš guovlulaš plánemii .
Det er viktig at regionene sikres ressurser og kompetanse for å følge opp statens samepolitikk .
Deaŧalaš lea sihkkarastit guovlluide resurssaid ja gelbbolašvuođa vai sáhttet čuovvolit stáhta sámepolitihka .
Det er viktig at Sametinget får en reell rolle i de styrende organ som forvalter ressursene i regioner med samiske tradisjonelle bruks- og bosettingsområder , i henhold til ILO-konvensjon nr. 169 .
Deaŧalaš lea ahte Sámedikkis lea duohta sajádat daid stivrejeaddji orgánain mat hálddašit resurssaid dakkár guovlluin gos lea sámi árbevirolaš ávkkástallan ja ássanguovllut , ILO-konvenšuvnna 169 ektui .
Dette prinsippet må komme til anvendelse ved regional forvaltning av ressurser .
Dát prinsihppa ferte geavahuvvot resurssaid guovlulaš hálddašeami oktavuođas .
2.2.2 Det samiske samarbeidet
2.2.2 Sámi ovttasbargu
Samisk parlamentarisk råd ( SPR ) er et institusjonalisert samarbeid mellom sametingene i Finland , Sverige og Norge i saker som berører samer i flere stater eller samene som ett folk .
Sámi parlamentáralaš ráđđi ( SPR ) lea institušuvnnalaš ovttasbargu Suoma , Ruoŧa ja Norgga sáme ­dikkiid gaskka áššiin mat gusket sámiide máŋgga riikkas dahje sámiide go lea sierra álbmot .
Samene fra russisk side er permanente deltakere .
Ruošša beale sámit leat bissovaš searvit .
SPR er den samiske stemmen internasjonalt .
SPR lea sámi jietna riikkaidgaskasaččat .
Sametinget i Norge har i februar 2007 overtatt presidentvervet i SPR .
Norgga beale Sámediggi lea 2007:s váldán b ­adjelasas SPR presideantaámmáha .
SPR har vært opptatt av arbeidet med FNs urfolkserklæring og nordisk samekonvensjon .
SPR lea bargan ON álgoálbmotjulggaštusain ja davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain .
Ved Permanent forums sesjon i mai 2007 hadde SPR et eget arrangement hvor arbeidet med Nordisk samekonvensjon ble tatt opp .
Bissovaš foruma sešuvnnas miessemánus 2007 lágidii SPR sierra doaluid mas bargu davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain váldojuvvui ovdan .
Forut for sesjonen tok SPR initiativ til å arrangere en arktisk workshop med medlemmer fra statlige myndigheter , sametingene , urfolksorganisasjoner og eksperter .
Ovdal sešuvnna válddii SPR álgaga lágidit árktalaš workshop mas ledje mielde stáhta eiseválddiid , sámedikkiid , álgoálbmotorganisašuvnnaid ja áššedovdiid ovddasteaddjit .
Det ble utferdiget en rapport fra workshopen til Permanent forum .
Bissovaš foruma workshopas ráhkaduvvui raporta .
SPR anser likestillingsarbeidet som svært viktig for det samiske samfunnet og har derfor for første gang utdelt Nordisk likestillingspris i mars 2007 .
SPR atná dásseárvobarggu hui deaŧalažžan sámi servodahkii ja lea danne vuosttaš gearddi addán davviriikkalaš dásseárvobálkkašumi njukčamánus 2007 .
Prisen gikk til Ristenrauna Magga for hennes arbeid for samisk språk , samiske helsetjenester og sitt arbeid mot rusmisbruk .
Bálkkašupmi addojuvvui Ristenrauna Maggai go son lea bargan sámi giela , sámi dearvvašvuođabálvalusaid ja gárrenávdnasiid boastutgeavaheaddjiid ektui .
Under Nordisk Råds åpningssesjon i Oslo i oktober fremhevet presidenten i SPR at språk , miljø og tradisjonelle kunnskaper som sentrale temaer for det samiske folket .
Davviriikkaid ráđi rahpansešuvnnas Oslos golggotmánus deattuhii SPR presideanta ahte giella , biras ja árbevirolaš máhtolašvuođat leat deaŧalaš fáttát sámi álbmogii .
Videre ble de nordiske stater utfordret til å sikre at en fremtidig nordisk samekonvensjon blir en realitet .
Dasto ávžžuhuvvojedje davviriikkaid stáhtat sihkkarastit dan ahte boahtteáiggi davviriikkalaš sámekonvenšuvdna šaddá duohtan .
2.2.2.1 Årlige møter mellom sameministrene og sametingspresidentene
2.2.2.1 Jahkásaš čoahkkimat sámeministariid ja sámedikkiid presideanttaid gaskka
De nordiske ministrene ansvarlig for samiske saker og sametingspresidentene har hatt møte i Stockholm i november .
Davviriikkaid ministariin geain lea ovddasvástádus sámi áššiin ja sámedikkiid presideanttain lea leamaš čoahkkin Stockholmas skábmamánus .
