pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget vil understreke den grunnleggende betydningen av at staten overfører grunnbokshjemmelen og rådigheten til grunn og ressurser til et nytt selvstendig organ , der Sametinget er en likeverdig part .
Sámediggi háliida deattuhit ahte das go stáhta sirdá giddodatvuođu ja eatnamiid ja resurssaid hálddašeami ođđa iešheanalis orgánii , man oktavuođas Sámediggi lea dássásaš beallálaš , lea deaŧalaš mearkkašupmi .
Ved vurderinger av om det skal tillates utvinning av mutbare mineraler i Finnmark , skal det legges vesentlig vekt på hensynet til samisk kultur med næringer og utmarksbruk .
Go árvvoštallojuvvo galgá go suovvat ávkkástallat ozolaš minerálaiguin Finnmárkkus , de galgá biddjojuvvot mearkkašahtti deaddu sámi kultuvrra vuhtiiváldimii oktan ealáhusaiguin ja meahccegeavahemiin .
Sametinget konstaterer at samene og den øvrige befolkningen i disse områdene har rettigheter til fiske og andre fornybare marine ressurser i de kystnære områdene .
Sámediggi konstatere ahte dáid guovlluid sápmelaččain ja álbmogis muđui leat vuoigatvuođat guolástussii ja eará ođasmuvvi resurssaide riddolagaš guovlluin .
Det tradisjonelle kyst- og fjordfiske må sikres .
Árbevirolaš riddo- ja vuotnabivddu ferte sihkkarastit .
Utredningen om rettighetene til de marine ressursene må fullføres før utløpet av neste stortings- og sametingsvalgperiode .
Mearraresurssaid vuoigatvuođaid čielggadeami ferte čađahit ovdal boahtte stuorradigge- ja sámediggeválgaáigodaga loahpa .
Det slås fast at sikring av samiske rettigheter , etter intern rett og folkerett , i østsamiske områder og for sjøområdene , er neste skritt i rettighetsarbeidet i Finnmark .
Deattastuvvo ahte sámi vuoigatvuođaid sihkkarastin , siskkáldasrievtti ja álbmotrievtti vuođul , nuortasámi guovlluin ja mearraguovlluin , lea boahtte lávki vuoigatvuođabarggus Finnmárkkus .
Sametinget vil videre understreke at arbeidet med disse spørsmål må igangsettes snarlig og prioriteres .
Viidáseappot deattuha Sámediggi ahte bargu dáiguin áššiiguin ferte álggahuvvot fargga ja vuoruhuvvot .
Sametinget vil videre framheve at konsultasjonene har vært svært nyttige i arbeidet med å finne frem til et forslag som Sametinget kan gi sitt samtykke til .
Viidáseappot deattuha Sámediggi ahte ráđđádallamat leat leamaš ávkkálaččat dan barggus ahte hábmet dakkár evttohusa , maid Sámediggi sáhttá dohkkehit .
Debatten omkring Finnmarksloven har avdekket et meget stort informasjonsbehov både om selve loven og de forhold den springer ut fra .
Digaštallan Finnmárkkulága birra lea fuomášahttán stuorra diehtojuohkindárbbu sihke ieš lága birra ja maiddái daid dilálašvuođaid birra , mat leat vuolggahan lága .
Sametinget støtter i denne forbindelse justiskomiteens flertall som ber Regjeringen iverksette et hensiktsmessig informasjonsopplegg .
Sámediggi doarju dán oktavuođas Justiisalávdegotti eanetlogu , mii bivdá Ráđđehusa álggahit ulbmillaš diehtojuohkima .
Sametinget kan på denne bakgrunn gi sitt samtykke til at Justiskomiteens flertallsinnstilling fremmes for Stortinget slik den foreligger , og tilrår Stortinget å vedta innstillingen .
Dán vuođul sáhttá Sámediggi miehtat dasa ahte Justiisalávdegotti eanetlohkoevttohus ovddiduvvo Stuorradiggái dálá hámis , ja rávve Stuorradikki dohkkehit evttohusa .
Forslag 1 , representant Isak Mathis O. Hætta , Fri gruppe
Evttohus 1 , áirasis Isak Mathis O. Hætta , Friija joavku
Finnmarkseiendommen ledes av et styre på seks personer .
Finnmárkkuopmodaga jođiha stivra mas leat guhtta olbmo .
Finnmark fylkesting og Sametinget velger selv tre medlemmer med personlige varamedlemmer hver .
Finnmárkku fylkkadiggi ja Sámediggi válljejit ieža golbma lahtu peršovnnalaš várrelahtuiguin goabbáge .
Medlemmene og varamedlemmene skal være bosatt i Finnmark .
Lahtut ja várrelahtut galget ássat Finnmárkkus .
Både som medlemmer og som varamedlemmer skal begge organer velge både kvinner og menn .
Goappašat orgánat galgaba válljet lahttun ja várrelahttun sihke nissonolbmuid ja dievdduid .
Organet skal velge medlemmer og varamedlemmer samlet .
Orgána guovttos galgaba válljet lahtuid ja várrelahtuid ovtta ollái .
Ansatte i Finnmarkseiendommen , Finnmarkseiendommens revisor og medlemmer og varamedlemmer i kontrollkomiteen kan ikke velges som styremedlemmer eller varamedlemmer .
Finnmárkkuopmodaga bargit , Finnmárkkuopmodaga revisora ja bearráigeahččanlávdegotti lahtut ja várrelahtut eai sáhte válljejuvvot stivralahttun dahje várrelahttun .
Styremedlemmene og varamedlemmene oppnevnes for inntil fire år av gangen .
Stivralahtut ja várrelahtut nammaduvvojit gitta njealji jahkái háválassii .
Ingen kan være styremedlem i mer enn ti år i sammenheng .
Oktage ii sáhte leat stivralahttun eanet go logi jagi maŋŋálagaid .
Styremedlemmer og varamedlemmer kan avsettes av det organet som har oppnevnt vedkommende .
Dat orgána mii lea nammadan stivralahtuid ja várrelahtuid sáhttá lihccut daid .
Organet skal i så fall på nytt velge medlemmer og varamedlemmer samlet .
Orgána galgá dalle ođđasis válljet lahtuid ja várrelahtuid ovtta ollái .
Styremedlemmer og varamedlemmer har rett til å tre tilbake før tjenestetiden er ute dersom særlig grunn foreligger .
Stivralahtuin ja várrelahtuin lea vuoigatvuohta máhccat ruovttoluotta ovdal go bálvalusáigi lea nohkan jos dasa leat erenoamáš ákkat .
Styret og det organet som har oppnevnt vedkommende , skal gis rimelig forhåndsvarsel .
Stivrii ja dan orgánii mii lea nammadan guoskevačča , galgá dieđihit dan birra govttolaš áiggis ovdagihtii .
Fjerde ledd annet punktum gjelder tilsvarende .
Njealját lađđasa nubbi čuokkis gusto vástesaččat .
Styret velger selv en leder og en nestleder blant medlemmene .
Stivra vállje ieš jođiheaddji ja nubbijođiheaddji lahtuid gaskkas .
Dersom ingen oppnår flertall , fastsetter Finnmark fylkesting i oddetallsår og Sametinget i partallsår hvem av de seks medlemmene som skal være leder og nestleder .
Jos goabbáge ii oaččo eanetlogu , de mearrida Finnmárkku fylkkadiggi barahislohkojagiin ja Sámediggi fas bárralohkojagiin gii dan guđa lahttu gaskkas galgá leat jođiheaddji ja nubbijođiheaddji .
§ 10 Saker om endret bruk av utmark og avhendelse av fast eiendom m.m. .
