pere/sami_parallel huggingface dataset:
De økonomiske virkemidlene har vist seg å ikke være tilstrekkelige for å oppnå tilpasning av reintall til beitegrunnlaget .
Lea čájehuvvon ahte ekonomalaš váikkuhangaskaoamit eai leat doarvái dasa ahte juksat boazologu heiveheami guohtuneatnamiid ektui .
Omfanget av det enkelte distrikts ressursbruk skal etter reindriftslovens § 2 fordeles av Reindriftsstyret gjennom fastsetting av distriktsgrenser , beitesoner innenfor distriktsgrensene , beitetider og øvre reintall per distrikt .
Boazodoallostivra galgá iešguđege boazoorohaga guohtuneatnamiid geavaheami juogadit Boazodoallolága § 2 vuođul , dan bokte ahte mearriduvvojit orohatráját , guohtunráját siskkáldasat orohagas , guohtunáigodagat ja alimus boazolohku juohke orohahkii .
For tiden foregår arbeid med nye distriktsinndelinger i Øst-Finnmark , Vest-Finnmark og Troms .
Dál bargojuvvo ođđa orohatjuohkimiiguin Nuorta-Finnmárkkus , Oarje-Finnmárkkus ja Romssas .
Arbeidet i Finnmarksområdene forventes sluttført i løpet av 1. halvdel av 2002 , mens arbeidet i Troms er lagt på is i påvente av reforhandlinger av den norsk-svenske reinbeitekonvensjonen .
Vuordimis gearggahuvvo orohatjuohkin Finnmárkkuguovlluin 1. jahkebealis jagis 2002 , ja Romssa bargu lea fas ráddjojuvvon eret dan boddii go vuordá Norgga-Ruoŧa boazoguohtunkonvenšuvnna ođasteami .
Reindriftsforvaltningen er i gang med grunnlagsarbeidet , slik at reindriftsstyret kan fastsette øvre reintall for distriktene i Finnmark .
Boazodoallohálddahus lea bargamin vuođusbargguiguin , vai boazodoallostivra sáhttá mearridit alimus boazologu Finnmárkku orohagaide .
For Vest-Finnmark forventes arbeidet å være fullført innen utgangen av 2001 , og for Øst-Finnmark i løpet av 1. halvdel av 2002 .
Vuordimis gearggahuvvo bargu Oarje-Finnmárkkus loahpageahčen 2001 , ja Nuorta-Finnmárkkus fas 1. jahkebeali jagis 2002 .
Dette vil gi den totale rammen i forhold til ressurstilgangen , og vil sikre en økologisk bærekraft .
Dán barggu vuođul čielgá guohtuneatnamiid ollislaš rámma , ja váfista ekologalaš bissovašvuođa .
I forbindelse med dette arbeidet vil også nye beitetider fastsettes .
Dán barggu olis mearriduvvojit maiddái ođđa guohtunáigodagat .
14.2.4.2 Økonomi
14.2.4.2 Ekonomiija
Den sviktende økonomien i deler av næringen er svært alvorlig .
Maŋásmanni ekonomiija muhtun oasis ealáhusas lea sakka duođalaš .
Denne situasjonen bidrar til å svekke næringens kulturelle bærekraft , blant annet ved at reindriftsfamilier er helt avhengige av å hente mesteparten av familiens inntektsgrunnlag utenfor næringen .
Dát dilli lea mielde raššudeamen ealáhusa kultuvrralaš bissovašvuođa , ee. danne go boazodoallobearrašat fertejit viežžat eanašoasi bearraša boađuin olggobealde ealáhusa .
Det er derfor av avgjørende betydning at det økonomiske grunnlaget reetableres .
Danne lea áibbas mearrideaddji mearkkašupmi das ahte ekonomalaš vuođus ođđasisceggejuvvo .
Situasjonen krever at de planlagte omleggingene i næringen gjennomføres .
Dilli gáibida ahte ealáhusa nuppástuhttimat čađahuvvojit .
De økonomiske virkemidlene skal bidra til høyt slakteuttak , tidligere gjennomføring av slaktingen og satsing på utviklings- og investeringstiltak .
Ekonomalaš váikkuhangaskaoamit galget oažžut áigái alla vuovdinmeari , árranjuovvama ja oaččuhit gárgedan- ja investerendoaibmabijuid vuoruheami .
Dette er helt nødvendig for å sikre en bærekraftig utvikling i reindriftsnæringen .
Dát lea áibbas dárbbašlaš vai váfista bissovaš gárgedeami boazoealáhusas .
Et økende antall driftsenheter med lite rein ( &lt; 200 ) , særlig i Karasjok og Troms , gjør det vanskelig å oppnå en akseptabel inntekt og en egenkapital per driftsenhet .
Lassáneaddji doalloovttadatlohku unnán bohccuiguin ( &lt; 200 ) , erenoamážit Kárášjogas ja Romssas , dahká váttisin olahit dohkkehahtti boađuid ja ieškapitála juohke doalloovttadaga nammii .
I motsetning til andre primærnæringer , er antall personer tilknyttet reindriftsnæringen økt .
áibbas nuppeláhkai go eará vuođđoealáhusain , leat boazoeálahusas ollu olbmot čadnojuvvon ealáhussii .
Et høyt antall rein i forhold til beiteressursene i enkelte områder , synes ikke å skyldes mange rein per enhet , men altfor mange enheter .
Alla boazolohku guohtuneatnamiid ektui muhtun guovlluin , ii oro boahtimin das go leat ollu bohccot juohke ovttadagas , muhto liiggás ollu ovttadagat .
I disse områdene vil det ikke være tilrådelig at en fortsatt reintallsreduksjon skjer gjennom redusert antall rein per driftsenhet .
Dáin guovlluin ii ábut ávžžuhit eambbo geahpedit boazologu ovttaskas doalloovttadagaid namas . Dát heajuda ekonomalaš vuđđosa velá eambbo .
Derfor må en reduksjon av reintallet skje ved hjelp av færre driftsenheter .
Danne ferte boazologu geahpedeapmi dahkkojuvvot doalloovttadatloguid geahpedemiin .
Ressursgrunnlaget gir ikke økonomisk grunnlag for så mange personer i næringen som det er i dag .
Guohtuneatnamat eai atte ekonomalaš vuđđosa nu ollu olbmuide go ealáhusas leat dál .
14.2.4.3 Tap av rein
14.2.4.3 Bohccuid massu
Reintapet har økt de siste årene , og i dag representerer dette en betydelig trussel for næringens eksistensgrunnlag .
Maŋimuš jagiid lea boazomassin lassánan , ja dát dilli áitá sakka ealáhusa birgenlági .
Reduksjon av tapene er derfor en nødvendighet for næringens framtidige økonomiske og kulturelle bærekraft .
Danne lea áibbas dárbbašlaš geahpedit massimiid ealáhusa boahtteáiggi ekonomalaš ja kultuvrralaš bissovašvuođa dihtii .
Det er særlig ta-pene til rovvilt som har økt .
Erenoamážit lea lassánan dat oassi maid boraspiret váldet .
Det viktigste og mest effektive tiltaket i så henseende , er en rovviltforvaltning som muliggjør en reindrift uten de store tapene .
Deaŧalaččamus ja bevttolaččamus doaibmabidju dán oktavuođas lea dakkár boraspirehálddaheapmi mii dahká boazodoalu vejolažžan almmá stuorra massimiidhaga .
Mye er allerede gjort fra myndighetens side .
Eiseválddit leat juo bargan ollu dán beales .
Rovviltforvaltningen har hatt et betydelig fokus det siste året .
Boraspirehálddaheapmi lea gozihuvvon dettolaš láhkai maŋimuš jagiid .
