pere/sami_parallel huggingface dataset:
Fisket i åpen gruppe, i tillegg til kystfiskekvoten i det samiske fiskerettighetsområdet (SFR), er svært viktig for samiske kyst- og fjordsamfunn generelt.
Guolásteapmi rabas joavkkus, lassin riddoguolástusearrái sámi vuoigatvuođaguovllus (SFR) lea hui deaŧalaš oppalaččat sámi riddo- ja vuotnaservodagaide.
Det er også viktig for rekruttering av unge fiskere.
Dat lea maiddái deaŧalaš nuorra guolásteddjiid rekrutteremis.
En står overfor et viktig arbeid å vurdere hvordan kvoter og andre reguleringstiltak blir utformet for å kunne ivareta den lovbestemte retten til fiske tilfredsstillende, slik det framkommer både i deltakerloven og i havressursloven.
Dál lea deaŧalaš bargun árvvoštallat movt earit ja eará regulerendoaimmat hábmejuvvojit vai sáhttet dohkálaččat vuhtii váldit láhkanannejuvvon guolástusrievtti, nu go dat boahtá ovdan sihke searvanlágas ja mearraresursalágas.
De samiske kystfiskeriene har også utfordringer med at den stadig voksende oppdrettsnæringen etablerer seg på og i nærheten av tradisjonelle fiskeplasser.
Sámi riddoguolástusain leat hástalusat dainna go dađistaga lassáneaddji guollebiebmanealáhus lea leavvagoahtán árbevirolaš bivdoguovlluide ja daid lahkosii.
Sametinget vil også understreke at annen forskning har trukket NINAs faglige råd i tvil.
Sámediggi deattuha maiddái ahte eará dutkamat eahpidit NINA fágalaš rávvagiid doallevašvuođa.
International Council for the Exploration of the Sea (ICES) sine funn strider mot NINAs bestandsforståelse av laks.
International Council for the Exploration of the Sea (ICES) dutkamat leat vuostálaga dainna movt NINA meroštallá luosa máddodaga.
9.3 Jordbruk og husdyrhold i samiske områder
9.3 Eanandoallu ja šibitdoallu sámi guovlluin
9.3.1 Situasjonsbeskrivelse – jordbruk og husdyrhold i samiske områder
9.3.1 Dilálašvuođačilgehus – eanandoallu ja šibitdoallu sámi guovlluin
Jordbruket spiller en betydelig rolle som grunnlag for sysselsetting, verdiskapning, produksjon av matvarer og som grunnlag for bosetting i samiske områder.
Eanandoallu lea deaŧalaš sámi guovlluid bargosajiid, árvoháhkama, biebmobuvttadeami ja ássanvejolašvuođaid dáfus.
Jordbruk er også viktig for videreføringen av samiske språk og kulturtradisjoner.
Eanandoallu lea maiddái deaŧalaš sámegiela ja sámi kulturárbevieruid seailluheapmái ja boahtte buolvvaide fievrredeapmái.
Et av hovedmålene for regjeringens landbrukspolitikk er å legge til rette for landbruk over hele landet.
Okta ráđđehusa eanandoallopolitihka váldomihttomeriin lea lágidit dilálašvuođaid eanandollui miehtá riikka.
Regjeringen har ingen særskilt landbrukspolitikk for samiske områder, men samisk landbruk omfattes av regjeringens tiltak for et aktivt landbruk i distriktene.
Ráđđehusas ii leat sierra eanandoallopolitihkka sámi guovlluid hárrái, muhto ráđđehusa aktiiva eanandoallopolitihka doaimmat boaittobeale guovlluin gusket maiddái sámi eanandollui.
En rekke tilskuddsordninger over jordbruksavtalen har høyere satser for landbruk utenfor de mest sentrale jordbruksområdene, og mange av tilskuddene har høyest satser for Nord-Norge.
Máŋggat doaibmadoarjagat eanandoallošiehtadusa olis juolluduvvojit stuorát meriid mielde olggobealde daid eanemus guovddáš eanandoalloguovlluid, ja máŋgga doarjagis leat stuorát mearit Davvi-Norgga eanandollui.
I tillegg til ordningene med geografisk varierte tilskuddssatser, kommer andre tilskudd hvor satsene i gjennomsnitt er større for gårdsbruk med lavere driftsomfang enn for bruk med større samlet produksjonsvolum.
Lassin dasa go muhtin doarjagiin leat iešguđet geográfalaš doarjjamearit, de leat vel eará doarjagat main gaskamearálaš doarjjamearri lea stuorát unnibuš doaluide go doaluide main lea stuora buvttadeapmi.
Disse strukturdifferensierte tilskuddsordningene gir en ekstra støtte for landbruk med mindre driftsenheter, som deler av landbruket i samiske områder.
Diet struktuvraheivehuvvon doarjjaortnegat addet liige doarjaga eanandollui main leat smávit doalloovttadagat, nu go ovdamearkka dihte sámi guovlluin leat muhtin doalut.
Ved de siste jordbruksoppgjørene har regjeringen styrket tilskuddene rettet mot distriktslandbruket.
Maŋemus eanandoallošiehtadusain lea ráđđehus nannen doarjagiid boaittobeale guovlluid eanandollui.
En viktig del av tiltakene er å kanalisere grovfôrbasert husdyrhold, som produksjon av ku- og geitemelk, sau- og storfekjøtt til distriktene, inkludert samiske områder, hvor det er dårligst naturgitte rammevilkår for korndyrking.
Deaŧalaš oassi doaimmain lea heivehit roavvafuođđarvuđot šibitdoalu boaittobeali guovlluide, nugo gusa- ja gáiccamielkki, ja sávza- ja oamebierggu buvttadeami. Dát guoská maid sámi guovlluide, gos leat heajumus lunddolaš rámmaeavttut gortni šaddadit.
Figuren ovenfor viser stor forskjell i samlede tilskuddsutbetalinger per melkeku i ulike deler av Norge og med ulike bruksstørrelser.
Govus bajábealde čájeha stuora erohusa ollislaš doarjjamáksimiin juohke bohččigusa nammii iešguđetge guovlluin Norggas ja iešguđetge doallosturrodagaide.
Søylene i figuren viser at det gis vesentlig mer støtte per ku til bruk i melkeproduksjon i Finnmark, Troms og Nordland enn i de ulike delene av Sør-Norge.
Stoalpput govvosis čájehit ahte addojuvvo sakka eambbo doarjja juohke bohččigusa nammii Finnmárkkus, Romssas ja Nordlánddas go iešguđetge guovlluin Lulli-Norggas.
Figur 9.1 Samlet budsjettstøtte per melkeku i 2018 i ulike bruksstørrelser og områder.
Govus 9.1 Ollislaš bušeahttadoarjja juohke bohččigusa nammii iešguđetge doallosturrodagaide ja guovlluin 2018:s.
Det viktigste grunnlaget for utvikling av norsk jordbruk er at det er tilstrekkelig lønnsomhet for produksjonen.
Deaŧaleamos vuođđu Norgga eanandoalu ovdánahttimii lea ahte buvttadeapmi lea doarvái gánnáhahtti.
Jordbruksavtalen partene inngikk etter forhandlingene i 2018 ga grunnlag for en inntektsutvikling i jordbruket på 3,5 prosent fra 2018 til 2019.
Eanandoallošiehtadus 2018 man bealálaččat sohpe, addá eanandollui 3,5 proseantta dienaslassáneami 2019:s 2018 ektui.
Den økonomiske rammen for jordbruksavtalen ble økt med 1,1 milliard kroner, hvorav 770 millioner kroner over statsbudsjettet.
