pere/sami_parallel huggingface dataset:
I denne redegjørelsen gis det først en beskrivelse av dagens situasjon for samarbeidsavtalene med fylkeskommunene og en beskrivelse av Sametingets samarbeid med kommunene .
Dán válddahusas áigut vuos čilget movt dilli lea odne ovttasbargošiehtadusaid ektui fylkkagielddaiguin ja movt Sámedikki ovttasbargu gielddaiguin doaibmá .
Med utgangspunkt i dette vil vi trekke fram noen av utfordringene på disse samarbeidsområdene .
Dán vuođul áigut mii geassit ovdan muhtun hástalusaid mat leat dáin ovttasbargosurggiin .
Vi vil identifisere målsettinger for det videre samarbeidet med fylkeskommunene og kommunene , og vi vil skissere mulige strategier for å nå disse målsettingene .
Mii áigut dasto identifiseret mihttomeriid viidáset ovttasbarggu ektui fylkkagielddaiguin ja gielddaiguin , ja mii áigut hábmet vejolaš strategiijaid movt olahit dáid mihttomeriid .
Status Samarbeidsavtalene med fylkeskommunene
Stáhtus Ovttasbargošiehtadusat fylkkagielddaiguin
Der etter fulgte samarbeidsavtalen med Finnmark i 2003 , sørsameområdet ( Nordland , Nord og Sør-Trøndelag og Hedmark ) i 2005 og Nordland i 2006 .
Dan maŋŋá bođii ovttasbargošiehtadus Finnmárkkuin 2003:s , máttasámeguovlluin ( Norlánda , Davvi- ja Mátta-Trøndeláhka ja Hedmárku ) 2005:s ja Norlánddain 2006:s .
Nordlandsavtalen er under revidering .
Šiehtadus Norlánddain lea ođasmahttojuvvomin .
Overordna målsetting for alle avtalene er å styrke og synliggjøre samisk kultur , språk og samfunnsliv .
Buot šiehtadusaid bajimuš mihttomearrin lea sámi kultuvrra , giela ja servodateallima nannen ja oainnusmahttin .
Samarbeidet skjer på frivillig basis mellom to likeverdige parter .
Ovttasbargu lea eaktodáhtolaš guovtti seammaárvosaš beali gaskka .
I tillegg er det inngått en fagspesifikk avtale om kulturminnevern med fylkeskommunen i Oppland .
Dasa lassin lea dahkkojuvvon fágalaš šiehtadus kulturmuittuid suodjaleami ektui Opplándda fylkkasuohkaniin .
Det er også en samarbeidsavtale om næringsutvikling i samiske områder mellom Sametinget og Innovasjon Norge .
Gávdno maiddái ovttasbargošiehtadus sámi guovlluid ealáhusovddideamis Sámedikki ja Innovašuvdna Norgga gaskka .
Virkeperioden for denne avtalen gikk ut 01.01.11 .
Dán šiehtadusa doaibmaáigodat nogai 01.01.11 .
Sametinget er i kontakt med Innovasjon Norge for å forlenge samarbeidsavtalen .
Sámedikkis lea oktavuohta Innovašuvdna Norggain dan birra ahte guhkidit šiehtadusa .
De ulike avtalene er bygd opp tilnærmet likt .
Dát šiehtadusat leat dadjat dal juo sullasaččat .
Grunnlaget for avtalen er beskrevet først , etterfulgt av målsettinger for avtalene , så følger artikler om samarbeid på et bredt spekter av saksområder , fra bærekraftig utvikling , via næring , språk , opplæring og kultur til innkjøpsavtale .
Vuos lea válddahuvvon šiehtadusa vuođđu , maid čuvvot mihttomearit , ja de bohtet artihkkalat ovttasbarggu birra viidát áššesurggiin , das leat ceavzilis ovdáneapmi , ealáhusat , giella , oahpahus , kultuvra , sisaoastinšiehtadus jna. .
Detaljeringsgraden i teksten om samarbeid er følgelig varierende .
Teaksta ovttasbarggu detáljjain molsašuddá dieđusge .
Sørsameavtalen har en litt annerledes oppbygging ved at den er delt inn i en strategisk del og en handlingsdel .
Máttasámešiehtadus lea veaháš earalágan danne go das lea strategalaš oassi ja doaibmaoassi .
En gang i året møtes sametingspresidenten og fylkesrådslederen / fylkesordfører i forbindelse med samarbeidsavtalen .
Oktii jagis deaivvadit Sámedikki presideanta ja fylkkaráđđejođiheaddji / fylkkasátnejođiheaddji ovttasbargošiehtadusa oktavuođas .
Hensikten med møtene er rapportering , samarbeid og samordning .
Čoahkkimiid ulbmilin lea raporteren , ovttasbargu ja oktiiordnen .
Det identifiseres en eller flere oppfølgingspunkter på de fleste av artiklene i avtalene for følgende år .
Identifiserejuvvo okta dahje máŋga čuovvolančuoggá šiehtadusa eanaš artihkkaliin čuovvovaš jahkái .
I samarbeidsavtalen for Finnmark er det for eksempel 21 artikler som skal følges opp med tiltak .
Ovttasbargošiehtadusas Finnmárkkuin leat ovdamearkka dihte 21 artihkkala mat galget čuovvoluvvot doaibmabijuiguin .
Sametingsrådet informerer plenum om aktiviteten som skjer i henhold til avtalene gjennom sametingsrådets beretning om virksomheten .
Sámediggeráđđi dieđiha dievasčoahkkimii doaimma birra mii dáhpáhuvvá šiehtadusaid ektui Sámediggeráđi doaibmadieđáhusa bokte .
Revideringer i selve avtaleteksten kan skje hvis partene ønsker det .
Ieš šiehtadusteavstta sáhttá divvut jos bealit háliidit .
I den nylig reviderte sørsameavtalen er det bestemt at avtalen revideres hvert fjerde år .
Gieskat ođastuvvon máttasámešiehtadusas lea mearriduvvon ahte šiehtadus ođasmahttojuvvo juohke njealját jagi .
I Finnmark har partene startet et prosjekt for å utarbeide en regional plan for kulturminner .
Ovttasbargošiehtadus ii hehtte ovttasbarggu dan ektui mii ii leat namuhuvvon šiehtadusas .
Side 70 av 274
70 siidu 272 siiddus
omorganiseringen av Senter for nordlige folk / Ája var samarbeidet mellom partene sentral .
Hálddahusa dásis leat fásta čoahkkimat oktiiordnen dihte kulturmuittuid geahčadeami .
I Nordland har partene hatt et godt samarbeid om Pitesamisk hus og for å få realisert pitesamisk museumsvirksomhet .
Finnmárkkus leat bealit álggahan prošeavtta dan ektui ahte ráhkadit regionála kulturmuitoplána .
Gjennom samarbeidsavtalene fordeles det tilskudd til prosjekter som samfinansieres av partene .
Seamma ovttasbargošiehtadusa bokte lea maiddái ovttasbargu geográfalaš diehtojuohkinvuogádaga ektui ( GDV ) lihkostuvvan .
I 2010 ble det satt av 3,5 millioner til regionalutvikling i Sametingets budsjett .
Šiehtadusteavstta vuođul dollojuvvojit guokte ovttasbargočoahkkima jahkái beliid ja Finnmárkkuopmodaga gaskka .
Regionale utviklingsmidler er penger sametingsrådet disponerer til tiltak og prosjekter som har felles finansiering med fylkeskommunene .
