pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tildeling av driftsenheter i 1978-79 var tildels tilfeldig , og i ettertid ble det umulig å få tildelt egen driftsenhet .
Doaluid juogadeapmi 1978-79 lei muhtun muddui soaittáhagas , ja maŋit áigái šattai áibbas veadjemeahttun oažžut sierra doalu .
Dette gikk spesielt ut over kvinner , ungdom og andre som ikke var klar over konsekvensene av å ikke eie egen driftsenhet .
Earenoamážit čuozai dat nissonolbmuide , nuoraide ja earáide geat eai diehtán makkár bohtosat ledje go ii lean sierra doallu .
Sametinget ber om at denne prosessen med øvre reintall stanses inntil Reindriftskomiteen og Landbruksdepartementets lovkommisjon har avgitt sin uttalelse .
Komitéa galgá maiddai geahčadit boazodoallodoahpaga , stuorimus boazologu juohke dollui ja reguleremiid boazodolliid ektui geat ožžot boarrásiid ruđa .
Forslag 2 , Nils Henrik Måsø , SPs sametingsgruppe
Eavttuhus 2 , Guovddášbellodaga Nils Henrik Måsø :
Tillegg : Ny 3. setning under kapittel « Reindriftens rettigheter »
Lasáhus . Ođđa 3. cealkka kapihttalis « Boazodoalu vuoigatvuođat » :
« Sametinget er spesielt urolig over forsvarets stadige utvidelser av skytefelt i reinbeiteområder , jfr. Mauken / Blåtind og Halkavarre . »
« Sámediggi vuorjašuvvá earenoamážit danne go suodjalus nu dávjá viiddida iežas báhčinguovlluid boazoguohtonguovlluin , vrd. Meavki-Blåtind ja Hálkavárri . »
Følgende forslag fra Samtingsrådet strykes :
Sámediggeráđi čuovvuvaš eavttuhus sihkkojuvvo :
« Sametinget mener at følgende forutsetninger må legge til grunn dersom « frivillig » utslakting i « tiltaksdistriktene » ikke blir gjennomført , og utslaktingskrav blir fastsatt i forskrift :
Sámedikki oainnu mielde ferte čuovvovaš eavttuid bidjat vuođđun jos « doaibmabidjoguovlluin » ii čađahuvvo « eaktudáhtolaš » njuovvan , ja njuovvangáibádus mearriduvvot láhkaásahusain :
øvre reintall pr. driftsenhet fastsettes , dvs at man får ned « toppene »
doaluid bajimuš lohku mearriduvvo , mii mearkkaša ahte dat fertejit geahpedit geain leat eanemus bohccot
hvis ikke det gir tilfredsstillende resultater , så må det foretas en prosentvis reduksjon . »
jos dat ii buvtte dohkálaš bohtosiid , de ferte proseanttalaš geahpedeapmi čađahuvvot .
Overnevnte avsnitt erstattes med følgende :
Bajábeali oasi sadjái biddjo čuovvovaš :
Dette kan oppnås ved å
Dán sáhttá joksat go
sikre god kommunikasjon mellom reindriftsaktører , kommuner og andre brukerinteresser i arealforvaltning
sihkkarastá buori gulahallama boazodolliid , gielddaid ja areálahálddašeami eará geavahusberoštumiid gaskka
utvikle en funksjonell distriktinndeling og driftsplaner for reindriften
ovddidit orohatjuohkima mii bures doaibmá ja doaibmaplánaid boazodollui
redusere reindriftens bruk av sperregjerder og barmarkskjøretøyer
geahpedit boazodoalu áiddiid geavaheami ja bievlavuojániid
fastsette maksimunstall for rein og antall driftsenheter , innen hvert reinbeitedisktrikt , tilpasset vinterbeitegrunnlaget »
buot boazoorohagain mearridit stuorimus boazologu ja doaluid logu , heivehuvvon dálveguohtumii
Forslag 3 , John Henrik Eira , NSRs sametingsgruppe
Eavttuhus 3 , NSR:a sámediggejoavkku John Henrik Eira :
Tillegg : som blir nytt 4. avsnitt
Lasáhus mii gártá ođđa 4. teakstaoassin .
Sametinget er fortsatt av den oppfatning at det tollbaserte importvernet , innenfor de rammer som Norges forpliktelser i henhold GATT / WTO-avtalen setter , skal praktiseres på en måte som sikrer reindriftsnæringen et rimelig vern mot konkurrerende import .
Sámediggi oaivvilda ain ahte importasuodjaleapmi maid duollu buktá , rámmaid siskkabealde maid Norgga geatnegasvuođat GATT / WTO-šiehtadusa mielde bidjet , galget čađahuvvot dakkár vuogi mielde mii sihkkarastá boazodollui govttolaš suodjaleami gilvaleaddji importa vuostá .
Av 38 representanter var 37 tilstede .
38 áirasis ledje 37 čoahkis .
Forslag 2 , første avsnitt ble enstemmig vedtatt
Eavttuhus 2 vuosttas oassi , mearriduvvui ovttajienalaččat .
2 . Resten av forslag 2 falt mot to stemmer .
Eavttuhus 2 nubbi oassi hilgojuvvui 2 jiena vuostá .
Forslag 1 , første avsnitt , ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 1 vuosttas oassi mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 1 , med tekst « hvis det blir nødvendig å redusere reintallet , må det foretas prosentvis reduksjon » falt mot tre stemmer .
Eavttuhus 1 teavsttain jus lea dárbu unnidit boazologu , de ferte dat dahkkot proseantageahpedeami mielde , hilgojuvvui 3 jiena vuostá .
Resten av forslag 1 ble enstemmig oversendt Sametingsrådet .
Eavttuhus 1 eará oasit , mearriduvvojedje sáddejuvvot Sámediggeráđđái .
Forslag 3 ble enstemmig vedtatt
Eavttuhus 3 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Sametingsrådets innstilling , unntatt vedtatte endringer , ble enstemmig vedtatt .
Sámediggeráđi árvalus earret mearriduvvon rievdadusaid , mearriduvvui ovttajienalaččat .
Ing-Lill Pavall , saksordfører
Ing-Lill Pavall , áššejođiheadddji
Per A. Bæhr Sven-Roald Nystø
Per A. Bæhr Sven-Roald Nystø
Per A. Bæhr ,
Per A. Bæhr
Roger Pedersen ( forretningsorden )
Roger Pedersen ( čoahkkinort . )
Ing-Lill Pavall ( forretningsorden )
Ing-Lill Pavall ( čoahkkinort . )
John Henrik Eira ( forretningsorden )
John Henrik Eira ( čoahkkinortnegii )
Per A. Bæhr ( til avstemmingen )
Per A. Bæhr ( jienasteapmái )
Sametinget er spesielt urolig over forsvarets stadige utvidelser av skytefelt i reinbeiteområder , jfr. Mauken / Blåtind og Halkavarre .
Sámediggi vuorjašuvvá earenoamážit danne go suodjalus nu dávjá viiddida iežas báhčinguovlluid boazoguohtonguovlluin , vrd. Meavki-Blåtind ja Hálkavárri .
Dette har sammenheng med at tilskuddsordningene , imotsetning til i jordbruket , er basert på kjøttproduksjon .
Sivvan dasa lea go doarjjaortnegiid vuođđun , erohussan eanadollui , lea biergobuvttadeapmi .
På denne bakgrunn ba tinget de ulike aktørene forut for neste års forhandlinger i fellesskap drøfte tiltak og politikk som ivaretar de hensyn som er nødvendig å ta i forbindelse med import .