Eanandoallošiehtadusa ekonomalaš rámma lassánii 1,1 millijárdda ruvnnuin, mas 770 miljovnna ruvdno juolluduvvo stáhtabušeahta bokte.
I perioden 2010–2018 har det vært en nedgang i antall jordbruksforetak i alle landsdeler.
Áigodagas 2010–2018 lea eanandoaluid lohku njiedjan buot guovlluin Norggas.
Den prosentvise endringen har vært størst i Nord-Norge.
Proseanttaid mielde lea lohku njiedjan eanemus Davvi-Norggas.
Produksjonen av kumelk har blitt mest redusert på Østlandet i perioden 2014–2018, men den har også blitt redusert i Agder/Telemark, Vestlandet og Nord-Norge.
Gusamielkki buvttadeapmi lea eanemus unnon Østlánddas áigodagas 2014–2018, muhto dat lea maid unnon Agder/Telemárkkus, Vestlánddas ja Davvi-Norggas.
Produksjonen av sau- og storfekjøtt har økt i alle landsdeler i denne perioden, også i Nord-Norge.
Sávza- ja oamebierggu buvttadeapmi lea lassánan buot guovlluin dán áigodagas, maiddái Davvi-Norggas.
Over jordbruksavtalen og Landbrukets utviklingsfond (LUF) har regjeringen avsatt midler til flere tilskuddsordninger som skal stimulere til landbruksbasert næringsutvikling.
Eanandoallošiehtadusa ja Landbrukets utviklingsfond (LUF) (Eanandoalu ovdánahttinfoandda) bokte lea ráđđehus várren ruđa máŋgga doarjjaortnegii maid ulbmil lea movttiidahttit ealáhusovdánahttima eanandoalu olis.
Dette er ordninger som også jordbruksforetak i samiske områder kan søke på.
Dat leat ortnegat maid maiddái eanandoallit sámi guovlluin sáhttet ohcat.
Den største ordningen er investerings- og bedriftsutviklingsmidlene forvaltet av Innovasjon Norge.
Stuorámus ortnet lea investeren- ja fitnoovdánahttindoarjja maid Innovasjon Norge hálddaša.
Ordningen har en ramme på 634,5 millioner kroner i 2019.
Ortnega rámma lea 634,5 millijárdda ruvnno 2019:s.
Midlene fordeles mellom fylkene etter en fordelingsnøkkel som tar hensyn til både landbrukets størrelse i det enkelte fylket og distriktsmessige hensyn.
Ruđat juhkkojuvvojit fylkkaide juohkinvuogi mielde mii váldá vuhtii sihke eanandoalu sturrodaga iešguđetge fylkkain ja guovlluid eavttuid.
Videre skal utviklingsprogrammet for landbruks- og reindriftsbasert vekst og verdiskapning bidra til å skape flere vekstkraftige bedrifter.
Viidáseappot galgá eanandoalu ja boazodoalu ovdánahttin- ja árvoháhkanprográmma váikkuhit dasa ahte ásahuvvojit eambbo fitnodagat main leat ovdánannávccat.
Programmet favner bredt både i innretning og målgruppe, og skal bidra til å skape økt vekst og verdiskapning innen lokalmat, reiseliv, reindriftsnæringen, Inn på tunet, innlandsfiske og annen ny næringsvirksomhet basert på landbrukets ressurser.
Prográmmas lea govda vuođđu sihke sisdoalu ja ulbmiljoavkkuid hárrái, ja galgá leat mielde váikkuheame dasa ahte báikkálaš borramušaid, turistaealáhus, boazodoallu, Inn på tunet -fálaldat, sáivaguollebivdu ja eará eanandoallovuđot ođđa ealáhusdoaimmat ovdánit sihke árvoháhkama dáfus ja eará láhkái.
I perioden 2012–2014 bevilget regjeringen 9 millioner kroner over jordbruksavtalen til arktisk landbruk.
Áigodagas 2012–2014 juolludii ráđđehus eanandoallošiehtadusa bokte 9 miljovnna ruvnno árktalaš eanandollui.
I arbeidet ble det lagt vekt på å støtte produksjoner som er typiske for det arktiske landbruket, og som kan inngå i en felles arktisk merkevare.
Dan oktavuođas deattuhuvvui ahte buvttadeamit mat gullet erenoamážit árktalaš eanandollui ja mat sáhttet oktasaččat márkanfievrreduvvot árktalaš mearkagálvun, galget dorjojuvvot.
I jordbruksoppgjørene i 2017 og 2018 ble det avsatt nye midler til satsingen på arktisk landbruk.
Eanandoallošiehtadusain 2017 ja 2018 várrejuvvojedje ođđa ruđat árktalaš eanandoalu doarjumii.
For 2019 er det avsatt 2 millioner kroner til de tre nordligste fylkene.
2019:s lea várrejuvvon 2 miljovnna ruvdno golmma davimus fylkii.
Sametinget understreker at til tross for at gårdsbrukene i nord har høyere tilskudd per enhet enn sentrale jordbruksområder, er det tilbakegang i antall bruk i samiske områder.
Sámediggi deattuha ahte vaikko eanandoallu davvin oažžu ge alit doarjaga juohke ovttadahkii go guovddáš eanandoalloguovlluin, de manná doaluid lohku maŋos sámi guovlluin.
Sametinget mener at det økonomiske grunnlaget for samisk jordbruk er svekket betraktelig, og at høyere investerings- og fraktkostnader og overproduksjon i sentrale jordbruksområder i Norge, er hovedårsakene til det.
Sámediggi oaivvilda ahte sámi eanandoalu ekonomalaš vuođđu lea sakka hedjonan, ja ahte alit investeren- ja fievrredangolut ja liiggás olu buvttadeapmi guovddáš eanandoalloguovlluin Norggas leat váldosivvan dasa.
Sametinget mener at kanaliseringspolitikken der jordbruk i distriktene skulle prioriteres til fordel for bedre stilte jordbruksområder, fungerer i mindre grad nå enn tidligere.
Kanaliserenpolitihkka man mielde boaittobeali guovlluid eanandoallu galggai vuoruhuvvot ovdalii buorebut birgejeaddji eanandoalloguovlluid, doaibmá heajubut dál go ovdal.
Både ammekuproduksjonen og antall sauebruk har økt siden 2008 i andre områder enn i samiske områder.
Sihke njamatgussabuvttadeapmi ja sávzadoaluid lohku lea lassánan 2008 rájes eará guovlluin go sámi guovlluin.
Det samiske området kan produsere grovfôrbaserte produksjoner, for eksempel ku- og geitemelk, sau og øvrig storfeproduksjon.
Sámi guovllus sáhttá buvttadit roavvafuođarvuđot buvttademiid, ovdamearkka dihte gusamielkki ja gáiccamielkki, sávzadoalu ja eará oamebiergobuvttadeami.
9.3.2 Utfordringer framover – jordbruk og husdyrhold i samiske områder
9.3.2 Hástalusat ovddos guvlui – eanandoallu ja šibitdoallu sámi guovlluin
9.3.2.1 Konsekvenser av rovvilt for husdyrhold i samiske områder
9.3.2.1 Boraspiriid váikkuhusat šibitdollui sámi guovlluin
Forskning og kunnskap om kongeørn de senere år har vist at både husdyr og tamrein er utsatt for angrep av kongeørn.
Dutkan ja dieđut gonagasgoaskima birra maŋemus jagiid čájehit ahte gonagasgoaskin falleha sihke šibihiid ja bohccuid.
På Fosen-halvøya er det avdekket at kongeørn er én av flere faktorer som kan forklare tap av sau.