Máttasámešiehtadusas lei buorre politihkalaš ovttasbargu fylkkagielddaiguin dan oktavuođas go bargojuvvui oažžut ođđa vistti Saemien Sijtii .
Kriteriene for tilskuddet framkommer i egne tilskuddsbrev .
Romssa ovttasbargošiehtadus lea geavahuvvon álggahit barggu sámi viesu oččodemiin Romsii .
Tilskuddsposten er i stor grad postkassestyrt , og i mindre grad initiert av partene .
Davviálbmogii guovddáža / Ája ođđasis organiserema oktavuođas lei ovttasbargu beliid gaskka guovddážis .
Pengene er likevel med og finansierer mange gode prosjekter som ellers ikke kunne fått støtte gjennom de ordinære tilskuddspostene i Sametingets budsjett .
Ruđat leat dattetge mielde ruhtadeamen máŋga buori prošeavtta mat muđui eai livčče sáhttán oažžut doarjaga dábálaš doarjjapoasttaid bokte Sámedikki bušeahtas .
At både Sametinget og fylkeskommunene gir sin politiske og økonomiske støtte til gode initiativ og prosjekter , er med på å heve statusen til prosjektene .
Dat go sihke Sámediggi ja fylkkagielddat dorjot politihkalaččat ja ekonomalaččat buriid álgagiid ja prošeavttaid , lea mielde bajideamen prošeavttaid stáhtusa .
Sametinget har også ansvaret for å fordele tospråklighetsmidler til fylkeskommunene etter kriterier gitt i Sametingets budsjett .
Sámedikkis lea maiddái ovddasvástádus juohkit guovttegielatruđaid fylkkagielddaide daid eavttuid mielde mat leat mearriduvvon Sámedikki bušeahtas .
I sak om revidering av tospråklighetsmidler som behandles i plenum mars 2011 er det foreslått at bruken av tospråklighetsmidlene innlemmes i de eksisterende samarbeidsavtalene mellom Sametinget og fylkeskommunene .
Áššis guovttegielatruđaid revideremis mii meannuduvvo dievasčoahkkimis njukčamánus 2011 lea evttohuvvon ahte guovttegielatruđaid geavaheapmi laktojuvvo dáláš ovttasbargošiehtadusaide mat leat Sámedikki ja fylkkagielddaid gaskka .
Det er stor variasjon i hvordan de enkelte avtalene fungerer , og om de fungerer på alle samarbeidsområdene som er beskrevet i avtalene .
Das movt ovttaskas šiehtadusat doibmet leat erohusat , ja doibmet go buot ovttasbargosurggiin nugo válddahuvvon šiehtadusain .
Dette bestemmes blant annet av faktorer som geografisk nærhet mellom partene , antall parter , innarbeida rutiner og kapasitet hos partene .
Dán mearridit earret eará faktorat nugo geográfalaš lagašvuohta beliid gaskka , oasálašlohku , heivehuvvon dagaldumit ja beliid resurssat .
I sørsameavtalen er det for eksempel fem parter involvert .
Máttasámešiehtadusas leat earret eará vihtta beali .
Det gir utfordringer til å få samarbeidet til å fungere godt .
Dát buktá hástalusaid oažžut ovttasbarggu doaibmat bures .
Sametinget har også utfordringer med å klare å følge opp alle avtalene på en god nok måte .
Sámedikkis leat maiddái hástalusat dan ektui ahte nagodit čuovvolit buot šiehtadusaid buori vuogi mielde .
I fylkeskommunenes strategiske planverk , som fylkesplaner , sektorplaner , handlingsplaner og lignende , framkommer fylkeskommunenes innsatsområder og strategier .
Fylkkagielddaid strategalaš plánadahkosiin , nugo fylkkaplánain , suorgeplánain , doaibmaplánain ja sullasaččain , bohtet ovdan fylkkagieldda áŋgiruššansuorggit ja strategiijat .
Sametinget har til nå hatt liten kapasitet til å gi innspill til disse .
Sámedikkis leat dál leamaš unnán návccat dáid čuovvoleapmái .
Fylkeskommunene er de viktigste regionale utviklingsaktørene og har ansvaret for regionalt utviklingsprogram ( RUP ) .
Fylkkagielddat leat deaŧaleamos regionála ovddidanaktevrrat , ja dain lea ovddasvástádus regionála ovddidanprográmmas ( ROP ) .
I RUP-partnerskapet er de viktigste næringsaktørene i regionene representert .
ROP-searvevuođas leat guovllu deaŧaleamos ealáhusaktevrrat ovddastuvvon .
Sammen skal partnerskapet arbeide for å oppnå felles politiske målsettinger for regionalutvikling i de ulike regionene .
Searvevuohta galgá ovttas bargat dan ala ahte juksat oktasaš politihkalaš mihttomeriid regionovddideapmái sierra regiovnnain .
I Finnmark og Troms er Sametinget en del av RUP-partnerskapet .
Finnmárkkus ja Romssas lea Sámediggi oassi ROP-searvevuođas .
Sametinget er ikke den aktøren med de største økonomiske virkemidlene i partnerskapet , men Sametinget bidrar aktivt med kunnskap om samisk næringsliv .
Sámedikkis aktevran eai leat buot stuorámus ekonomalaš váikkuhangaskaoamit searvevuođas , muhto Sámediggi váikkuha árjjalaččat máhtolašvuođainis sámi ealáhuseallima .
Deltakelse i RUP-partnerskapet er en viktig arena for å få fokus på næringslivet i samiske områder .
ROP-searvevuhtii searvan lea okta deaŧalaš arena gos oažžut fokusa sámi guovlluid ealáhuseallimii .
Det er også andre regionale forvaltnings- og samarbeidsorgan som Finnmarkseiendommen , Ávjuvárre urfolksregion , ulike regionråd og Landsdelsutvalget som Sametinget forholder seg til .
Sámedikkis lea oktavuohta maiddái eará regionála hálddašan- ja ovttasbargoorgánaide nugo Finnmárkkuopmodahkii , Ávjovári álgoálbmotguvlui , sierra regionálaráđiide ja Riikaoasselávdegoddái .
Disse vil ikke omtales nærmere i redegjørelsen , men er en del av Sametingets regionalpolitikk .
Dat eai namuhuvvo lagabuidda válddahusas , muhto leat oassin Sámedikki regionála politihkas .
Samarbeid med kommuner
Ovttasbargu gielddaiguin
Kontakten med kommunene har i mindre grad vært formalisert .
Oktavuohta gielddaiguin ii leat nu formaliserejuvvon .
Sametingsrådet ønsker å videreutvikle samarbeidet med og formalisere kontakten med kommunene for derigjennom å bli et bedre redskap for den samiske befolkning i by og bygd .
Sámediggeráđđi háliida viidáset ovddidit ovttasbarggu ja formaliseret oktavuođa gielddaiguin ja dan bokte šaddat buoret gaskaoapmi sámi álbmoga ektui gávpogiin ja giliin .
Kommunene har direkte kontakt med befolkningen og har ansvar som praktisk iverksetter av tiltak rettet mot den samiske befolkningen .
Gielddain lea njuolga oktavuohta álbmogiin ja dain lea ovddasvástádus geavahusas álggahit doaibmabijuid sámi álbmoga várás .
Side 71 av 274
71 siidu 272 siiddus
Under dette plenum er saken om tospråklighetsmidler oppe til behandling .
Sámedikki oktavuohta gielddaide lea ollu regulerejuvvon láhkamearrádusain .