Videre ble det besluttet å redusere antall medlemmer i bedømningskomiteen for den samiske språkprisen « Gollegiella » fra sju til fem. .
Dasto mearriduvvui ahte sámi giellabálkkašumi « Gollegiella » árvvoštallanlávdegotti lahttolohku unniduvvo nu ahte čieža lahtu sajis leat dál vihtta lahtu .
Reduksjonen skjer ved at kun den regjering som har formannskapet skal være representert i bedømningskomiteen .
Lahtut geahpeduvvojit dainna lágiin ahte dušše dan ráđđehusas mas lea ovdagoddi lea ovddasteaddji árvvoštallanlávdegottis .
Ministrene og sametingspresidentene konstaterte med tilfredshet at FNs generalforsamling har vedtatt FNs urfolkserklæring .
Ministarat ja sámedikkiid presideanttat leat duhtavaččat go ON váldočoahkkin lea mearridan álgoálbmotjulggaštusa .
Urfolkserklæringen representerer et viktig bidrag i utformingen av samepolitikken i Finland , Norge og Sverige .
álgoálbmotjulggaštus lea deaŧalaš sámepolitihka hábmemii Suomas , Norggas ja Ruoŧas .
Sverige har påtatt seg å oversette erklæringen til nordsamisk og svensk .
Ruoŧŧa lea lohpidan jorgalahttit julggaštusa davvisámegillii ja ruoŧagillii .
Vedtaket er en historisk milepæl i arbeidet for anerkjennelsen av urfolks menneskerettigheter og friheter .
Mearrádus lea historjálaččat deaŧalaš álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid ja friijavuođaid dohkkehanbarggus .
Erklæringen bekrefter at urfolk er å anse som « folk » med samme verdighet og rettigheter som andre folk .
Julggaštusain nannejuvvo ahte álgoálbmogiin lea seamma árvu ja sis leat seamma vuoigatvuođat « álbmogin » go muđui eará álbmogiin .
2.2.2.2 Interreg IV A Nord og delprogram Interreg IV A Sápmi
2.2.2.2 Interreg IV A Davvi ja oasseprográmma Interreg IV A Sápmi
I det nye Interregprogrammet for programperioden 2007 – 2013 , har Sametinget gått inn for videreføring av samisk programdeltakelse .
Dan ođđa Interregprográmma prográmmaáigodagas 2007 – 2013 , áigu Sámediggi ain searvat sámi prográmmii .
Interreg IV A Sápmi skal dekke hele det samiske bosettingsområdet .
Interreg IV A Sápmi galgá guoskat olles sámi ássanguvlui .
Sametinget ved Samisk parlamentarisk råds norske delegasjon vil fortsatt foreslå representanter til den samiske beslutningsgruppen og til overvåkningskomiteen .
Sámediggi Sámi parlamentáralaš ráđi norgga delegašuvnna bokte galgá ain evttohit ovddasteddjiid sámi mearridanjovkui ja bearráigeahččanlávdegoddái .
2.2.3 Det internasjonale samarbeidet
2.2.3 Riikkaidgaskasaš ovttasbargu
2.2.3.1 Nordområdeutvikling
2.2.3.1 Davviguovloovddideapmi
For Sametinget er det svært viktig at urfolkene i nord skal ha en sterk posisjon og rolle i utviklingen av sin egen situasjon .
Sámediggái lea hui deaŧalaš ahte davviguovlluid álgoálbmogiin lea nana posišuvdna ja doaibma iežaset dili ovddideami oktavuođas .
Det er derfor viktig med jevnlig kontakt og dialog om nordområdespørsmål mellom Sametinget og statlige myndigheter .
Danne lea deaŧalaš jeavddalaččat gulahallat ja ságastallat davviguovloáššiid birra Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskka .
På de halvårige kontaktmøtene mellom Sametinget og Utenriksdepartementet har følgende tema vært drøftet : Nordområdestrategier , urfolksarbeidet innenfor rammen av Arktisk råd , Barentssamarbeidet , FNs urfolkserklæring , samiske programmer i EUs territorielle samarbeid , reinbeitekonvensjonen mellom Norge og Sverige , arbeidet med Nordisk samekonvensjon , samenes tradisjonelle kunnskaper , klimaendringer , informasjons- og kommunikasjonsprosjekt om muligheter og rammer for næringsutvikling i samiske områder og kulturdimensjonen i nordområdene samt finansiering av Sametingets internasjonale satsning .
Jahkebeallásaš oktavuohtačoahkkimiin Sámedikki ja Olgoriikkadepartemeantta gaskka lea leamaš sáhka čuovvovaš fáttáid birra ; Davviguovlostrategiijat , álgoálbmotbargu árktalaš ráđi rámma siskkobealde , Barentsovttasbargu , ON álgoálbmotjulggaštus , sámi prográmmat EU guovl . ­lulaš ovttasbarggus , boazoguođohankonvenšuvdna Norgga ja Ruoŧa gaskka , bargu davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain , sámiid árbevirolaš máhtolašvuođat ja dálkkádatrievdamat , diehtojuoh-kin- ja gulahallanprošeakta ealáhusovddidan vejolašvuođaid ja rámmaid birra sámi guovlluin ja kulturdimenšuvdna davviguovlluin ja dasto vel sámedikki riikkaidgaskasaš áŋgiruššamiid ruhtadeapmi .