Danne dáhtui diggi iešguđet beliid , ovdal boahtte jagi šiehtaddallamiid , ovttas guorahallat doaibmabijuid ja politihka mii gozihivččii beroštumiid maid lea dárbu gozihit importerema oktavuođas .
Avtalen mellom partene baserer seg på at distriktstyrene i tiltaksdistriktene fastsetter en plan for hvordan utslaktingen av simler skal gjennomføres , sluttprotokollen pkt 1. c ) og 1 a ) , men Sametinget forutsetter at vektene er sikre og offentlig godkjente .
Šiehtadusa beliid vuođđun lea ahte doaibmabidjoorohagaid orohatstivrrat mearridit mo áiggošedje áldduid njuovvat , loahppaprotokolla čuo. 1 c ) ja 1 a ) , muhto Sámediggi oaivvilda ahte veavttat fertejit leat sihkkarat ja dohkkehuvvon almmolaš vihkkenorgánain .
Saken avsluttet 1. juni 1999 kl. 19.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 01. b. dii. 19.00 .
Saken påbegynt 2. juni 1999 kl. 09.15 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 geassemánu 02. b. dii. 09.15 .
Utredningen « Organisering av Sametingets arbeid med språk- og opplæringssaker » , datert 15. juni 1998 ( sendt tidligere )
geassemánu 15. b. 1998 čielggadus « Sámedikki giella- ja oahpahusáššiid barggu organiseren » ( ovdal sáddejuvvon )
Høringsuttalelser fra :
gulaskuddancealkámušat :
Samisk språkråd gjennom følgeskriv datert 28.09.98
Sámi giellaráđi 28.09.98 čuovusčállosiin
Samisk utdanningsråd - møteprotokoll fra møte 15.09.98
Sámi oahpahusráđđi - 15.09.98 čoahkkima čoahkkingirji
Tillitsvalgt for Skolenes landsforbund ved Samisk utdanningsråd , datert 25.09.98 .
« Skolenes landsforbund » luohttámušolmmoš Sámi oahpahusráđis , 25.09.98
Samfunnsviternes fagforening , datert 26.09.98 .
« Samfunnsviternes fagforening » , 26.09.98
AF Sametinget , datert 14.09.98 .
AF Sámedikkis , 04.09.98
Sámegiela lávdegoddi , Suoma Sámediggi , datert 07.12.98 .
Sámegiela lávdegoddi Suoma Sámedikkis , 07.12.98
Kunngjøring av ny sak fra NSR i Sametingets plenumsmøte i september 1998 - « Sametingets arbeid med utdannings- og språksaker »
NSR:a dieđihan ođđa ášši Sámedikki dievasčoahkkimis 1998 čakčamánus - Sámedikki oahpahus- ja giellaáššid barggu organiseren
Sametinget finner det positivt at oppgaver og myndighet innen samisk opplæringssektor overføres til Sametinget .
Sámediggeráđi árvalus Sámediggái : Sámediggi atná buorrin go oahpahussuorgái gullevaš barggut ja váldi sirdojuvvojit Sámediggái .
Sametinget forutsetter at overføring av myndighet og oppgaver medfører at det følger med både økonomiske og personellmessige ressurser slik at Sametinget kan skjøtte sin oppgave på en fullgod måte .
Sámediggi bidjá eaktun ahte čuvvot sihke ekonomalaš resurssat ja bargit go barggut ja váldi sirdojuvvojit , vai Sámediggi beassá doaimmahit barggus buoremus lági mielde .
Samtidig gjøres nødvendige beregninger med hensyn økonomiske og personellmessige ressurser som bør følge med til Sametinget ved overføringen .
Seammás meroštuvvo man ollu ekonomalaš ja olmmošlaš resurssaid galggašedje čuovvut Sámediggái sirdimis .
Dersom de praktiske og økonomiske sider kan tilrettelegges på en tilfredsstillende måte , synes det å ligge til rette for overføring av oppgavene til Sametinget med virkning fra 1. januar 2000 .
Jos geavatlaš ja ekonomalaš bealit láhččojuvvojit dohkálaččat , de orošii heivemin ahte Sámediggi 2000 ođđajagimánu 1. b. rájes váldá badjelasas bargguid mat galget sirdojuvvot .
Sametinget viser til at administrasjonen til Samisk språkråd og sekretariatet til Samisk utdanningsråd i dag er lokalisert i hver sin bygning i Guovdageaidnu .
Sámediggi čujuha ahte Sámi giellaráđi hálddahus ja Sámi oahpahusráđi čállingoddi dál leat goabbat visttis Guovdageainnus .
Når Samisk utdanningsråds sekretariat legges inn under Sametingets myndighet , foretas en samlokalisering av dette sekretariatet med språkrådets administrasjon .
Go Sámi oahpahusráđi čállingoddi biddjo Sámedikki válddi vuollái , de biddjo dat oktii giellaráđi hálddahusain .
Dette vil være den løsning som gir en best mulig utnyttelse av de ressurser som foreligger .
Dá livččii dat čoavddus mainna buoremusat sáhtášii ávkin atnit resurssaid mat gávdnojit .
Samelovens språkregler forutsetter at det skal være et Samisk språkråd , og Sametinget er enig i at et faglig råd på språksektoren opprettholdes .
Sámelága giellanjuolggadusaid mielde galgá leat Sámi giellaráđđi , ja Sámediggi maid dáhttu bisuhit giellafágalaš ráđi .
Stortinget forutsetter at Samisk utdanningsråd legges ned som et statlig råd for departementet ved overføring av oppgaver til Sametinget på denne sektor .
Stuorradiggi bidjá eaktun ahte Sámi oahpahusráđđi loahpahuvvo departemeantta stáhtalaš ráđđin go dán suorggi áššit sirdojuvvojit Sámediggái .
Merknad 1 , Magnhild Mathisen , APs sametingsgruppe :
Mearkkašupmi 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Magnhild Mathisen :
Arbeiderpartiets sametingsgruppe støtter sametingsrådets prinsipper om samlokalisering av sekretariatene for Samisk utdanningsråd og Samisk språkråd .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku doarju Sámedikki prinsihpaid ahte bidjat ovtta vistái Sámi oahpahusráđi ja Sámi giellaráđi čállingottiid .
Det er viktig at de økonomiske ressursene som er øremerket utdanning blir brukt til dette formålet .
Lea dehálaš ahte ekonomalaš resurssat mat leat merkejuvvon oahpahussii geavahuvvojit dan ulbmilii .
Samiske tema og perspektiv må også få sin plass innenfor kulturskoletilbudet , som forøvrig er lovpålagt i dag .
Sámi fáttát ja perspektiiva galgá maiddái oažžut saji kulturskuvlafálaldagain , mii muđui dál lea láhkageatnegahtton .
Merknad 2 : NSRs sametingsgruppe v / Asbjørg Skåden
Mearkkašupmi 2 , NSR:a sámediggejoavkku Asbjørg Skåden :
Strakstiltak må bl.a. være å rydde av veien hindringer som blokkerer for opplæring på samisk i utenfor forvaltningsområdet .
Farggadoaibmabidjun galgá ea.ea. leat čorget eret hehttehusaid mat heađuštit oahpahusa sámegillii olggobealde doaibmaguovllu .
Merknad 3 : SVFs sametingsgruppe v / Roger Pedersen
Mearkkašupmi 3 , SVL sámediggejoavkku Roger Pedersen :
SVF er stort sett enig med rådets innstilling .
SVL doarju buori muddui ráđi árvalusa .
SVF mener at tiden ikke er moden for å legge ned Samisk utdanningsråd .
SVL oainnu mielde ii leat vuos áigi heaittihit Sámi oahpahusráđi .