Det er imidlertid fortsatt behov for en tett oppfølging av , og økt kunnskap om , samspillet rein-rovvilt og uttak av skadedyr der det er behov for det .
Dattege lea ain dárbu čavgadit čuovvut , ja eambbo oahppat , bohcco-boraspire gaskavuođa birra ja jávkadit vahátelliid doppe gos dárbbašuvvo dan dahkat .
Regjeringen vil legge frem en stortingsmelding om rovviltforvaltningen i 2003 .
Ráđđehus ovddida stuorradiggedieđáhusa boraspirehálddaheamis jagis 2003 .
Beitesituasjonen i deler av Øst-Finnmark og Vest-Finnmark er også en betydelig tapsårsak , i form av flere dødsfall blant rein .
Maiddái guohtundilálašvuođat Oarje-Finnmárkkus ja Nuorta-Finnmárkkus leat dettolaš sivvan massimiidda , dan bokte go eambbo bohccot leat jámadan .
Reintallstilpasning er derfor et sentralt element i forhold til å redusere tap av dyr på beite .
Danne leage boazologuheiveheapmi guovdilis oassin das ahte geahpedit boazojámu guohtuneatnamiin .
14.2.4.4 Arealvern
14.2.4.4 Areálasuodjaleapmi
Inngrep og forstyrrelser innenfor reinbeiteområdene har akselerert de siste tiårene .
Boazoguohtunguovlluin leat sisabahkkemat ja muosehuhttimat johtilit viidánan maŋimuš logijagiin .
Dette har ført til varig reduksjon av arealer som reindriften har hatt til rådighet , og til økte forstyrrelser for reinflokkene .
Dát lea mielddisbuktán bistevaš areálagáržžidemiid dain eatnamiin maid boazodoallu lea ráđđen , ja ealuid muosehuhttimat leat lassánan .
Direkte konsekvenser av inngrep og forstyrrende aktiviteter , er permanent tap av det beitelandet som nedbygges eller oppdyrkes , samt hindringer i reinens trekk- eller flyttleier .
Sisabahkkemiid ja muosehuhtti doaimmaid njuolggo váikkuhusat manahahttet bistevaččat guohtuneatnamiid go huksejuvvojit ja gilvojuvvojit , ja nu maiddái bohtet hehttehusat bohccuid ruvgalan- ja johtingeainnuide .
Indirekte konsekvenser er midlertidig tap eller redusert bruk av omkringliggende beiteland , merarbeid for reineierne og stress for reinen .
Eahpenjuolggo váikkuhusat leat gaskaboddosaš vahágat dahje heajuduvvon lagas duovdagiid geavaheapmi , boazodolliide gártá eambbo bargu ja bohccot šaddet irrasat .
Totaleffekten av mange små inngrep og forstyrrende aktiviteter er oftest større enn hva de enkelte inngrepene skulle tilsi .
Dávjá gártá ollu smávva sisabahkkemiid ja muosehuhtti doaimmaid ollislašbeaktu stuorábun go iešalddis ovttaskas sisabahkkemat sierralágaid dahket .
Dette henger sammen med oppstykking av beiteområdene , som vanskelig lar seg forene med reinens behov for sammenhengende « friområderš og trekkleier .
Sivvan lea go guohtuneatnamiidda báhcet gaskkat maid bohccot eai guođo , danne go boazu luonddustis gáibida « eatnamiid ovtta olis » ja johtalangeainnuid .
En slik fragmentering av reindriftsarealer er trolig en av de alvorligste truslene mot reindriftens arealgrunnlag .
Go guohtuneatnamat ná botkejuvvojit , de navdimis dát lea okta dain duođalaččamus áitagiin boazodoalu areálavuđđosii .
På den andre siden bidrar reindriften med inngrep og ferdsel som har innvirkning på arealinteresser , og da spesielt naturverninteressene og jakt- og friluftsinteressene .
Nuppi bealis leat boazodoalu iežas sisabahkkemat ja johtolat mielde váikkuheamen areálaberoštusaid , ja erenoamážit bivdo- ja olgodaddanberoštusaid .
Lange sperregjerder , ut-strakt barmarkskjøring og overbeiting medfører skader på jordsmonn , vegetasjon og fauna , og forringer naturmiljø og naturopplevelser for andre brukere .
Guhkes gaskaáiddit , ollu bievlavuodjimat ja eatnamiid guorbadeapmi vahágahttá eanavuođu šattuid ja elliid , heajuda luonddubirrasa ja eará geavaheddjiid luonddumuosáhusaid .
Det er viktig å bedre samordningen av reindriftens arealbruk med andre interesser .
Lea deaŧalaš boazodoalu areálageavaheami buorebut oktiiheivehit eará beroštusaiguin .
Plan- og bygningsloven er et sentralt virkemiddel i denne sammenhengen .
Dán oktavuođas lea plána- ja huksenláhka guovdilis váikkuhangaskaoapmi .
Etter dagens plan- og bygningslov er reindriften høringsinstans og innsigelsesmyndighet til kommunens arealplaner , reguleringsplaner og andre arealsaker .
Dálá plána- ja huksenlága mielde lea boazodoallu gulaskuddanásahus ja vuostecealkineiseváldi gielddaid areálaplánaide , ásahallanplánaide ja eará areálaáššiide .
Det er ikke uvanlig at reindriften utnytter arealer over flere kommunegrenser .
Ii leat eahpedábálaš boazodollui geavahit eatnamiid rastá gielddaid rájáid .
Dette gjør at reindriftsutøverne ofte ikke har tilknytning til kommunene der arealkonfliktene oppstår .
Dan dihtii dávjá ii leatge boazodolliin gullevašvuohta gielddaide gos areálariiddut bohciidit .
Erfaringer viser at enkelte kommuner ikke ser det som sin oppgave å ivareta reindriften som utøves innenfor kommunens grenser .
Vásihusat čájehit ahte muhtun gielddat eai dovdda iežaset bargun fuolahit boazodoalu mii doaibmá siskkabealde sin gieldarájáid .
Det er derfor viktig å få tydeliggjort planleggernes ansvar på alle nivåer for å ivareta samiske interesser , herunder reindrift .
Danne dárbbašuvvo čielggasmahttit juohke dásis plánejeddjiid ovddasvástádusa sámi beroštusaid fuolaheamis , nu maiddái boazodoalu .
14.2.4.5 Sikring av den sørsamiske reindriften
14.2.4.5 Oarjelsámi boazodoalu váfisteapmi
Reindriften i Sør-Trøndelag / Hedmark reinbeiteområde ligger i sør- og ytterkant av det samiske reindriftsområdet .
Mátta-Trøndelága / Hedmárkku boazoguovllu boazodoallu lea máddin ja ravddamusas sámi boazodoalloguovllus .
Det har i flere år pågått konflikter med grunneierne om retten til reindrift på privat grunn innenfor reinbeitedistriktene .
Máŋggaid jagiid leat leamaš riiddut eananoamasteddjiiguin boazodoalu vuoigatvuođas geavahit priváhta eatnamiid boazoorohagaid siskkabealde .
Regjeringen ser det som viktig å bygge opp tillit og skape forståelse og erfaring for at reindrift kan utøves uten konflikter med annen tradisjonell næringsvirksomhet .
Ráđđehusa oaivila mielde lea deaŧalaš hukset luohttámuša ja oažžut áddejumi ja dovddiidusa dasa ahte boazodoallu sáhttá doaimmahuvvot almmá riidalemiidhaga eará árbevirolaš ealáhusaiguin .
Ordningen med konfliktforebyggende tiltak , det vil si støtte til inngjerding av dyrket areal , er et sentralt virkemiddel for å løse næringskonflikter mellom jordbruk og reindrift .
