pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samisk språk og samelovens språkregler omtales i kapittel 19 i denne stortingsmeldingen .
Sámegiela ja sámelága giellanjuolggadusat válddahallojuvvojit dán stuorradiggedieđáhusa 19. kapihttalis .
Etableringen av Sametinget er en gjennomføring av samenes rett som et folk til å organisere seg og opprette representative institusjoner .
Sámedikki ásaheapmi lea sámiid vuoigatvuođa čađaheapmi beassat álbmogin organiseret iežas ja ásahit iežas ovddasteaddji ásahusaid .
Sametinget er samenes eget folkevalgte organ som taler samenes sak og fremmer samiske interesser .
Sámediggi lea sámiid iežas álbmotválljen orgána mii bealušta sámiid ášši ja ovddida sámi beroštumiid .
Gjennom Sametinget kan samene bli hørt i nasjonale , regionale og lokale fora .
Sáme-dikki bokte besset sámit hállat iežast ovddas riik-kalaš , guvllolaš ja báikkálaš forain .
Sametinget er et talerør for å fremme samiske interesser for regjering og statsforvaltning .
Sámediggi lea jietnaguoddi ovddidettiin sámi beroštusaid ráđđehussii ja stáhtahálddahussii .
Slik får de samiske interessene som fremmes ekstra tyngde i møte med nasjonale og storsamfunnets interesser .
Nu ožžot sámi beroštumit mat ovddastuvvojit stuorát deattu deaivvadettiin riikkalaš ja stuorraservodaga beroštumiiguin .
I forarbeidene til sameloven , Ot.prp. nr. 33 ( 1986 – 1987 ) , la regjeringen frem prinsipielle synspunkter knyttet til samene som minoritetsbefolkning i Norge .
Sámelága ovdabargguin , Od.prp. nr. 33 ( 1986 – 1987 ) ovddidii ráđđehus prinsihpalaš oainnuid sámiid birra Norgga unnitlohkoálbmogin .
Regjeringen sluttet seg til Samerettsutvalgets grunnsyn i NOU 1984 : 18 .
Ráđđehus guorrasii Sámi vuoigatvuođalávdegotti vuođđooidnui NOUs 1984 : 18 .
Det uttales i odelstingsproposisjonen at samene er en egen etnisk gruppe , et eget folk , som har hatt tilhold i nåværende norske områder ( og tilstøtende områder i nabolandene ) siden før den norske riksdannelsen .
Odeldiggeproposišuvnnas celkojuvvo ahte sámit leat sierra čearddalaš joavku , sierra álbmot , geat leat orron dálá Norgga eanaviidodagain ( ja daid rádjálas sii-daguoibmeriikkaid guovlluin ) jo ovdal Norgga riikka ásaheami .
Uttalelsene viser at samenes status som minoritet og urfolk var fastslått gjennom vedtakelsen av sameloven , og dermed uavhengig av internasjonale avtaler som Norge senere har sluttet seg til , samtidig som disse avtalene bekrefter og styrker urfolksdimensjonen i samepolitikken .
Cealkámušat čájehit ahte sámiid stáhtus unnitlohkun ja álgoálbmogin lei nannejuvvon sámelága mearridemiin , ja nu dat ii lean gitta riikkaidgaskasaš soahpamušain maid Norga maŋŋá lea vuolláičállán , seammás go dát soahpamušat duođaštit ja nannejit sámepolitihka álgoálbmotdimešuvnna .
Videre blir det uttalt at « målsettingen om å opprettholde samisk etnisitet i landet ikke kan oppnås uten særskilte tiltak overfor den samiske befolkningen » ( s. 23 ) .
š Viidáseappot daddjojuvvo ahte « ulbmil bisuhit sámi čearddalašvuođa riikkas ii leat vejolaš sierra doaibmabijuid haga sámi álbmoga várásš ( s. 23 ) .
Dette vil medføre at det i noen grad må skje avvik fra den formelle likestillingen i snever forstand mellom samfunnsborgerne .
Dát dagaha ahte muhtumassii ferte spiehkastit gáržžet áddejuvvon ja formála ovttadássásašvuođas gaskal servodatlahtuid .
Men hensikten vil være å oppnå en likestilling i videre forstand , eller med andre ord en reell likeverdighet mellom samisk kultur og annen kultur i det norske samfunnet .
Muhto áigumuš lea ollašuhttit dásseárvvu viidáset áddejumis , dahje eará sániiguin ollašuhttit sámi kultuvrra ja riikka eará kultuvrra duohta ovttaárvosašvuođa Norgga servodagas .
Tilfredsstillende rettsgarantier for en minoritet kan ikke uten videre bygge på flertallsoppfatninger i alminnelig norsk forstand .
Dohkálaš riektedáhkádusat eai sáhte eambbo vuođđuduvvot eanetlohkoáddejumiide Norgga dábálaš ipmárdusa mielde .
De samepolitiske tiltakene må snarere måles mot og utformes på grunnlag av mer prinsipielle verdiforestillinger om forholdet til et etnisk mindretall .