Fosen-njárggas Trøndelágas lea čájehuvvon ahte gonagasgoaskin lea okta sivalaš sávzavahágiidda.
Norsk institutt for naturforskning (NINA) har startet opp et nytt kongeørnprosjekt rettet mot skade på sau på Fosen i Trøndelag.
Norsk institutt for naturforskning (NINA) (Norgga luonddudutkaninstituhtta) lea álggahan ođđa gonagasgoaskinprošeavtta sávzavahágiid eastadeapmái Fosen-njárggas.
Prosjektet skal sikre mer kunnskap om kongeørn som skadevolder på sau.
Prošeavtta ulbmil lea háhkat eambbo dieđuid gonagasgoaskima sávzavahágahttimiid birra.
I Troms er det så langt ikke igangsatt tilsvarende forskningsprosjekter, men lokale husdyreiere og samiske reindriftsutøvere hevder at kongeørn er en viktig faktor for å forklare tapet av beitedyr også i dette området.
Romssas ii leat dán rádjái álggahuvvon diekkár prošeakta, muhto báikkálaš šibitdoallit ja sámi boazodoallit čuoččuhit ahte gonagasgoaskin lea okta guovddáš čilgehussan šibit- ja boazovahágiidda maiddái dán guovllus.
Rovviltpolitikken har stor betydning for økonomien i saueholdet.
Boraspirepolitihkka lea stuora mearkkašupmin sávzadoalu ekonomiijai.
Sametinget registrerer at utviklingen i saueholdet preges av at rovdyr gjør stor skade på sauenæringen.
Sámediggi oaidná ahte čuohcá sávzadollui go boraspiret dagahit nu olu vahágiid sávzadollui.
Sametinget antar at når enkelte har valgt å slutte med sau så har rovdyrskadene vært avgjørende for dette valget.
Sámediggi navdá ahte boraspirevahágahttimat leat leamaš stuorámus ággan dasa go muhtin sávzadoallit leat heaitán.
Rovviltforliket står fortsatt ved lag.
Boraspiresoahpamuš lea ain gustovaš.
Sametinget mener at i beiteområder skal beitedyr ha forrang og i slike områder skal det være lav terskel for uttak av rovdyr.
Sámediggi oaivvilda ahte guohtunguovllut galget vuoruhuvvot guohtunelliide, ja ahte dáin guovlluin ii galgga leat váttis oažžut lobi jávkadit boraspiriid.
9.3.2.2 Konsekvenser av klimaendringer for husdyrhold i samiske områder
9.3.2.2 Dálkkádatrievdamiid váikkuhusat šibitdollui sámi guovlluin
I rapporten Landbruk og klimaendringer fra 2016 er beregnet klimautvikling i Norge fram til 2100 omtalt.
Raporta Landbruk og klimaendringer 2016 (Eanandoallu ja dálkkádatrievdamat 2016) geahčada meroštallojuvvon dálkkádatdilálašvuođaid 2100 rádjái.
I rapporten framkommer det at årsmiddeltemperaturen for Norge vil kunne øke med 2,4 grader fram mot 2060, men for Finnmark er økningen i temperatur beregnet til å bli om lag 3 grader.
Raporttas boahtá ovdan ahte temperatuvrra jahkegaskaárvu sáhttá Norggas lassánit 2,4 grádain 2060 rádjái, muhto Finnmárkkus lea meroštallojuvvon 3 gráda lassáneapmi.
Det forventes altså en høyere temperaturøkning i Finnmark enn i resten av landet.
Vurdojuvvo nappo eambbo liegganeapmi Finnmárkkus go muđui riikkas.
Også prosentvis økning i nedbør forventes å bli større i Finnmark enn i landet som gjennomsnitt.
Finnmárkkus vurdojuvvo maiddái njuoskkádaga (arvvi ja borgga) dáfus stuorát proseantameari lassáneapmi go gaskamearálaččat muđui riikkas.
På Finnmarksvidda beregnes betydelig prosentvis økning av nedbør i alle årstider, noe som vil kunne påvirke landbruket i regionen.
Sis-Finnmárkkus meroštallojuvvo mearkkašahtti eambbo proseantameari njuoskkádatlassáneapmi buot jagi áiggiin, mii sáhttá váikkuhit guovllu eanandoalu.
9.4 Kulturelle og kreative næringer og samisk reiseliv
9.4 Kultuvrralaš ja hutkkálaš ealáhusat ja sámi mátke-/turismaealáhus
9.4.1 Situasjonsbeskrivelse – kulturelle og kreative næringer og samisk reiseliv
9.4.1 Dilálašvuođačilgehus – kultuvrralaš ja hutkkálaš ealáhusat ja sámi mátke-/turismaealáhus
UNESCO definerer kulturelle og kreative næringer som sektorer av organisert aktivitet som har som mål å produsere, reprodusere, promotere, distribuere og/eller kommersialisere varer, tjenester og aktiviteter som er av kulturell, kunstnerisk eller kulturarvsmessig art.
UNESCO definere ahte kultuvrralaš ja hutkás ealáhusat leat organiserejuvvon doaimmat maid ulbmil lea buvttadit, fállat, vuovdalit, lágidit ja/dahje kommersialiseret kultuvrralaš, dáiddalaš dahje kulturárbbi vuđot gálvvuid, bálvalusaid ja aktivitehtaid.
Samiske kulturelle og kreative næringer er ofte forankret i samisk kultur og i de samiske lokalsamfunnene.
Sámi kultuvrralaš ja hutkkálaš ealáhusat leat dávjá vuođđuduvvon sámi kultuvrra ja báikkálaš sámi servodagaid ala.
For næringsutøvere som driver innenfor samiske kulturnæringer er etableringen ofte drevet av idealisme, og knyttet til personlige kunstneriske mål og et ønske om å styrke samisk kultur og identitet gjennom kunsten.
Ealáhusdoaimmaheddjiid ulbmil sámi kulturealáhusain lea dávjá huksejuvvon idealismma ala, ja persovnnalaš mihtuid ala, mat sáhttet leat persovnnalaš dáiddalaš mihtut ja dáhttu nannet sámi kultuvrra ja identitehta dáidaga bokte.
Næringen er dominert av enkeltmannsforetak og deltidsdrift.
Dán ealáhusas leat vuosttažettiin ovttaolbmofitnodagat ja oasseáiggedoaimmat.
Kunnskap er en grunnleggende forutsetning for all næringsutvikling.
Máhttu lea buot ealáhusdoaimma vuođđoeaktu.
Nettverksbygging mellom næringsaktørene, hvor arenaer for erfaringsutveksling og partnerskap etableres, er viktig.
Ealáhusdoaimmaheddjiid gaskasaš fierpmádathuksen, man olis vásáhusat juogaduvvojit ja ovttasbarggut ásahuvvojit, lea deaŧalaš.
Sametinget har i sin handlingsplan for kreative næringer (2017–2019) framhevet kompetanseheving, nettverk og samarbeid som ett av sine viktigste satsingsområder.
Sámediggi lea iežas hutkkálaš ealáhusaid doaibmaplánas (2017–2019) deattuhan gelbbolašvuođaloktema, fierpmádagaid ja ovttasbarggu oktan iežas deaŧaleamos áŋgiruššansurggiid gaskkas.
Som oppfølging av handlingsplanen arrangerte Sametinget blant annet en kulturnæringskonferanse våren 2017 og fagdager med tema «merkevare» våren 2018.
Doaibmaplána čuovvoleapmin lágidii Sámediggi earret eará kulturealáhuskonferánssa 2017 giđa ja fágabeivviid 2018 giđa gos fáddán lei «mearkagálvu».