Riidoeastadeaddji doaibmabidjoortnet , nappo doarjja áidut gilvojuvvon eatnamiid , lea guovdilis váikkuhangaskaoapmi čoavdin várás ealáhusriidduid boazodoalu ja eanadoalu gaskkas .
Det er helt avgjørende for reindriftens framtid i dette området at beitearealene ivaretas og sikres mot skadelige og ødeleggende arealinngrep .
Dán guovllu boazodoalu boahtteáigái lea mearrideaddjin ahte guohtuneatnamat áittarduvvojit ja suodjaluvvojit vahágahtti ja billisteaddji areálagáržžidemiid vuostá .
14.2.4.6 Kvinnenes deltakelse i reindriften
14.2.4.6 Nissoniid oassálastin boazodollui
Kvinnenes deltakelse i reindriften har stor kulturell og sosial betydning .
Lea stuorra kultuvrralaš ja sosiála mearkkašupmi nissoniid oassálastimis boazodollui .
Derfor bør kvinnenes mulighet til deltakelse i næringen forbedres .
Danne berre nissoniid oassálastinvejolašvuohta ealáhussii buoriduvvot .
I forbindelse med ansettelse av en kvinne- og familiekonsulent i reindriftsnæringen bevilget Kommunal- og regionaldepartementet 900 000 kroner og 1 million kroner for henholdsvis 1999 og 2000 til kvinnerettede tiltak .
Dan oktavuođas go virgáiduvvui nisson- ja bearašoaivadeaddji boazoealáhussii , juolludii Gielda- ja guovlodepartemeanta 900 000 kr ja 1 milj. kr jagiide 1999 ja 2000 nissonguvllot doaibmabijuide .
Formålet var å fokusere spesielt på kvinners og familiens stilling i reindriftsnæringen og kvinners betydning for samisk kultur .
Ulbmilin lei erenoamážit fuomášuhttit nissoniid ja bearrašiid dili boazoealáhusas ja nissoniid mearkkašumi sámi kultuvrii .
Tiltak rettet mot kvinner og unge i reindriftsnæringen må sees i sammenheng med tiltak rettet mot kvinner og unge i samiske områder spesielt og i distrikts- og regionalpolitikken generelt .
Doaibmabijut nissoniid ja nuoraid hárrái boazoealáhusas galget biddjojuvvot oktavuhtii doaibmabijuiguin mat leat erenoamážit sámi guovlluin nissoniid ja nuoraid hárrái , ja oppalaččat distrikta- ja regiovdnapolitihkas .
14.2.5 Verdiskapingsprogrammet
14.2.5 árvoloktenprográmma
Den spesialiseringen som har skjedd i reindriftsnæringen , i likhet med i landbruket , har resultert i at primærprodusentene har fått ansvaret for en mindre del av verdiskapningsprosessene fram til sluttproduktet .
Suorgáseapmi mii boazodoalus lea dáhpáhuvvan , seammaláhkai go eanadoalus , lea dahkan ahte vuođđobuvttadeddjiin ii leat šat nu stuorra oassi árvoloktenproseassaid ovddasvástádusas čuovvut loahppabuktagii .
Reineierens ansvar er etter hvert blitt begrenset til å produsere slaktedyr , som i stor grad leveres levende til sentrale slakterier .
Boazodolliid ovddasvástádus lea dađistaga gáržon ja dál lea eanaš buvttadit njuovvanbohccuid , mat eanaš dolvojuvvojit ealli boazun guovdilis njuovahagaide .
Den videre verdiskapningen er det andre som tar seg av .
Das maŋŋil leat earát geat barget árvoloktemiin .
Dette har resultert i at mye av tradisjonell kunnskap om bearbeiding av kjøtt og utnytting av biprodukter er svekket .
Dát lea dahkan ahte ollu árbevirolaš máhttu lea hedjonan das mii guoská biergguid rájadit ja liigebuktagiid ávkin atnit .
Det blir derfor en utfordring å revitalisere tradisjonelle bearbeidingsformer av bl.a. matprodukter og presentere disse for markedet .
Danne lea hástalussan ođasmahttit árbevirolaš ráhkadanvugiid , omd. biebmogálvvuid ráhkadit ja dáid ovdanbuktit gávpemárkaniin .
I Reindriftsavtalen for 2001/2002 er det avsatt 7 millioner kroner til et verdiskapningsprogram for reindriften .
Jagi 2001/2002 Boazodoallošiehtadusas leat várrejuvvon 7 milj. kr boazodoalu árvoloktenprográmmii .
Formålet med programmet er å øke verdiskapningen i næringen , slik at det kommer reineierne til gode .
Prográmma ulbmilin lea loktet ealáhusa árvoráhkadeami mii galgá leat ávkin boazodolliide .
Satsingsområdene for programmet vil være en gjennomgang av regelverk som kan være til hinder for økt verdiskapning , mobilisering av nettverk , veiledning og motivering , og kompetanseheving .
Prográmma nannensuorgin leat guorahallat njuolggadusaid mat sáhttet goahcat buoret árvoloktema , fierpmádaga čohkken , nevvodeapmi ja movttiidahttin , ja gelbbolašvuođalokten .
Forvaltningen av programmet legges til Statens nærings- og distriktsutviklingsfond ( SND ) .
Prográmma hálddaha Stáhta ealáhus- ja guovlogárgedanfoanda ( Statens nærings- og distriktsutbyggingsfond - SND ) .
14.2.6 Tiltak – reindrift
14.2.6 Doaibmabijut – boazodoallu
Reinlovutvalget avga sin innstilling 15. mars 2001 .
Boazodoalloláhkalávdegoddi geigii evttohusas njukčamánu 15. 2001 .
Utvalgets innstilling vil bli sendt på bred høring før lovendringene blir lagt fram for Stortinget høsten 2002 .
Lávdegotti evttohus sáddejuvvo govdadis gulaskuddamii ovdal go láhkarievdadusat ovddiduvvojit Stuorradiggái 2002 čavčča .
Det nyopprettede fellingslaget i Statens naturoppsyn vil , ved store tap av rein , kunne settes inn i enkelte typer skadefelling for å få til et mest mulig effektivt og målrettet uttak .
Stáhta luonddubearráigeahču aiddoásahuvvon bivdojoavku sáhttá , go ollu massojuvvojit bohccot , biddjojuvvot bargat muhtun šlájat vahátelliid bivdui vai olahuvvo nu beaktilis go vejolaš ja ulbmilguvllot bivdu .
Regjeringen ønsker å styrke Sametingets mulighet til å arbeide aktivt med reindriftsspørsmål .
Ráđđehus dáhttu nannet Sámedikki vejolašvuođa bargat doaibmevaččat boazodoallogažaldagaiguin .
14.3 Fiskeri og havbruk
14.3 Guolástus ja áhpedoallu
Fiske , gjerne i kombinasjon med andre næringer , er et sentralt element i den samiske kulturen .
Guolástus , áinnas lotnolasat eará ealáhusaiguin , lea sámi kultuvrras guovdilis oassi .
Det er flere som er tilknyttet fiske enn reindrift i samiske bosettingsområder .
Sámi ássanguovlluin leat eambbogat čadnojuvvon guolástussii go boazodollui .
Det tradisjonelle sjøsamiske bosettingsområdet strekker seg fra kyst- og fjordområdene i nordre Nordland til den russiske grensen i nordøst .
árbevirolaš mearrasámi ássanguovllut álget riddo- ja vuotnaguovlluin davit Nordlánddas ja mannet gitta ruoššarájá duohkái nuortadavil .
Fisket drives til dels med sjarker og åpne båter .
Guolástusas adnojuvvjoit sihke šárkkat ja rabas fatnasat .