I vedtaket til saken er det foreslått at det skal utarbeides individuelle samarbeidsavtaler om tospråklighetsmidlene mellom Sametinget og kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámelágas , mánáidgárdelágas , oahpahuslágas ja plána- ja huksenlágas leat mearrádusat sámi beliid ektui mat njuolga váikkuhit gielddaide .
Mange kommuner er vertskapskommuner for samiske institusjoner . Gjennom institusjonsmeldinga har Sametinget tatt en mer aktiv rolle i institusjonene .
Sámedikkis lea maiddái deaŧalaš rolla gielddaid ektui sámi kulturmuittuid hálddašeaddjin , ja doarjjaortnegiid bokte ealáhusdoaimmaide , gillii , kultuvrii ja mánáidgárddiide .
Dette med bakgrunn i at Sametinget bidrar med en stor del av driftsmidlene til institusjonene .
Gielddat raporterejit maiddái Sámediggái dan birra movt geavahit guovttegielatruđaid .
Sametinget oppnevner blant annet styremedlemmer til styrene for disse institusjonene og bidrar med en stor del av driftsmidlene , sammen med kommuner .
Ásahusdieđáhusa bokte lea Sámediggi váldán eanet árjjalaš rolla ásahusaid ektui . Dan geažil go Sámediggi addá stuorra oasi doaibmaruđain dáid ásahusaide .
Når det gjelder arealforvaltning vil sametingsrådet delta aktivt i kommunale planprosesser for å sikre samiske interesser i all offentlig planlegging av bruk og vern av arealer og ressurser .
Go guoská areálahálddašeapmái de áigu Sámediggeráđđi árjjalaččat searvat gielddaid plánaproseassaide sihkkarastin dihte sámi beroštumiid buot almmolaš plánemis areálaid ja resurssaid geavaheami ja suodjaleami ektui .
Den nye plan- og bygningsloven skal blant annet være med å sikre det samiske naturgrunnlaget .
Ođđa plána- ja huksenláhka galgá earret eará leat mielde sihkkarastimin sámi luondduvuđđosa .
Sametinget er i loven gitt en rett og plikt til å samarbeide med planmyndighetene for å ivareta nettopp dette .
Lágas lea addojuvvon Sámediggái vuoigatvuohta ja geatnegasvuohta ovttas bargat plánaeiseválddiiguin gozihan dihte juste dán .
Sametinget har derfor utarbeidet en planveileder for sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur , næringsutøvelse og samfunnsliv for planlegging etter plan- og bygningsloven .
Danne lea Sámediggi ráhkadan plánaveahki sámi kultuvrra , ealáhusbarggu ja servodateallima luondduvuđđosa sihkkarastima várás plánemii plána- ja huksenlága mielde .
Planveilederen brukes aktivt i kommunikasjonen med kommunene og konstruktiv dialog er opprettet med flere kommuner .
Plánaveahkki geavahuvvo árjjalaččat gulahallamis gielddaiguin ja konstruktiiva gulahallan lea ásahuvvon máŋgga gielddain .
Sametinget forvalter også de samiske kulturminnene , og har gjennom dette arbeidet kontakt med kommunene når det gjelder arealbruk .
Sámediggi hálddaša maiddái sámi kulturmuittuid , ja das lea dán barggu bokte oktavuohta gielddaiguin areálaid geavaheami ektui .
Kontakten skjer først og fremst ved at Sametinget er høringsinstans i plan- og byggesaker .
Oktavuohta lea vuosttažettiin dan bokte go Sámediggi lea gulaskuddaninstánsa plána- ja huksenáššiin .
Stadig flere samer bor i de største byene .
Dađistaga ásset eanet sápmelaččat stuorát gávpogiin .
Sametinget er derfor i dialog med Oslo kommune om en samarbeidsavtale .
Danne lea Sámediggi gulahallamiin Oslo gielddain ovttasbargošiehtadusa hárrái .
Dette for å synliggjøre samene i Oslo og styrke deres muligheter og rettigheter knyttet til samisk språk , opplæring og kulturutøvelse .
Danne vai sámit boađášedje oidnosii Oslos , ja vai sin vejolašvuođat ja vuoigatvuođat mat čatnasit sámi gillii , oahpahussii ja kulturbargui nannejuvvošedje .
En eventuell samarbeidsavtale vil ikke være like omfattende som samarbeidsavtalene med fylkeskommunene i de tradisjonelle samiske bosettingsområdene .
Vejolaš ovttasbargošiehtadus ii šatta seamma viiddis go ovttasbargošiehtadusat fylkkagielddaiguin árbevirolaš sámi ássanguovlluin .
Aktuelle saksområder for en slik avtale er samisk språk , kultur , utdanning og eldre .
Šiehtadusas šaddet áigeguovdilin sámi giella , kultuvra , oahpahus ja boarrásat .
Som en oppfølging av forvaltningsreformen er det opprettet en arbeidsgruppe som skal se på samiske forhold i kommunesektoren .
Hálddašanođastusa čuovvoleapmin lea ásahuvvon bargojoavku mii galgá geahčadit sámi áššiid gieldasuorggis .
Sametinget er representert i gruppen sammen med Fornyings , administrasjons- og kirkedepartementet ( FAD ) og Kommunenes sentralforbund ( KS ) .
Joavkkus lea ovddastus Sámedikkis , Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanttas ( OHD ) ja Gielddaid guovddášlihtus . Bargu lea álgodásis .
Selve hovedarbeidet i gruppa vil skje i 2012 .
Joavkku váldobargu čađahuvvo jagis 2012 .
Framtidige utfordringer Oppfølging av samarbeidsavtalene Med de overordna rammene gitt av Stortinget er Sametingets utøvende myndighet noe begrenset .
Boahtteáiggi hástalusat Ovttasbargošiehtadusaid čuovvoleapmi Bajimuš rámmaid mielde maid Stuorradiggi lea bidjan , lea Sámedikki doaibmaváldi veaháš gárži .
Hvis Sametinget skal oppnå bedre innflytelse i den praktiske utførelsen av samepolitikken , så bør det skje gjennom samarbeid og dialog med de som har myndighet til dette .
Jus Sámedikkis galggaš oažžut buoret váikkuhanfámu sámepolitihka geavatlaš doaimmaheapmái , de dat berre dáhpáhuvvat ovttasbarggu ja gulahallama bokte singuin geain lea dat váldi .
Sametinget har i dag begrenset økonomi og administrative ressurser til å samarbeide med alle på alle saksområder , eller til å innfri alle de forventningene som det samiske samfunn har til Sametinget .
Sámedikkis lea dál gáržžes ekonomiija ja hálddahuslaš resurssat vátnásat ovttasbargat buohkaiguin buot áššesurggiin , dahje duhtadit buot daid vuordámušaid mat sámi servodagas leat Sámediggái .
Sametingets største utfordring med hensyn på aktive samarbeidsformer med fylkeskommunene og kommunene er Sametingets kapasitet til oppfølging .
Sámedikki stuorámus hástalus aktiiva ovttasbargovugiid ektui fylkkagielddaiguin ja gielddaiguin , lea Sámedikki návccat čuovvoleapmái .
Det er fortsatt et potensial for utvikling av samarbeidsavtalene med fylkeskommunene , spesielt det politiske samarbeidet .
Seammás sáhttá ulbmillaš ovttasbarggu geavaheapmi leat mielde nannemin ja oainnusmahttimin sámi giela , kultuvrra ja servodateallima .