§ 10 Áššit meahccegeavaheami rievdadeami birra ja gittaopmodaga luobaheapmi
I saker om endret bruk av utmark skal Finnmarkseiendommen vurdere hvilken betydning endringen vil ha for samisk kultur , reindrift , utmarksbruk , næringsutøvelse og samfunnsliv .
Áššiin meahccegeavaheami rievdadeami hárrái galgá Finnmárkkuopmodat árvvoštallat makkár mearkkašupmi rievdadusas lea sámi kultuvrii , boazodollui , meahccegeavaheapmái , ealáhusbargui ja servodateallimii .
Sametingets retningslinjer etter § 4 skal legges til grunn ved vurderingen av samiske interesser etter første punktum .
Sámedikki njuolggadusat § 4 mielde galget biddjojuvvot vuođđun sámi beroštumiid árvvoštallamii vuosttaš čuoggá mielde .
Vedtak om endret bruk av utmark krever tilslutning fra minst fire styremedlemmer dersom hele mindretallet begrunner sitt standpunkt i hensynet til samisk kultur , reindrift , utmarksbruk , næringsutøvelse og samfunnsliv vurdert på bakgrunn av Sametingets retningslinjer .
Mearrádus meahccegeavaheami rievdadeami hárrái gáibida ahte unnimusat njeallje stivralahtu guorrasit dasa jos olles unnitlohku vuođusta iežas oainnu sámi kultuvrra , boazodoalu , meahccegeavaheami , ealáhusbarggu ja servodateallima destii árvvoštallojuvvon Sámedikki njuolggadusaid vuođul .
Dersom flertallet ikke utgjør flere enn fire , kan et samlet mindretall i løpet av styremøtet kreve at saken forelegges for Sametinget .
Jos eanetlogus eai leat eambbo go njealjis , de sáhttá čoahkis unnitlohku stivračoahkkima áigge gáibidit ahte ášši ovddiduvvo Sámediggái .
Dersom Sametinget ikke godtar flertallets vedtak eller unnlater å behandle saken innen rimelig tid , kan et samlet flertall i styret kreve at Finnmarkseiendommen forelegger saken for Kongen , som avgjør om vedtaket skal godkjennes .
Jos Sámediggi ii dohkket eanetlogu mearrádusa dahje ii beroš meannudit ášši govttolaš áiggis , de sáhttá čoahkis eanetlohku stivrras gáibidit ahte Finnmárkkuopmodat ovddida ášši Gonagassii , mii mearrida galgá go mearrádus dohkkehuvvot .
Godkjennelse av vedtaket har virkning som styrevedtak .
Mearrádusa dohkkeheapmi váikkuha nugo stivramearrádus .
Dersom et forslag om endret bruk av utmark som enten bare gjelder Karasjok , Kautokeino , Nesseby , Porsanger og Tana kommuner eller bare gjelder resten av Finnmark , får tilslutning fra tre og bare tre styremedlemmer , kan tre styremedlemmer samlet kreve at saken behandles en gang til .
Jos evttohusa meahccegeavaheami rievdadeami hárrái mii guoská juogo dušše Kárášjoga , Guovdageainnu , Unjárgga , Porgáŋggu ja Deanu gielddaide dahje dušše loahppa Finnmárkui , dorjot golbma ja dušše golbma stivralahtu , de sáhttet golbma stivralahtu čoahkis gáibidit ahte ášši meannuduvvo oktii vel .
Ved denne behandlingen deltar ikke det siste styremedlemmet valgt av Finnmark fylkesting dersom saken gjelder endret bruk av utmark i Karasjok , Kautokeino , Nesseby , Porsanger eller Tana kommuner .
Dán meannudeapmái ii searvva maŋimuš stivralahttu maid Finnmárkku fylkkadiggi lea válljen jos ášši guoská meahccegeavahusa rievdadeapmái Kárášjoga , Guovdageainnu , Unjárgga , Porsáŋggu dahje Deanu gielddain .
Gjelder saken endret bruk av utmark i resten av Finnmark , deltar ikke det siste styremedlemmet valgt av Sametinget .
Jos ášši guoská meahccegeavaheami rievdadeapmái eará osiide Finnmárkkus , de ii searvva maŋimuš stivralahttu maid Sámediggi lea válljen , meannudeapmái .
Saken avgjøres med alminnelig flertall .
Ášši mearriduvvo dábálaš eanetloguin .
Annet ledd tredje og fjerde punktum gjelder tilsvarende .
Nuppi lađđasa goalmmát ja njealját čuokkis gusto vástesaččat .
Annet og tredje ledd gjelder tilsvarende for bemyndigelse av ansatte og andre til å treffe beslutning om endret bruk av utmark .
Nubbi ja goalmmát lađas gusto vástesaččat bargiid ja earáid fápmudeapmái dahkat mearrádusa meahccegeavaheami rievdadeami birra .
Første til fjerde ledd gjelder tilsvarende for saker om avhendelse og bortleie av utmark eller rettigheter i utmark .
Vuosttaš gitta njealját lađas gusto vástesaččat áššiide meahci luobaheami ja láigoheami ektui dahje vuoigatvuođaid ektui meahcis .
Bestemmelsene i paragrafen her gjelder ikke for saker etter kapittel 3 .
Mearrádusat dán paragráfas eai gusto áššiide goalmmát kapihttala mielde .
Vedtak om avhendelse av fast eiendom som er truffet med tilslutning fra mindre enn fire styremedlemmer , må godkjennes av Sametinget og Finnmark fylkesting .
Mearrádus gitta opmodaga luobaheami birra maid unnit go njeallje stivralahtu leat dorjon , fertejit Sámediggi ja Finnmárkku fylkkadiggi dohkkehit .
Første punktum gjelder ikke for avhendelse av eiendommer som er fradelt ved offentlig delingsforretning og som er utlagt til byggeområde i planer etter plan- og bygningsloven , eller fradelte tomter som er bebygd .
Vuosttaš čuokkis ii gusto dakkár opmodaga luobaheapmái mii lea sirrejuvvon almmolaš juohkingávppi bokte ja mii lea biddjojuvvon huksenguvlui plánain plána- ja huksenlága mielde , dahje sirrejuvvon huksejuvvon dutkasajiin .
Forslag 2 , representant Isak Mathis O. Hætta , Fri gruppe
Evttohus 2 , áirasis Isak Mathis O. Hætta , Friija joavku
Her vil man nevne en noen deler som er meget viktig for den samiske befolkningen :
Dás namuhit muhtun osiid mat leat hui deaŧalaččat sámi álbmogii :
Rypejakt .
Rievssatbivdu .
Rypefangsten ble omsatt gjennom lokale oppkjøpere , på markeder eller solgt til Finland / Sverige .
Rievssatsálaš vuvdojuvvui báikkálaš oastiide , márkaniin dahje vuvdojuvvui Supmii / Ruŧŧii .
Dette skjedde blant annet i Kautokeino .
Nu dahkkojuvvui earret eará Guovdageainnus .
Fra Kautokeino gikk det i gode rypeår mye ryper til Bossekop markedet .
Guovdageainnus manne buriin rievssatjagiin ollu rievssahat Bossegohpi márkaniidda .
Det fortelles blant annet fra Porsanger at før siste krig var det normalt mer å tjene på rypefangst enn på nødsarbeid i vegvesenet .
Porsáŋggus muitaluvvo earret eará ahte ovdal maŋimuš soađi sáhtii dábálaččat dinet eanet rievssatsállašiin go heahtebarggus geaidnodoaimmahagas .
Omfanget av snarefangsten har gått tilbake og den betyr mindre som næring , men i enkelte bygder og for enkelte personer betyr den mye .