Det sjøsamiske fisket skiller seg i liten grad fra det norske kyst- og fjordfisket i måten dette drives på .
Mearrasámi guolástanvuohki ii leat báljo earalágan go dáža riddo- ja vuotnabivdovuohki .
Fisket i samiske kyst- og fjordstrøk er avhengig av de lokale , kystnærme ressursene .
Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid guolásteapmi lea sorjavaš báikkálaš , rittulagas valljodagain .
Tilgang på fangstmottak og produksjonsanlegg har betydning for den minste flåtegruppens avsetningsmuligheter .
Maiddái unnimus fanasjoavkkuid guollejohtovejolašvuođaide lea deaŧalaš dat ahte gávdnojit guollevuostáváldinfitnodagat ja buvttadanrusttegat .
Fiskeripolitikken skal legge til rette for en lønnsom utvikling av fiskerinæringen – en næring med stort potensiale .
Guolástuspolitihkka galgá láhčit guolástusealáhussii gánnáhahtti gárgedeami – ealáhussii mas leat stuorra vejolašvuođat .
En bærekraftig ressursforvaltning er en forutsetning for å oppnå dette .
Bissovaš valljodathálddaheapmi lea ovdehussan dán olaheapmái .
Det er nødvendig å sette rammer for næringsutøvelsen , bl.a. for å verne ressursgrunnlaget og for å hindre oppbygging av overkapasitet .
Dárbbašuvvojit rámmat ealáhusa bargui , ee. suodjalit valljodatváriid ja hehttet amas huksejuvvot badjelmearálaš bivdonákca .
Regjeringen ønsker at rammebetingelsene for fiskeriene skal gi grunnlag for livskraftige lokalsamfunn .
Ráđđehusa dáhtu mielde galget guolástusaid rámmaeavttut addit ceavzilis báikkálašservodagaid .
Dette gjelder også for fiske i samiske bosettingsområder .
Dát guoská maiddái sámi ássanguovlluid guolásteapmái .
14.3.1 Oppfølging av Samisk fiskeriutvalgs- arbeid
14.3.1 Sámi guolástuslávdegotti barggu čuovvoleapmi
Fiskeridepartementet nedsatte i 1993 , etter krav fra bl.a. Sametinget , et utvalg for å gjennomgå samiske interesser i fiskerisammenheng .
Guolástusdepartemeanta nammadii jagis 1993 , ee. Sámedikki gáibádusa vuođul , lávdegotti mii galggai sámi beroštusaid geahčadit guolástusoktavuođas .
Utvalgets arbeid skulle ta utgangspunkt i internasjonale og internrettslige nasjonale forpliktelser overfor samene som urfolk .
Lávdegoddi galggai vuođđun atnit riikkaidgaskasaš ja sisrievttálaš riikkagottálaš geatnegasvuođaid sámiid ektui eamiálbmogin .
Utvalget avga sin innstilling i april 1997 .
Lávdegoddi geigii evttohusas cuoŋománus 1997 .
Innstillingen fra Samisk fiskeriutvalg – eller « Gregussenutvalgetš – har vært på høring og er nå til behandling i Fiskeridepartementet .
Sámi guolástuslávdegotti evttohus – dahje « Gregussenutvalget » – lea leamaš gulaskuddamis ja Guolástusdepartemeanta lea gieđahallamin ášši .
Samisk Fiskeriutvalg diskuterer bl.a. hvordan man skal avgrense målgruppen for ulike tiltak .
Sámi guolástuslávdegoddi ságaškušša ee. mo galgá ráddjet iešguđege doaibmabijuid ulbmiljoavkkuid .
Et alternativ er å benytte enkeltindivider som subjekt .
Nubbi molssaeaktu lea atnit ovttaskas oktagasaid subjeaktan .
Et annet alternativ er å avgrense tiltakenes nedslagsfelt til geografiske områder som etter en nærmere bestemt definisjon kan sies å inneholde en overvekt av samisk befolkning .
Okta molssaeaktu lea ráddjet doaibmabijuid fátmmastanguovllu dihto geográfalaš guovlluide mat lagat meroštallamiin sáhttet daddjojuvvot guovlun gos eanetlohku lea sámi veahkadat .
Sametinget og Fiskeridepartementet er enige om at det ikke er hensiktsmessig å innføre favoriserende tiltak på individnivå .
Sámediggi ja Guolástusdepartemeanta leat ovttaoaivilis das ahte ii leat ávkkálaš sisafievrridit oidi doaibmabijuid oktagasaid dásis .
For å bedre situasjonen for fiskeri i samiske områder , har utvalget mange forslag til tiltak .
Lávdegottis leat doaibmabidjoevttohusat mo sámi guovlluid guolástusa sáhttá buoridit .
Når det gjelder utvalgets tilrådinger vedrørende reguleringspolitikk er hovedforslaget fritt fiske for fartøy under 7 meter største lengde , i et nærmere avgrenset tiltaksområde .
Dat mii guoská lávdegotti rávvagiidda regulerenpolitihka dáfus , de lea váldoevttohus dat ahte fatnasat vuollel 7 mehtara guhkimus sturrodagas galget friddja guolástit , lagabui mearriduvvon doaibmabidjoguovllus .
Sametingets forslag til tiltak og endringer henger i stor utstrekning sammen med utvalgets forslag .
Sámedikki evttohus doaibmabijuide ja rievdadusaide lea eanaš muddui seammalágan go lávdegotti evttohus .
Angående fritt fiske er imidlertid Sametingets forslag at grensen settes til fritt fiske for fartøy under 10,67 meter største lengde .
Dattege lea Sámedikki evttohus , dasa mii guoská friddja guolásteapmái , ahte friddjaguolástanrádji biddjojuvvo fatnasiidda vuollel 10,67 mehtara guhkimus sturrodagas .
Regjeringen ser ikke at det ut fra ressursgrunnlaget kan åpnes for fritt fiske .
Ráđđehusa oaivila mielde ii sáhte friddja guolástusa rahpat valljodatváriid geažil .
Det er overveiende sannsynlig at fritt fiske , enten grensen går ved 7 eller 10,67 meter største lengde , vil medføre økning av antall deltakende fartøy og fangstkapasitet .
Lea eanemus jáhkehahtti ahte friddja guolásteapmi , leš dál rádji 7 dahje 10,67 mehtara guhkimus sturrodat , mielddisbuktá bivdofanaslogu lassáneami ja bivdonávcca lassáneami .
Dette vil igjen øke presset på fiskebestandene , og spesielt torskebestanden .
Dát fas lasiha deattu guollemáddodahkii , ja eandalii dorskemáddodahkii .
Selv om det fremmes krav om fritt fiske kun for mindre fartøy , er den mengden disse fartøyene fisker ikke ubetydelig .
Vaikko vel gáibiduvvoge duššefal smávit fatnasiidda friddja guolásteapmi , ii leat goittotge gustomeahttun dat guollehivvodaga mearri , maid dát fatnasat bivdet .
Gruppen under 10 meter største lengde fisket i 1993 over 40 000 tonn torsk .
Joavku vuollel 10 mehtara guhkimus sturrodat , guolástedje jagis 1993 badjel 40 000 tonna dorski .
Og fartøyene i denne gruppen blir også mer og mer effektive etter hvert som teknologien utvikler seg .
Ja dát fanasjoavku doaibmá dađistaga bevttolaččabut dađi mielde go teknologiija gárgeduvvá .
Et annet av utvalgets forslag , som også støttes av Sametinget , er at fordelingsprofilen i kvotefordelingene må vris til fordel for de mindre fartøyene , slik at disse tildeles en større andel av totalkvoten innenfor fartøykvotegruppen enn i dag .