Vi ønsker at dette rådet skal videreføres etter at Sametinget får overført disse oppgavene fra departementet .
Mii dáhttut joatkit dán ráđi maŋŋá go Sámediggái leat sirdon dát barggut departemeanttas .
Forslag 1 , representant Roger Pedersen , SVFs sametingsgruppe
Eavttuhus 1 , Sámi válgalihtu sámediggejoavkku Roger Pedersen :
Siste setning i rådets innstilling strykes .
Maŋimuš cealkka ráđi dieđáhusas sihkkojuvvo .
Ny siste setning :
Ođđa maŋimuš cealkka :
Sametinget vil videreføre Samisk utdanningsråd og vil oppnevne nye medlemmer fra 01.01.2000 .
Sámediggi dáhttu joatkit Sámi oahpahusráđi ja áigu nammadit ođđa miellahtuid 01.01.2000 rájes .
Forslag 2 , representant Amund Eriksen , Fri gruppe
Eavttuhus 2 , Friija joavkku Amund Eriksen :
Endringsforslag : Rådets innstilling
Rievdaduseavttuhus : Ráđi árvalus
Nest siste setning i 4. avsnitt strykes , og erstattes med : « Når Samisk utdanningsråd er kommet til rette i Sametingssystemet foretas en samlokalisering av Utdanningsrådets og Språkrådets sekretariater .
Nubbin maŋimuš cealkka njealját teakstaoasis sihkkojuvvo , ja sadjái biddjojuvvo : « Go Sámi oahpahusráđđi lea sajáiduvvan sámediggevuogádahkii , de galget oahpahusráđi ja giellaráđi čállingottit oktii lokaliserejuvvot . »
Av 37 representanter var 37 tilstede .
37 áirasis ledje 37 čoahkis .
Forslag 2 ble vedtatt mot 11 stemmer .
Eavttuhus 2 mearriduvvui 11 jiena vuostá .
Forslag 1 ble forkastet mot to stemmer .
Eavttuhus 1 hilgojuvvui 2 jiena vuostá .
Sametingsrådets innstilling , unntatt vedtatte endringer , ble enstemmig vedtatt .
Sámediggeráđi árvalus earret mearriduvvon rievdadusa , mearriduvvui ovttajienalaččat .
Ragnhild L. Nystad , saksordfører
Ragnhild L. Nystad , áššejođiheaddji
Nils Henrik Måsø Magnhild Mathisen
Nils Henrik Måsø
Amund Eriksen Magnhild Mathisen
Amund Eriksen Magnhild Mathisen
Roger Pedersen Sven-Roald Nystø
Roger Pedersen Sven-Roald Nystø
Magnhild Mathisen Klemet Erland Hætta
Magnhild Mathisen Klemet Erland Hætta
Sametinget finner det positivt at oppgaver og myndighet innen samisk opplæringssektor overføres til Sametinget .
Sámediggi atná buorrin go oahpahussuorgái gullevaš barggut ja váldi sirdojuvvojit Sámediggái .
Når Samisk Utdanningsråd er kommet til rette i sametingssystemet , foretas en samlokalisering av utdanningsrådets og språkrådets sekreteriater .
Go Sámi oahpahusráđđi lea sajáiduvvan sámediggevuogádahkii , de galget oahpahusráđi ja giellaráđi čállingottit oktii lokaliserejuvvot .
Saken avsluttet 2. juni 1999 kl. 11.25 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 02. b. dii. 11.25 .
Sak 20/99 NOU 1999:9 Til laks åt alla kan ingen gjera - Høring
Ášši 20/99 NAC 1999:9 Ii oktage sáhte buohkaid duhtadit - gulaskuddan
Saken påbegynt 2. juni 1999 kl. 11.25 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 geassemánu 02. b. dii. 11.25 .
Sametingets forslag til medlemmer i Utvalg for utredning av strategier og tiltak for bærekraftig forvaltning av de ville laksebestandene , av 13.06.1997
Sámedikki eavttuhus lahttun lávdegoddái mii galggai čielggadit strategiijaid ja doaibmabijuid vádjolusluossanáliid ceavci hálddašeapmái , 13.06.97
Miljøverndepartementets orientering om oppnevning av Utvalg for utredning av strategier og iltak for bærekraftig forvaltning av de ville laksebestandene , av 24.07.1997
Birasgáhttendepartemeantta čilgehus lávdegotti nammadeapmái mii galggai čielggadit strategiijaid ja doaibmabijuid vádjolusluossanáliid ceavci hálddašeapmái , 24.07.1997
NOU 1999:9 Til laks åt alle kan ingen gjæra ?
NAČ 1999:9 Til laks åt dalle kan ingen gjžra ?
Norsk sammendrag av sparrow-dommen fra Canadisk Høyesterett .
Canáda Alimusrievtti sparrowduomu Norgga čoahkkáigeassu
Høringsbrev av 25.03.99 fra Direktoratet for Naturforvaltning , Trondheim
25.03.99 gulaskuddanreive Luondduhálddašan Direktoráhtas Troandimis
Sametingsrådets innstilling overfor Sametinget :
Ovddiduvvon mearkkašumit ja evttohusat :
Sametinget ser svært positivt på det arbeidet og de prosessene som Miljøverndepartementet ved Villaks-utvalget , har satt igang for å bevare villaks-bestandene i Norge .
Sámediggi oaidná positiivalažžan dan barggu ja daid proseassaid maid Birasgáhttendepartemeanta Vádjolusluossalávdegotti bokte lea vuolggahan suodjalit vádjolusluossanáliid Norggas .
Sametinget ser dette arbeidet som svært viktig siden laksefiske i enkelte områder spiller en avgjørende rolle for opprettholdelse av samisk bosetning .
Sámediggi oaidná dán barggu hirbmat dehálažžan danne go luossabivddus muhtun guovlluin lea deaŧalaš mearkkašupmi sámi ássama bisuheapmái .
Dette gjelder både sjø og elvefiske .
Dát guoská sihke mearra- ja johkabivdui .
Sametinget er enig med Villaks-utvalget i at det straks må settes i gang forskningstiltak som gir nødvendig grunnlag for en økt kunnskapsbasert forvaltning av laksebestandene .
Sámediggi lea ovttaoaivilis Vádjolusluossalávdegottiin das ahte ferte johtilit bidjat johtui dutkandoaibmabijuid mat addet dárbbašlaš buoret máhtolašvuođa vuođu luossanáliid hálddašeapmái .
Særlig viktig er det at kunnskapsmengden angående laksens utvandring- , oppvekst- og gytevandringer i sjøen økes .
Erenoamáš dehálaš lea ahte máhtolašvuohta mii guoská luosa vánddardeapmái , ahtanuššamii ja gođđamii mearas buoriduvvo .
I tillegg må det avklares hvilken innvirkning stor / liten lodde- , sild- og silbestand ( tobis ) har for laksens vekst og overlevelsesevne i sjøen .
Dasa lassin ferte čilget makkár váikkuhus stuorra / uhca sákša , / lodda- sallit- ja tobisnáliin lea luosa ahtanuššamii ja birgenvejolašvuhtii mearas .
Sametinget er tilfreds med at Villaks-utvalget har brukt mye tid på diskusjon omkring emnet spredning av sykdommer og parasitter fra oppdrettsvirksomheten til villaksen .
Sámediggi lea duhtavaš go Vádjolusluossalávdegoddi lea geavahan ollu áiggi digaštallat fáttá ; dávddaid ja parasihtaid njoammun guollebiebmanrusttegiin vádjolusluosaide .