Rievssatsállašat leat vátnon , ja dat mearkkaša unnit ealáhussan , muhto muhtun giliide ja ovttaskas olbmuide dat mearkkaša ollu .
I Kautokeino , Karasjok , Porsanger , Tana og Nesseby er det en del som har jakt / fangst som binæring kombinert med andre utmarksnæringer .
Guovdageainnus , Kárášjogas , Porsáŋggus , Deanus ja Unjárggas lea muhtun olbmuin bivdu / meahcásteapmi oalgeealáhussan lotnolagaid eará meahcceealáhusaiguin .
Av naturlige grunner kan jakt / fangst vanskelig være eneyrke , men kombinert med annet arbeid er det viktig .
Lunddolaš ákkaid geažil ii sáhte bivdu / meahcásteapmi doaibmat oktoámmáhin , muhto buohtalagaid eará bargguin dat lea deaŧalaš .
Av undersøkelser i Kautokeino og Porsanger i 1976/77 går det blant annet 80 % av fastboende drev jakt / fangst .
Iskkadeamit Guovdageainnus ja Porsáŋggus 1976-1977:s čájehit earret eará ahte 80% dálolaččain bivde / meahcástedje .
For Porsanger var de sammen prosenttallene 60 % .
Porsáŋggus ledje dat seamma proseantalogut 60% .
Av reindriftssamene i Kautokeino drev 20 % fangst / jakt .
Boazosápmelaččaid gaskkas Guovdageainnus bivde / meahcástedje 20% .
Av folk i industri og handverk drev 27 % fangst / jakt i Kautokeino .
Industriija olbmuid ja giehtaduojáriid gaskkas Guovdageainnus bivde / meahcástedje 27% .
De samme tall for Porsanger var 13 % og 10 % .
Seamma logut Porsáŋggus ledje 13% ja 10% .
De i Kautokeino som drev samisk husflid som hovednæring , hadde også høy andel av fangst , 40 % og jakt 60 % .
Sis , Guovdageainnus geain sámi duodji lei váldoealáhussan , lei maiddái hui ollu , 40% bivdu ja 60% meahcásteapmi .
Lokalbefolkningens rettsoppfatning på dette felt er at de som har drevet med fangsten har utnytta en naturlig del av næringsgrunnlaget i bygdene .
Báikegottiid olbmuid riekteáddejupmi dán suorggis lea ahte sii geat meahcástedje leat geavahan lunddolaš oasi ealáhusvuođus giliin .
Fangstområdene har vært utnytta av bygdefolk gjennom årtier uten at folk utenfra har blanda seg opp i det .
Bivdoguovlluid leat giliolbmot geavahan logematjagiid čađa almmá ahte olggobeale olbmot leat seaguhan iežaset dasa .
De har hatt sine uskrevne regler når det gjelder forvaltning av denne ressursen og fordeling av områdene .
Sis leat leamaš sin čálekeahtes njuolggadusat go guoská dán resurssa hálddašeapmái ja guovlluid juogadeapmái .
Før utbyggingen av vegnettet i 1950- og 60-åra gjorde det mulig for folk utenfra å komme lett til rypeområdene , har lokalbefolkningen stort sett hatt denne ressursen for seg selv .
Geaidnofierpmádaga huksen 1950 ja 1960 jagiin dagai olggobeale olbmuide álkin boahtit rievssatbivdoguovlluide , de leat báikegotti olbmot ávkkástallan eanaš ieža dainna resurssain .
Jamt over ser de på jegere utenfra som inntrengere på deres områder .
Miehtá adnojuvvojit olggobeale bivdit bahkkejeaddjin sin guovlluide .
Innlandsfiske i Kautokeino drev de fleste husstander med fiske i første halvdel av dette århundret .
Guolástus Vuosttaš oasis dán čuohtejagis lei eanaš dállodoaluin Guovdageainnus sáivačáhcebivdu .
Det hang garn og not ved alle hus i bygda .
Gili buot viesuid luhtte heaŋgájedje fierpmit ja nuohtit .
Den ble helst tatt med not på sommeren .
Geassit nuhttojuvvui ovddemusat .
Redskap og utstyr ble frakta til vannet på vårvinteren .
Reaiddut ja bivdoneavvut fievrriduvvojedje jávrre lusa giđđageasi .
Fisken ble salta og lagra i gammer eller palsmyrer ( myrer med tele hele året ) , til den kunne fraktes hjem på vinterføre .
Guolit sáltejuvvojedje ja vurkkojuvvojedje gođiin dahje balsajekkiin ( jeakkit main lea girsi birra jagi ) , dassážii go dan sáhtte fievrridit ruoktot dálvesiivvu áigge .
Noen fortsatte fisket utover høsten og vinteren , med garn under isen .
Muhtumat jotke bivdduin čakčat ja dálvit , firpmiiguin jieŋa vuolde .
Traktoren , terrengsykkelen og snøscooteren har nå overtatt reinens rolle som transportmiddel til og fra fiskevannene for de fastboende .
Dálolaččat leat álgán geavahit traktora , njealjejuvllaga ja muohtaskohtera herggiid sajis fievrridanreaidun guollečáziid lusa ja fas ruovttoluotta .
Det ble brukt mye fisk til mat .
Guolli lei ollu biepmun .
Men mange solgte fisken .
Muhto ollugat vuvde guliid .
Han fraktet vanligvis fisken videre til Karesuando ( Sverige ) og solgte den der .
Son fievrridii dábálaččat guliid viidáset Gárasavvonii Ruoŧa beallái ja vuvddii daid doppe .
Mange i Kautokeino solgte og salt sik til Finland .
Ollugat Guovdageainnus vuvde maiddái sáltečuovžžaid Supmii .
Det ser altså ut som om mesteparten av fisken ble eksportert til nabolandene .
Orru čájeheamen nu ahte eanaš oassi guliin fievrriduvvui ránnjáriikkaide .
For å holde en god bestand av fisk , var det nødvendig med kultivering av vannene .
Go galggai bisuhit buori guollenáli , lei dárbu dikšut jávrriid .
Blant annet var det vanlig med :
Earret eará lei dábálaš :
- Alternativ bruk : Når fiskebestanden i et vann gikk tilbake , fikk det hvile noen år til bestanden hadde tatt seg opp
- Molssaeaktosaš geavaheapmi : Dalle go guollenálli jávrris fuotnánii , de dan ii galgan bivdit máŋgga jahkái dassážii go nálli lei buorránan
- Fiske med not : Denne form for kultivering anses meget viktig av informantene
- Nuohttun : Muitaleaddjiid mielas lei dán lágan dikšun hirbmat deaŧalaš
- Opprensking av utløp : Dette ble gjennomført i en viss grad , og på de betingelser at familien ) ( e var alene om å bruke vannene
- Oivožiid buhtisteapmi : Dát čađahuvvui dihto muddui , ja daid eavttuiguin ahte bearaš / bearrašat okto ledje geavaheamen jávrriid
- Oppdemming : Om våren ble utløpet i vann som hadde for stor bestand av abbor og gjedde , sperret , og det ble skapt nye gyteplasser .
- Báddadeapmi : Giđđat giddejuvvui oaivvuš dain jávrriin gos ledje menddo ollu vuskkonat ja hávggat , ja nu dahkkojuvvojedje ođđa gođđansajit .
Når fisken hadde gytt ( i siv på grunt vann ) , ble vannstanden senka og rogna kom på tørt land og ble ødelagt
Go guolli lei gođđan rávrraid gaskka coahkásis , de coahkudedje jávrri ja meađđemat gárte goikásii ja billašuvve
- Utsetting av fisk og yngel
- Guliid ja veajehiid gilvin
Disse formene for kultivering drives , etter der som er kjent , lite i dag .