Nubbi eará evttohus lávdegottis , man maiddái Sámediggi doarju , lea ahte juogadanpolitihkka eriidjuohkimis galgá bodnjojuvvot smávit fatnasiidda ovdun , vai dáidda juogaduvvo stuorát oassi go dál ollislaš earis dán fanasjoavkku siskkabealde .
Regjeringen prøver å utforme et reguleringsopplegg som tar hensyn til alle flåtegruppene .
Ráđđehus geahččala hábmet regulerendahkosa mii vuhtiiváldá buot fanasjoavkkuid .
Utvalgets mandat inneholdt også en redegjørelse av Samisk fiskerisone .
Lávdegotti mandáhtta sisdoalai maiddái čilgehusa Sámi guolástusavádaga birra .
Utvalget er delt i spørsmålet om opprettelse av en Samisk fiskerisone bør anbefales .
Lávdegoddi juohkásii gažaldagas ahte berrego ávžžuhit ásahit sámi guolástusavádaga .
Flertallet kom til at utvalget ikke ville foreslå opprettelse av Samisk fiskerisone .
Eanetlohku gávnnahii ahte lávdegoddi ii ávžžut ásahit Sámi guolástusavádaga .
Dette begrunnes med at det foreløpig er for uklart hva som menes med en slik sone .
ággan lea go dál vuosttain lea liiggás eahpečielggas mii dákkár avádagain oaivvilduvvo .
Sametinget har imidlertid opprettholdt sitt krav om at myndighetene må opprette en slik sone .
Sámediggi lea dattege doalahan gáibádusas ahte eiseválddit galget ásahit dákkár avádaga .
Boks 14.25 Eiendomsrettgarantien for Maoriene på New Zealand
Boksa 14.25 Maoriid eaiggáduššanvuođadáhkádus Ođđa Zealandas
Waitangitraktaten har av domstolene i New Zealand vært ansett som « grunnlaget for utvikling av en sosial kontraktš mellom staten og maoriene .
Ođđa Zealándda duopmostuolut leat Waitangitraktáhta atnán « vuođđun gárgedit sosiála soahpamuša » stáhta ja maorilaččaid gaskii .
Artikkel II i maoriutgaven av traktaten garanterer maoriene både en eiendomsrett til sine stammeressurser og rett til selvstyre innen stammen .
Soahpamuša nudaddjojuvvon maorigáhppálaga artihkal II dáhkida maorilaččaide sihke oamastanvuoigatvuođa iežaset čearddavalljodagaide ja iešstivrenvuoigatvuođa čearddas siskkáldasat .
Fiskeriene er et godt eksempel på eiendomsrettgarantien .
Guolástus lea buorren ovdamearkan oamastanvuoigatvuođa dáhkádussii .
Fisk var en viktig eiendel som var avgjørende for stammens økonomi .
Guolli lei deaŧalaš oapmi mas lei mearrideaddji meark-kašupmi čeardda ekonomiijai .
Stammene utøvet kontroll over fiskeriene innen deres sedvanemessige grenser .
čearddat hálddahedje guolástusbearráigeahču iežaset vieruiduvvan rájáid siskkabealde .
I Ngai Tahu Sea Fisheries Report fant Waitangitribunalet at stammen hadde en « eksklusiv rett I henhold til traktaten til sjøfisket rundt hele deres kyst ut til 12 mil eller så , da det ikke foreligger noen erklæring eller avtale fra deres side om oppgivelse av slike rettigheterš .
Ngai Tahu Sea Fisheries Report nammasaččas gávnnahii Waitangitribunála ahte čearddas lei « sierra vuoigatvuohta soahpamuša vuođul mearrabivdui miehtá sin rittu gitta 12 miilla duohkái dahje nu , danne go sin bealis ii gávdno makkárge julggaštus dahje šiehtadus mas dát vuoigatvuođat livčče bálkestuvvon » .
Maoriene hadde også en « traktatutviklet rett til en rimelig andel av sjøfisket utenfor deres kyst fra 12 mil og ut til og forbi kontinentalsokkelen og over i havfisket innenfor den økonomiske sonen på 200 mil , idet denne retten er eksklusiv for [ den stammen ] š .
Maorilaččain lei maiddái « soahpamušgárgeduvvan vuoigatvuohta oažžut govttolaš oasi mearrabivddus olggobealde 12 miilla ja olggos dohko ja meaddel nannánjuolggi ja gitta áhpebivdui siskkabealde ekonomalaš avádaga mii lea 200 miilla , danne go dát lea sierra vuoigatvuohta dán [ čerdii ] » .
Bevisførsel viste at maoriene hadde vedlikeholdt denne stammeressursen så godt de kunne , til tross for overfiske av anglo-kolonistenes handelsinteresser og marginaliseringen av maorienes deltagelse i fiskerinæringen .
Duođaštusdoaimmaheapmi čájehii ahte maorilaččat ledje áimmahuššan dán čeardavalljodaga nu bures go vejolaš , vaikko vel leige dahkkojuvvon badjelmeari guolásteapmi anglo-kolonisttaid gávpeberoštusaid bokte ja maorilaččaid oassálastin guolástusealáhussii leige margináliserejuvvon .
Sedvanebasert rett , som innføring av « tapuš og « rahuiš for å beskytte yngleområder og truede arter , hadde vært tatt i bruk for å regulere ressursene .
Vieruiduvvan vuoigatvuohta , nu mo « tapu » ja « rahui » sisafievrrideapmi várjalan dihtii veajetguovlluid ja áitojuvvon šlájaid , ledje anus maiguin valljodagaid ásahallá .
Boks 14.26 Canada – Marshalldommen
Boksa 14.26 Canada – Marshallduopmu
Canadisk høyesterett avsa dom i Marshallsaken 17. september 1999 .
Canadalaš alimusriekti celkkii duomu Marshalláššis čakčamánu 17. 1999 .
Dommen slo fast at traktater som ble signert av Mi ’ kmaq- og Maliseetindianerne i 1760 og 1761 inkluderer en kollektiv rettighet til å jakte , fiske og sanke for å opprettholde et « moderat levebrødš .
Duopmu nanne ahte soahpamušat maid Mi ’ kmaq- ja Maliseetindiánat vuolláičálle jagiin 1760 ja 1761 siskkildit oktasaš vuoigatvuođa bivdit , guolástit ja čoaggit bisuhan dihtii « mearálaš eallinláibbi » .
En tidligere dom ( Sparrowdommen , 1990 ) hadde allerede slått fast at urfolk har rett til å fiske til mat samt til « sosiale og seremonielle formålš .
Ovdalis duopmu ( Sparrowduopmu , 1990 ) lei juo nannen ahte eamiálbmogiin lea vuoigatvuohta guolástit biebmolassin ja maiddái « sosiála ja seremoniijalaš ulbmiliidda » .
Marshalldommen påla den canadiske regjeringen en plikt til å gi urfolk muligheter til å tjene til et « moderat levebrødš fra jakt , fiske og sanking .
Marshallduopmu lea gohččuma bokte geatnegahttán canadalaš ráđđehusa addit eamiálb-mogiidda vejolašvuođaid dinet « mearálaš eallinláibbi » bivdimiin , guolástemiin ja čoaggimiin .
Det oppsto også et behov for å forhandle om uavklarte spørsmål i forhold til urfolks rettigheter .
čuožžilii maiddái dárbu šiehtadallat čilgetkeahtes gažaldagain mat guske eamiálbmogiid vuoigatvuođaide .
I november 1999 satte regjeringen i gang et program som har som målsetting å øke Mi ’ kmaq- og Maliseetsamfunnenes deltakelse i det atlantiske , kommersielle fisket .