Siste møte ble avholdt i desember 2007 .
Maŋimuš čoahkkin dollojuvvui juovlamánus 2007 .
Sametinget ser det som svært viktig at urfolksrettighetene inkluderes i Utenriksdepartementets arbeid med menneskerettighetene i Russland .
Sámedikki mielas lea hui buorre go álgoál ­bmotvuoigatvuođat leat mielde dan barggus mii Olgoriikkadepartemeanttas lea olmmošvuoigatvuođaid ektui Ruoššas .
Dette ga Sametinget innspill om til møtet mellom utenriksministrene i Norge og Russland i april 2007 .
Dán bargui buvttii Sámediggi rávvagiid Norgga ja Ruošša olgoriikkaministtariid gaskasaš čoahkkimis cuoŋománus 2007 .
Daværende sametingspresident deltok i Norges delegasjon under statsministerens besøk i Russlands i juni 2007 .
Daláš presideanta lei mielde Norgga delegašuvnnas go stáhtaministtarat ledje guossin Ruoššas geassemánus 2007 .
Energisamarbeid , klima og nordområdesatsing sto i sentrum for samtalene .
Ságastallamiin lei eanaš sáhka energiijaovttasbarggu , dálkkádaga ja davviguovloáŋgiruššamiid birra .
Sametinget ba statsministeren spesielt opp utfordringer knyttet til Kola Saami Radio-Guoládaga Sámi Radio i møtet med guvernøren i Murmansk .
Sámediggi bivddii stáhtaministara čoahkkimis Murmánskka guvernørain erenoamážit váldit ovdan daid hástalusaid mat gusket Guoládaga Sámi Radioi .
Sametinget har i 2007 bevilget midler til flere tiltak innenfor nordområdesatsning .
Sámediggi lea 2007:s juolludan ruđaid máŋgga doaibmabidjui davviguovloáŋgiruššama oktavuođas .
SEG – Samisk nærings- og utredningssenter i Tana har fått tilskudd til prosjektet « Re-etablaring av familiebasert reindrift på Kola » .
SEG – Sámi ealáhus- ja guorahallan ­guovddáš Deanus lea ožžon doarjaga prošektii « Re-etablaring av familiebasert reindrift på Kola » .
Sametinget har tildelt midler til árran i Tysfjord til utvikling av studieopplegg om urfolk i et nordområdeperspektiv .
Sámediggi lea juolludan ruđaid árranii Divttasvuonas studieplána ovddideapmái álgoálbmogiid hárrái davviguovloperspektiivvas .
Nordland fylkeskommune , og samarbeidspartene árran og Høgskolen i Bodø bidrar også til finansieringen .
Diesa leat maid Norlándda fylkkagielda , ja ovttasbargobealit árran ja Bodåddjo allaskuvla juolludan ruđaid .
Sametinget har også gitt tilskudd til Riddu Riđđu senter for nordlige folk .
Sámediggi lea maid addán doarjaga Riddu Riđđu davviálbmogiid guovddážii .
Sametinget ser behovet for snarlig å realisere et pilotprosjekt om samenes tradisjonelle kunnskaper i regi av Samiske institusjoners nordområdenettverk .
Sámediggi oaidná ahte lea dárbu johtilit duohtan dahkat pilohttaprošeavtta sámiid árbemáhtu birra Sámi ásahusaid davviguovlofierpmádaga olis .
Sametinget ser det som nødvendig at nordområdestrategiene konkretiseres ved å etablere et prosjekt om systematisk kartlegging , dokumentasjon og opprettholdelse av tradisjonelle kunnskaper .
Sámediggi oaidná dárbbašlažžan ahte davviguovlostrategiijat konkreteriserejuvvojit dainna lágiin ahte ásahuvvo prošeakta árbemáhtu vuogádatlaččat kártemis , duođašteamis ja bisuheamis .
2.2.3.2 Arktisk samarbeid
2.2.3.2 árktalaš ovttasbargu
Sametinget har fulgt opp det norske formannskapet i Arktisk råd gjennom deltakelse i Norges delegasjoner på Senior Arctic Officials ( SAO ) møtene i 2007 .
Sámediggi lea čuovvolan árktalaš ráđi Norgga beale ovdagotti dan bokte go lea searvan Norgga delegašuvdnii Senior Arctic Officials ( SAO ) čoahkkimiin 2007:s .
SAO-møtene foregår på embetsmannsnivå , og forestår den løpende oppfølgingen av saker mellom ministermøtene .
SAO-čoahkkimat čađahuvvojit virgeolbmuid dásis , ja áššit čuovvoluvvojit dađistaga ministtarčoahkkimiid gaskka .