Dákkár dikšun lea dál geahppánan , dađi mielde go mii diehtit .
Det ser ut som om familiene har hatt sine spesielle vann der de fisket , og de så på vannene som sine ressursområder .
Orru čájeheamen ahte bearrašiin ledje sin iežaset jávrrit gos bivde , ja sii atne dáid jávrriid iežaset valljodahkan .
Flere i Kautokeino forteller at de hadde sine vann og at det var klare grenser til naboen .
Ollugat Guovdageainnus muitalit ahte sis ledje iežaset jávrrit ja ránnjá ektui ledje čielga rájit .
Men det er også eksempel på at vann som ligger langt borte , blir sett på som fiskevann for en bestemt familie .
Muhto leat maiddái ovdamearkkat dasa ahte jávrrit mat leat guhkkin eret , adnojuvvojit gullat dihto bearrašii .
Etter siste krig gikk fisket tilbake i Kautokeino .
Maŋŋá maŋimuš soađi nohkagođii bivdu Guovdageainnus .
Det er satt i gang kultiveringstiltak for å bedre fiskebestanden i en del overbefolka vann .
Soames jávrriin main leat menddo ollu smávva guolit , leat álggahuvvon dikšundoaibmabijut buoridan dihte guollenáli .
Samtidig arbeides det med å ordne avsetningen av abbor og gjedde som det er mye av .
Seammás geahččaluvvo buoridit vuskkon- ja hávgavuovdima go leat ollut vuskkonat ja hávggat .
I Kautokeino var det tidligere ingen som hadde noen form for forpaktning av fiskevann .
Ovdal ii láven oktage mainna ge lágiin lihttoláigohit jávrriid Guovdageainnus .
Det var deres bruksområder som de utnyttet i næringsøyemed .
Dat ledje sin geavahanguovllut maid sii geavahedje ealáhusulbmiliidda .
Det var de lokale uskrevne lover som gjaldt for bruken .
Geavaheapmái gustojedje báikkálaš čálekeahtes lágat .
I tillegg til næringsfiske drives det i dag et utstrakt fritidsfiske i Kautokeino .
Lassin ealáhusbivdui lea Guovdageainnus dál hui ollu lustabivdu .
Snøscooteren har kommet til å prege isfisket på våren .
Muohtaskohterat lávejit boahtit jávrriide giđđat .
Da er røyevannene særlig gjæve .
Dalle leat rávdojávrrit erenoamáš bivnnugat .
For en stor del av folket i Kautokeino gir fisket et tilskudd til husholdningen .
Ollu olbmuide Guovdageainnus lea guolli deaŧalaš borramušlassi dállodoalus .
Også i Karasjok har innlandsfisket hatt betydning .
Maiddái Kárášjogas lea sáivačáhcebivdu leamaš deaŧalaš .
Her har rettstilstandene vært de samme som i Kautokeino , og enkelte familier har hatt bruksretter til bestemte vann .
Doppe leat leamaš riektedilit seammaláganat go Guovdageainnus , ja muhtun bearrašiin lea leamaš geavahanriekti dihto jávrriide .
Heller ikke her så folk på disse ressursene som noe som tilhørte staten ; det var deres bruksområde .
Eai doppe ge olbmot atnán dáid resurssaid gullat stáhtii , dat lei sin geavahanguovlu .
Det var bruken av områdene i næringsøyemed som hadde verdi for dem .
Guovlluid geavaheamis lei árvu ealáhusulbmiliid váste .
I Porsanger har innlandsfisket hatt stor betydning i første del av dette århundret .
Porsáŋggus lei sáivačáhcebivddus stuorra mearkkašupmi dán čuohtejagi álgobealis .
I Porsanger var det mange som drev med næringsfiske både på sommeren og vinteren .
Porsáŋggus lei ollugiin ealáhusbivdu sihke geassit ja dálvit .
I Porsanger har de enkelte bygdelag hatt sine naturlige områder når det gjelder fisket .
Porsáŋggus lea ovttaskas giliservviin leamaš sin lunddolaš guovllut go guoská guollebivdui .
Innenfor området har fisket stort sett vært fritt , men der det en som drev garnfiske i et vann , respekterte de ande det og trengte seg ikke innpå hans område .
Guovllu siskkobealde lea bivdu leamaš oalle guhkás friija , muhto sii guđet fierpmástalle jávrriin , gudnejahtte earáid dainna lágiin ahte eai bahkken dohko gos nubbi lei bivdimin .
I Porsanger drives også i dag mye innlandsfiske , men ikke i samme grad næringsfiske som tidligere .
Porsáŋggus lea maiddái dál ollu sáivačáhcebivdu , muhto ii nu ollu ealáhusbivdu go ovdal .
Snøscooteren er i dag mye brukt med isfiske på vårvinteren .
Muohtaskohter geavahuvvo dál ollu giđđatdálvvi jieŋa alde oaggumii .
Undersøkelser i kommunene i 1976/77 viser at en stor del av befolkningen i kommunen bruker mye innlandsfisk til mat .
Iskkadeamit gielddain 1976-1977:s čájehit ahte stuorra oassi gieldda álbmogis geavaha ollu sáivačáhceguliid borramuššan .
En eldre informant i Vestertana forteller at i hans barndom og tidligere ble det mest fisket til husbehov .
Boarráset muitaleaddji Deanodagas muitala ahte su mánnávuođas ja ovdal bivdojuvvui eanaš dušše dállodoallodárbbuide .
Da var det ikke mulig å få solgt fisken .
Dalle ii johtán guolli vuovdimassii .
Men i 1928 fikk han og noen andre forbindelser til et firma i Oslo som tok all fisken de kunne sende .
Muhto 1928:s oaččui son ja muhtun earát oktavuođaid ovtta fitnodahkii Oslos mii osttii buot guliid maid sii sáhtte sáddet .
De hadde gode bomullsgarn som de nytta til garnfisk fra isen la seg i oktober og utover hele vinteren .
Sis ledje buorit bummolfierpmit maid geavahedje go jávrrit jikŋo golggotmánus ja miehtá dálvvi .
I bruksområdet sitt hadde de 51 vann som de utnyttet .
Geavahanguovllus ledje sis 51 jávrri maid sii geavahedje .
De fisket en tid i hvert vann .
Sii bivde muhtun áigge juohke jávrri .
Når fisket gikk ned i et vann , flyttet de til neste .
Go guolli vátnugođii ovtta jávrris , de fárrejedje sii nuppi jávrái .
De kom tilbake til alle vannene hvert år .
Sii bohte ruovttoluotta buot jávrriide juohke jagi .
Vannene hadde de kartlagt slik at de visste hvor fisken stod .
Jávrriid sii ledje kárten dainna lágiin ahte sii dihte gokko ledje guolit .
De fisket ikke på steder hvor gytefisken holdt seg .
Sii eai bivdán dakkár sajiin gos gođđanguolli lei .
Det var nødvendig å være minst to eller tre på laget når de drev med dette fisket .
Dán bivdui fertejedje searvat unnimusat guokte dahje golbma olbmo .
Fangsten fraktet de ned på skikjelke .
Sállašiid sii fievrridedje sabetgielkkáiguin .
I bruksområdet sitt hadde de flere gammer som de holdt til i .
Geavahanguovllus sis ledje máŋga goađi gos sii orostalle .
Dette fisket ble ofte kombinert med fangst av ryper .
Dát lei dávjá lotnolasbivdu rievssatbivdduin .