Side 72 av 274
72 siidu 272 siiddus
intensjonene til alle parter er så gode .
Dat lea deaŧalaš ja viiddes ulbmil .
Det er kanskje ikke alle områder det er realistisk å få et reelt samarbeid på .
Stuorámus hástalus ovttasbarggus fylkkagielddaiguin dáidá leat ahte buohkaid áigumušat leat nu buorit .
I tillegg til at samarbeidsavtalene er omfattende i innhold , er de også preget av en sektorvis tenkning .
Dasa lassin go ovttasbargošiehtadusain lea viiddis sisdoallu , de báidná daid maiddái suorgejurddašeapmi .
Samarbeidet bør i større grad finne prosjekt hvor vi får merverdi .
Ovttasbargu berre eanet gávdnat prošeavtta mas oažžut eanet árvvu .
Da kan også pengene som er satt av til regionalutvikling brukes mer strategisk og i en større helhet , og i mindre grad postkassestyrt .
Dalle sáhttá ruđaid mat leat várrejuvvon regionálaovddideapmái maiddái geavahit eanet strategalaččat ja stuorát ollisvuođas , ja unnibut poastakássa stivrenmálle mielde .
Samsvar mellom ambisjoner og ressurser Samtidig er det store misforholdet mellom disponible midler til formålet hos fylkeskommunene og hos Sametinget en stor utfordring .
Ambišuvnnaid ja resurssaid gaskasaš oktavuohta Dasto lea stuorra hástalussan dat stuorra erohus ruđaid gaskka mat leat geavahusas ulbmilii fylkkagielddain ja Sámedikkis .
Sametinget kan ikke matche fylkeskommunenes midler til regionalutvikling .
Sámedikkis eai leat nu ollu ruđat go fylkkagielddain regionálaovddideapmái .
For å kunne være en likestilt finansieringspart i gjennomføring av felles prosjekter , er det viktig at Sametinget har midler til disposisjon .
Go Sámediggi galggaš sáhttit leat dásseárvosaš ruhtadanoasálaš oktasaš prošeavttaid čađaheamis , de lea deaŧalaš ahte Sámedikkis leat ruđat geavahusas .
Det har vi ikke i dag .
Dat mis dál eai leat .
Sametinget kan imidlertid vurdere vår rolle i RUP-partnerskapet , også i andre fylkeskommuner .
Sámediggi sáhttá dattetge árvvoštallat min rolla RO-searvevuođas , maiddái eará fylkkagielddaiguin .
Det samme gjelder våre innspill til fylkeskommunenes øvrige strategiske planverk .
Seamma guoská min árvalusaide / rávvagiidda fylkkagieldda eará strategalaš plánadahkosiidda .
Gjennom disse kan det være mulig å ha en viss innflytelse på de regionalpolitiske målsettingene .
Dáid bokte sáhttá leat vejolašvuohta oažžut dihto váikkuhanfámu regionálapolitihkalaš mihttomeriide .
Lite formalisert samarbeid og dialog med kommunene Sametinget har lite formalisert samarbeid med kommunene i dag .
Unnán formaliserejuvvon ovttasbargu ja gulahallan gielddaiguin Sámedikkis lea unnán formaliserejuvvon ovttasbargu gielddaiguin dál .
Kommunene er samtidig blant de viktigste iverksetterne av Sametingets politikk på viktige samfunnsområder som opplæring , barnehage , språk , kultur , arealforvaltning og næring .
Sámedikki politihka gaskkusteddjiid gaskkas leat gielddat daid deaŧalepmosiid searvvis deaŧalaš servodatsurggiin nugo oahpahusa , mánáidgárddiid , giela , kultuvrra , areálahálddašeami ja ealáhusaid oktavuođas .
Oversikter viser at Sametinget bruker mange millioner i de samiske kommunene i dag og at de samlede overføringene til enkeltkommuner i liten grad er kjent og kommunisert ut .
Geahčastat čájeha ahte Sámediggi dál geavaha máŋggaid miljovnnaid sámi gielddaide ja juolludusaid birra ollásit ovttaskas gielddaide lea unnán sáhka ja gulahallan .
Dette viser også at de pengene Sametinget fordeler til kommunene blir tildelt sektorvis , og ikke helhetlig .
Dát čájeha maiddái dan ahte ruđat maid Sámediggi juolluda gielddaide juogaduvvojit surggiid mielde , eaige ollislaččat .
Tilbakemeldinger fra enkelte kommuner viser at de ønsker mer helhetlige bevilgninger fra Sametinget .
Ovttaskas gielddat čujuhit ahte háliidit eanet ollislaš juolludusaid Sámedikkis .
Sametinget har få kanaler for tilbakemeldinger på utfordringene i kommunene når det gjelder utvikling av samisk språk , kultur , næring og samfunnsliv .
Sámedikkis eai leat nu ollu kanálat man bokte oažžut dieđuid daid hástalusaid birra mat gielddain leat go guoská sámi giela , kultuvrra , ealáhusaid ja servodateallima ovddideapmái .
Kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk , rapporterer på bruken av pengene de får fra Sametinget .
Sámegiela hálddašanguovllu gielddat raporterejit midjiide dan ruhtageavaheami birra maid ožžot Sámedikkis .
Store forskjeller mellom kommunene Sametinget har ikke kapasitet til å ha samarbeidsavtaler eller formell og direkte dialog med alle kommuner som det ville vært naturlig å ha samarbeid med .
Stuorra erohusat gielddaid gaskka Sámedikkis eai leat návccat dahkat ovttasbargošiehtadusaid buot gielddaiguin dahje formálalaččat dahje njuolga gulahallat daid gielddaiguin maiguin livččii lunddolaš ovttas bargat .
Hvem det er naturlig å ha samarbeid med er heller ikke gitt .
Ii leat maid daddjojuvvon maid gielddaiguin ovttasbargu livččii lunddolaš .
Statistikk viser at flere og flere samer bor utenfor kommuner som er i forvaltningsområdet for samisk språk og det som kalles STN-området ( områdene for Sametingets tilskuddsordning for næringsutvikling ) .
Statistihkka čájeha ahte eanet ja eanet sápmelaččat ásset daid gielddaid olggobealde mat gullet sámegiela hálddašanguvlui ja SDE-guovllu olggobealde ( guovllut maidda Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnegat gusket ) .
Det er også ulik situasjon og ulike behov i kommunene i Sápmi , som vil gi kapasitetsmessige utfordringer når det gjelder tilpasning av samarbeidet og virkemidlene .
Sámi gielddain leat maiddái sierralágan dilli ja dárbbut , mii addá návccaid dáfus hástalusaid ovttasbarggu ja váikkuhangaskaomiid heiveheami ektui .
Sametingets myndighet i plan- og bygningsloven Sametinget er som nevnt gitt en ny myndighet i plan- og bygningsloven .
Sámedikki váldi plána- ja huksenlágas Nugo namuhuvvon de lea Sámediggái addojuvvon ođđa váldi plána- ja huksenlágas .
Det har vært mye fokus på innsigelsesretten Sametinget har fått gjennom denne loven .
Ollu lea leamaš sáhka dan vuosteháhkorievtti birra maid Sámediggi lea ožžon dán lága bokte .
Det er imidlertid viktig å understreke at en innsigelse er siste løsning i en lang prosess .
Dattetge lea deaŧalaš deattuhit ahte vuosteháhku lea maŋimuš čoavddus guhkes proseassas .