Skábmamánus 1999 álggahii ráđđehus prográmma man ulbmilin lea lasihit Mi ’ kmaq- ja Maliseetservodagaid oassálastima atlánttalaš , gávppálaš guolásteapmái .
Forhandlinger om midlertidige avtaler med samfunnene som omfattes av Marshalldommen ble satt i gang .
álggahuvvojedje šiehtadallamat oažžut gaskaboddosaš soahpamušaid servodagaiguin maidda Marshallduopmu guoskkai .
Avtalene sikrer urfolkene tilgang til fiske under gitte betingelser .
Soahpamušat váfistit eamiálbmogiidda guolástan-lobi dihto eavttuid vuođul .
Urfolkene har også rett til økonomisk støtte til blant annet utstyr og opplæring .
Eamiálbmogiin lea maiddái vuoigatvuohta oažžut ekonomalaš doarjaga earret eará reaidduide ja oahpaheapmái .
Det er en utfordring å sikre urfolkene innpass i fiskeriene , og samtidig hindre at det totale fisket økes .
Lea hástalus váfistit eamiálbmogiid saji guolástussii , ja seammás hehttet amas ollislaš guolásteapmi lassánit .
Regjeringen satser på å gi pensjoner til andre fiskere slik at det blir ledige fisketillatelser , som kan gis til urfolk .
Ráđđehus bargá dan ala ahte addit penšuvnna eará guolásted , ­djiide vai rahpasit guollelobit maid eamiálbmogat sáhttet oažžut .
Forhandlingene om langsiktige avtaler er satt i gang .
Leat šiehtadallamat jođus oažžut áigái guhkesáiggi soahpamu-šaid
14.3.2 Sametingets handlingsplan for samiske kyst- og fjordområder
14.3.2 Sámedikki doaibmaplána sámi riddo- ja vuotnaguovlluide
Sametinget vedtok i mai 1996 Handlingsplan for samiske kyst- og fjordområder med næringer , språk og infrastruktur som referanseramme .
Sámediggi mearridii miessemánus 1996 Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána mas ealáhusat , giella ja infrastruktuvra leat refereansarámman .
Planen skal ha en samordnende funksjon med hensyn til tiltak og virkemidler som Sametinget ønsker å gjennomføre .
Plánas galgá leat bálddalasti funkšuvdna doaibmabijuid ja váikkuhangaskaomiid ektui maid Sámediggi áigu čađahit .
Det geografiske området for handlingsplanen strekker seg fra Tysfjord i Nordland i sør til Grense Jakobselv i nordøst .
Doaibmaplána geográfalaš guovlu juoksá Divttasvuonas Nordlánddas lulde gitta Vuorjánjohkii nuortadavvin .
Ved rullering av planen høsten 1998 er det satt hovedfokus på kvinner og kvinners plass i lokalsamfunnene i samiske kyst- og fjordområder .
Plána ođastettiin 1998 čavčča lea váldofuomášupmi biddjojuvvon nissoniidda ja nissoniid sajádahkii sámi riddo- ja vuotnaguovlluid báikegottiin .
Gode vilkår for at kvinner skal bli boende er et sentralt tema når bygder i disse områdene skal videreutvikles .
Buorit eavttut vai nissonat ásaiduvvet leat guovdilis fáddán go dáid guovlluid gilážiid galgá gárgedit eambbo .
Planen fastsetter flere satsingsområder , i tillegg til å ha en klar kvinneprofil .
Plána mearrida máŋga nannensuorggi , dasa lassin ahte das lea čielga nissonprofiila .
De senere årene har det vært rutinemessige møter to ganger pr. år mellom Sametinget og fiskeriministeren .
Maŋimuš jagiid leat Sámediggi ja guolástusministtar doallan dagalduslaš čoahkkimiid guovtti gearddi jagis .
På disse møtene , og gjennom annen kontakt , er tiltakene i Sametingets handlingsplan gjort kjent for regjeringen .
Dáin čoahkkimiin , ja eará oktavuođain , leat Sámedikki doaibmaplána doaibmabijut dovddusindahkkojuvvon ráđđehussii .
Innføring av « nærhets- og avhengighetsprinsippetši forvaltning og beskatning er et sentralt tema i handlingsplanen .
Nudaddjojuvvon « lahkaguovlu- ja sorjjasvuođaprinsihpa » sisafievrrideapmi hálddaheapmái ja vearuhussii , lea leamaš guovdilis fáddán doaibmaplánas .
Når det gjelder nærhets- og avhengighetsprinsippet , i den betydning at deltakeradgang skal tildeles på bakgrunn av geografisk tilhørighet , er det pr. i dag ikke hjemmel i Deltakerloven for å tildele deltakeradgang basert bare på slike kriterier .
Dasa mii guoská lahkaguovlu- ja sorjjasvuođaprinsihppii , dan áddejumis ahte oassálastilohpi galgá juogaduvvot geográfalaš gullevašvuođa vuođul , de ii leat dálá dilis láhkavuođus Oassálastiláhka ( Deltakerloven ) bokte vuođđudit oassálastilohpejuohkima duššefal dáid eavttuid vuođul .
14.3.3 Lokal forvaltning
14.3.3 Báikkálaš hálddaheapmi
Etter initiativ fra Sametinget , er regjeringen og Sametinget i dialog om lokal forvaltning .
Sámedikki álgaga vuođul lea ráđđehus ja Sámediggi dialogas báikkálaš hálddaheami birra .
Sametinget har vært en pådriver for et pilotprosjekt for samlekvote og har hatt en representant med i arbeidsgruppen som utredet saken .
Sámediggi lea hoahpuhan geahčaladdanprojeavtta oččodan dihtii čoahkkeeari ja dikkis lei ovddasteaddji bargojoavkkus mii čielggadii ášši .
Med samlekvote menes i utgangspunktet at hvert fartøy får en kvote som omfatter torsk , hyse og sei , der uttak av en art omregnes i ekvivalenter , som så blir avregnet samlekvoten .
čoahkkeearri mearkkaša vuolggasajis ahte juohke fanas oažžu eari mii siskkilda dorski , divssu ja sáiddi , mas ovtta šlája rehkenastá ekvivaleanttalažžan , mii dasto fas rehkenastojuvvo oassin čoahkkeearrái .
En slik ordning vil komme kystfiskerne til gode .
Dát ortnet boahtá ávkin vuotnaguolásteddjiide .
Erfaringer fra inneværende år vil være viktige i vurderingen om samlekvoter kan være et reguleringsalternativ for fremtiden .
Dán jagi dovddiidusat gártet deaŧalažžan go galgá árvvoštallat sáhtášiigo čoahkkeearri leat regulerenmolssaeaktin boahtte áiggis .
Samlekvoteprosjektet er et prosjekt der en prøver ut et opprinnelig nasjonalt reguleringsopplegg i småskala eller i lokalt perspektiv .
— oahkkeearreprojeakta lea dakkár projeakta mas smávvamahtosaš dahje báikkálaš perspektiivvas geahččaladdá regulerendahkosa mii vuolggasajis lei riikkagottálaš regulerendagus .
Sametinget arbeider med å undersøke om det er mulig å etablere ulike ordninger med mer lokalt tilpasset forvaltning .
Sámediggi lea iskkadeamen sáhtášiigo álggahit iešguđetlágan ortnegiid main hálddaheapmi heivehuvvo buorebut báikkálaččat .
Ressurssituasjonen i kyst- og fjordområdene påvirkes både av den fiskeriaktivitet som foregår i disse områdene og av fiske i andre havområder .
Riddo- ja vuotnaguovlluid valljodatvárit váikkuhuvvojit sihke iežaset guovllu guolásteamis ja eará guovlluid áhpeguolástemiin .