Fisken pakket de i kasser med skaresnø rundt og mellom lagene før de sendte den til Oslo .
Guliid sii báhkkejedje kássaide cuoŋomuohttaga gaskii ovdal go sáddejedje daid Osloi .
Kassene var dekkslast på hurtigruta .
Kássat sáddejuvvojedje fatnasiid mielde .
Informanten forteller at de hadde sitt område for seg selv og at andre drev i andre områder .
Muitaleaddji muitala ahte sis lei sin iežaset bivdoguovlu gos sii bivde ja earáin lei fas eará sajis .
De hadde ingen form for forpaktning på vannene .
Sii eai mainna ge lágiin láigohan jávrriid .
Å fiske til husbehov her var en bruk som hadde vært vanlig så langt tilbake folk mintes .
Guollebivdu dállodollui dáppe lei leamaš dábálaš nu guhkás áiggis maŋosguvlui go olbmot muitet .
Dette er et eksempel på hvordan innlandsfisket ble drevet for storstilt salg , men det vanligste var at en fisket til eget bruk og for litt salg / bytte der det var mulig .
Dát lea okta ovdamearka movt sáivačáhcebivdu doaimmai viidát vuovdima váste , muhto dábáleamos lei bivdit iežas atnui ja veaháš vuovdima / lonuheami váste doppe gos dat lei vejolaš .
Slik utnytting av fiskeressursene for salg skjedde i bygdelag der mulighetene lå til rette for det i første del av dette århundret .
Guolleresurssaiguin dáinna lágiin ávkkástallan vuovdima váste dáhpáhuvai giliservviid bokte gos ledje dasa vejolašvuođat dán čuohtejagi álgooasis .
På sommeren var nok fisket i innlandet mer tilfeldig i Vestertana .
Geassit lei guollebivdu siseatnamis eanet soaittáhagas Deanodagas .
En fisket det en hadde behov for .
Olbmot bivde dan maid dárbbašedje .
Når en var på bærtur eller på utmarksslått , fisken en med garn der det var mulig .
Go olbmot ledje murjemin dahje ládjemin niittuid , de fierpmástalle sii doppe gos lei vejolaš .
I dag drives og en del fiske i næringsøyemed i Vestertana , men for det meste på sommeren .
Dál lea Deanodagas ain muhtun muddui ealáhusbivdu , muhto eanaš geassit .
Folk sier at det i dag er vanskelig å drive næringsfiske .
Olbmot dadjet ahte dál lea váttis bargat ealáhusbivdduin .
En får omtrent ikke forpaktning på vann .
Jávrriid ii leat measta oppa vejolaš ge lihttoláigohit .
For å få godt utbytte av næringsfiske , er det nødvendig både å kjenne vannene og å ha kontroll med dem .
Jos galgá bures ávkkástallan ealáhusbivdduin de ferte sihke dovdat jávrriid ja daid bearráigeahččat .
Dersom andre skal fiske med garn i samme vann , skaper det problem .
Jos earát galget fierpmástallat seamma jávrris , de buktá dat váttisvuođaid .
Folk som ikke er kjent , setter lett garnene på feil plass og fisker opp gytefisken .
Olbmot geat eai dovdda jávrriid bidjet firpmiid boasttu sadjái ja bivdet gođđi guliid .
Den er av dårlig kvalitet , men nødvendig for rekrutteringen .
Das lea heajos kvalitehta , muhto lea dárbbašlaš šaddadeapmái .
Lokalbefolkningen i primærnæringene peker på at de faktisk er blitt fratatt sin gamle rett til å drive næringsfiske i sine gamle bruksområder og at folk utenfra utnytter vannene i områder som var deres fiskeområder tidligere .
Báikegottiid olbmot vuođđoealáhusain čujuhit ahte sis duođai lea váldojuvvon eret sin boares riekti bargat ealáhusbivdduin sin dološ geavahanguovlluin ja ahte olbmot olggobealde ávkkástallet jávrriiguin dain guovlluin mat ledje sin bivdoguovllut ovdal .
Det pekes og på at fiskebestanden er av dårligere kvalitet nå enn da de drev hardt næringsfiske .
Čujuhuvvo maiddái ahte guollenális lea fuonit kvalitehta dál go dalle go sii duođas barge ealáhusbivdduin .
I spesielle tilfeller er det i dag mulig å forpakte enerett til garnfiske i vann .
Erenoamáš oktavuođain lea dál vejolaš lihttoláigohit oktovuoigatvuođa fierpmástallat jávrriin .
Stangfiske er imidlertid fritt for alle også i vann som er forpaktet til næringsfiske .
Stággobivdu lea dattetge friija buohkaide maiddái dain jávrriin ge mat leat lihttoláigohuvvon ealáhusbivdui .
Fra Nesseby fortelles og om utstrakt innlandsfiske i vannene .
Unjárggas maid muitaluvvo viiddis sáivačáhcebivddu birra jávrriin .
Først på århundret fisket de med garn i vann som lå ved vinterbostedene litt inn i landet .
Vuosttamužžan jahkečuođis bivde sii firpmiiguin jávrriin mat ledje lahka dálvesajiid siskelis .
De hadde og gammer ved vann der de drev fiske .
Sis ledje maiddái goađit daid jávrriid luhtte gos sii bivde .
Her opplyses det at hver familie hadde sitt område , sine vann , som de utnyttet .
Dás muitaluvvo ahte juohke bearrašis lei sin iežaset guovlu , sin iežaset jávrrit maid sii geavahedje .
Disse gikk i arv og det var ingen andre som drev næringsfiske i disse vannene .
Dat ledje árbedávvirat ja dáin jávrriin ii bivdán oktage eará ealáhussan .
Dette systemet ser ut til å virket helt frem til siste krig .
Dát vuogádat orru doaibman gitta maŋimuš soađi rádjai .
Det var vanlig at de fleste i området gjorde det .
Dábálaš lei ahte eatnašat dán guovllus dahke dan .
Området ble sett på som deres ressursområde .
Guovlu adnojuvvui sin valljodatguovlun .
Etter at veien til Båtsfjord og hytteområdene ved Ordojavri kom , er de blitt fratatt denne mulighet .
Maŋŋá go geaidnu bođii Báhccavutnii ja bartaguovlluide Ordojávrri luhtte , masse sii dán vejolašvuođa .
Vassdraget er i dag forpaktet av en jeger- og fiskeforening fra nordsiden av halvøya , slik at Nessebyfolk er fratatt et av sine gamle ressursområder .
Čázádaga leat dál lihttoláigohan bivdiid- ja guolástansearvi davábealde njárgga , nu ahte Unjárgga olbmot leat massán ovtta sin dološ válljodatguovlluin .
I dag kan de bare drive fritidsfiske her på linje med alle andre .
Dál sáhttet sii dušše leat lustabivdin seamma dásis earáiguin .
Det sies at kommunegrensa her er lagt uten tanke på hvem som har utnyttet området .
Olbmot Báhccavuonas eai geavat meahccevalljodagaid seamma divdnadit go sámit Unjárggas dahke ovdalis áigge .
Befolkningen i Båtsfjord utnyttet ikke utmarksressursene på samme intense måten som samebefolkningen i Nesseby gjorde tidligere .
Dál lea diet Unjárgga olbmuide deaŧalaš valljodatguovlu šaddan áhpásmahttin- ja bartaguovlun njárgga davábeale olbmuide .
I dag er altså det som tidligere var et viktig ressursområde for Nessebyfolk , blitt til rekreasjons- og hytteområde for folk fra nordsiden av halvøya .