Før Sametinget kan ta i bruk denne retten , har vi også en plikt til å samarbeide med planmyndighetene for å ivareta det samiske naturgrunnlaget .
Ovdal go Sámediggi sáhttá váldit atnui dán rievtti , lea mis maiddái geatnegasvuohta ovttas bargat plánaeiseválddiiguin gozihan dihte sámi luondduvuđđosa .
Dette uten at Sametinget er tilført noen ekstra ressurser til å ivareta denne retten og plikten .
Sámediggái gal eai leat biddjojuvvon makkárge liige resurssat dán rievtti ja geatnegasvuođa goziheapmái .
Side 73 av 274
73 siidu 272 siiddus
Sametingsrådet har vurdert følgende strategier som sentrale for framtidig regionalpolitikk : Optimalisere samarbeidsavtalene med fylkeskommunene Samarbeidet med fylkeskommunene er allerede formalisert gjennom samarbeidsavtalene .
Go strategiijat dán ulbmila juksamii galget hábmejuvvot , lea ovttasbarggu vuolggasadji guovttelágan go guoská fylkkagielddaide ja gielddaide . Danne lea dárbu guovtti sierralágan bargovuohkái dahje strategiijaide čoavdin dihte hástalusaid ovttasbarggus .
Med en mer styrt satsning fra partenes side , kan vi få en mer effektiv utnyttelse av avtalene .
Eanet stivrejuvvon áŋgiruššamiin beliid beales , sáhttit mii árjjalaččat ávkkástallat šiehtadusaiguin .
Sametingsrådet mener at avtalene må operasjonaliseres på en bedre måte og det politiske samarbeidet må styrkes .
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte šiehtadusat fertejit doaibmat buoret vuogi mielde , ja politihkalaš ovttasbargu ferte nannejuvvot .
Det betyr at det må gjøres noen konkrete grep når det gjelder avtalens innhold og form slik at det blir lettere å utføre tiltakene i praksis .
Dát mearkkaša dan ahte ferte dahkat juoga konkrehta go guoská šiehtadusa sisdollui ja hápmái , vai šattašii álkit čađahit doaibmabijuid geavahusas .
Sametinget bør også i større grad integrere avtalene i vårt daglige arbeid .
Sámediggi berre maiddái eanet heivehit šiehtadusaid min beaivválaš barggus .
Dette kan for eksempel skje gjennom budsjettet .
Dan sáhttá ovdamearkka dihte dahkat bušeahta bokte .
Videre kan vi ta det beste fra allerede eksisterende avtaler .
Dasto sáhttit mii buoremusat ávkkástallat juo dahkkojuvvon šiehtadusaiguin .
Dette kan være en måte å utforme de andre avtalene på .
Dainna lágiin soaittášii gánnihit hábmet daid eará šiehtadusaid maid .
De politiske møtene mellom partene kan omhandle den strategiske delen , mens administrasjonene tar seg av handlingsdelen .
Beliid gaskasaš politihkalaš čoahkkimiin sáhtášii meannuduvvot strategalaš oassi ja hálddahusaid bokte doaibmaoassi .
På denne måten er det mulig å få et større fokus på det politiske samarbeidet mellom partene .
Dainna lágiin livččii vejolaš oažžut eanet guovddážii politihkalaš ovttasbarggu beliid gaskka .
Eksempelvis er det i flere av samarbeidsavtalene tatt opp ulike områder der partene skal jobbe opp mot sentrale myndigheter for å fremme felles saker . Dette samarbeidet blir i liten grad brukt av partene .
Ovdamearkka dihte leat máŋgga ovttasbargošiehtadusas váldojuvvon ovdan sierra suorggit maiguin bealit galget bargat guovddáš eiseválddiid ektui ovdánahttin dihte oktasaš áššiid , bealit leat unnán ávkkástallan dáinna ovttasbargguin .
Målrettet og prioriterte samarbeidsavtaler Sametingsrådet ønsker å se på mulighetene for å prioritere politiske samarbeidstiltak framfor pengefordeling .
Ulbmildiđolaš ja vuoruhuvvon ovttasbargošiehtadusat Sámediggeráđđi háliida geahčadit vejolašvuođaid vuoruhit politihkalaš ovttasbargodoaibmabijuid ovdalii ruhtajuolludeami .
I samarbeidsavtalen om kulturminner med Oppland fylkeskommune følges avtalen opp med en tiltaksplan .
Ovttasbargošiehtadusas kulturmuittuid birra Opplándda fylkkagielddain čuovvoluvvo šiehtadus doaibmabidjoplánain .
I den er det utformet tiltak som skal følges opp for det kommende året .
Dasa leat biddjojuvvon doaibmabijut mat galget čuovvoluvvot čuovvovaš jagi .
Dette er også en måte å jobbe med de andre samarbeidsavtalene på .
Dáinna lágiin lea vejolaš bargat maiddái eará ovttasbargošiehtadusaiguin .
På den måten kan partene ha en mer målrettet bruk av avtalene , og det vil være mer håndterlig for partene .
Dáinna lágiin sáhttet bealit eanet ulbmildiđolaččat ávkkástallat šiehtadusaiguin , ja beliin livččii álkit dan geavahit .
Tiltaksplanen kan også få status som et mer forpliktende samarbeid mellom partene .
Doaibmabidjoplána sáhtášii maiddái oažžut stáhtusa eanet geatnegahtti ovttasbargun beliid gaskka .
En sentral utfordring for regionalpolitikken har vært knappe ressurser til oppfølging av samarbeidsavtalene .
Regionála politihka guovddáš hástalussan leat leamaš vátna resurssat ovttasbargošiehtadusaid čuovvoleapmái .
Sametingsrådets ressurser kan med det grepet frigjøres fra rapporter til gjennomføring av tiltak .
Dieinna lágiin sáhtášii Sámediggeráđi resurssaid luvvet raporttain doaibmabijuid čađaheapmái .
En mer aktiv rolle overfor kommunene Overfor kommunene er det sentralt å formalisere samarbeidet og begynne arbeidet med å skape kanaler og arenaer for dialog og samarbeid .
Eanet árjjalaš rolla gielddaid ektui Gielddaid ektui lea deaŧalaš formaliseret ovttasbargu ja bargagoahtit kanálaid ja arenaid háhkamiin gulahallama ja ovttasbarggu várás .
Et styrket samarbeid med kommunene og en mer aktiv rolle krever en dreining i Sametingets måte å arbeide på .
Nannoset ovttasbargu gielddaiguin ja eanet árjjalaš rolla gáibida ahte Sámediggi rievdadivččii bargovuogi .
Sametinget har ikke kapasitet til å følge opp alle kommuner med like mye ressurser .
Sámedikkis eai leat návccat čuovvolit gielddaid seamma ollu resurssaiguin .
Sametingsrådet vil derfor søke samarbeid med noen pilotkommuner og vinne erfaring med arbeidsmetoder for en mer aktiv rolle overfor kommunene .
Danne ohcala Sámediggeráđđi ovttasbarggu muhtun ovddasmanni gielddaiguin ja áigu oažžut vásihusa bargovugiiguin eanet árjjalaš rolla oažžuma ektui gielddaiguin .
Side 74 av 274
74 siidu 272 siiddus
Sametingsrådet har store forventninger til denne gruppas rapport og håper den kan gi grunnlag for et samarbeid med kommunene på flere områder .