Klimaendringer og tilpasningsstrategier , helhetlig ressursforvaltning , styrket kunnskapsbase og mer effektivt samarbeid innen bærekraftig utvikling er blant sakene som det jobbes med .
Dálkkádatrievdamat ja heivehanstrategiijat , ollislaš resursahálddašeapmi , nannejuvvon máhtolašvuohtadiehtovuođđu ja beaktileabbo ovttasbargu ceavzilis ovdáneami siskkobealde , leat áššiid gaskkas maiguin bargojuvvo .
Det foregår prosjekter innenfor temaer som klima , energi , hav , helse og overvåking .
Prošeavttat lea jođus fáttáid ektui nugo dálkkádat , energiija , mearra , dearvvašvuohta ja bearráigeahččan .
Sametinget samarbeidet tett med Samerådet , som er en av seks urfolksorganisasjoner som har status som permanent deltaker i Arktisk Råd .
Sámediggi bargá lávga ovttas Sámiráđiin , mii lea okta guđa álgoálbmotorganisašuvnnas main lea stáhtus bissovaš oassálastin árktalaš ráđis .
Sametingets plenum har foreslått at ministermøtet i april / mai 2009 legges til Kautokeino .
Sámedikki dievasčoahkkin lea evttohan ahte ministtarčoahkkin cuoŋo- / mies ­semánus dollojuvvo Guovdageainnus .
Dette ble fulgt opp i møtet med UD i desember .
Dát váldojuvvui ovdan čoahkkimis Olgoriikadepartemeanttain juovlamánus .
Det arktiske samarbeidet omfatter også samarbeid mellom de parlamentariske forsamlingene i de arktiske statene .
árktalaš ovttasbargu siskkilda maiddái ovttasbarggu parlamentáralaš čoahkkimiid gaskka árktalaš riikkain .
De Arktiske parlamentarikerkonferansene arrangeres annet hvert år .
árktalaš parlamentarihkarkonferánssat lágiduvvojit juohke nuppi jagi .
I periodene mellom konferansene er samarbeidet ivaretatt gjennom en komité som møtes noen ganger i året .
áigodagain konferánssaid gaskka gozihuvvo ovttasbargu komitea bokte mii čoahkkana moddii jagis .
Det er Samisk parlamentarisk Råd ( SPR ) som følger møtene i Standing Committee of Parliamentarians of the Arctic Region ( SCPAR ) .
Sámi parlamentáralaš ráđđi ( SPR ) dat čuovvu čoahkkimiid Standing Committee of Parliamentarians of the Arctic Region ( SCPAR ) .
På møtene har blant annet den Nordlige dimensjon , EUs maritime politikk , klimaendringer og helseproblemer stått på agendaen .
Čoahkkimiid áššelisttus leat earret eará leamaš davvi dimenšuvdna , EU maritiima politihkka , dálkkádatrievdamat ja dearvvašvuođa váttisvuođat .
I tillegg har det pågått planlegging av den åttende parlamentarikerkonferansen som finner sted i Alaska i august 2008 .
Dasa lassin lea maiddái plánejuvvomin dat gávccát parlamentarihkarkonferánsa mii dollojuvvo Alaskas borgemánus 2008 .
2.2.3.3 Barentssamarbeidet
2.2.3.3 Barentsovttasbargu
Sametinget anser det som viktig å styrke og videreutvikle Barentssamarbeidet som et satsingsområde innenfor nordområdesatsingen .
Sámediggi atná deaŧalažžan nannet ja viidásetovddidit Barentsovttasbarggu mii lea okta áŋgiruššansuorgi davviguovloáŋgiruššama siskkobealde .
Det er derfor Sametinget , som eneste aktør , bevilger årlig støtte til drift av urfolkskontoret i Murmansk .
Danne lea ge Sámediggi dat áidna mii juolluda jahkásaš doarjaga álgoálbmotkantuvrra doi ­bmii Murmánskkas .
Urfolkskontoret er svært viktig for å bidra til å bedre samarbeidet for urfolk på russisk side .
álgoálbmotkantuvra lea hui deaŧalaš Ruošša beale álgoálbmotovttasbarggu buorideami oktavuođas .
Arbeidsgruppen for urfolk har utarbeidet et Handlingsprogram for urfolk for perioden 2005 – 2008 .
álgoálbmotbargojoavku lea ráhkadan doaibma-plána álgoálbmogiid váste jagiide 2005 – 2008 .
En av hovedutfordringene for å realisere tiltakene er finansiering .
Okta váldohástalusain doaibmabijuid duohtan dahkamis lea ruhtadeapmi .
Sametingsrådet har tatt opp manglende finansiering med Utenriksdepartementet .
Sámediggeráđđi lea váldán ovdan Olgoriikkadepartemeanttain váilevaš ruhtadeami .
Barents Youth Seminar 2007 ble arrangert i Rovaniemi .
Barents Youth Seminar 2007 lágiduvvui Roavvenjárggas Suomas .
Hovedtema for seminaret var aktivt medborgerskap og mangfold .