Muhto maiddái guovllut máttabealde Várjjatvuona , Galokguovlu , leat leamaš deaŧalaččat ja gieldda olbmot leat divdna geavahan guovllu guovllebivdui miehtá dán čuohte jagi .
Men også områder sør for Varangerfjorden , Galokområdet , har vært viktige og sterkt utnyttet til fiske gjennom hele dette århundret av folk fra kommunen .
Dalle go geaidnu ja barttat huksejuvvojedje ja šattai johtolat , de geavahišgohte olggobeale olbmot daid jávrriid mat ledje lagamusat geainnu .
Lokalbefolkningen er blitt tvunget lengre innover i landet for å fiske matfisk .
Báikegotti olbmot bággehalle guhkkelii siskelii bivdit borramušguoli .
Flere peker på at garnfiskeforbudet i 5 km-sonen langs sentrale veger , har vært med på å redusere muligheten for næringsfiske i vann nær bygda .
Ollugat čujuhit ahte fierbmebivdogielddus 5 km-ávádagas guovddáš geainnuid birrasiin , lea leamaš mielde fuotnudeamen ealáhusbivdovejolašvuođa jávrriin lahka gili .
Næringsfiske i vann var mest vanlig i fjord- og innlandsbygdene .
Ealáhusbivdu jávrriin lei dábáleamos vuotna- ja siseatnangiliin .
Fra Sørøya fortelles det at innlandsfiske ikke var vanlig .
Sállanis muitaluvvo ahte sáivačáhcebivdu ii lean dábálaš .
Men fisket var en fin avveksling fra det vanlige arbeidet , og dersom en fikk fisk , kom den godt med .
Muhto guollebivdu lei buorre molssaeaktu dábálaš barggus , ja jos godde guliid , de dat lei buorre .
Alle kunne fiske fritt på sin eiendom , og etter at de flytta fra stedene , ble det sagt .
Daddjojuvvui ahte buohkat sáhtte guolástit friija iežaset opmodagas , ja maŋŋá go fárrejedje eret báikkiin .
I kvalsund drev folk i første del av dette århundret litt innlandsfiske til husbehov .
Fálesnuoris bivde olbmot dán čuohtejagi álgooasis veaháš jávrriid dállodoallodárbbuide .
Noe næringsfiske av betydning ble ikke drevet på innlandsfisk .
Sáivačáhcebivdu ii lean movt ge deaŧalaš ealáhusbivdun .
Unntaket var noen familier i Repparfjorddalen .
Spiehkastahkan ledje soames bearraša Riehppovuonas .
Fisket i elver og vassdrag der det går laks , sjørøye og sjøørret , varierer mye .
Guollebivdu jogain ja čázádagain gos lea luossa , valas ja guvžá lea iešguđetlágan .
I de større lakseelvene har fisket i lang tid vært organisert på særmerkte områder .
Stuorát luossajogain lea guollebivdu guhkes áigge leamaš organiserejuvvon sierra guovlluide .
De viktigste her er Altaelva og Tanaelva .
Deaŧaleamosat dáin leat Álttájohka ja Deatnu .
Her har de som har jord og høster bestemte kvanta , spesielle rettigheter .
Dáppe leat sis geain leat eatnamat ja láddjejit dihto meari , erenoamáš vuoigatvuođat .
Befolkningsgrupper som ikke tilfredsstiller disse kravene , har nok også drevet en del fiske .
Olbmot geain eai leat dát vuoigatvuođat , lávejit maid bivdit veaháš .
De som mener å ha fulle rettigheter , har sett på dette som tjuvfiske .
Sii geat oaivvildit ahte sis leat ollislaš vuoigatvuođat , leat atnán dán lobihis bivdun .
De andre har på sin side ofte ment at de hadde de samme rettigheter til å fiske .
Earát bealisteaset oaivvildit dávjá ahte sis maid ledje dat seamma bivdovuoigatvuođat ovdal .
I 1984 ble det reist sak for domstolene om fisket i Tanaelva .
1984:s ovddiduvvui ášši duopmostuoluide Deanu guollebivddu birra .
Her har reineiere og en del andre som ikke tilfredsstiller vilkårene for de spesielle rettigheter , krevd samme rettigheter som de andre .
Dás leat boazodoallit ja muhtumat earát geain eai leat dát erenoamáš vuoigatvuođat , gáibidan seamma vuoigatvuođaid go earát .
Herredsretten har ved dom av 19. mars 1984 avvist dette kravet .
Gihligotteriekti lea njukčamánu 19. b. 1984 duomu bokte hilgon dán gáibádusa .
I en del andre mindre vassdrag der det går laks , sjørøye og sjøørret , har fisket vært utnyttet av lokalbefolkningen så lenge det har bodd folk ved dem .
Muhtun eará unnit čázádagain gos lea luossa , valas ja guvžá , leat guollebivdduin ávkkástallan báikegottiid olbmot nu guhká go olbmot leat ássan lahkosis .
Et eksempel er Repparfjordelva som allerede i begynnelsen av dette århundret var forpakta av en person fra Hammerfest .
Okta ovdamearka lea Riehppovuonjohka mas juo dán čuohtejagi álgogeahčen lei muhtun Hámmárfestta olmmoš lihttoláigoheaddjin .
Her har folk fra fjorden og dalen fra gammelt utnytta laksebestanden .
Dáppe leat vuona ja leagi olbmot juo dološ áiggi rájes ávkkastallan luossanáliin .
En eldre mann ( over 70 år ) forteller at han som gutt var med sin far på fiske opp i elva .
Boarráset dievdu ( badjel 70 jagi ) muitala ahte son láve leat áhčis mielde bivdimin johkaráigge bajás .
Fisken ble ofte tatt med garn i kulpene og frakta hjem med hest og vogn .
Guolli váldojuvvui dávjá firpmiiguin jorpmis ja dat fievrriduvvui ruoktot heasttain ja vovnnain .
Det var få som bodde i området og hadde mulighet til å fiske i elva .
Eai nu gallis ássan guovllus ii ge nu gallásis lean vejolašvuohta bivdit jogas .
Folk var nok klar over at elva var bortforpaktet og at lovverket forbød dem å fiske .
Olbmot dihte gal ahte johka lei lihttoláigohuvvon ja ahte láhka gilddii sin bivdimis .
Men det stred mot den gamle måten å utnytte ressursene på , og som samtidig var det nødvendig for å skaffe mat .
Dát ii dávistan dološ vuohkái movt ávkkástallat resurssaiguin , ja seammás lei dárbu háhkat biepmu .
Det ser i det hele ut som om de som bodde ved vassdragene , fisket laksen på den måten som var lettest .
Oppalohkái orru leamen nu ahte sii geat ásse čázadagaid lahkosis , bivde luosaid álkimus vuogi mielde .
Det var fiske for å skaffe mat , ikke sportsfiske .
Guollebivdu lei borramušháhkan , dat ii lean lustabivdu .
For elvene på Varangerhalvøya fortelles at det ble fisket på lignende måter .
Muitaluvvo ahte Várnjárgga jogain bivdojuvvui seamma lágiin .
Enkelte steder i samiske fjordstrøk hadde familiene som bodde ved mindre lakseelver , fordelt rettighetene til fiske i ulike kulper i elva mellom seg .
Muhtun báikkiin sámi vuotnaguovlluin ledje bearrašat mat ásse unnit luossajogaid lahka , bivdovuoigatvuođat sidjiide ledje juogaduvvon iešguđet jorpmiid gaskka jogas .
De anså da vedkommende fiskeområde som sitt .
Dieppe lágiin gulai sin mielas guoskevaš guovlu sidjiide .
Fra Karasjok fortelles om utstrakt samarbeid og delig av fangst med laksefisket med stengsel i elva .