Fra et samisk ståsted vil det være en katastrofe om flere av vassdragene i samiske områder skulle bli infisert med farlige fiskesykdommer eller parasitter .
Otne diehtit hui uhccán makkár guhkesáigge váikkuhusat šaddet guoskevaš jogaide jos vádjolusluosat ja biebmanrusttegiin báhtaran luosat genehtalaččat seaguhuvvojit .
Ut fra en slik argumentasjon går også Sametinget inn for at kravene som stilles for å forhindre rømming av laks fra oppdrettsanlegg må skjerpes vesentlig .
Dáid ákkaid vuođul doarju Sámediggi ge dan ahte gáibádusat mat biddjojuvvojit luosaid báhtareami eastadeapmái guollebiebmanrusttegiin čavgejuvvojit dovdomassii .
Likeledes må ansvaret som påligger oppdretter om gjenfangst av rømt laks ( gjenfangstplikten ) ikke opphøre så lenge laksen kan lokaliseres som rømt oppdrettslaks .
Dasto ii galgga heaittihuvvot dat geatnegasvuohta mii guollebiebmanrusttega oamasteddjiin lea bivdit báhtaran luosaid jos sáhttá oaidnit ahte leat báhtaran bibmon luosat .
Det må tillegges oppdrettsnæringen å utvikle en type merking som gjør at man kan spore hvilket anlegg den rømte oppdrettslaks kommer fra .
Guollebiebman-ealáhusa ferte geatnegahttit ovddidit merkenvugiid man bokte sáhttá guorrat makkár rusttegis luosat leat báhtaran .
Merkingen må utformes slik at « sporingen » lar seg gjennomføre uavhengig av hvor lang tid det har gått siden rømningen skjedde .
Merkema ferte hábmet nu ahte sáhttá guorrat fuolakeahttá das man guhkes áigi lea mannan dan rájes go luosat leat báhtaran .
For å sikre overlevelse og vekst for villaksbestandene støtter Sametinget utvalgets forslag om å skjerme noen fjordsystemer og andre områder mot oppdrett eller andre aktiviteter , som kan skade eller hindre villaksens vekst og eksistens .
Sámediggi doarju lávdegotti eavttuhusa suodjalit muhtun vuotnavuogádagaid ja eará guovlluid biebmanrusttegiin dahje eará doaimmain mat sáhttet vaháguhttit dahje hehttet vádjolusluosaid ahtanuššama ja eallima , ja dainna lágiin sihkkarastit ahte vádjolusluossanálit bállejit eallit ja ahtanuššat .
Sametinget kan ikke se at forslaget om « oppdrettsfrie soner » for laks har den alvorlige næringsmessige virkninger som enkelte hevder .
Sámediggi ii sáhte oaidnit ahte « luossabieb-manrusttegiin friija sona » eavttuhusas livččii duohta ealáhuslaš váikkuhusat nugo muhtumat čuoččuhit .
Dette fordi at det i disse områdene lar seg gjøre å drive oppdrett på andre fiskearter og organismer .
Dáid guovlluide sáhtášii baicce cegget eará guliide ja organismmaide vuođđuduvvon guollebiebmanrusttegiid .
Det tenkes her på bl.a. arter som kveite , pigvar , steinbit , torsk , krabbe , kråkeboller , o.l. .
Dán oktavuođas jurddašit earret eará báldá , pigvar , stáinára , dorskki , reappá , gáranasbáhtiid j.d. guollenáliid birra .
Nyere forskning har gjort det mulig å drive oppdrett på alle disse artene , som i mange tilfeller også gir bedre lønnsomhet enn lakseoppdrett gir .
Ođđa dutkan lea dagahan dan ahte dál lea vejolaš bargat guollebiebmandoaimmaiguin buot dáid náliid vuođul mat maiddái ollu gerddiid leat eanet gánnáhahtti go luossabiebman .
Sametinget er uenig i den måten Villaks-utvalget verdsetter tradisjonelt samisk laksefiske på i sin økonomiske verdsetting og diskusjon .
Sámediggi ii leat ovttaoaivilis dasa movt Vádjolusluossalávdegoddi árvvoštallá árbevirolaš sámi luossabivddu ekonomalaš árvvoštallamis ja digaštallamis .
Dette kommer klart til synet når det gjelder sammenligning mellom dagens sportsfiske og tradisjonelt sjø og elvefiske ( NOU . 1999:9 s. 53-57 ) .
Dát boahtá čielgasit oidnosii NAČ:as 1999:9 s. 53 - 57 go otnáš lustabivdu buohtastuvvo árbevirolaš mearra- ja johkabivdduin .
Sametinget kan ikke på noen måter se at viktige elementer som har betydning for samisk bosetting og kultur er tilstrekkelig vektlagt .
Sámediggi ii sáhte movt ge oaidnit ahte dehálaš fáttát main lea mearkkašupmi sámi ássamii ja kultuvrii livččii dohkálaččat deattuhuvvon .
Sametinget er derfor skeptisk til at utvalget benytter en bedriftsøkonomisk modell for å beskrive den samfunnsøkonomisk betydning dagens laksefiske representerer .
Danin lea ge Sámedikki mielas eahpidahtti dat go lávdegoddi fitnodatekonomálaš málles čilge makkár servodatekonomálaš mearkkašupmi luossabivddus lea dál .
Sametinget har videre merket seg at Villaks-utvalget ikke har vist vilje til å benytte tidligere innsamlet materiale som omhandler samenes utnyttelse av laksebestanden .
Dasto bidjá Sámediggi merkii dan ahte Vádjolusluossalávdegoddi ii leat čájehan dáhtu geavahit daid ávdnasiid mat ovdal leat čohkkejuvvon dan birra movt sámit leat ávkašuvvan luossanáliiguin .
I denne sammenheng ville det vært naturlig å benytte kjente kilder og egne ekspert- eller arbeidsgrupper , som kunne beskrive samisk laksefiske og næringens husholdsmessige og økonomiske betydning for bevaring og utvikling av samisk kultur .
Dán oktavuođas livččii lean lunddolaš geavahit dovddus gálduid ja iežas ekspearta- dahje bargojoavkkuid , mat livčče sáhttán čilget sámi luossabivddu ja ealáhusa mearkkašumi dállodoalu dáfus ja ekonomalaččat sámi kultuvrra suodjaleapmái ja ovddideapmái .
Når dette mangler , er laksefiskets betydning for det samiske samfunn ikke godt nok synliggjort .
Go dát váilu , de ii leat luossabivddu mearkkašupmi sámi servodahkii doarvái bures oainnusin dahkkon .
Når det gjelder urfolksperspektivet i forhold til gjennomføring av det nødvendige reguleringstiltak viser Villaks-utvalget til hva som har skjedd i bl.a. Canada .
Dárbbašlaš regulerendoaibmabijuid čađaheami ektui eamiálbmotperspektiivva oktavuođas čujuha Vádjolusluossalávdegoddi dasa mii lea dáhpáhuvvan earret eará Kanadas .
I denne sammenheng hadde det vært naturlig å nevne hvordan Canadisk Høyesterett ved Sparrow-Dommen , behandlet urfolks rett til å nyttig gjøre seg sine nærressurser .
Dán oktavuođas livččii lean lunddolaš namuhit movt Kanada alimusriekti Sparrowduomu oktavuođas meannudii eamiálbmogiid vuoigatvuođaid ávkašuvvat sin iežaset lagašresurssaiguin .