Sametinget tilbyr også et eget bedriftsutviklingsprogram, Dáhttu.
Sámediggi fállá maid sierra fitnodatovdánahttinprográmma Dáhttu.
Samisk kultur har stor attraksjonsverdi i reiselivssammenheng.
Sámi kultuvrras lea mátke- ja turismaealáhusa oktavuođas alla geasuhanárvu.
Reiseliv er en næring med potensiale for vekst og økonomisk utvikling også i de samiske områdene.
Mátke-/turismaealáhus lea ealáhus mas lea ovdánanvejolašvuohta sihke fálaldagaid ja ekonomiija hárrái maiddái sámi guovlluin.
Sametinget arbeider målrettet med samisk reiseliv.
Sámediggi bargá ulbmillaččat sámi mátkeealáhusaid ovddidemiin.
Som et ledd i arbeidet deltar Sametinget i det 3-årige reiselivsprosjektet Johtit – Samisk reiseliv (det nordsamiske ordet johtit betyr på tur eller flytting) sammen med NordNorsk Reiseliv, de tre nordligste fylkeskommunene og samiske reiselivsbedrifter.
Dan oktavuođas lea Sámediggi searvan 3-jagi mátkeealáhusprošektii Johtit – Samisk reiseliv ovttas NordNorsk Reiselivain, golmma davimus fylkkagielddain ja sámi mátkeealáhusfitnodagaiguin.
Målet med prosjektet er å styrke verdiskapningen i deltakende bedrifter gjennom en systematisk utvikling av bedriftens kompetanse og leveranse, og ved å styrke markedstilgang og bedre tilgjengeligheten.
Prošeavtta ulbmil lea nannet árvoháhkama fitnodagain mat leat searvan dása, fitnodagaid gelbbolašvuođa ja fálaldagaid systemáhtalaš ovdánahttima, ja márkanvejolašvuođaid ja vuovdaleami nannema ja buorideami bokte.
Sametinget forvalter en egen tilskuddsordning hvor formålet er å stimulere til utvikling og investering i reiselivssammenheng.
Sámediggi hálddaša sierra doarjjaortnega man ulbmil lea movttiidahttit ovdánahttimii ja investeremii mátkeealáhusdoaimmaid oktavuođas.
Utviklings- og investeringsprosjekter som kan vise til innovasjon og nytenkning, samt prosjekter som gir helårs sysselsetting blir prioritert.
Ovdánahttin- ja investerenprošeavttat mat sáhttet čájehit innovašuvnna ja ođđa hutkosiid, ja prošeavttat mat addet birrajagi bargosajiid vuoruhuvvojit.
I 2019 har Sametinget satt av 1 million kroner til fordeling.
2019:s lea Sámediggi várren 1 miljovnna ruvnno dakkár ohcamiidda.
Kulturturisme kan bidra til å styrke lokal samfunnsbygging, handelsstand og stedsidentitet, og er en viktig del av arbeidet med å øke reiselivsnæringens produkttilbud utenom høysesong.
Kulturturisma sáhttá leat mielde nanneme báikkálaš servodathuksema, gávpedoaimmaid ja báikeidentitehta, ja lea deaŧalaš oassi mátkeealáhusaid rahčamušas lasihit fálaldagaid maiddái eará áiggiid go dábálaš turistaáigodagas.
For å bidra til utvikling på dette området legger regjeringen fram en strategi for kultur og reiseliv i 2019.
Diekkár vejolašvuođaid ovdánahttima várás ovddida ráđđehus 2019:s kultuvrra ja márkeealáhusa strategiijaplána.
Strategien utarbeides av Kulturdepartementet og Nærings- og fiskeridepartementet, basert på innspill fra blant annet reiselivsnæringen, kulturaktører, Sametinget og regjeringens samarbeidsråd for kultur og reiseliv.
Kulturdepartemeanta ja Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta hábmejit strategiijaid, earret eará mátkeealáhusa, kulturdoaimmaheddjiid, Sámedikki ja Ráđđehusa kultur- ja mátkeealáhusáššiid ovttasbargoráđi árvalusaid vuođul.
9.4.2 Utfordringer framover – kulturelle og kreative næringer og samisk reiseliv
9.4.2 Hástalusat ovddos guvlui – kultuvrralaš ja hutkkálaš ealáhusat ja sámi mátke-/turismaealáhus
Sentrale utfordringer innenfor samisk reiselivsnæring er deltidsdrift og store sesongvariasjoner i etterspørselen.
Guovddáš hástalusat sámi mátke-/turismaealáhusas leat oasseáiggedoaibma ja go jearalmas nu sakka rievddada jagiáiggiid mielde.
For mange aktører kan store avstander begrense mulighetene til å utvide kundegrunnlaget utover lokalmarkedet, og tilgangen på nye markeder kan avhenge av kvaliteten på samferdselstilbudet og tilgang til flyplass eller havn.
Olu mátkeealáhusdoaimmain sáhttet stuora gaskkat hehttet sin viiddideamis fálaldaga olggobeallái báikkálaš márkana, ja ođđa márkaniidda olaheapmi sáhttá leat dan duohken movt báikái beassá ja lea go lahkosis hámman dahje girdišilju.
Samisk reiseliv opplever, i likhet med andre deler av reiselivsnæringen, utfordringer knyttet til bærekraft, både sosialt, kulturelt, økonomisk og miljømessig.
Sámi mátke-/turistaealáhusat vásihit seamma ládje go mátke-/turismaealáhus muđui ge, ahte leat hástalusat ceavzima hárrái, sihke sosiálalaččat, kultuvrralaččat, ekonomalaččat ja birassuodjaleami dáfus.
Bruk av samisk kultur i reiselivsprodukter må skje på en respektfull måte, også for å bevare det autentiske aspektet som gjør samisk reiseliv så unikt og ettertraktet.
Go sámi kultuvrra geavaha mátkeealáhusoktavuođas, de ferte árvvus atnit ja doahttalit kulturárbbi, maiddái bisuhan dihte autentalašvuođa, mii lea ge dat mii dahká sámi mátkeealáhusa nu erenoamážin ja geasuheaddjin.
Sametinget og Tromsø kommune etablerte i februar 2019 et samarbeid som skal sikre at samisk kultur blir forvaltet på en respektfull måte i reiselivssammenheng.
Sámediggi ja Romssa suohkan ásaheigga guovvamánus 2019 ovttasbarggu mii galgá sihkkarastit ahte sámi kultuvra hálddašuvvo vuollegašvuođain ja adnojuvvo árvvus mátkeealáhusaid oktavuođas.
Sametinget er også en av flere aktører som ser behov for å fastsette etiske retningslinjer og innføre kvalitetssystemer for å sikre en troverdig formidling av samisk kultur og kulturuttrykk i reiselivssammenheng.
Sámediggi lea maiddái okta máŋgga bealálaččas geat oidnet dárbbu mearridit ehtalaš njuolggadusaid ja ásahit kvalitehtavuogádagaid sihkkarastin dihte sámi kultuvrra ja kulturovdanbuktimiid dáfus sihkkarastit luohtehatti gaskkusteami mátkeealáhusoktavuođas.
10 Land- og ressursrettigheter
10 Eanan- ja resursavuoigatvuođat
10.1 Situasjonsbeskrivelse
10.1 Dilálašvuođačilgehus
Samisk kultur har en tett kobling til bruk av land og vann og samers land- og ressursrettigheter er vernet gjennom flere internasjonale bestemmelser.
Sámi kultuvra lea nannosit čadnojuvvon eatnamiid ja čáziid ávkkástallamii ja sápmelaččaid eanan- ja resursavuoigatvuođat leat suodjaluvvon máŋggaid riikkaidgaskasaš mearrádusaid bokte.