Dasto áigu Sámediggeráđđi oažžut vásihusaid muhtun fágasurggiin ja álggahit eanet formaliserejuvvon ovttasbarggu gielddaiguin guovttegielatruđaid bokte .
Sametingsrådet legger opp til å fremme en melding om regionalutvikling for plenum i løpet av 2012 .
Dán áššis lea evttohuvvon individuála ovttasbargošiehtadusaid dahkan gielddaiguin mat ožžot dáid ruđaid .
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
Vásihusaid ja dieđuid vuođul gielddain diehtit ahte lea dárbu eanet ollislaš politihkkii gielddaiguin .
V Taleliste og replikkordskifte 1 2 3 4 5 6 7 8
Sámedikki bajimuš politihkka lea nana ja ealli sámi servodagat .
Innlegg Marianne Balto , saksordfører John Kappfjell Ragnhild Melleby Aslaksen Ragnhild Melleby Aslaksen Aili Keskitalo Rolf Johansen Per Andersen Bæhr Jarle Jonassen Olaf Eliassen Marianne Balto , saksordfører
Gielddat leat guovddáš aktevrrat politihka fievrrideami oktavuođas báikegottiin , danne lea mearrideaddji deaŧalaš ahte Sámediggi oktiiordne politihka nu ahte Sámedikki váikkuhangaskaomiin livččii buoremus vejolaš oktasaš beaktu .
VI Sametingets vedtak Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om regionalt og lokalt samarbeid . Redegjørelsen er vedlagt protokollen .
Sámediggeráđđi oaidná ovdamearkka dihte ealáhus- ja kulturváikkuhangaskaomiid oktiiordnema oktan oassestrategiijan , ja giella- ja oahpahusváikkuhangaskaomiid oktiiordnema nubbin strategiijan .
Redegjørelse om regionalt og lokalt samarbeid 2011 Innledning Sametinget arbeider med å legge forholdene til rette slik at det samiske folk selv , og på egne premisser skal ha mulighet til å utvikle sine samfunn , sitt språk og kultur på best mulig måte .
Loahpahus Nugo namuhuvvon , de čohkká Sámediggi bargojoavkkus OHD:in ja Gielddaid lihtuin mii galgá geahčadit sámi beliid gieldasuorggis . Sámediggeráđis leat stuorra vuordámušat dán joavkku raportii ja doaivu ahte dat sáhttá bidjat vuođu ovttasbargui gielddaiguin máŋgga suorggis .
Dette er et ansvar som Sametinget verken skal , kan eller vil bære alene .
Sámediggeráđđi áigu ovddidit dieđáhusa regionálaovddideami birra dievasčoahkkimii jagis 2012 .
Regjeringen har det overordnede ansvaret for utviklingen av samisk samfunn , språk og kultur .
Dákko bokte lea Sámediggeráđi válddahus regionála ja báikkálaš ovttasbarggu birra ovddiduvvon Sámedikki dievasčoahkkimii .
I tillegg jobber Sametinget opp mot og samarbeider med lokale , regionale og internasjonale aktører .
Sámediggeráđđi vuordá mielas buori ságastallama dievasčoahkkimis . III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 27 čoahkis .
Sametingsrådet ønsker et større fokus på mulighetene og utfordringene i dette samarbeidet .
Dán áššis ii jienastuvvon .
Sametingsrådet vil derfor starte arbeidet både med en regionalpolitisk melding og en internasjonal melding .
IV Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus . V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 1 2 3 4 5 6 7 8
Vi ønsker debatt om og innspill fra plenum på hvordan vi kan videreutvikle samarbeidet med fylkeskommunene og kommunene . De politiske prioriteringene vil komme i den regionalpolitiske meldingen .
Sáhkavuorru Marianne Balto , áššejođiheaddji John Kappfjell Ragnhild Melleby Aslaksen Ragnhild Melleby Aslaksen Aili Keskitalo Rolf Johansen Per Andersen Bæhr Jarle Jonassen Olaf Eliassen Marianne Balto , áššejođiheaddji
Regionalutvikling handler om å skape levedyktige og attraktive samiske lokalsamfunn .
Replihkka Rolf Johansen
Det er viktig å synliggjøre og skape forståelse for samisk kultur , næringer og samfunnsliv og de behov som knytter seg til
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi lea ságaškuššan Sámediggeráđi čielggadusa regionála ja báikkálaš ovttasbarggu birra .
Side 75 av 274
75 siidu 272 siiddus
Fylkeskommunene er viktige regionale utviklingsaktører .
Dán ovddasvástádusa Sámediggi ii galgga , ii sáhte , iige háliitge guoddit okto .
Gjennom samarbeidsavtalene med fylkeskommunene avtalefestes det ansvaret regionale myndigheter har når det gjelder samisk kultur , språk , miljø , nærings- og samfunnsutvikling .
Ráđđehusas lea bajimuš ovddasvástádus sámi servodaga , giela ja kultuvrra ovddideames . Dasa lassin bargá Sámediggi ovttas báikkálaš , regionála ja riikkaidgaskasaš aktevrraiguin .
Sametingsrådet ønsker å sette fokus på enkeltmenneskets behov og deres hverdagsliv i sine nærområder .
Sámediggeráđđi háliida bidjat stuorát fokusa daid vejolašvuođaide ja hástalusaide mat dán ovttasbarggus leat .
Vi vil identifisere målsettinger for det videre samarbeidet med fylkeskommunene og kommunene , og vi vil skissere mulige strategier for å nå disse målsettingene .
Dát válddahus regionála ja báikkálaš ovttasbarggus ovddiduvvo dan dihte vai oččošeimmet nu govda go vejolaš vuođu regionálapolitihkalaš dieđáhussii .
Den første samarbeidsavtalen som ble inngått med en fylkeskommune var samarbeidsavtalen med Troms fylkeskommune som ble undertegnet i 2002 .
Mii sávvat oažžut ságastallama ja rávvagiid dievasčoahkkimis movt mii sáhtášeimmet viidáseappot ovddidit ovttasbarggu fylkkagielddaiguin ja gielddaiguin .
Samarbeidsavtalene med Finnmark og Troms ble revidert i 2007 , og sørsameavtalen i 2010 .
Regionálaovddideamis lea sáhka ealli ja geasuheaddji sámi báikegottiid háhkamis .
Nordlandsavtalen er under revidering . Overordna målsetting for alle avtalene er å styrke og synliggjøre samisk kultur , språk og samfunnsliv .
Deaŧalaš lea oainnusmahttit ja buktit áddejumi sámi kultuvrra , ealáhusaid ja servodateallima birra ja daid dárbbuid birra mat čatnasit ealli sámi servodagaid ovddideapmái .
Samarbeidet skjer på frivillig basis mellom to likeverdige parter .
Fylkkagielddat leat deaŧaleamos regionála ovddidanaktevrrat .
Det er også en samarbeidsavtale om næringsutvikling i samiske områder mellom Sametinget og Innovasjon Norge . Virkeperioden for denne avtalen gikk ut 01.01.11 .
Ovttasbargošiehtadusaid bokte fylkkagielddaiguin biddjojuvvo šiehtadussan dat ovddasvástádus mii regionala eiseválddiin lea sámi kultuvrra , giela , birrasa , ealáhus- ja servodatovddideami ektui .
Sametinget er i kontakt med Innovasjon Norge for å forlenge samarbeidsavtalen . De ulike avtalene er bygd opp tilnærmet likt .
Sámediggeráđđi háliida bidjat fokusa ovttaskas olbmuid dárbbuide ja sin beaivválaš eallimii sin lagaš guovlluin .