For å ivareta urfolksperspektivet gjorde Canadisk Høyesterett følgende prioritering over hva som er viktig å bevare ved regulering :
Eamiálbmotperspektiivva suodjaleami dihtii prioriterii Kanada alimusriekti maid lea dehálaš suodjalit reguleremiid oktavuođas :
Bevaring av fiskeressursene
guolleresurssaid
Indiansk fiske
indiánaid bivddu
Ikke-indiansk kommersielt fiske
ii-indiánaid gávppálaš bivddu
Ikke-indiansk sportsfiske
ii-indiánaid lustabivddu
For tiden arbeides det med kartlegging av samisk rettsoppfatning og sedvanerettsutvikling når det gjelder utnyttelse av kystnære ressurser .
Dál bargojuvvo sámi riektiáddejumi ja dološvuoigatvuođa kártemiin mii guoská riddolagaš resurssaid geavaheapmái .
Vill-laksutvalget har ikke kommet inn på sammenhengen mellom samiske rettighetsspørsmål og de tiltak utvalget har vurdert .
Vádjolus-luossalávdegoddi ii leat guoskkahan sámi vuoigatvuođagažaldagaid ja daid doaibmabijuid gaskasaš oktavuođa maid lávdegoddi lea árvvoštallan .
Dette innebærer at samiske rettigheter og urfolksdimensjonen i forhold til fremtidig forvaltning på dette området først kan tas opp i sin fulle bredde når sedvaneprosjektet er fullført .
Dát mearkkaša dan ahte sámi vuoigatvuođaid ja eamiálbmotdimenšuvnna oktavuođa boahtteáiggi hálddašeamis dán suorggis ii sáhte meannudit ollislaččat ovdal go dološgeavahusprošeakta lea ollašuhtton .
Sametinget er kritisk til hvordan dagens forvaltning gjennomfører fragmenterte reguleringer innen sjølaksefiske , uten en overordnet og samlet målsetning .
Sámediggi cuiggoda dan go otnáš hálddašeapmi ollašuhttá reguleremiid bihtáid mielde mearraluossabivddus almmá bajit dási ja ollislaš mihttomeriid haga .
Disse reguleringsmekanismene innen laksefiske har over lang tid rammet samiske interesser svært hardt , og ført til at viktige samiske fiskerettigheter er fjernet .
Dáinna vugiin dahkkon reguleremat luossabivddus leat guhkes áigge badjel čuohcan sámi beroštumiide hirbmat garrasit ja dagahan ahte dehálaš sámi guolástusvuoigatvuođat leat manahuvvon .
Dette gjelder både innen redskapsbruk , fisketider og fiskeområder i sjø og elv .
Ná lea dáhpáhuvvan sihke bivdoneavvogeavaheami , bivdoáiggiid ja bivdoguovlluid oktavuođas mearas ja jogain .
Til tross for alle gjennomførte reguleringer har laksebestanden stadig blitt mindre , noe som indikerer at gjennomførte reguleringer ikke fungerer etter målsettingen .
Buot čađahuvvon reguleremiin beroškeahttá , lea luossanálli dađistaga geahppánan , mii čájeha ahte čađahuvvon reguleremat eai doaimma mihttomeari mielde .
Sametinget er videre betenkt over dagens reguleringsmetode , der man benytter en « bit for bit » regulering , som gjør at befolkningen mister sine historiske rettigheter til fiske .
Sámediggi lea dasto garra eahpádusas otnáš regulerenmálle geažil , go dát bihtáid mielde reguleren dagaha dan ahte álbmot massá historjálaš guolástusvuoigatvuođaidis .
Et eksempel i denne sammenheng er de innførte munnings-fredningene hvor folk mistet historiske fiskerettigheter uten at laksebestanden har vist tegn til å vokse .
Okta ovdamearka dás lea johkanjálbmeráfáiduhttimat man oktavuođas olbmot manahedje historjálaš guolástusrivttiid almmá dan haga ahte luosat dattetge leat laskan .
Sametinget understreker at summen av alle gjennomførte reguleringer gjør det svært vanskelig å gjennomføre et tradisjonelt laksefiske .
Sámediggi deattuha ahte buot čađahuvvon reguleremat oktiibuot dagahit dan ahte dál lea hirbmat váttis bargat árbevirolaš luossabivdduin .
Sametinget mener derfor at myndighetene straks må gå inn for å tilbakeføre historiske rettigheter i laksefiske til den samiske befolkningen .
Sámedikki oaivila mielde fertejit ge eiseválddit dallánaga bargagoahtit dan ala ahte luossabivddu historjálaš vuoigatvuođat addojuvvojit ruovttoluotta sámi álbmogii .
1997:4 Næringsgrunnlaget for samisk kultur ) er avklart og sluttbehandlet i Stortinget .
1997:4 Sámi kultuvra luondduvuođus ) lea čilgejuvvon ja loahpalaččat meannuduvvon Stuorradikkis .
Merknad 1 , APs sametingsgruppe v / Willy Ørnebakk :
Mearkkašupmi 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Willy Ørnebakk :
Arbeiderpartiets sametingsgruppe slutter seg til innstillingens positive omtale av arbeidet som er satt i gang for å bevare villaksen i Norge .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku guorrasa dasa go árvalusas positiivvalaččat celkojuvvo dan barggu birra mii lea álggahuvvon seailudit vádjolusluosaid Norggas .
Disse unntakene tas opp i det etterfølgende .
Dat spiehkastagat ovddiduvvojit čuovvovaččas .
Vedlagte fangststatistikker fra Statistisk Sentralbyrå viser et mer nyansert bilde .
Mielddusin biddjon Statistisk Sentralbyrå bivdostatistihkat addet dárkileabbo gova :
Landsgjennomsnittet for fangst i sjøen siste 10 år er ganske jevnt , mens det for elvefiske faktisk viser en jevn fangst de siste 30 år .
Riikagaskamearri bivddus mearas maŋimuš 10 jagis lea viehka dássái , go fas čájeha ahte johkabivdu lea leamaš dássái maŋimuš 30 jagi .
For Finnmark viser utviklingen i årene 90 – 98 for elv og sjø heller en stigning enn en reduksjon .
Čájeha ahte Finnmárkkus 90-98 jagiin bivdu mearas ja jogain ii leat lassánan iige geahppánan .
Å bruke fangststatistikk som fasit uten å ta hensyn til rømt oppdrettslaks og innførte redskapsreguleringer i tidsperioden blir lett usikkert .
Bivdostatistihka geavaheapmi fasihttan almmá vuhtii váldima haga báhtaran biebmanrusttetluosaid ja fievrriduvvon bivdoneavvoreguleremiid áigodagas , šaddá veaháš eahpesihkar .
Statistikken viser at Finnmark har meget livskraftige bestander .
Statistihkka čájeha ahte Finnmárkkus leat hirbmat nana nálit .
Derfor er det viktig å bruke føre-var prinsippet for å sikre disse bestandene også i fremtiden .
Danne lea ge dehálaš geavahit ovdagihtii várrugas prinsihpa vai dát nálit sihkkarastojuvvojit boahtteáiggis .
Det bør etbleres nasjonale laksevassdrag og fjorder , men omfanget av disse områdene må vurderes svært nøye .
Berrešii ásahit našuvnnalaš luossajogaid ja vuonaid , muhto dáid guovlluid viidodaga ferte árvvoštallat hirbmat dárkilit .
Det er også positivt at de elvene som ikke er kraftverksutbygd for fremtiden får et sterkere vern .
Lea maiddái positiivvalaš go jogat maidda eai leat huksejuvvon el-fápmorusttegat gáhttejuvvojit nannoseabbot boahtteáiggis .
Hvis det blir aktuelt å nedlegge eller flytte anlegg , som en følge av forslaget om nasjonale laksefjorder , skal staten yte full kompensasjon til eierne , og ny næringsvirksomhet må tilføres lokalsamfunn , f.eks i form av omstillingsmidler .