10.1.1 FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27
10.1.1 ON konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra, 27. artihkal
FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter (SP) artikkel 27 gir urfolk et vern mot inngrep i deres kulturutøvelse, religion og språk.
ON konvenšuvnna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP) 27. artihkal sihkkarastá álgoálbmogiid vuoigatvuođa doaimmahit iežaset kultuvrra, oskku ja giela almmá hehttehusaid haga.
Bestemmelsen lyder:
Mearrádus čuodjá:
I de stater hvor det finnes etniske, religiøse eller språklige minoriteter, skal de som tilhører slike minoriteter ikke nektes retten til, sammen med andre medlemmer av sin gruppe, å dyrke sin egen kultur, bekjenne seg til og utøve sin egen religion, eller bruke sitt eget språk.
Stáhtain gos gávdnojit čearddalaš, oskkoldatlaš dahje gielalaš veahádagat, ii galgga sis, geat gullet dákkár veahádagaide, gildojuvvot vuoigatvuohta ovttas iežaset joavkku nuppiid miellahtuiguin, dikšut iežaset kultuvrra, dovddastit ja bálvalit iežaset oskkoldaga, dahje geavahit iežaset giela.
FN-konvensjonen gjelder i dag som norsk lov, jf. menneskerettsloven § 2 nr. 3. og konvensjonens bestemmelser har etter lovens § 3 forrang framfor andre bestemmelser i annen lov ved motstrid.
ON-konvenšuvdna gusto dál Norgga láhkan, vrd. olmmošvuoigatvuođalága § 2 nr. 3., ja lága § 3 mielde mannet konvenšuvnna mearrádusat ovdalii eará lágaid jus dat leat vuostálaga.
10.1.2 ILO-konvensjon nr. 169 artikkel 14 og 15
10.1.2 ILO-konvenšuvnna nr. 169 artihkkalat 14 ja 15
Norge ratifiserte ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater i 1990.
Norga ratifiserii jagis 1990 ILO-konvenšuvnna nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešheanalaš stáhtain.
For Norges del omfatter ILO-konvensjonen samene.
Norgga dáfus guoská ILO-konvenšuvdna sápmelaččaide.
Konvensjonen inneholder et eget kapittel (artikkel 13 til 19) om rettigheter til land og naturressurser for urfolk.
Konvenšuvnnas lea sierra kapihtal (artihkkalat 13 rájes 19 rádjái) álgoálbmogiid vuoigatvuođa birra eatnamiidda ja luondduriggodagaide.
Konvensjonens artikkel 14 nr. 1 gir et vern om eiendoms- og råderettigheter, og om bruksrettigheter.
Konvenšuvnna artihkal 14 nr. 1 suodjala opmodat- ja hálddašanvuoigatvuođaid, ja geavahanvuoigatvuođaid.
Videre skal staten etter artikkel 14 nummer 2 «etter behov ta nødvendige skritt for å kartlegge de landområder som vedkommende folk tradisjonelt besitter, og sikre effektivt vern av deres eiendoms- og råderett».
Viidáseappot galgá stáhta 14. artihkkala nr. 2 mielde «dárbbu mielde bidjat johtui dárbbašlaš doaimmaid dan váras ahte kártet eatnamiid maid dát álbmogat árbevieru mielde háldejit, ja dáhkidit ahte sin vuoigatvuohta oamastit ja hálddašit eatnamiid suodjaluvvo beaktilit».
Artikkel 15 nr. 1 forplikter myndighetene til å sikre samenes «rett til naturressurser i deres landområder» spesielt.
Artihkal 15 nr. 1 geatnegahttá eiseválddiid erenoamážit sihkkarastit sápmelaččaid «vuoigatvuođaid iežaset eatnamiid luondduriggodagaide».
Retten til naturressurser innebærer også en rett til «å delta» i «bruk, styring og bevaring» av naturressursene.
Vuoigatvuohta luondduriggodagaide mielddisbuktá maiddái vuoigatvuođa «leat osolažžan» luondduriggodagaid «geavaheamis, hálddašeamis ja suodjaleamis».
10.1.3 Finnmarksloven og Finnmarkskommisjonen
10.1.3 Finnmárkkuláhka ja Finnmárkkukommišuvdna
Finnmarksloven ble vedtatt 17. juni 2005.
Finnmárkkuláhka mearriduvvui geassemánu 17. beaivvi 2005.
Loven etablerte en ny forvaltningsordning for grunnen i Finnmark, og er et ledd i prosessen fram mot en endelig avklaring av rettighetsforholdene i fylket.
Láhka ásahii Finnmárkku eatnamiid dáfus ođđa hálddašanvuogádaga, ja lea oassi proseassas mii galgá loahpalaččat čielggadit vuoigatvuođadilálašvuođaid Finnmárkkus.
Loven slår for det første fast at samene har kollektivt og individuelt opparbeidet rettigheter til grunn i Finnmark gjennom langvarig bruk av land og vann.
Láhka nanne vuosttažettiin ahte sápmelaččat lea oktasaččat ja oktagaslaččat olahan vuoigatvuođa Finnmárkku eatnamiidda ja čáziide guhkes áiggi geavaheami bokte.
Videre spesifiseres det i § 5 annet ledd at loven ikke gjør inngrep i rettigheter som bygger på hevd eller alders tids bruk.
Viidáseappot deattastuvvo § 5 nuppi lađđasis ahte láhka ii ráddje vuoigatvuođaid mat leat rábiduvvon oamastusa dahje dološ áiggi rájes geavaheami bokte.
Dette gjelder også de rettighetene utøvere av samisk reindrift har på slikt grunnlag eller etter reindriftsloven.
Dat guoská maiddái vuoigatvuođaide mat sámi boazodoalus leat dien vuođul dahje boazodoallolága mielde.
Finnmarkskommisjonen ble oppnevnt 14. mars 2008 for å kartlegge eksisterende rettigheter som folk i Finnmark gjennom langvarig bruk har opparbeidet til Finnmarkseiendommens grunn.
Finnmárkkukommišuvdna nammaduvvui njukčamánu 14. beaivvi 2008 kártet vuoigatvuođaid Finnmárkkuopmodaga eatnamiidda maid Finnmárkku ássit leat háhkan alcceseaset dološ áiggi rájes geavaheami vuođul.
Finnmarkskommisjonens mandat ble endret 1. januar 2013 slik at kommisjonen også skal behandle rettigheter til fiskeplasser i sjø- og fjordområder i Finnmark, dersom noen med rettslig interesse i en avklaring skulle kreve det.
Finnmárkkukommišuvnna mandáhtta rievdaduvvui ođđajagemánu 1. beaivvi 2013 nu ahte kommišuvdna maiddái galgá gieđahallat vuoigatvuođaid guollebivdosajiide mearra- ja vuotnaguovlluin Finnmárkkus jus dan gáibida oktage geas lea rievttálaš beroštupmi oažžut dan čielggaduvvot.
Siden finnmarksloven ble vedtatt har Stortinget bevilget 16–17 millioner kroner årlig til Finnmarkskommisjonen via Domstoladministrasjonen, over Justis- og beredskapsdepartementets budsjett.
Dan rájes go finnmárkkuláhka mearriduvvui lea Stuoradiggi jahkásaččat juolludan 16–17 miljovnna ruvnno Finnmárkkukommišuvdnii Duopmostuollohálddahusa, ja Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta bušeahta bokte.
Sametinget har ved flere anledninger uttrykket bekymring for at Finnmarkskommisjonen er underfinansiert, og at dette går ut over framdriften i det viktige identifiseringsarbeidet de er satt til å gjøre.