I tillegg til naturlige svingninger i fiskebestandene påvirkes det marine økosystemet også av forurensning og globale miljøendringer .
Mearačázi ekovuogádaga váikkuhit sihke guollemáddodaga lunddolaš rievddadeamit ja nuoskkideamit ja máilmmiviidosaš birasrievdamat .
For å sikre en helhetlig ressursforvaltning må en overordnet nasjonal forvaltning av fiskeressursene legges til grunn .
Bajit riikkagottálaš guollevalljodathálddaheapmi lea dárbbašlaš vuođusin go galgá váfistit ollislaš valljodatvárrehálddaheami .
Men regjeringen er av den grunn ikke negativ til å prøve nasjonale reguleringer ut lokalt , som for eksempel samlekvoteprosjektet .
Muhto ii dan dihtii leat ráđđehus vuostemielas geahččaladdat riikkagottálaš reguleremiid báikkálaččat , ovdamearkka dihtii čoahkkeearreprojeavtta .
14.3.4 Innføring av regler om garanterte kvoter for fartøy under 11 meter største lengde i gruppe I i torskefisket
14.3.4 Njuolggadusaid sisafievrrideapmi dáhkiduvvon eriid birra fatnasiidda vuollel 11 mehtara stuorámus guhkkodat dorskebivddu joavkkus I
Disse fartøyene gis mulighet til å fiske deler av sin kvote selv om gruppekvoten eller periodekvoten er oppfisket .
Dát fatnasat ožžot vejolašvuođa bivdit osiid iežaset eriin vaikko joavkoearri dahje áigodatearri leage bivdojuvvon .
Både Sametinget og Samisk fiskeriutvalg har foreslått at det innføres forbud mot at fartøy selges ut av landsdelen .
Sihke Sámediggi ja Sámi guolástuslávdegoddi evttohit sisafievrridit gildosa vuovdit fatnasiid olggos Davvi-Norggas .
I deltakerforskriften for torsk for 2001 er det et generelt forbud mot å selge fartøy med adgang til å delta i gruppe I ut av Finnmark og Nord-Troms .
Oassálastiláhkaásahusas ( deltakerforskriften ) dorskiid várás jagis 2001 lea oppalaš gielddus vuovdit fatnasiid , main lea lohpi oassálastit jovkui I , olggos Finnmárkkus ja Davvi-Romssas .
Dette bidrar til at fartøy blir værende i landsdelen .
Dát váikkuha nu ahte fatnasat bissot dán riikkaoasis .
En tilsvarende bestemmelse har vært i forskriften de siste årene .
Vástideaddji mearrádus lea maŋimuš jagiid leamaš láhkaásahusas .
Det er fra Sametinget hevdet at det kan være vanskelig for de som driver fiskeri i kombinasjon med annen næring å oppfylle vilkårene for å stå oppført i fiskermanntallet .
Sámediggi lea čuoččuhan ahte sáhttá leat váttis sidjiide , geat guolástit lotnolasat eará ealáhusain , deavdit eavttuid mat gáibiduvvojit vai beassá čálihuvvat guolásteddjiid veahkadatlohkui .
Å drive kystfiske og fjordfiske i kombinasjon med annen næring er utstrakt i samiske områder i Finnmark .
Sámi guovlluin Finnmárkkus lea hui dábálaš bargat riddoguolástemiin ja vustnabivdduin lotnolasat eará ealáhusain .
Fiskeridepartementet har imøtekommet initiativet og forbedret mulighetene for å drive næringskombinasjon .
Guolástusdepartemeanta lea dohkkehan dán álgaga ja buoridan vejolašvuođaid bargat lotnolasealáhusain .
Regjeringen har økt grensen for hva man kan ha i inntekt fra annen næring uten å falle ut av fiskermanntallet .
Ráđđehus loktii rájá maid sáhttá dinet eará ealáhusas almmá sihkohalakeahttá eret guolásteddjiid veahkadatlogus .
I kommuner omfattet av Samisk utviklingsfond kan personer som driver fiske ha inntekt på 5 G fra annen næring uten å miste retten til å være ført på blad A i fiskermanntallet , mens grensen i andre områder er 4 G .
Gielddain maidda Sámi ovddidanfoanda gusto , sáhttet olbmot geat guolástit , oažžut eará ealáhusas boađu mii vástida 5 G , eaige masse rievtti leat čálihuvvan guolásteddjiid veahkadatlohkui bláđđái A , muhto eará guovlluin lea rádji 4 G .
Med G menes det til enhver tid gjeldende grunnbeløp i Folketrygden .
Dás oaivvilduvvo G:in álbmotoaju gustojeaddji vuođđosupmi iešguđege áigái .
Det er også nedsatt en arbeidsgruppe i Fiskeridepartementet som gjennomgår regelverket for fiskermanntallet .
Guolástusdepartemeantta olis lea maiddái nammaduvvon bargojoavku , mii guorahallá guolásteddjiid veahkadatlogu njuolggadusaid .
Arbeidsgruppen tar sikte på å ha avsluttet sitt arbeid i løpet av 2001 .
Bargojoavku lea mearridan válbmet barggu jagi 2001 mielde .
14.3.5 Redskapskollisjoner i kyst og fjordområdene
14.3.5 Reaidokollišuvnnat riddo- ja vuotnaguovlluin
Sametinget har i handlingsplanen foreslått å frede fjordområdene fra aktive redskaper , samt autoline og snurrevad .
Sámediggi lea doaibmaplánastis evttohan ráfáiduhttit vuotnaguovlluid ahcilis bivdoreaidduid vuostá , nu maiddái autoliinnaid ja snoranuhtiid geavaheami vuostá .
Grensedragningsutvalget har avgitt uttalelse om autoline , og Fiskeridepartementet har fastsatt forskrift av 17. august 2000 som setter forbud for visse linefartøy over 21,35 meter å sette line innenfor 4 nautiske mil fra grunnlinjen langs norskekysten .
Rádjegeassinlávdegoddi lea addán cealkámuša autoliinna birra , ja Guolástusdepartemeanta lea mearridan láhkaásahusa borgemánu 17. 2000 , mii gieldá dihtolágan liidnafatnasiid badjel 21,35 mehtara sturrodagas bidjamis liinna siskkabeallái 4 nautalaš miilla Norgga riddogátti vuođđolinjás eret .
Grensedragningsutvalget har nå avgitt innstilling vedrørende snurrevad .
Rádjegeassinlávdegoddi lea dál geigen snoranuhtiide guoski evttohusa .
Innstillingen er sendt på høring .
Evttohus lea sáddejuvvon gulaskuddamii .
14.3.6 Enhetskvoter og spesielle kvoteordninger
14.3.6 Ovttadatearit ja sierra earreortnegat
Fiskeridepartementet innførte i juni 2000 enhetskvote for ringnot- , torsketrål- og grønlandsrekeflåten .
Guolástusdepartemeanta sisafievrridii geassemánus 2000 ovttadateari čuovvovaš fatnasiid várás : snoranuohtte- , dorskenuohtte- ja ruonáeatnanreahkafatnasiidda .
I juli 2000 ble det også innført enhetskvoteordning for konvensjonelle fartøy på eller over 28 meter .
Suoidnemánus 2000 sisafievrriduvvui maiddái ovttadatearreortnet dábálaš ( konvenšuvnnalaš ) fatnasiidda mat leat 28 mehtara dahje badjel .
Et viktig utgangspunkt er at de enkelte virkemidlene må være tilpasset den flåtegruppen man til enhver tid snakker om .
Deaŧalaš vuolggasadjin lea ahte ovttaskas váikkuhangaskaoamit galget heivehuvvot dan iešguđege fanasvehkii man birra lea sáhka .