Jos šaddá dárbu heaittihit dahje sirdit rusttega , našuvnnalaš luossavuonaid eavttuhusa geažil , de galgá stáhta addit ollislaš buhtadusa eaiggádiidda , ja ođđa ealáhusdoaimmaid ferte fievrridit báikegottiide — ovdamearkka dihtii nuppástuhttinruđaid hámis .
Som kompensasjon for potensielt tapt sysselsetting gjennom innføring av lakseoppdrettsfrie soner , må kyst- og fjordbefolkningen få tilbake sine tradisjonelle fiskerettigheter før disse sonene innføres .
Buhtadussan vejolaš barggolašvuođa massimis luossabiebmanfriija sonaid fievrrideami geažil , fertejit riđđo- ja vuotnaolbmot oažžut ruovttoluotta sin árbevirolaš bivdovuoigatvuođaid ovdal go dát sonat ásahuvvojit .
Ved satsning på nye oppdrettsarter må det gis prioritet til de områdene som blir berørt av disse reguleringene .
Ođđa biebmonáliid áŋgiruššamiin ferte prioriteret daid guovlluid maidda dát reguleremat čuhcet .
Videre må miljøvernmyndighetene gis større myndighet vedrørende godkjenning av oppdrettsanlegg , og det må settes større fokus på behandling av slam / avfall som næringen produserer .
Dasto ferte birasgáhtteneiseválddiide addit stuorát válddi guollebiebmanrusttegiid dohkkeheami oktavuođas , ja ferte bidjat stuorát deattu daid bázahusaid gieđahallamii maid ealáhus buvttada .
Utvalget har hatt en sammensetning hvor kun 1 av medlemmene kommer fra Nord-Norge , og man har heller ikke avholdt møter med interesser fra de viktigste laksedistriktene i landet , eller med samiske organer .
Lávdegotti čoakkádus lea nu ahte dušše okta lahttu lea Davvi-Norggas eret , eai ge leat dollojuvvon čoahkkimat riikka deháleamos luossaguovlluid beroštumiiguin , eai ge sámi orgánaiguin .
Etter Arbeiderpartiets sametingsgruppes vurdering har utredningen for lite fokus på laksens betydning i samiske områder , og det gamle kravet om en egen utredning om laksens betydning for samisk kultur og samfunnsliv opprettholdes , og er blitt enda mer aktuelt .
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku árvvoštallama mielde lea čielggadusas menddo uhccán deattuhuvvon luosa mearkkašupmi sámi guovlluin , ja boares gáibádus sierra čielggadusa dáfus luosa mearkkašumi birra sámi kultuvrii ja servodateallimii doalahuvvo , ja lea šaddan ain eanet áigeguovdil .
En vesentlig mangel ved utredningen og det faglige grunnlagsarbeidet som er gjort , er at samisk økologisk tradisjon og tradisjonell kunnskap , i svært liten grad er tatt hensyn til .
Stuorra váilevašvuohta čielggadusas ja dan fágalaš vuođđobarggus mii lea dahkkon , lea dat go sámi ekologálaš árbevierru ja árbevirolaš máhtolašvuohta lea menddo uhccán vuhtii váldojuvvon .
Pkt 9.3.3. omhandler bl.a. rettet fiske .
Čuokkis 9.3.3 guoská earret eará rusttegiin báhtaran guliid bivdimii .
Det trekkes stadig frem den uheldige virkningen rømt oppdrettslaks som kommer opp i elvene har bl.a. på villaksens gyting ved ødelegging av befrukta egg .
Gessojuvvojit ovdan dađistaga makkár eahpeoiddolaš váikkuhusat báhtaran biebmanrusttetluosain mat bohtet jogaide leat , earret eará vádjolusluosaid gođđamiidda go meađđemat billistuvvojit .
Det bør , for å kompensere noe for de reguleringene som er gjennomført i sjøfisket , åpnes for at det i de perioder det ikke er villaks i fjordene kan tillates et utstrakt sjøfiske med alle tradisjonelle redskaper for å få tatt opp mest mulig oppdrettslaks før den går opp i elvene .
Berrešii , buhtadan dihtii muhtun ráji daid reguleremiid mat leat čađahuvvon mearrabivddus , vai dain áigodagain go eai leat vádjolusluosat vuonain , sáhttá rahpat viiddis lobi mearas bivdit buot árbevirolaš bivdoneavvuiguin vai sáhttá bivdit nu ollu go vejolaš daid biebmoluosaid ovdal go dat gorkŋejit jogaide .
I pkt 9.3.3. foreslås å innføre et nytt system for beskatningsreguleringer : Prognosebaserte kvoter .
- Čuoggás 9.3.3 eavttuhuvvo ahte fievrriduvvošii ođđa bivdoregulerenvuogádat : Árvvoštallamii vuođđuduvvon bivdoearit .
Utvalgets mindretall påpeker at en slik omlegging bør avventes for Finnmark på grunn av Samerettsutvalgets innstilling .
Lávdegotti uhccitlohku čujuha ahte dáinna nuppástuhttimiin berre Finnmárkku oktavuođas vuordit Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa geažil .
Samerettsutvalget skal arbeide videre med Troms og Nordland , og på denne bakgrunn , sammen med vedlagte fangststatistikker , bør denne omeleggingen avvises eller utsettes , eventuet gjennomføres som prøveprosjekt i sør eller sørvestlige deler av landet .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi galgá viidáseappot bargat Tromssain ja Norlánddain , ja dán vuođul , maiddái mielddusin biddjon bivdostatistihkaid vuođul , berre dát nuppástuhttin juogo hilgojuvvot dahje maŋiduvvot , vejolaččat dušše čađahuvvot geahččalanprošeaktan máddin dahje riikka máttaoarjeosiin .
Pkt 9.4.4. omhandler plan for modernisering og effektivisering av kompensasjons-tiltakene ved vassdragsregulering .
Čuoggás 9.4.4 lea sáhka Buhtadusdoaibmabijuid ođasmahttima ja beavttálmahttima plána birra čázádatreguleremiid oktavuođas .
At dette arbeidet gjennomgås og evalueres støttes fullt ut .
Doarjut ollásit dan ahte dát bargu geahčaduvvo ja evaluerejuvvo .
Forslaget i NOU 1999:9 om at de nasjonale laksevassdragene skal prioriteres støttes ikke .
Eat doarjjo dan eavttuhusa NAČ:as 1999:9 ahte našuvnnalaš luossajogat galget vuoruhuvvot .
Det må her settes inn maksimal innsats i alle fylker .
Buot fylkkain galgá dán oktavuođas áŋgiruššat eanemusat .
Det er en kjensgjerning at mange av de eldre reguleringene har veldig få vilkår knyttet til konsesjonen .
Duohtavuohta lea dat ahte ollu dain boarráseamos reguleremiin leat hirbmat uhccán eavttut konsešuvnna oktavuođas .
Pkt 9.8.3. omhandler predatorforvaltning .
Čuokkis 9.8.3 guoská predatorhálddašeapmái .
I tillegg til de nevnte arter , trekkes også lakseand stadig frem som en art som må tas med i betraktningen .
Lassin daid namuhuvvon náliide , de dađistaga gessojuvvo ovdan maiddái goalsi nállin maid ferte vuhtii váldit .
Det er nødvendig å understreke så sterkt som mulig predatorenes virkning på fiskebestandene , her spesielt laksebestanden .
Lea dárbu deattuhit nu nannosit go vejolaš predatora váikkuhusa guollenáliide - dás erenoamážit luossanállái .