Sámediggi lea máŋgga geardde dovddahan ahte sii fuolastuvvet dainna go Finnmárkkukommišuvdnii orru juolluduvvome liiggás unnán ruhta, ja ahte dat čuohcá dan deaŧalaš identifiserenbargui man kommišuvdna galgá čađahit.
Sametinget er redd for at viktige opplysninger om tradisjonell kunnskap, samiske sedvaner og rettsoppfatninger blir borte når eldre mennesker som fortsatt lever i en kultur der den muntlige overleveringstradisjonen er dominerende, faller fra.
Sámediggi ballá ahte deaŧalaš árbedieđut, sámi árbevirolaš dábit ja riekteipmárdusat jávket ovttas vuoras olbmuiguin geat ain dál livčče min gaskkas ja geat leat eahpeformála ja njálmmálaš vugiid bokte oahppan daid.
En vedvarende underfinansiering av Finnmarkskommisjonen, vil derfor være et rettssikkerhetsproblem for samene slik Sametinget ser det.
Jus Finnmárkkukommišuvdnii bissovaččat juolluduvvo ilá unnán ruhta, de sáhttá dat Sámedikki oainnu mielde dagahit sámiid riektesihkarvuođa ovdii.
Det er Sametingets syn at den konkrete utfordringen har vært å få de nødvendige midlene fra Domstoladministrasjonen.
Sámedikki oainnu mielde lea konkrehta hástalussan leamaš oažžut dárbbašlaš ruhtadeami Duopmostuollohálddahusas.
I statsbudsjettet for 2017 kom det inn en spesifikk tekst i Justis- og beredskapsdepartementets forslag til budsjett, der midlene var øremerket. Noen slik øremerking ble ikke videreført i 2019.
Stáhtabušehttii 2017 lei Justiisadepartemeantta teaksta bušeahttaevttohussii ruđa várrejumi birra váldojuvvon mielde, muhto diet várrejupmi ii leat šat mielde 2019 bušeahtas.
For at kartleggingsarbeidet i Finnmark skal ha et forsvarlig tempo og viktige kunnskaper om samisk bruk, samiske sedvaner og rettsoppfatninger ikke skal gå tapt, er det etter Sametingets syn nødvendig med økonomisk forutsigbarhet.
Vai kártenbargu Finnmárkkus čađahuvvošii doarvái johtilit ja vai deaŧalaš dieđut sámi geavaheami, sámi árbevirolaš dábiid ja riekteipmárdusaid birra eai manahuvvo, de lea Sámedikki mielas dárbbašlaš ásahit bargui sihkkaris ekonomalaš vuođu.
10.2 Oppfølging av NOU 2007: 13 Den nye sameretten
10.2 NOU 2007: 13 Den nye sameretten (Ođđa sámeriekti) čuovvoleapmi
Det gjenoppnevnte samerettsutvalget (samerettsutvalget 2) avga sin utredning NOU 2007: 13 Den nye sameretten i desember 2007.
Ođđanammaduvvon sámevuoigatvuođalávdegoddi (sámevuoigatvuođalávdegoddi 2) ovddidii iežas čielggadusa NOU 2007: 13 Den nye sameretten (Ođđa sámeriekti) juovlamánus 2007.
Utvalget foreslår en rekke tiltak, blant annet å lovfeste plikten til å konsultere samiske interesser, å opprette en kommisjon som skal kartlegge eksisterende eier- og bruksrettigheter i de samiske områdene fra Troms fylke og sørover, å opprette en ny forvaltningsordning for statens grunn i Nordland og Troms og en rekke andre lovendringer, blant annet endringer i mineralloven.
Lávdegoddi árvala máŋggaid doaimmaid, earret eará láhkanannet geatnegasvuođa konsulteret sámi beroštumiid, ásahit kommišuvnna mii galgá kártet dálá oamastan- ja geavahanvuoigatvuođaid sámi guovlluin Romssa fylkka rájes lulás, ásahit ođđa hálddašanortnega stáhta eatnamiidda Nordlánddas ja Romssas ja máŋga eará láhkarievdadusa, earret eará minerálalága rievdadeami.
Forslagene fra samerettsutvalget omfatter spørsmål av ulik kompleksitet – og berører flere departementer.
Sámevuoigatvuođalávdegotti evttohusat sisttisdollet iešguđet dási kompleksitehta – ja guoskkahit eanas departemeanttaid áššesurggiid.
I tråd med sektoransvaret er det de ulike departementene som har ansvar for å vurdere forslagene på sine fagområder.
Áššeovddasvástádusjuogu mielde lea iešguđetge departemeanttain ovddasvástádus árvvoštallat evttohusaid mat gusket sin áššesurggiide.
Som en del av oppfølgingen av samerettsutvalgets innstilling fremmet regjeringen 14. september 2018 Prop. 116 L (2017–2018) Endringer i sameloven mv. (konsultasjoner).
Oassin sámevuoigatvuođalávdegotti evttohusa čuovvoleapmin ovddidii ráđđehus čakčamánu 14. beaivvi 2018 Prop. 116 L (2017 – 2018) Endringer i sameloven mv.
For kommuner og fylkeskommuner foreslår regjeringen å lovfeste konsultasjonsplikten som følge av folkeretten.
Suohkaniid ja fylkkasuohkaniid dáfus árvala ráđđehus láhkanannet konsultašuvdnageatnegasvuođa mii čuovvu álbmotrievtti olis.
For å gi kommunene nødvendig fleksibilitet lovfestes bare hovedprinsippene i plikten, mens nærmere retningslinjer for gjennomføring gis i en veileder.
Vai suohkanat ožžot dárbbašlaš fleksibilitehta, de nannejuvvojit dušše geatnegasvuođa váldoprinsihpat lága bokte, ja dárkilet njuolggadusat addojuvvojit bagadusčállosa bokte.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet utformer utkast til veileder i samråd med Kommunal sektor (KS) og Sametinget.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta hábme bagadusevttohusa ovttasráđiid Suohkansektoriin (Kommunal sektor – KS) ja Sámedikkiin.
Norske Reindriftsamers Landsforbund blir også involvert.
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi váldojuvvo maiddái fárrui dása.
Når det gjelder konsultasjoner på statlig nivå legger lovforslaget opp til å lovfeste hovedprinsippene for konsultasjonsplikten og gi nærmere regler i forskrift.
Konsultašuvnnaid hárrái stáhta dásis árvaluvvo láhkaevttohusas ahte konsultašuvdnageatnegasvuođa váldoprinsihpat galget lága bokte nannejuvvot ja dárkilet njuolggadusat galget mearriduvvot láhkaásahusaid bokte.
Departementet vil utarbeide utkast til og høre forskrifter med nærmere regler for statlig sektor, etter at loven er vedtatt.
Departemeanta áigu stáhta konsultašuvnnaide ráhkadit láhkaásahusevttohusa ja čađahit dárkilet njuolggadusaid gulaskuddama maŋŋel go láhka lea mearriduvvon.
Stortinget vedtok 9. mai 2019 å sende proposisjonen tilbake til regjeringen, og ba samtidig regjeringen om å sende lovforslaget ut på alminnelig høring før saken fremmes for Stortinget på nytt.
Stuoradiggi mearridii miessemánu 9. beaivvi 2019 ahte proposišuvdna máhcahuvvo ráđđehussii ja bivddii seammás ráđđehusa sáddet láhkaevttohusa dábálaš gulaskuddamii ovdal go ášši fas ovddiduvvo Stuoradiggái.