Seminára váldofáddán lei aktiivvalaš borgárvuohta ja šláddjivuohta .
Det ble utarbeidet en erklæring som ble lagt fram for utenriksministrene under ministermøtet i Rovaniemi november .
Doppe ráhkaduvvui julggaštus mii ovddiduvvui olgoriik ­kaministtariidda ministtarčoahkkimis Roavve ­njárggas skábmamánus .
I erklæringen ble det understreket at statene må sikre urfolkenes rettigheter i Barentsregionen ved å ratifisere ILO-konvensjon nr. 169 , og bruke den nylig vedtatte FN-erklæringen om urfolks rettigheter i sitt arbeid .
Julggaštusas deattuhuvvui ahte stáhtat fertejit sihkkarastit álgoálbmotvuoigatvuođaid Barentsguovllus dainna lágiin ahte dohkkehit ILO-konvenšuvnna nr 169 , ja geavahit dan gieskat mearriduvvon ON-julggaštusa álgoál ­bmogiid vuoigatvuođaid hárrái barggusteaset .
Det ble avholdt et fellesmøte mellom Barents Regionale ungdomsråd ( BRYC ) og Barents Regionale Arbeidsgruppe for ungdomsspørsmål ( RWGYI ) under seminardagene .
Barents guovlulaš nuoraidráđi ( BRYC ) ja Barents guovlulaš álgoálbmotáššiid bargojoavkku ( RWGYI ) gaskka dollojuvvui oktasaš čoahkkin seminárabeivviin .
SUPU er representert som urfolkenes representant i BRYC , og Sametinget ved administrasjonen er representert som urfolkenes representant i RWGYI .
SNPL lea ovddastuvvon álgoál ­bmogiid ovddasteaddjin BRYC:s , ja Sámediggi hálddahusa bokte lea ovddastuvvon álgoálbmogiid ovddasteaddjin RWGYI:s .
Sametinget understreker at urfolksperspektivet vektlegges når samarbeidsstrukturene i Barentssamarbeidet gjennomgås .
Sámediggi deattuha ahte álgoálbmotperspektiiva deattuhuvvo go ovttasbargostruktuvrrat Barentsovttasbarggus geahčaduvvojit .
Urfolkene må være en likeverdig part i det institusjonelle samarbeidet .
álgoálbmogat fertejit leat dássásaš bealit institušuvnnalaš ovttasbarggus .
2.2.3.4 Europapolitisk forum
2.2.3.4 Eurohpapolitihkalaš forum
Sametinget deltar i Europapolitisk forum .
Sámediggi láve searvat Eurohpapolitihkalaš forumii .
På Europapolitisk forums møte i mars var ett av temaene « Urfolksdimensjonen i Europa – utfordringer og muligheter » .
Eurohpapolitihkalaš foruma čoahkkimis njukčamánus lei okta fáttáin « álgoálbmotdimenšuvdna Eurohpás – hástalusat ja vejolašvuođat » .
Sametinget bidro også i forkant av møtet med forslag til innhold og bidragsytere .
Sámediggi veahkehii maiddái ovdal čoahkkima ja buvttii evttohusa sisdollui .
Sametinget deltok også på møtet i november hvor temaet var energi og klima .
Sámediggi searvvai maiddái čoahkkimii skábmamánus man fáddán ledje energiija ja dálkkádat .
2.2.3.5 FN
2.2.3.5 ON
Forente Nasjoners Permanente Forum ( PFII ) for urfolk avholdt sin 6. sesjon i mai 2007 .
Ovttastuvvan našuvnnaid bissovaš álgoálbmotforum ( PFII ) doalai 6. sešuvnnas miessemánus 2007 .
Denne sesjonens hovedtema var urfolks landområder territorier og naturressurser .
Dán sešuvnna váldofáddán ledje álgoálbmogiid eatnamat , guovllut ja luondduresurssat .
Sametingene , Samerådet , Grønlands hjemmestyre og ICC hadde utarbeidet en seminarrapport som ble forelagt FNs permanente forum på bakgrunn av Arctic Regional Workshop som ble avholdt i København i mars .
Sámedikkit , Sámiráđđi , Ruonáeatnama ruovttustivra ja ICC leat ráhkadan semináraraportta mii ovddiduvvui ON bissovaš forumii Arctic Regional Workshop vuođul mii dollojuvvui Københámmanis njukčamánus .
Sametinget ser at det er store utfordringer knyttet til oppfølgingen av de prioriterte tiltakene i meldingen om internasjonale satsningsområder . Dette gjelder særlig meldingens overordnede strategier .
Sámediggi oaidná ahte leat stuorra hástalusat dieđáhusa vuoruhuvvon doaibmabijuid čuovvoleami oktavuođas riikkaidgaskasaš áŋgiruššansurggiid hárrái , erenoamážit dieđáhusa bajimuš strategiijaid ektui .
Sametinget forventer at det raskt opprettes en fast rammebevilgning for Sametingets internasjonale arbeid over Utenriksdepartementets budsjett .