Det som passer for en gruppe , passer ikke nødvendigvis like godt for en annen .
Dat mii muhtun fanasvehkii heive , ii dáidde álohii heivet seamma bures nubbái .
Enhetskvotemodellen som brukes i havfiskeflåten er for eksempel neppe anvendbar i hele kystflåten .
Ovttadatearrevuohki man áhpefanasveahka geavaha , ii dáidde heivvolaš buot riddofatnasiidda .
Stortinget har bedt regjeringen utrede muligheten for å innføre spesielle kvoteordninger også for flåten under 28 meter .
Stuorradiggi bivddii ráđđehusa čielggadit vejolašvuođa sisafievrridit sierra earreortnegiid maiddái fatnasiidda vuollel 28 mehtara .
For å kunne innføre spesielle kvoteordninger for denne delen av flåten , må imidlertid Stortinget gi regjeringen en ny lovhjemmel .
Vai galgá sáhttit sierra earreortnegiid sisafievrridit dán fanasveaga várás , ferte Stuorradiggi addit ráđđehussii ođđa láhkavuđđosa .
Kystflåten konkurrerer med havfiskeflåten om bl.a. mannskap og om å levere best kvalitet på råstoffet .
Riddofatnasat gilvalit áhpeguolástusfatnasiiguin ee. bargiid dáfus ja fállamis buoremus vuođđoávnnaskvalitehta .
Kystflåten bør få tilgang på struktureringsordninger for å kunne konkurrere på like vilkår .
Riddofatnasat berrejit oažžut hámádahttingaskaomiid vai besset gilvalit ovttadássásáš eavttuid alde .
Fiskeridepartementet har oversendt en proposisjon til Stortinget for å få på plass en slik hjemmel som kan benyttes for flåten under 28 meter .
Guolástusdepartemeanta lea sádden proposišuvnna Stuorradiggái vai oažžu sadjái dakkár láhkavuđđosa maid fatnasat vuollel 28 mehtara sáhttet geavahit .
Lovforslaget ble vedtatt av Stortinget 3. mai 2001 og sanksjonert av Kongen i Statsråd 1. juni 2001 .
Stuorradiggi dohkkehii láhkaevttohusa miessemánu 3. 2001 ja dat nannejuvvui Gonagasas Stáhtaráđis geassemánu 1. 2001 .
14.3.7 Kongekrabben
14.3.7 Gonagasreabbá
Pr. i dag er kongekrabbefangsten regulert som en forskningsfangst .
Gonagasreabbábivdu lea otná meari mielde mearriduvvon dutkanbivdun .
Regjeringen har i fiskeriforhandlingene oppnådd enighet med Russland om at kommersiell fangst av kongekrabbe kan starte fra og med 2002 .
Ráđđehus lea guolástusšiehtadallamiin olahan ovttamielalašvuođa Ruoššain dan birra ahte gonagasreabbá gávpebivdu sáhttá álggahuvvot jagi 2002 rájes .
Så langt har man ikke grunnlag for å si at kongekrabben i større grad enn andre skalldyr er befengt med sykdom eller at den fortrenger eller gjør skade på andre arter i økosystemet .
Dássážii ii leat vuođus dadjat ahte gonagasreabbái leat dađi eambbo dávddat njommon go eará skálžoelliide , iige sáhte dadjat dat eretduvdá dahje vahágahttá eará šlájaid ekovuogádagas .
Noe forskning på disse spørsmålene er allerede satt i gang , og flere studier er på trappene .
Dáid gažaldagaid leat muhtun muddui dutkagoahtán , ja eambbo dutkamat leat boađi boađi .
Samtidig som det er en fare for at kongekrabben kan virke negativt på øvrig liv i havet og mange opplever store problemer med bifangst , kan kongekrabben også sees på som en verdifull ressurs som har et verdiskapningspotensiale og som kan fungere som et lukrativt supplement til tradisjonelle fiskerier .
Dan seammás go váruhuvvo ahte gonagasreabbá sáhttá duddjot negatiivvalaččat ekovuogádaga eará heakkalaččaide mearas , ja ollugat vásihit stuorra váttisvuođaid oalgebivdduin , sáhttá gonagasreabbá maiddái adnojuvvot árvvolaš valljodahkan , mas sáhttá šaddat árvoloktenvejolašvuohta , ja mii sáhttá doaibmat dienaslaš lassin árbevirolaš guolásteapmái .
Mange garnfiskere , særlig i Øst-Finnmark , er kommet opp i en svært vanskelig situasjon på grunn av bifangst av kongekrabbe .
Ollu fierbmeguolásteaddjit erenoamážit Nuorta-Finnmárkkus leat gártan stuorra bárttiide go gonagasreabbá lea darvánan guollefirpmiide .
Det er opprettet en arbeidsgruppe , der Sametinget er representert , som skal utrede forslag til fremtidig forvaltningsstrategi av kongekrabben .
Lea nammaduvvon bargojoavku , mas Sámediggi lea fárus , man bargun lea čielggadit gonagasreappá boahttevaš hálddahanhámádatevttohusa .
Gruppen ledes av Fiskeridepartementet og skal sluttføre sitt arbeid innen utgangen av august 2001 .
Guolástusdepartemeanta jođiha joavkku ja dan bargu galgá válmmaštuvvot borgemánu lohppii jagis 2001 .
14.3.8 Oppdrettsnæringen
14.3.8 Biebmanealáhus
Havbruk har de siste årene vært assosiert med rikdom , vekst og Norges fremtid .
áhpedoallu lea maŋimuš jagiid assosierejuvvon riggodagain , ovdánemiin ja Norgga boahtteáiggiin .
Det er uten tvil et stort potensiale , både i oppdrett av laks og av andre arter som torsk , kveite m.m. .
Das leat eahpitkeahttá buorit vejolašvuođat , sihke biebmat luosa ja eará šlájaid , nu mo dorski , báldá jna. .
Regjeringen ønsker å fortsette forskningen på dette området .
Ráđđehus dáhttu joatkit dán suorggi dutkamiin .
Også i Finnmark og i samiske bosettingsområder skal innbyggerne kunne høste av det potensialet som ligger i havbruk .
Maiddái Finnmárkkus ja sámi ássanguovlluin galget ássit oažžut ávkki áhpedoalu vejolašvuođain .
Regjeringen har som mål at nye konsesjoner for matfiskoppdrett av laks og ørret skal bidra til at hele kysten tas i bruk .
Ráđđehusa juksanmearrin lea ahte luosa ja dápmoha biebmoguollešaddadeami ođđa konsešuvnnat galget váikkuhit nu ahte riddu váldojuvvo atnui miehtá .
Regjeringen tar derfor sikte på at de konsesjonene som skal tildeles i 2001 , vil lokaliseres til områder som har gode forutsetninger for å drive oppdrett , men som har hatt få eller ingen konsesjoner ved tidligere tildelinger .
Danne bargáge ráđđehus dan guvlui ahte konsešuvnnat mat addojuvvojit jagis 2001 , galget sajustuvvot báikkiide gos leat buorit ovdamunit biebmamii , muhto gos leat unnán dahje eai leat konsešuvnnat ovdalaččas .
Det legges opp til å tildele to konsesjoner lokalisert til Hellemofjorden i Tysfjord kommune .
áigumuššan lea juohkit guokte konsešuvnna , mat mannet Oarjjevudnii Divttasvuona suohkanii , vai nannejuvvo julevsámi servodat Mosskes .
Dette for å styrke det lulesamiske samfunnet i Musken .
Dáidda konsešuvnnaide čadnojuvvojit velá sierra lasseeavttut .
14.3.9 Laksefiske
14.3.9 Luossabivdu