Stortinget understreket at det er viktig at utkast til veileder for kommuner og fylkeskommuner er klart på samme tid, og høres samtidig som lovforslaget.
Stuoradiggi deattuhii ahte lea deaŧalaš ahte suohkaniid ja fylkkagielddaid bagadus maiddái gárvána seamma áigái, ja sáddejuvvo gulaskuddamii ovttas láhkaásahusain.
Departementet tar derfor sikte på å sende de to dokumentene på høring samtidig høsten 2019.
Departemeanta rehkenastá dasto ahte dat guokte dokumeantta sáddejuvvojit gulaskuddamii 2019 čavčča.
Stortinget har i anmodningsvedtak nr. 837 av 8. juni 2017 bedt regjeringen «utrede å gi fjelloven samme anvendelse i Nordland og Troms som sør for Nordland grense.
Stuoradiggi lea mearrádusas nr. 837 geassemánu 8. beaivvi 2017 ávžžuhan ráđđehusa «árvvoštallat addit várreláhkii seamma gustovašvuođa Nordlánddas ja Romssas go das lea lulábealde Nordlándda ráji.
Utredningen skal legge til grunn at Statskog fortsatt skal beholde ansvaret for skogressursene.
Čielggadeami vuođđun galgá leat ahte Statskog galgá ain atnit ovddasvástádusa vuovderesurssaid dáfus.
Utredningen skal videre legge til grunn at gjeldende finnmarkslov videreføres innenfor dagens fylkesgrense for Finnmark, men ikke utvides til nye geografiske områder.
Čielggadeapmi galgá maiddái atnit vuođđun ahte gustovaš finnmárkkuláhka galgá jotkojuvvot Finnmárkku dálá fylkkarájiid siskkobealde, ii ge viiddiduvvot guoskat ođđa geográfalaš guovlluide.
» Regjeringen arbeider nå med å følge opp anmodningsvedtaket fra Stortinget, og vil informere Stortinget på egnet måte.
» Ráđđehus lea dál bargame Stuoradikki ávžžuhusmearrádusa čuovvolemiin, ja áigu Stuoradiggái addit dieđuid dan birra heivvolaš vuogi mielde.
Dersom det skal fremmes forslag som kan påvirke samiske interesser direkte, vil det bli konsultert med Sametinget og andre berørte parter i overensstemmelse med konsultasjonsavtalen.
Jus galget ovddiduvvot evttohusat mat sáhttet njuolga váikkuhit sámi beroštumiid, de konsulterejuvvojit Sámediggi ja eará guoskevaš bealálaččat konsultašuvdnasoahpamuša mielde.
Et utvalg ledet av professor Ernst Nordtveit leverte i desember 2018 en rapport med evaluering av mineralloven.
Lávdegoddi man professor Ernst Nordtveit jođihii, ovddidii juovlamánus 2018 raportta minerálalága evaluerema birra.
Evalueringsmandatet viser blant annet til behovet for god kunnskap om hvordan minerallovens bestemmelser om ivaretakelse av samiske rettigheter har fungert og fungerer.
Evaluerenmandáhtta čujuha earret eará dasa ahte lea dárbbašlaš háhkat vuđolaš dieđuid das movt minerálalága mearrádusat sámi vuoigatvuođaid vuhtii váldima birra leat doaibman ja movt doibmet.
Sametinget har vært forelagt mandatet og har gitt innspill til departementet.
Sámediggi lea oaidnán mandáhta ja lea ovddidan oaiviliid departementii.
Regjeringen har ikke tatt stilling til hvordan evalueringen skal følges opp.
Ráđđehus ii leat mearridan movt evalueren galgá čuovvoluvvot.
Sametinget ser det som en stor utfordring at store deler av forslagene til samerettsutvalget har blitt liggende i mange år i departementene under ulike regjeringer.
Sámediggi atná stuora hástalussan ahte stuora oasit Sámevuoigatvuođalávdegotti árvalusain leat olu jagiid ja iešguđetge ráđđehusaid áigge healban departemeanttaid vuorkkáide.
Det er viktig at disse forslagene følges opp snarlig.
Lea deaŧalaš ahte diet evttohusat čuovvoluvvojit farggamusat.
Sametinget er kritisk til at Stortinget i forkant av anmodningsvedtaket nr. 837 av 8. juni 2017, om fjelloven, ikke tok initiativ til dialog med Sametinget.
Sámediggi moaitá ahte Stuoradiggi ii gulahallan Sámedikkiin ovdal go dagai ávžžuhusmearrádusa nr. 837 geassemánu 8. beaivvi 2017 várrelága birra.
Etter Sametingets syn er det avgjørende at en utredning om innføring av fjelloven i Troms og Nordland skjer som ledd i oppfølgingen av samerettsutvalgets innstilling NOU 2007: 13 Den nye sameretten.
Sámediggi eaktuda ahte jus galgá árvvoštallojuvvot čađahit várrelága maiddái Romssas ja Nordlánddas, de dahkkojuvvo dat sámevuoigatvuođalávdegotti čielggadusa NOU 2017: 13 Den nye sameretten (Ođđa sámeriekti) čuovvoleami olis.
Erfaringene med finnmarksloven og vurderingene som vil framkomme i statsallmenningslovutvalgets utredning NOU 2018: 11 Ny fjellov vil etter Sametingets syn være et viktig grunnlag for lovarbeidet for sikring og anerkjennelse av samiske land- og ressursrettigheter utenfor Finnmark.
Vásáhusat finnmárkkulágain ja árvvoštallamat mat bohtet ovdan stáhtaalmennetlága čielggadeamis NOU 2018: 11 Ny fjellov (Ođđa várreláhka) leat Sámedikki mielas deaŧalaš vuođđun láhkaevttohussii man ulbmil lea sihkkarastit ja dohkkehit sámi vuoigatvuođaid eatnamiidda ja čáziide olggobealde Finnmárkku.
Sametinget ser det som svært viktig at samiske land- og ressursrettigheter må anerkjennes også utenfor Finnmark.
Sámediggi atná hui deaŧalažžan ahte sámi vuoigatvuođat eatnamiidda ja čáziide dohkkehuvvojit maiddái olggobealde Finnmárkku.
Sametinget mener at samiske land- og ressursrettigheter i Troms og Nordland må sikres i lov, og at det bør skje på en slik måte at de ivaretar de rettigheter som følger av ILO-konvensjonen nr. 169 artikkel 14 og 15 og UNDRIP artikkel 26 og 27.
Sámediggi oaivvilda ahte sámi eanan- ja resursavuoigatvuođat Romssas ja Nordlánddas fertejit sihkkarastojuvvot lága bokte, ja ahte dat dahkkojuvvo dakkár vuogi mielde ahte vuhtii váldet vuoigatvuođaid mat čuvvot ILO-konvenšuvnna nr. 169 14. ja 15. artihkkaliid ja UNDRIP 26. ja 28 artihkkaliid olis.
Sametinget understreker at oppfølgingen av samerettsutvalgets innstilling forutsetter gode konsultasjonsprosesser med Sametinget og berørte samiske interesser.
Sámediggi deattuha ahte sámevuoigatvuođalávdegotti evttohusaid čuovvoleapmi eaktuda buriid konsultašuvdnaproseassaid Sámedikkiin ja eará guoskevaš bealálaččaiguin.
Spesielt viktig er det med gode konsultasjoner der det legges opp til realitetsbehandling av løsninger hvor lokal utmarksforvaltning ses i sammenheng med eventuelle forslag til endringer av Statskogs rolle som eier.
Erenoamáš deaŧalaččat leat buorit konsultašuvnnat maid ulbmil lea realitehtagieđahallat čovdosiid main báikkálaš meahccehálddašeapmi gehččojuvvo ovttas Statskog eaiggátrolla vejolaš rievdadeami evttohusaiguin.