Sámediggi vuordá ahte fargga ásahuvvošii fásta rámmajuolludus Sáme ­dikki riikkaidgaskasaš barggu váste Olgoriikkadepartemeantta bušeahta bokte .
2.3 Rettigheter
2.3 Vuoigatvuođat
På det overordnede planet berører Sametingets virksomhet alle typer rettsspørsmål innenfor alle samfunnsområder .
Bajimuš dásis guoskkaha Sámedikki doaibma ­juohkelágan vuoigatvuođagažaldagaid buot servodatsurggiid siskkobealde .
Samer har ulike typer rettigheter ; individbaserte , som eget folk og som urfolk .
Sámiin leat iešguđetlágan vuoigatvuođat ; individadásis , sierra álbmogin ja álgoálbmogin .
Samer har nedarvede rettigheter til sine tradisjonelle land- og vannområder og rett til ressursene i disse områdene som danner det felles materielle kulturgrunnlaget .
Sámiin leat árbejuvvon vuoigatvuođat sin árbevirolaš eana- ja čáhceguovlluide ja vuoigatvuohta dáid guovlluid resurssaide mat leat vuođđun oktasaš ávnnaslaš kulturvuđđosii .
Rettighetene knytter seg også til områder som språk , utdanning , helse og kulturminner .
Vuoigatvuođain lea oktavuohta maiddái surggiide nugo gillii , oahpahussii , dearvvašvuhtii ja kulturmuittui-de .
Rettsgrunnlaget finnes i internasjonale folkerettslige bindende konvensjoner , i intern norsk rett og i samenes sedvaner og rettsoppfatninger .
Riektevuođđu vuolgá riikkaidgaskasaš álbmot-rievttálaččat geatnegahtti konvenšuvnnain , norgga siskkáldas rievttis ja sámiid boares vieruin ja riekteáddejumiin .
Som samenes folkevalgte organ i Norge er Sametingets mål å arbeide for anerkjennelse av samenes grunnleggende rettigheter og implementering i lovverk og praktisk forvaltning som grunnlag for å ivareta og styrke samisk kultur , språk og samfunnsliv og eksistensen av ulike samiske tradisjoner .
Sámiid álbmotválljen orgánan Norggas lea Sámedikki ulbmilin bargat dan ala ahte sámiid vuođđovuoigatvuođaid dohkkeheapmi , lágaid implementeren ja geavatlaš hálddašeapmi leat vuođđun sámi kultuvrra , giela ja servodateallima ja iešguđet sámi árbevieruid eksisteanssa goziheamis ja nannemis .
Sametinget vil prioritere arbeidet med å sikre at pågående samiske rettighetsprosesser finner snarlige konklusjoner og løsninger i samsvar med samiske historiske rettigheter og folkeretten .
Sámediggi áigu vuoruhit barggu ahte sámi vuoigatvuođaproseassaide mat leat jođus sihkkarastojuvvojit johtilit konklušuvnnat ja gávdnojit dakkár čovdosat mat dávistit sámi historjjálaš vuoigatvuođaide ja álbmotriektái .
Endelige konklusjoner og beslutninger skal ikke treffes før Sametinget har sluttet seg til disse .
Loahpalaš konklušuvnnat ja mearrádusat eai galgga dahkkojuvvot ovdalgo Sámediggi lea daidda guorrasan .
Sametinget ser med bekymring på at skolene i mange samiske lokalsamfunn legges ned på grunn av dårlig kommuneøkonomi .
Sámedigggi lea fuolastuvvan go skuvllat ollu sámi báikegottiin heaittihuvvojit gielddaid heajos ekonomiija geažil .
Sametinget vil be myndighetene snarest å iverksette tiltak for å beholde skolene , som betyr alt for språket , kulturen og bosettingen i de ulike samiske samfunn i Sápmi .
Sámediggi bivdá eiseválddiid farggamusat álggahit doaibmabijuid vai skuvllat bisuhuvvojit , mii mearkkaša buot gillii , kultuvrii ja ássamii Sámi iešguđet sámi servodagain .
2.3.1 Selvbestemmelse
2.3.1 Iešmearrideapmi
I september 2007 vedtok FNs generalforsamling erklæringen om urfolks rettigheter .
Čakčamánus 2007 mearridii ON váldočoahkkin julggaštusa álgoálbmotvuoigatvuođain .
Vedtaket er en historisk milepæl i arbeidet for anerkjennelsen av urfolks menneskerettigheter og grunnleggende friheter .
Mearrádus lea historjjálaččat deaŧalaš álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid ja vuođđo friijavuođaid dohkkehanbarggus .
Erklæringen anerkjenner uttrykkelig urfolks rett til selvbestemmelse , herunder det samiske folkets rett til fritt å bestemme over egen økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling og egne naturressurser , samt retten til å fritt bestemme over sin politiske stilling .