Detaljeringsgraden i teksten om samarbeid er følgelig varierende .
Gielddat leat doaibmabijuid deaŧalaš álggaheaddjit sámi álbmoga várás .
Sørsameavtalen har en litt annerledes oppbygging ved at den er delt inn i en strategisk del og en handlingsdel .
Sámediggeráđđi áigu bargat dan ala ahte oažžut lagat oktavuođa gielddaiguin , ja háliida gávdnat gulahallanvugiid maiguin dán oktavuođa gozihit .
En gang i året møtes sametingspresidenten og fylkesrådslederen / fylkesordfører i forbindelse med samarbeidsavtalen .
Dán válddahusas áigut vuos čilget movt dilli lea odne ovttasbargošiehtadusaid ektui fylkkagielddaiguin ja movt Sámedikki ovttasbargu gielddaiguin doaibmá .
Hensikten med møtene er rapportering , samarbeid og samordning . Det identifiseres en eller flere oppfølgingspunkter på de fleste av artiklene i avtalene for følgende år .
Mii áigut dasto identifiseret mihttomeriid viidáset ovttasbarggu ektui fylkkagielddaiguin ja gielddaiguin , ja mii áigut hábmet vejolaš strategiijaid movt olahit dáid mihttomeriid .
I samarbeidsavtalen for Finnmark er det for eksempel 21 artikler som skal følges opp med tiltak .
Vuosttamuš fylkkagielddalaš ovttasbargošiehtadus dahkkojuvvui Romssa fylkkasuohkaniin , mii vuolláičállojuvvui 2002:s .
Sametingsrådet informerer plenum om aktiviteten som skjer i henhold til avtalene gjennom sametingsrådets beretning om virksomheten .
Dan maŋŋá bođii ovttasbargošiehtadus Finnmárkkuin 2003:s , máttasámeguovlluin ( Norlánda , Davvi- ja Mátta-Trøndeláhka ja Hedmárku ) 2005:s ja Norlánddain 2006:s .
Revideringer i selve avtaleteksten kan skje hvis partene ønsker det .
Ovttasbargu lea eaktodáhtolaš guovtti seammaárvosaš beali gaskka .
I den nylig reviderte sørsameavtalen er det bestemt at avtalen revideres hvert fjerde år .
Dasa lassin lea dahkkojuvvon fágalaš šiehtadus kulturmuittuid suodjaleami ektui Opplándda fylkkasuohkaniin .
Ved revideringer skjer det en grundigere gjennomgang av avtaleteksten for at den skal være relevant og kunne fungere som et godt utgangspunkt for samarbeid .
Gávdno maiddái ovttasbargošiehtadus sámi guovlluid ealáhusovddideamis Sámedikki ja Innovašuvdna Norgga gaskka . Dán šiehtadusa doaibmaáigodat nogai 01.01.11 .
Samarbeidsavtalen er ikke til hinder for samarbeid som ikke er nevnt i avtalen .
Sámedikkis lea oktavuohta Innovašuvdna Norggain dan birra ahte guhkidit šiehtadusa .
Det er mange gode resultater av avtalene .
Dát šiehtadusat leat dadjat dal juo sullasaččat .
I Finnmark har partene startet et prosjekt for å utarbeide en regional plan for kulturminner . Gjennom samme samarbeidsavtale har det også vært et vellykket samarbeid om geografisk informasjonssystem ( GIS ) .
Vuos lea válddahuvvon šiehtadusa vuođđu , maid čuvvot mihttomearit , ja de bohtet artihkkalat ovttasbarggu birra viidát áššesurggiin , das leat ceavzilis ovdáneapmi , ealáhusat , giella , oahpahus , kultuvra , sisaoastinšiehtadus jna. .
Med grunnlag i avtaleteksten avholdes det to samarbeidsmøter i året mellom Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Máttasámešiehtadus lea veaháš earalágan danne go das lea strategalaš oassi ja doaibmaoassi . Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Side 76 av 274
76 siidu 272 siiddus
I forbindelse med omorganiseringen av Senter for nordlige folk / Ája var samarbeidet mellom partene sentral .
Identifiserejuvvo okta dahje máŋga čuovvolančuoggá šiehtadusa eanaš artihkkaliin čuovvovaš jahkái .
Gjennom samarbeidsavtalene fordeles det tilskudd til prosjekter som samfinansieres av partene .
Ovttasbargošiehtadusas Finnmárkkuin leat ovdamearkka dihte 21 artihkkala mat galget čuovvoluvvot doaibmabijuiguin .
Regionale utviklingsmidler er penger sametingsrådet disponerer til tiltak og prosjekter som har felles finansiering med fylkeskommunene .
Sámediggeráđđi dieđiha dievasčoahkkimii doaimma birra mii dáhpáhuvvá šiehtadusaid ektui Sámediggeráđi doaibmadieđáhusa bokte .
Kriteriene for tilskuddet framkommer i egne tilskuddsbrev .
Ieš šiehtadusteavstta sáhttá divvut jos bealit háliidit .
Tilskuddsposten er i stor grad postkassestyrt , og i mindre grad initiert av partene .
Gieskat ođastuvvon máttasámešiehtadusas lea mearriduvvon ahte šiehtadus ođasmahttojuvvo juohke njealját jagi .
Pengene er likevel med og finansierer mange gode prosjekter som ellers ikke kunne fått støtte gjennom de ordinære tilskuddspostene i Sametingets budsjett .
Ođasmahttimiid oktavuođas geahčaduvvo šiehtadusteaksta vuđoleappot vai dat livččii relevánta ja sáhtášii doaibmat buorrin vuolggasadjin ovttasbarggus .
At både Sametinget og fylkeskommunene gir sin politiske og økonomiske støtte til gode initiativ og prosjekter , er med på å heve statusen til prosjektene .
Ovttasbargošiehtadus ii hehtte ovttasbarggu dan ektui mii ii leat namuhuvvon šiehtadusas . Šiehtadusaid olis leat boahtán máŋga buori bohtosa .
Sametinget har også ansvaret for å fordele tospråklighetsmidler til fylkeskommunene etter kriterier gitt i Sametingets budsjett .
Áššesuorgi mas ovttasbargu doaibmá bures eanaš šiehtadusain , lea kulturmuitosuorgi . Hálddahusa dásis leat fásta čoahkkimat oktiiordnen dihte kulturmuittuid geahčadeami .
I sak om revidering av tospråklighetsmidler som behandles i plenum mars 2011 er det foreslått at bruken av tospråklighetsmidlene innlemmes i de eksisterende samarbeidsavtalene mellom Sametinget og fylkeskommunene .
Finnmárkkus leat bealit álggahan prošeavtta dan ektui ahte ráhkadit regionála kulturmuitoplána . Seamma ovttasbargošiehtadusa bokte lea maiddái ovttasbargu geográfalaš diehtojuohkinvuogádaga ektui ( GDV ) lihkostuvvan .
Dette bestemmes blant annet av faktorer som geografisk nærhet mellom partene , antall parter , innarbeida rutiner og kapasitet hos partene .
Máttasámešiehtadusas lei buorre politihkalaš ovttasbargu fylkkagielddaiguin dan oktavuođas go bargojuvvui oažžut ođđa vistti Saemien Sijtii .
Det gir utfordringer til å få samarbeidet til å fungere godt .
Romssa ovttasbargošiehtadus lea geavahuvvon álggahit barggu sámi viesu oččodemiin Romsii .