Kárášjogas muitaluvvo luossabivddu birra jogas ahte lei viiddis ovttasbargu ja buođus goddojuvvon sálaš juogaduvvui .
Blant annet i Porsanger er det misnøye blant grunneierne ved lakseelver over at de ikke får fiske laks med garn i elvene .
Maŋŋá go gulahallanoktavuohta buorránii , rievddai dilli ja máŋgga luossajogas šattai eanet ja eanet lihttoláigoheapmi .
Som nettopp nevnt var Repparfjordelva tidlig bortforpaktet .
Nugo aiddo namuhuvvon , de lei Riehppovuonjohka árrat lihttoláigohuvvon .
I 1931 fikk Vest-Finnmark jeger- og fiskeforening forpaktning av elva .
1931:s oaččui Vest-Finnmark jeger- og fiskeforening lihttoláigohit joga .
Senere har de drevet kultivering og oppsyn i vassdraget .
Maŋŋá leat sii dikšon ja bearráigeahččan čázádaga .
Dette gjorde at de fleste slutta å fiske på den gamle måten .
Dát dagahii dan ahte eatnašat heite bivdimis boares vuogi mielde .
I dag er de blitt medlemmer i foreninga .
Dál leat sii lahttun dán searvvis .
Når en ser bort fra salg av turistkort ( korttidskort ) , er det bare medlemmer av foreninga som får kjøpe fiskekort .
Go eat váldde mielde turistakoarttaid vuovdima ( oanehisáigekoarttat ) , de besset dušše searvvi lahtut oastit guolástankoartta .
Skal bygdefolk fiske i elva , må de først bli medlem i fiskeforeninga .
Jos guovllu olbmot áigot bivdit jogas , de fertejit sii vuos šaddat guolástussearvvi lahttun .
I en del tilfeller har foreninger utenfra fått forpaktninger i vassdrag .
Muhtun oktavuođain lea searvi olggobealde lihttoláigohan čázádaga .
Dette har ofte skapt irritasjon i lokalbefolkningen .
Dát lea dávjá suhttadan báikegottiid olbmuid .
Det sies av enkelte at forpaktningene i mange tilfeller har tatt fra lokalbefolkningen den lokale ressursen , jfr. det som er nevnt fra Nesseby foran .
Muhtumat dadjet ahte lihttoláigoheapmi ollu oktavuođain lea váldán báikegottiid olbmuin eret báikkálaš resurssa , geahča dan mii lea namuhuvvon Unjárgga ektui ovdalis .
Før var det folk i bygda , de som bodde ved vassdraget , som utnytta ressursen .
Ovdal lei nu ahte gili olbmot , geat ásse čázádaga luhtte dat ávkkástalle resurssain .
Ved forpaktning er det ofte folk utenfra som utnytter ressursen .
Lihttoláigoheami oktavuođas lea dávjá nu ahte olggobeale olbmot dat ávkkástallet resurssain .
Samla sett var innlandsfisket i tidligere tider av større næringsmessig verdi enn i dag .
Ollislaččat go geahččá de lei sáivačáhcebivddus ovdalis áiggiid stuorát ealáhuslaš árvu go dál .
Det var ett av beina som bosettinga i fjord- og innlandsbygdene sto på .
Dat lei okta juolgi man alde vuotna- ja siseatnangiliid ássan čuoččui .
Det er vanskelig å tallfeste den næringsmessige verdien , men det er klart at det har hatt stor betydning .
Váttis lea loguide čatnat ealáhuslaš árvvu , muhto lea čielggas ahte das lea leamaš stuorra mearkkašupmi .
På mange måter virka innlandsfisket som en mulighet i reserve , var det annet arbeid eller avsetning for fisk fra sjøen , foretrakk en kanskje det framfor innlandsfisket .
Máŋgga láhkai doaimmai sáivačáhcebivdu vejolaš reservan , jos lei eará bargu dahje lei johtu mearraguliide , de geasuhii dat várra eanet go sáivačáhcebivdu .
Da pomorhandelen stoppa i 1914 , var nok innlandsfisket med på å hjelpe mange over kneika i åra etterpå .
Dalle go pomorgávpi nogai 1914:s , de lei sáivačáhcebivdu veahkeheamen ollugiid badjel váttisvuođaid jagiin maŋŋá .
Bæra var en viktig og nødvendig del av naturhusholdet .
Muorji lei deaŧalaš ja dárbbašlaš oassi luondduruovttudoalus .
Bær gav vitaminer .
Murjjiin oaččui vitamiinnaid .
Før århundreskiftet var det lite omsetning av bær .
Ovdal čuohtejagimolsuma eai lean muorjjit olus mielde gálvojođus .
Bæra blei for det meste brukt i den enkelte husholdning .
Muorjjit geavahuvvojedje eanaš ovttaskas ruovttudoalus .
Etter første verdenskrig rundt 1920 tok det til å bli marked for bær .
Maŋŋá vuosttas máilmmisoađi sullii 1920 stuorui muorjemárkkan .
Men det var vansker med å oppbevare bæra for salg på en tilfredsstillende måte .
Muhto váttis lei seailluhit murjjiid dohkálaččat vuovdima várás .
Fra Porsanger fortelles at oppkjøpere hadde kokere som de lånte ut .
Porsáŋggus muitaluvvo ahte ostiin ledje vuoššanlihtit maid sii luike .
Molter er den viktigste bærsorten i Finnmark .
Luomi lea deaŧaleamos muorji Finnmárkkus .
I gode år plukka folk det de trengte for eget bruk og det de kunne få avsetning for .
Buriin jagiin čogge olbmot dan maid sii dárbbašedje iežaset atnui ja nu ollu go sii nagodedje vuovdit .
Fra Nesseby fortelles det om store kontantinntekter i molteår .
Dalle sáhtii luomi buktit veaháš reaidaruđa , maid sii dárbbašedje .
Det var vanlig at en der rusta seg ut med hest og drog på moltetur til myrer som ligger litt inn i landet .
Davvi-Várjjagis muitaluvvo ahte olbmot muhtumin fitne luopmániid čoaggimin ovdal láju , vai besse oastit ládjobiergasiid .
For de som ikke hadde hest , var det å bære på ryggen .
Unjárggas muitaluvvo stuorra ruhtadietnasiid birra go lei luomejahki .
Etter siste krig har forholdene endra seg .
Jus ii lean heasta , de fertii nođiid gurput .
Avsetningen for molter er blitt bedre .
Maŋŋá maŋimus soađi lea dilli rievdan .
Mange steder deltar heile familien i plukkinga nå det er bærår .
Máŋgga sajis lea olles bearaš mielde lubmemin go lea luomejahki .
Molter er også i dag ei kjærkommen og god inntektskilde i bærår .
Maiddái dálge addá luomi buori dietnasa go lea luomejahki .
De fleste husholdninger plukker molter til eget bruk .
Eanaš ruovttudoalut lubmejit iežaset atnui .
Det er i første rekke personer fra primærnæringene som plukker for salg .
Lea vuosttažettiin vuođđoealáhusa olbmot geat lubmejit vuovdimassii .
Tidligere var hesten viktig for transporten til og fra moltemyrene .
Dál lea biila , tráktor ja meahccemohtorsihkkel boahtán sadjái .
I dag har bilen , traktoren og terrengmotorsykkelen overtatt oppgaven .
Nu gostet olbmot guhkkelebbui dakkár guovlluide , gosa ovdal eai beassan .
Dermed kan folk komme til mer fjerntliggende områder som tidligere ikke blei utnytta .
Ovdalgo geainnut bohte iige buohkain lean biila , de hálddašedje báikegotti olbmot ieža daid guovlluid .