Kombinasjonen av naturvernområder i elvemunningene og predatorbeskatning synes meget vanskelig å kombinere , og må vies stor oppmerksomhet .
Luonddugáhttenguovlluid johkanjálmmiin ja predatorabivddu orru hirbmat váttis buohtalastit , ja dasa ferte bidjat stuorra beroštumi .
Merknad 2 , SPs sametingsgruppe v / Nils Henrik Måsø :
Mearkkašupmi 2 , Guovddášbellodaga sámediggejoavkkus Nils Henrik Måsø :
Generelt :
Oppalaččat :
Villaksen representerer store verdier for arbeidsplasser , inntekter , trivsel og identitet .
Vádjolusluosas lea stuorra mearkkašupmi bargosajiide , dietnasii , loaktimii ja identitehtii .
Laksefisket er i tillegg en sentral del av det materielle grunnlaget for samisk kultur , bosetting og samfunnsliv .
Dasa lassin lea luossabivdu guovddáš oassi sámi kultuvrra , ássama ja servodateallima ávnnaslaš vuođus .
Derfor må lovverkets intensjon om å bevare og utvikle villakseressursen intensiveres .
Danne ferte ge lága áigumuša vádjolusluosa suodjaleami ja ovddideami hárrái beavttálmahttit .
Primært bør målet være å gjenskape mest mulig naturlige leveområder for laksen , med tallrike bestander som styrker de naturlige seleksjonsprosessene og overskudd av gytefisk .
Álgoálggus berre leat mihttomearrin háhkat fas luosaide luosa lunddolaš guovlluid valljis náliiguin mat nannejit lunddolaš válljenproseassaid ja gođđoguliid lassáneami .
Når dette ikke oppnås , så er Sp`s sametingsgruppe enig med utvalget at tapene må kompenseres .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku lea ovttaoaivilis lávdegottiin ahte jos dán ii leat vejolaš juksat , de ferte vahágiid buhtadit .
Situasjonen for villaksen synes imidlertid å være alvorlig i hele artens utbredelsesområde , selv om bestander lengst i nord synes å være mindre påvirket enn bestandene lenger sør .
Dilli vádjolusluosa ektui orru dattetge suorggahahtti olles dan guovllus gos dát nálli gávdno , vaikko váikkuhusat nállái orrot leamen uhcit davveleabbos go guhkkelis máddin .
Fangstatistikkene viser at laksefangstene i Norge er mer enn halvert i løpet av en ti-årsperiode .
Bivdostatistihkat čájehit ahte luossasállašat Norggas leat uhccon eanet go beliin logijagi áigodagas .
Selv om man innførte drivgarnsforbud i havet i 1989 og fredningsprinsippet i 1992 , så har det likevel ikke kommet mer laks i elver og fjorder etter den tid .
Vaikko 1989:s váldojuvvui atnui golgadangielddus mearas ja ráfáiduhttinprinsihppa 1992:s , de dattetge ii leat boahtán eanet luossa jogaide ja vuonaide maŋŋá dan .
Det kan derfor tyde på at laksen er mer sårbar i havet enn tidligere .
Dát sáhttá čájehit ahte luossa lea rašit mearas go ovdal .
Senterpartiets sametingsgruppe mener at de sammensatte årsakene til bestandsnedgangen fordrer en målrettet og bred innsats på mange ulike felt , skal man klare å bevare villaksebestanden .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku oaivvilda ahte náli geahppáneami sivat oktiibuot hástalit áŋgiruššat ulbmállaččat ja viidát ollu sierra surggiin jos galgá nagodit doalahit vádjolusluossanáli .
Det er derfor positivt at utvalget har behandlet et bredt spekter av forhold og tiltak , eksempelvis vassdragsreguleringer og kraftutbygging , oppdrettsvirksomhet , predatorbestander , fysiske inngrep i vassdrag og forurensinger mm .
Danne lea ge positiivvalaš go lávdegoddi lea meannudan ollu beliid ja doaibmabijuid viidát , ovdamearkka dihtii čázádatreguleremiid ja el-fápmohuksemiid , guollebiebmandoaimma , predatoranáliid , čázádagaid lihkahallamiid ja nuoskkidemiid jna. .
Imidlertid må man bare innse at det i all overskuelig fremtid vil være umulig helt å fjerne alle disse negative faktorene .
Dattetge ferte áddet ahte lagaš boahtteáiggis sáhttá leat veadjemeahttun jávkadit áibbas buot negatiivvalaš beliid .
Sp`s sametingsgruppe mener at FN konvensjonen om biologisk mangfold ( Rio konvensjonen ) og " føre var-prinsippet " må legges til grunn for lakseforvaltningen i Norge .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku oaivvilda ahte ON:a biologálaš eatnatgeardáivuođa konsešuvdna ( Rio konvenšuvdna ) ja " ovdagihtii várrugas prinsihppa " ferte biddjot vuođđun luossahálddašeapmái Norggas .
Videre har Norge forpliktet seg gjennom " urfolkskonvensjonen " ( ILO ) å gi urfolks kultur og levemåte særskilt oppmerskomhet og ta vare på deres tradisjonelle livsstil .
Dasto lea Norga geatnegahttán iežas " eamiálbmotkonven-šuvnna " ( ILO ) bokte addit eamiálbmotkultuvrii ja - eallinvugiide sierra beroštumi ja suodjalit sin árbevirolaš eallinvuogi .
Nasjonale laksevassdrag og fjorderI utgangspunktet støtter Sp`s sametingsgruppe forslaget om å etablere Nasjonale laksevassdrag og laksefjorder , og gjennom dette gi laksen et sterkere vern .
Našuvnnalaš luossačázádagat ja vuonat Guovddášbellodaga sámediggejoavku doarju eavttuhusa ásahit našuvnnalaš luossačázádagaid ja luossavuonaid , ja dán bokte suodjalit luosa nannoseabbot .
Imidlertid må dette gjennomføres på en slik måte at de som i dag driver oppdrettsvirksomhet innenfor slike soner ikke blir økonomisk skadelidende .
Dat ferte čađahuvvot dainna lágiin ahte sii geat dál barget guollebiebman-doaimmaiguin dán lágan sonas eai šatta ekonomalaččat gillát .
Det synes også urealistisk med så stor fredning som utvalget har foreslått .
Orru maiddái eahpe-realisttalaš ráfáiduhttit nu viidát go lávdegoddi lea eavttuhan .
I Finnmark er f.eks hele området øst for Kinnarodden foreslått som nasjonal laksefjord .
Finnmárkkus lea ovdamearkka dihtii olles guovlu nuortabealde Kinnarodden eavttuhuvvon našuvnnalaš luossavuotnan .
Sp`s sametingsgruppe mener at nasjonale laksefjorder må vurderes i forhold fjorder som har tilknytning til viktige lakseproduserende vassdrag .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku oaivvilda ahte našuvnnalaš luossavuonaid ferte árvvoštallat vuonaid ektui main lea oktavuohta dehálaš luossabuvttadeaddji čážádagaide .
Hensynet til en bærekraftig utvikling gjør at oppdrettsanlegg ikke må etableres på steder hvor det er fare for spredning av sykdommer / parasitter til lakseelver .
Beroštupmi ceavzilis ovdáneapmái dagaha dan ahte guollebiebmanrusttegiid ii galgga ásahit sajiide gos sáhttá leat várra ahte dávddat / parasihtat njommot luossajogaide .
En slik politikk er helt i tråd med fylkesplanen for Finnmark ( 1996-99 ) .
Dán lágan politihkka dávista Finnmárkku fylkaplánii ( 1996-99 ) .