Sametinget har også utfordringer med å klare å følge opp alle avtalene på en god nok måte .
Davviálbmogii guovddáža / Ája ođđasis organiserema oktavuođas lei ovttasbargu beliid gaskka guovddážis .
I fylkeskommunenes strategiske planverk , som fylkesplaner , sektorplaner , handlingsplaner og lignende , framkommer fylkeskommunenes innsatsområder og strategier .
Norlánddas lea beliin leamaš buorre ovttasbargu Bihtánsámi viesu ektui ja bihtánsámi museadoaimma ollašuhttima ektui . Ovttasbargošiehtadusaid bokte juogaduvvo doarjja prošeavttaide maid bealit ovttas ruhtadit .
Sametinget har til nå hatt liten kapasitet til å gi innspill til disse .
2010:s várrejuvvui Sámedikki bušeahtas 3,5 miljon ru regionálaovddideapmái .
Fylkeskommunene er de viktigste regionale utviklingsaktørene og har ansvaret for regionalt utviklingsprogram ( RUP ) .
Regionála ovddidanruđat leat dat ruđat maid Sámediggeráđđi geavaha doaibmabijuide ja prošeavttaide mat ruhtaduvvojit ovttas fylkkagielddaiguin .
I RUP-partnerskapet er de viktigste næringsaktørene i regionene representert .
Doarjjapoastta lea eanaš stivren poastakássa , ja bealit ieža eai leat vuolggahan olus doaimmaid .
Sammen skal partnerskapet arbeide for å oppnå felles politiske målsettinger for regionalutvikling i de ulike regionene .
Ruđat leat dattetge mielde ruhtadeamen máŋga buori prošeavtta mat muđui eai livčče sáhttán oažžut doarjaga dábálaš doarjjapoasttaid bokte Sámedikki bušeahtas .
Sametinget er ikke den aktøren med de største økonomiske virkemidlene i partnerskapet , men Sametinget bidrar aktivt med kunnskap om samisk næringsliv .
Dat go sihke Sámediggi ja fylkkagielddat dorjot politihkalaččat ja ekonomalaččat buriid álgagiid ja prošeavttaid , lea mielde bajideamen prošeavttaid stáhtusa .
Deltakelse i RUP-partnerskapet er en viktig arena for å få fokus på næringslivet i samiske områder .
Sámedikkis lea maiddái ovddasvástádus juohkit guovttegielatruđaid fylkkagielddaide daid eavttuid mielde mat leat mearriduvvon Sámedikki bušeahtas .
Det er også andre regionale forvaltnings- og samarbeidsorgan som Finnmarkseiendommen , Ávjuvárre urfolksregion , ulike regionråd og Landsdelsutvalget som Sametinget forholder seg til .
Áššis guovttegielatruđaid revideremis mii meannuduvvo dievasčoahkkimis njukčamánus 2011 lea evttohuvvon ahte guovttegielatruđaid geavaheapmi laktojuvvo dáláš ovttasbargošiehtadusaide mat leat Sámedikki ja fylkkagielddaid gaskka .
Disse vil ikke omtales nærmere i redegjørelsen , men er en del av Sametingets regionalpolitikk .
Das movt ovttaskas šiehtadusat doibmet leat erohusat , ja doibmet go buot ovttasbargosurggiin nugo válddahuvvon šiehtadusain .
Sametingsrådet ønsker å videreutvikle samarbeidet med og formalisere kontakten med kommunene for derigjennom å bli et bedre redskap for den samiske befolkning i by og bygd .
Dán mearridit earret eará faktorat nugo geográfalaš lagašvuohta beliid gaskka , oasálašlohku , heivehuvvon dagaldumit ja beliid resurssat . Máttasámešiehtadusas leat earret eará vihtta beali .
Kommunene har direkte kontakt med befolkningen og har ansvar som praktisk iverksetter av tiltak rettet mot den samiske befolkningen .
Dát buktá hástalusaid oažžut ovttasbarggu doaibmat bures . Sámedikkis leat maiddái hástalusat dan ektui ahte nagodit čuovvolit buot šiehtadusaid buori vuogi mielde .
Sameloven , barnehageloven , opplæringsloven og plan- og bygningsloven inneholder bestemmelser om samiske forhold som har direkte konsekvenser for kommunene .
Fylkkagielddaid strategalaš plánadahkosiin , nugo fylkkaplánain , suorgeplánain , doaibmaplánain ja sullasaččain , bohtet ovdan fylkkagieldda áŋgiruššansuorggit ja strategiijat .
Sametinget har også en viktig rolle overfor kommunene som forvaltere av samiske kulturminner og gjennom tilskuddsmidler til næringsvirksomhet , språk , kultur og barnehager .
Sámedikkis leat dál leamaš unnán návccat dáid čuovvoleapmái . Fylkkagielddat leat deaŧaleamos regionála ovddidanaktevrrat , ja dain lea ovddasvástádus regionála ovddidanprográmmas ( ROP ) .
Sametinget har dialog med kommunene på en rekke måter og mange i enkeltsaker .
ROP-searvevuođas leat guovllu deaŧaleamos ealáhusaktevrrat ovddastuvvon .
Dialogen ivaretas blant annet gjennom ulike seminarer som arrangeres i regi av Sametinget , eksempelvis seminar om Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Finnmárkkus ja Romssas lea Sámediggi oassi ROP-searvevuođas . Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Side 77 av 274
77 siidu 272 siiddus
Videre ivaretas dialogen gjennom regelmessig kontakt om enkeltsaker / - søknader innenfor de mange områdene og fagfeltene som Sametinget arbeider med .
Sámedikkis aktevran eai leat buot stuorámus ekonomalaš váikkuhangaskaoamit searvevuođas , muhto Sámediggi váikkuha árjjalaččat máhtolašvuođainis sámi ealáhuseallima .
I forbindelse med revidering av tospråklighetsmidlene ble forslag til nye kriterier sendt ut på høring til kommunene .
Sámedikkis lea oktavuohta maiddái eará regionála hálddašan- ja ovttasbargoorgánaide nugo Finnmárkkuopmodahkii , Ávjovári álgoálbmotguvlui , sierra regionálaráđiide ja Riikaoasselávdegoddái .
Kommunene gir også rapporteringer til Sametinget på hvordan de bruker tospråklighetsmidlene .
Dat eai namuhuvvo lagabuidda válddahusas , muhto leat oassin Sámedikki regionála politihkas .
Under dette plenum er saken om tospråklighetsmidler oppe til behandling .
Ovttasbargu gielddaiguin Oktavuohta gielddaiguin ii leat nu formaliserejuvvon .
I vedtaket til saken er det foreslått at det skal utarbeides individuelle samarbeidsavtaler om tospråklighetsmidlene mellom Sametinget og kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggeráđđi háliida viidáset ovddidit ovttasbarggu ja formaliseret oktavuođa gielddaiguin ja dan bokte šaddat buoret gaskaoapmi sámi álbmoga ektui gávpogiin ja giliin .
Mange kommuner er vertskapskommuner for samiske institusjoner .
Sámedikki oktavuohta gielddaide lea ollu regulerejuvvon láhkamearrádusain .
Som en oppfølging av forvaltningsreformen er det opprettet en arbeidsgruppe som skal se på samiske forhold i kommunesektoren .
78 siidu 272 siiddus Hálddašanođastusa čuovvoleapmin lea ásahuvvon bargojoavku mii galgá geahčadit sámi áššiid gieldasuorggis .