Julggaštus dohkkeha čielgasit álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa , maiddái sámi álbmoga vuoigatvuođa friija mearridit sin ekonomalaš , sosiálalaš ja kultuvrralaš ovddideami ja sin luondduriggodagaid , ja dasto vuoigatvuođa friija mearridit iežaset politihkalaš dili .
Erklæringen understreker også samenes rett til å styrke sin politiske , rettslige og økonomiske institusjoner , herunder det folkevalgte Sametinget .
Julggaštusas deattuhuvvo maiddái ahte sámiin lea vuoigatvuohta nannet sin politihkalaš , rievttálaš ja ekonomalaš ásahusaid , maiddái álbmotválljen Sámedikki .
Dette forutsettes også av ekspertkomiteen som har utredet og foreslått en nordisk samekonvensjon .
Dan eaktuda maiddái áššedovdi lávdegoddi mii lea čielggadan ja evttohan davviriikkalaš sámekonvenšuvnna .
Regjeringen har ved godkjennelsen av FNs urfolkserklæring også uttrykt at de anser at samene har rett til selvbestemmelse .
Ráđđehus lea go lea dohkkehan ON álgoálbmotjulggaštusa maiddái dovddahan ahte sámiin lea iešmearridanvuoigatvuohta .
En naturlig og nødvendig forlengelse av erkjennelsen fra Regjeringen er at den også klart uttrykker den oppfatning at samene utgjør et folk med rett til selvbestemmelse i den betydning som følger av SP / ØSK artikkel 1 , slik Sverige har gjort i sin rapport til FNs menneskerettighetskomité i 2006 .
Dan go stáhtat leat dohkkehan julggaštusa , lea lunddolaš dulkot ja fertege dulkot dan láhkai ahte sii maiddái čielgasit dovddahit ahte sámit lea dakkár álbmot mas lea iešmearridanvuoigatvuohta dan mearkkašumis mii čuovvu ON konvenšuvnnaid 1. artihkkala , nugo Ruoŧŧa lea dadjan raporttastis ON olmmošvuoigatvuođalávdegoddái 2006:s .
Det materielle innholdet i selvbestemmelsesretten må i praksis utformes som et resultat av en gradvis og dynamisk internasjonal fortolking av disse folkerettsinstrumentene .
ávnnaslaš sis ­doallu iešmearridanvuoigatvuođas ferte geavahusas hábmejuvvot dego boađusin das movt dát álbmotrievttálaš instrumeanttat leat dulkojuvvon dađistaga ja dynámalaččat riikkaidgaskasaččat .
Sametinget kan ikke se at det foreligger noe folkerettslig grunnlag for å hevde at samenes rett til selvbestemmelse skal tolkes annerledes enn den retten til selvbestemmelse alle folk har etter folkeretten i tråd med disse folkerettsprinsipper .
Sámediggi ii sáhte oaidnit ahte livččii makkárge álbmotrievttálaš vuođđu čuoččuhit ahte sámiid iešmearridanvuoigatvuohta galgá dulkojuvvot eará láhkai go dat iešmearridanvuoigatvuohta mii buot álbmogiin lea álbmotrievtti mielde dáid álbmot ­riekteprinsihpaid vuođul .
Sametinget ser prinsipielt at det materielle innholdet i selvbestemmelsesretten vil komme til uttrykk på ulike måter avhengig av situasjonen det angjeldende folk eller urfolk er i .
Sámediggi oaidná prinsih ­palaččat ahte ávnnaslaš sisdoallu iešmearridan ­vuoigatvuođas boahtá ovdan máŋgga láhkai ja sorjá das makkár dilis guoskevaš álbmot dahje álgoál ­bmot lea .
Dette ville i så fall kunne bidra til å undergrave selve meningen med både selvbestemmelsesretten og folkeretten som sådan .
Dalle dat daninassii heađuštivččii ieš oaivila mii lea sihke iešmearridanvuoigatvuođas ja álbmotrievttis .
Det konkrete innholdet i selvbestemmelsesretten vil måtte gjennomføres og konkretiseres blant annet gjennom nasjonal lovgiving .
Konkrehta sisdoallu iešmearridanvuoigatvuhtii ferte biddjojuvvot ja konkretiserejuvvot earret eará nationála lágaid bokte .
Lovarbeidsprosesser innenfor miljø- , ressurs- og landrettighetsfeltet vil her være sentralt , likeledes vil lovgiving knyttet til Sametingets formelle stilling og konsultasjonsrolle overfor statlige myndigheter være viktig ved gjennomføringen av selvbestemmelsesretten .
Láhkabargoproseassa biras- , resursa- ja eanavuoigatvuođain lea dás deaŧalaš , dasto lea láhkaaddin Sámedikki formalalaš saji ja konsultašuvdnarolla ektui stáhtalaš eiseválddiid beales deaŧalaš iešmearridanvuoigatvuođa čađaheamis .
Et viktig element i forhold til selvbestemmelse er at ingen store eller omfattende inngrep skal tillates i de samiske områder uten samenes uttrykkelige samtykke .