Et uforurenset Tanavassdrag er en av de viktigste forutsetningene for at Atlanterhavslaksen skal bestå i fremtiden .
Dat ahte Deanujohka ii nuoskkiduvvo lea okta dain deháleamos eavttuin vai Atlantermeara luossa seailu boahtteáiggis .
Derfor må Tanavassdraget og Tanafjorden få høyeste prioritet .
Danne ferte Deanujoga ja Deanuvuona prioriteret bajimužžii .
Tanavassdraget er verdens største laksevassdrag med unik genetisk variasjon , og er dermed av stor betydning for bevaring av det biologiske mangfoldet .
Deanujohka lea máilmmi stuorámus luossajohka mas leat erenoamáš genehtalaš variašuvnnat , ja danne lea hui dehálaš suodjalit biologálaš eatnatgeardáivuođa .
Formalisert og styrket samarbeid
Formaliserejuvvon ja nanosmahtton ovttasbargu
Situasjonen har vært preget av at alle skylder på hverandre , og samarbeid mellom relevante aktører har vært meget begrenset .
Dilli lea leamaš nu ahte buohkat sivahallet guđet guimmiideaset , ja ovttasbargu guoskevaš oasálaččaid gaskka lea leamaš hirbmat gárži .
Samtidig er mange ulike offentlige sektorer på ulike måter tilknyttet lakseforvaltningen .
Dasto lea ollu iešguđetge almmolaš sektuvrrain iešguđet láhkái oktavuohta luossahálddašeapmái .
En slik spredning av ansvaret mener Sp`s sametingsgruppe er særdeles uheldig .
Guovddášbellodaga sámediggejoavkku mielas lea hirbmat eahpeoiddolaš ná biđget ovddasvástádusa .
Det vil være viktig å få til et helhetlig forvaltning med sterkt og forpliktende samarbeid mellom de sentrale sektormyndigheter med innflytelse på laksen .
Lea dehálaš oažžut áigái dan lágan ollislaš hálddašeami ahte ovttasbargu daid guovddáš suorgeeiseválddiid gaskka main lea váikkuhanfápmu luossanáli ektui , lea nanus ja geatnegahttá .
Dette bør skje både på nasjonalt , regionalt og lokalt nivå .
Dát berre dahkkot sihke našuvnnalaš , regiovnnalaš ja báikkálaš dásis .
Kontroll og tilsynsvirksomhet
Iskan ja bearráigeahčču
Sp`s sametingsgruppe vil framheve at kontroll- og tilsynsvirksomheten må strykes , spesielt gjelder dette i havet !
Guovddášbellodaga sámediggejoavku deattuha ahte iskan- ja bearráigeahččandoaimma galgá nanosmahttit , erenoamážit mearas !
Vi finner også grunn til å understreke at oppsynet langs Finnmarkskysten ikke må gå på bekostning av tilsynsvirksomheten i Smutthavet .
Min mielas lea maiddái ágga deattuhit ahte bearráigeahčču Finnmárkku rittus ii galgga čuohcat Smutthavet bearráigeahččandoaimmaide .
Kunnskapsbasert forvaltning
Máhtolašvuhtii vuođđuduvvon hálddašeapmi
For å få økt kunnskapsbasert forvaltning er det viktig med forskning .
Go galgá lasihit máhtolašvuhtii vuođđuduvvon hálddašeami , de lea dárbu dutkamii .
En økt forskningsinnsats vil gi bedre kunnskaper om årsakene til nedgangen i villaksebestanden og hvilke virkemidler som kan settes i verk for å motvirke dette .
Dutkanáŋgiruššamiid lasiheapmi buktá buoret máhtolašvuođa daid sivaid birra manne vádjolusluossanálli geahppána ja váikkuhangaskaomiid birra maid sáhttá vuolggahit dán eastadeapmái .
Sp`s sametingsgruppe er av den oppfatning at kunnskapen om laksens situasjon i havet er meget mangelfull i dag .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku oaivvilda ahte máhtolašvuohta luossadili birra mearas lea menddo váilevaš dál .
Spesielt gjelder dette laksens utvandring , oppvekst og gytevandringer .
Erenoamážit guoská dát luosa eretvánddardeapmái , ahtanuššamii ja gođđanvánddardemiide .
Også loddens , sildas og tobis`innvirkning på laksens vekst og overlevelsesevne i sjøen må det forskes på .
Maiddái sávzza , sallida ja tobisa váikkuhusaid luosa ahtanuššamii ja birgenvejolašvuhtii mearas ferte dutkat .
Hvordan er omfanget av laks i bifangster i pelagisk fiske ?
Man ollu lea luossa oalgesálašin mearrabivddus ?
Hva med den kolossale økningen av bestanden av sjøpattedyr og lakseender som tar lakseyngel ?
Maid bargat dainna go mearranjiččehaččat ja goalsi mat borret luosaveajehiid leat issoras garrasit laskan ?
Selen og lakseanden er en meget stor trussel mot villaksestammen .
Njurjot ja goalssit leat hirbmat garra áittan vádjolusluossanállái .
Hvorfor skal de være fredet ?
Manne galget dat leat ráfáidahtton ?
Sp`s sametingsgruppe vil framheve at det er statens ansvar å øke bevilgninger til de ulike forskningstiltak .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku áigu deattuhit ahte lea stáhta ovddasvástádus juolludit eanet ruđa iešguđet dutkandoaibmabijuide .
Kvoteregulert fiske
Bivdoearreregulerejuvvon bivdu
Sp`s sametingsgruppe går imot forslaget om en omlegging til prognosebasert , kvoteregulert laksefiske i elver , fjorder og kystområder .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku vuostálastá árvvoštallamii vuođđuduvvon , bivdoearre-regulerejuvvon luossabivddu nuppástuhttima jogain , vuonain ja riddoguovlluin .
En slik ordning vil kreve et omfattende oppsynsarbeid og være svært ressurskrevende .
Dán lágan ortnet gáibida viiddis bearráigeahččanbarggu ja gáibida hirbmat ollu resurssaid .
Det er mange ulike interessegrupper som deltar i laksefisket .
Luossabivdui servet máŋggalágan beroštupmijoavkkut .
Et kvoteregulert fiske vil derfor kreve mange avveininger av hvilke interesser som skal veie tyngst , og hvordan det skal skilles mellom ulike interessegrupper .
Bivdoearreregulerejuvvon bivdu eaktuda máŋggalágan vihkkedallamiid das makkár beroštumiin galgá leat stuorámus deaddu , ja movt iešguđet beroštupmijoavkkuid galgá sáhttit sirret .
En kvotefordeling slik utvalget legger opp til , kan derfor bli svært vanskelig og konfliktfylt .
Bivdoearrejuogadeapmi nugo lávdegoddi árvala sáhttá danne šaddat hirbmat váttisin ja dagahit stuorra vuostálasvuođaid .
Sp`s sametingsgruppe mener dessuten at et kvoteregulert fiske neppe vil ha den innvirkning på laksebestandens utvikling slik utvalget synes å tro .
Muđui oaivvilda Guovddášbellodaga sámediggejoavku ahte lea váttis jáhkkit ahte bivdoearre-regulerejuvvon bivddus livččii stuorra váikkuhus luossanáliide nugo lávdegoddi orru jáhkkimin .
Tiltak mot fiskesykdommer
Guolledávddaid eastadandoaibmabijut
Sp`s sametingsgruppe vil understreke at det viktig å være " føre-var " med hensyn på fiskesykdommer .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku deattuha ahte lea dehálaš leat ovdagihtii várrugas guolledávddaid ektui .