Videre at eiendomsrettigheter kan kreves kartlagt og at det etableres reelle muligheter for rettslig anerkjennelse av eier- og bruksrettigheter i domstolene.
Viidáseappot ahte oamastanvuoigatvuođat sáhttet gáibiduvvot čielggaduvvot ja ahte ásahuvvojit duohta vejolašvuođat duopmostuoluid bokte oažžut oamastan- ja geavahanvuoigatvuođaid rievttálaččat dohkkehuvvot.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet
Gielda- ja ođasmáhttindepartemeanta
tilrår:
ávžžuha:
Tilråding fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet 21. juni 2019 om Samisk språk, kultur og samfunnsliv blir sendt Stortinget.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta ráva geassemánu 21. beaivvi 2019 Sámi giella, kultuvra ja servodateallin sáddejuvvo Stuoradiggái.
Tilråding fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet 28. august 2020, godkjent i statsråd samme dag.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta ráva borgemánnu 28. b. 2020, dohkkehuvvon stáhtaráđis seamma beaivvi.
Regjeringen Solberg har satt i gang et omfattende digitaliseringsarbeid, oppsummert i Meld. St. 27 (2015–2016) Digital agenda for Norge og i, som regjeringen la fram i juni 2019.
Solberg ráđđehus lea álggahan viiddes digitaliserenbarggu, čoahkkáigessojuvvon dieđáhusas Meld. St. 27 (2015–2016) Digital agenda for Norge ja «Én digital offentlig sektor – Digitaliseringsstrategi for offentlig sektor 2019–2025», maid ráđđehus bijai ovdan geassemánu 2019.
Målet er at brukerne skal oppleve én digital offentlig sektor.
Mihttun lea ahte geavaheaddjit galget muosáhit ovtta digitála almmolaš suorggi.
Stat og kommune skal jobbe systematisk sammen for å skape tjenester som oppleves som sammenhengende og som løser brukernes behov.
Stáhta ja gielda galget ovttas systemáhtalaččat hábmet dakkár bálvalusaid mat vásihuvvojit oktalažžan ja mat ollašuhttet geavaheddjiid dárbbuid.
Regjeringens digitaliseringsarbeid gjelder hele Norges befolkning.
Ráđđehusa digitaliserenbargu guoská olles Norgga álbmogii.
Samtidig anerkjenner regjeringen at en digital hverdag påvirker personer ulikt.
Seammás dovddasta ráđđehus ahte digitála árgabeaivi váikkuha olbmuide iešguđet láhkai.
For eksempel har unge og eldre brukere ulike krav og forventninger til det digitale tilbudet, og ulike muligheter til å benytte seg av det.
Ovdamearkka dihtii leat nuorra ja vuorrasat geavaheddjiin iešguđet gáibádusat ja vuordámušat digitála fálaldahkii, ja iešguđet vejolašvuođat dan geavahit.
Et annet viktig aspekt – som er et hovedtema for denne meldingen – er befolkningens behov for, og i noen tilfeller krav på, digitale løsninger på sitt eget språk.
Eará dehálaš bealli – mii maid lea dán dieđáhusa váldofáddá – lea álbmoga dárbu, ja muhtun diliin gáibádus, oažžut digitála čovdosiid iežaset gillii.
Norges urfolk, samene – og de samiske språkene – påvirkes særskilt av digitalisering.
Norgga álgoálbmogii, sápmelaččaide – ja sámi gielaide – váikkuha digitaliseren erenoamážit.
De samiske språkene står overfor enkelte utfordringer som digitalisering kan være med på å løse, for eksempel ved å få bedre tilgang til læremidler.
Sámegielain leat muhtun hástalusat maid digitaliseren sáhttá leat mielde čoavdimin, ovdamearkka dihtii buoridettiin oahpponeavvuid fidnema.
Digitaliserte hjelpemidler kan gjøre det raskere og enklere å oversette materiale til samiske språk, og dermed gjøre det rimeligere å oppdatere tekster.
Digitaliserejuvvon veahkkeneavvut sáhttet dagahit jorgaleami sámegielaide johtileabbon ja álkibun, ja nu hálbbibun áigádit teavsttaid.
Samtidig som disse mulighetene er der, opplever mange at økt digitalisering har ført til en negativ utvikling.
Seammás go dát vejolašvuođat leat olámuttus, de vásihit ollugat ahte eanet digitaliseren dagaha negatiiva ovdáneami.
Sentrale fysiske språkarenaer forsvinner, en del offentlig informasjon er ikke lenger tilgjengelig på samisk, og det finnes fortsatt maskinvare og programvare som ikke støtter samiske tegn.
Dehálaš giellaarenat gos olbmot deaivvadit, jávket, ja muhtun almmolaš dieđut eai leat šat fidnemis sámegillii, ja ain leat mašiidnaávdnasat ja prográmmat mat eai doarjjo sámegiela čállinmearkkaid.
Med denne meldingen vil regjeringen peke på de mulighetene som ligger i digitalisering for samiske språkbrukere.
Dáinna dieđáhusain áigu ráđđehus válddahit digitaliserema vejolašvuođaid sámi giellageavaheddjiide.
Regjeringen vil også trekke fram de gode tiltakene som allerede er satt i gang for samiske språkbrukere.
Ráđđehus váldá maid ovdan daid buriid doaibmabijuid mat leat jo álggahuvvon sámi giellageavaheddjiid várás.
I tillegg vil meldingen belyse de utfordringene stat og kommune står overfor når de skal tilby digitale tjenester til samiske innbyggere, og de problemene samiske innbyggere støter på i en digital hverdag.
Dasa lassin čuvgeha dieđáhus daid hástalusaid mat stáhtas ja gielddain leat go sii áigot fállat digitála bálvalusaid sámi ássiide, ja daid váttisvuođaid maid sámi ássit vásihit digitála árgabeaivvis.
Sametinget har gitt innspill til regjeringen om at samiske perspektiver ikke i stor nok grad har vært belyst i de overordnede dokumentene som er sentrale i digitaliseringspolitikken.
Sámediggi lea čujuhan árvalusaiguin ráđđehussii ahte sámi perspektiiva ii doarvái bures leat čuvgehuvvon dain bajimus dokumeanttain mat leat áibbas dehálaččat digitaliserenpolitihkas.
Arbeidet med denne meldingen har gitt mulighet til også å belyse hvordan det samiske perspektivet kan tas inn i overordnede måldokumenteter for digitaliseringspolitikken.
Dát dieđáhusbargu lea addán vejolašvuođa maiddái čuvget dan mo sámi perspektiivva lea vejolaš váldit mielde digitaliserenpolitihka bajimus ulbmildokumeanttaide.
Målet med regjeringens arbeid er at alle – også samiske språkbrukere – skal kunne ta del i det digitaliserte Norge.
Ráđđehus barggu ulbmil lea ahte buohkat – maiddái sámi giellageavaheaddjit – galget sáhttit searvat digitaliserejuvvon Norgii.
Denne meldingen er den andre i rekken av årlige framoverskuende meldinger til Stortinget om samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Dát dieđáhus lea nubbi dain jahkásaš ovddasguvlui geahčadeaddji dieđáhusain Stuorradiggái sámi giela, kultuvrra ja servodateallima birra.
Regjeringen legger fram slike meldinger hvert år, men temaet for meldingene varierer fra år til år.
Ráđđehus bidjá ovdan dakkár dieđáhusaid juohke jagi, muhto dieđáhusaid fáttát rivdet jagis jahkái.