Deaŧalaš bealli iešmearrideami oktavuođas lea dat ahte ii galgga addojuvvot lohpi makkárge stuorra ja viiddis duohtademiide sámi guovlluin sámiid dasa mieđakeahttá .
Prinsippet er viktig i bestrebelsene for å sikre samenes materielle kulturgrunnlag .
Prinsihppa lea deaŧalaš sámiid ávnnaslaš kulturvuđđosa sihkkarastima rahčamušaid oktavuođas .
Sametinget mener det naturlige utgangspunkt og det mest konstruktive for debatten rundt selvbestemmelse vil være at man øker fokuset mot selvbestemmelsesrettens kjerneinnhold , nemlig at samene fritt skal kunne bestemme over sin økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling , og for sine egne formål fritt forføye over sine egne naturressurser .
Sámediggi oaivvilda ahte lunddolaš vuolggasadji ja eanemus konstruktiivvalaš ságastallamii iešmearrideami ektui lea dat ahte eanet bidjat guovddážii iešmearridanvuoigatvuođa váldosisdoa-lu , namalassii ahte sámit friija galget sáhttit mear ­ridit sin ekonomalaš , sosiálalaš ja kultuvrralaš ovddideami , ja sin iežaset ulbmiliidda friija geavahit iežaset luondduresurssaid .
Sametinget har merket seg at Regjeringen i flere sammenhenger har funnet det nødvendig å gi uttrykk for at urfolks rett til selvbestemmelse er avgrenset mot mulighetene for egen statsdannelse .
Sámediggi lea oai ­dnán ahte ráđđehus ollu oktavuođain lea gávnnahan dárbbašlažžan dadjat ahte eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta lea ráddjejuvvon dainna lágiin ahte ii leat vejolaš ásahit sierra stáhta .
Fra samisk hold blir det heller ikke , og det har aldri vært , hevdet noe ønske om løsrivelse .
Sámiid beales ii leat áigumuš ja maid eai goassige leat čuoččuhan ahte háliidit luvvejuvvot stáhtas .
Spørsmålsstillingen virker derfor hemmende for debatten i stedet for at den bidrar til å videreutvikle forståelsen og utviklingen av urfolks rett til selvbestemmelse generelt .
Danne bahkke dát caggat ságastallama álgoálbmogiid iešmearrideami birra oppalaččat dan sadjái go viidáset ovddida áddejumi ja ovddideami .
2.3.2 Konsultasjoner
2.3.2 Konsultašuvnnat
Det har vært flere konsultasjonssaker mellom statlige myndigheter og Sametinget i henhold til prosedyrer godkjent av Sametinget 1. juni 2005 og fastsatt ved kgl. res. 1. juli 2005 . I 2007 har det vært fullført 13 konsultasjonssaker med departementene .
Stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskka leat leamaš máŋga konsultašuvdnačoahkkima daid prosedyraid ektui maid Sámediggi dohkkehii geassemánu 1. b. 2005 ja mat mearriduvvojedje gonagaslaš resolušuvnna bokte suoidnemánu 1. b. 2005. 2007:s čađahuvvojedje 13 konsultašuvdnačoahkkima departemeanttaiguin .
For lovforslaget om ny reindriftslov og tiltakene i stortingsmeldingen om strukturpolitikken for fiskeflåten ble det ikke fullført konsultasjoner før lovforslag og melding ble fremmet og det var heller ikke etablert enighet med Sametinget om forslagene .
Ođđa boazodoalloláhkaevttohusa ja stuorradiggedieđáhusa guolástusaid struktuvrapolitihka doai ­bmabijuid hárrái eai ollásit čađahuvvon konsultašuvnnat ovdalgo láhkaevttohus ja dieđáhus ovddiduvvojedje ja maid ii lean šaddan ovttaoaivilvuohta Sámedikkiin evttohusaid ektui .
For de øvrige konsultasjonssakene som har vært avsluttet i 2007 har det i større eller mindre grad vært etablert enighet .
Daid eará konsultašuvdnaáššiid ektui mat leat loahpahuvvon 2007:s lea unnit dahje eanet leamaš ovttaoaivilvuohta .
Det pågår i alt 9 konsultasjoner med departementene .
Dál leat jođus oktiibuot 9 konsultašuvnna departemeanttaiguin .
Dette omfatter : mineralloven , naturmangfoldsloven , endringer av samelovens valgbestemmelser , forvaltningsreformen , framtidig samisk kulturminneforvaltning , vannkraftutbygging av Forsanvatnet i Nordland , tiltak i stortingsmeldinga om samepolitikken og Sametingets formelle stilling og budsjettprosedyrer .
áššin leat : minerálaláhka , luonddušláddjivuođaláhka , rievdadusat sámelága válganjuolggadusain , hálddašanođastus , boahtte áiggi sámi kulturmuitohálddašeapmi , čáhcefápmohuksen Forsanvatnet guovllus Norlánddas , doai ­bmabijut stuorradiggedieđáhusas sámepolitihka birra ja Sámedikki formalalaš sajádat ja bušeahttaprosedyrat .