Før vegene kom og bilen blei allemannseie , hadde lokalbefolkningen områdene for seg sjøl .
Orru leamen nu ahte báikegottiid luomi lei daid ássiid oktasašresursa .
Det ser ut som om molteressursene innenfor lokalsamfunnet har vært felles for de som bodde der .
Unjárggas muitaluvvo dattetge ahte báikegotti bearrašat ledje juogadan luomejekkiid gaskaneaset .
Fra Nesseby fortelles imidlertid at familiene i lokalsamfunnet hadde delt moltemyrene mellom seg .
Dan vuhtiiválde buohkat . Eará muorjjit maiguin ávkkástalle , ledje joŋat , sarrihat ja čáhppesmuorjjit .
Dette blei respektert av alle .
Erenoamážit joŋaid leat olbmot vuovdán .
Flere steder fortelles om salg til bybefolkningen .
Máŋgga sajis muitaluvvo ahte sii vuvde gávpotássiide .
Enkelte steder blei nok blåbær plukka for salg , men de har sin største betydning ved bruk i husholdningen .
Muhtun sajiin gal várra čogge sarrihiid vuovdimassii , muhto dat ledje deaŧalepmosat ruovttudoalus .
I enkelte områder har krekebær hatt ganske stor betydning .
Muhtun guovlluin leat čáhppesmuorjjit leamaš hui deaŧalaččat .
Den blei blant annet brukt som saft blanda med sur melk .
Dan máihlli seaguhedje earret eará loahppemielkái .
Tidligere blei sløke / kvann og samla og nytta i husholdningen .
Ovdal čogge ja geavahedje maiddái boskka ruovttudoalus .
Det fortelles blant annet at sløka blei duppa i tran og spist .
Muitaluvvo ahte earret eará butnjo boskka guollevuojas ja borre .
Det var vitaminholdig kost .
Dan biepmus lei ollu vitamiidna .
Undersøkelser i Kautokeino og Porsanger i 1976/77 viser at størstedelen av lokalbefolkningen utnytter bærressursene .
Iskamat Guovdageainnus ja Porsáŋggus jagiin 1976-1977 čájehit ahte eanaš báikegottiid olbmot ávkkástalle muorjeresurssaiguin .
Det er ingen grunn til å tru at forholdene i det øvrige Finnmark er forskjellig fra de to kommunene .
Iige leat sivva jáhkkit ahte dilli lei earalágan Finnmárkku eará gielddainge .
Omfanget av dette er meget begrenset .
Dát vejolašvuohta lea sakka ráddjejuvvon .
I første rekke har det skjedd for bygdelag ved indre riksveg i Karasjok og Kautokeino .
Vuosttažettiin dán vejolašvuođa leat gilisearvvit ožžon siskkit riikageainnu guora gaskal Kárášjoga ja Guovdadeainnu .
Lokalbefolkningen hevder over alt at med vegene og bilen som allemannseie , har folk utenfra tatt de bærressursene som ligger nærmest vegen / bygda .
Juohke sajis čuoččuhit báikkálaš olbmot ahte go geainnut leat boahtán ja buohkain lea biila , de leat vierroolbmot váldán daid murjjiid , mat leat lagamusat geainnu / gili .
Lokalbefolkningen er mange steder fortrengt til områder som ligger lengre borte .
Báikegottiid olbmot leat duvdojuvvon doaresbeallái .
Det pekes og på at det plukkes mye umoden bær og at det er uheldig .
Čujuhuvvo maiddái ahte čogget ollu čurrohiid , mii lea hui unohas .
Heile lokalbefolkningen ser på bærressursene som en naturlig del av næringsgrunnlaget for bygdene .
Olles báikegoddi atná muorjeresurssaid lunddolaš oassin giliid ealáhusvuđđosis .
Flere steder , blant annet i Porsanger og på Kvaløya , blir det pekt på belegget av rein fører til mindre bær .
Máŋgga sajis , earret eará Porsáŋggus ja Fálás , čujuhuvvo dasa ahte ollu bohccot vátnudit murjjiid .
Det er sannsynlig at bær blir trampa ned i områder der det er stor konsentrasjon av rein , særlig ved sperregjerder .
Jáhkehahtti lea ahte muorjjit dulbmojuvvojit doppe gos leat ollu bohccot , erenoamážit boazoáiddiid guoras .
3.4.12 Gammer / næringshytter
3.4.12 Goađit / ealáhusbarttat
Skulle utmarksressursene fisk , vilt og bær utnyttes , måtte en ha ly for vær og vind i fjellet .
Jus galggai sáhttit ávkkástallat meahcceriggodagaiguin nugo guliiguin , fuođđuiguin ja murjjiiguin , de dárbbašii suoji dálkki vuostá meahcis .
Før var gamma enerådende til slikt bruk .
Ovdal geavahuvvui measta dušše goahti dan várás .
De seineste år er næringshytter blitt mer vanlig .
Maŋimus jagiid leat ealáhusbarttat šaddan dábáleabbon .
I Sametingsplanen ber Sametinget og at hytter til næring og område tilhørlighet behandles på annen måte en fritidshytter .
Sámediggeplánas bivdá Sámediggi ahte ealáhusbarttat ja barttat , main lea guovllu gullevašvuohta , gieđahallajuvvojit earaláhkai go asttuáigebarttat .
Forslag 1 fra representant Isak Mathis O Hætta , Fri gruppe forkastet mot 2 stemmer
Evttohus 1 áirasis Isak Mathis O. Hætta , Friijja joavku hilgojuvvui 2 jienaid vuostá .
Forslag 2 fra representant Isak Mathis O Hætta Fri gruppe forkastet mot 1 stemme
Evttohus 2 áirasis Isak Mathis O. Hætta , Friijja joavku hilgojuvvui 1 jienaid vuostá .
Fellesforslaget fra Norske samers riksforbunds sametingsgruppe , Arbeiderpartiets sametingsgruppe , Senterpartiets sametingsgruppe , Samefolkets parti , Høyre og Kautokeino flyttsamelistas sametingsgruppe , Samenes Valgforbund , Sørsamelista og Samer bosatt i Sør-Norge , ble enstemmig vedtatt .
Oktasaš evttohus Norgga Sámiid Riikasearvvis , Bargiid bellodaga sámediggejoavkkus , Guovddášbellodaga sámediggejoavkkus , Sámeálbmotbellodagas , Olgešbellodagas ja Guovdageainnu johttisápmelaččaidlisttu sámediggejoavkkus , Sámiid Válgalihttus , Lullisámelisttus ja Sámit mat ásset Lulli-Norggas , mearriduvvui ovttajienalaččat .
Representant Isak Mathis O Hætta , Kautokeino fastboende liste , fremmet følgende protokolltilførsel :
Áirras Isak Mathis O Hætta , Guovdageainnu Dáloniid lista , ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa :
Kautokeino Fastboendes liste stemmer for loven , men er imot følgende i arbeidet med loven og loven .
Guovdageainnu Dáloniid listu jienasta lága beali , muhto lea vuostá čuovvovačča láhkabarggus :
4.4 Særlig om reindriften ; Reindriftens sentrale stilling som bærer av samisk kultur gjør det nødvendig å vie den spesiell oppmerksomhet i lovforslaget o.s.v. .
4.4 Erenoamážit boazodoalu birra ; Boazodoalu guovddáš sadji sámi kulturguoddin dagaha dárbbalažžan addit dasa erenoamáš fuomášumi láhkaevttohusas jna. .
Videre er det meget beklagelig at NSR .
Dasto lea hui šállošahtti go NSR .