Sámepolitihkalaš doaibmabijut fertejit ovdal mihtiduvvot eambbo prisihpalaš árvogovahallamiid ektui ja hábmejuvvot daid vuođul go lea sáhka gaskavuođas čearddalaš unnitlohkui .
1.2.3 Menneskerettsloven
1.2.3 Olmmošvuoigatvuođaláhka
Ved vedtakelsen av menneskerettsloven ble blant annet FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter fra 1966 gitt status som norsk lov , jf. menneskerettsloven § 2 .
Olmmošvuoigatvuođalága mearridemiin addojuvvui jagi 1966 ON-konvenšuvdnii siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra stáhtus Norgga láhkan , gč. olmmošvuoigatvuođalága § 2 .
Det vil si at artikkel 27 om minoriteters rettigheter har stilling som norsk lov .
Dat mearkkaša ahte 27. artihkal unnitloguid vuoigatvuođaid birra lea šaddan Norgga láhkan .
Konvensjonens bestemmelser skal ved motstrid gå foran annen norsk lov , jf. § 3 .
Konvenšuvnna mearrádusat galget go vuostálasvuohta čuožžila , leat gievrrabut go Norgga eará láhka , gč. § 3 .
Det følger av menneskerettsloven at hvis en norsk domstol skulle finne at en norsk lov strider mot artikkel 27 , må loven vike .
Olmmošvuoigatvuođalágas čuovvu ahte jus Norgga duopmostuollu gávnnaha ahte Norgga láhka šaddá vuostálagaid 27. artihkkaliin , de ferte láhka gáidat .
Regjeringen vurderer i dag fortløpende samiske hensyn ved utarbeidelse av ny lovgivning .
Ráđđehus árvvoštallá odne oktilaččat sámi deastagiid go addá ođđa lágaid .
Menneskerettslovens formål er å styrke menneskerettighetenes stilling i norsk rett , jf. § 1 .
Olmmošvuoigatvuođalága ulbmil lea nannet olmmošvuoigatvuođaid saji Norgga rievttis , gč. § 1 .
Formålet er dermed å styrke menneskerettighetene i norsk rett generelt , ikke bare de rettigheter som inkorporeres i norsk lov ved menneskerettsloven .
Danne lea ulbmil nannet olmmošvuoigatvuođaid oppalaččat Norgga rievttis , ii ge dušše daid vuoigatvuođaid mat váldojit Norgga láhkii olmmošvuoigatvuođalága geažil .
Formuleringen understreker at også menneskerettskonvensjoner som ikke blir inkorporert ved lovens § 2 , skal anses som tungtveiende rettskilder .
Sánádat deattasta ahte olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnat ge mat Norg-ga láhkii eai ovttastuvvo lága § 2 bokte , galget adnojuvvot dehálaš riektegáldun .
Dette gjelder blant annet ILO-konvensjon nr. 169 .
Dát guoská earret eará ILO-konvenšuvdnii nr. 169 .
Stortingets justiskomité påpekte at man ved lovfestingen av de grunnleggende menneskerettskonvensjonene sikrer at menneskerettighetene fullt ut blir lagt til grunn ved norske domstoler , jf. Innst. O. nr. 51 ( 1998 – 99 ) .
Stuorradikki Justiisalávdegoddi fuomášuhttá ahte vuđolaš olmmošvuoigatvuođaid lágademiin sihkkarastá ahte olmmošvuoigatvuođat ollásit biddjojit vuođ-đun Norgga duopmostuoluin , gč. árv . O. nr. 51 ( 1998 – 99 ) .
Ved lov 1. august 2003 nr. 86 om endringer i menneskerettsloven m.v. ble FNs konvensjon om barnets rettigheter inntatt i menneskerettsloven .
Borgemánu 1. b. 2003-mannosaš lága vuođul nr. 86 olmmošvuoigatvuođalága rievdadusaid jd. birra váldojuvvui ONa konvenšuvdna máná vuoigatvuođaid birra mielde olmmošvuoigatvuođa-láhkii .
Barnekonvensjonen er dermed gitt status som norsk lov og har forrang foran annen lovgivning jf. menneskerettsloven § 3 .
Nu lea Mánáidkonvenšuvdna ožžon árvodá-si Norgga láhkan ja lea ožžon sajádaga eará lágaid ovddabeallái gč. olmmošvuoigatvuođalága § 3 .
Barnekonvensjonen i sin helhet gjelder også for samiske barn og unge .
Olles Mánáidkonvenšuvdna gusto sámi mánáide ja nuoraide ge .
Vedtakelsen av menneskerettsloven sikrer at hensynet til sikring og utvikling av samisk kultur ivaretas i norsk rett .
Olmmošvuoigatvuođalága mearrádus sihkkarastá ahte sámi kultuvrra sihkkarastima ja ovddideami deastagat fuolahuvvojit Norgga rievttis .
Artikkel 27 i FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter ( SP ) har vært omtalt i avgjørelser fra Høyesterett etter at konvensjonen ble inkorporert i norsk lov .
ON-konvenšuvnna 27. artihkal siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra ( SP ) lea válddahallojuvvon Alimusrievtti mearrádusain maŋŋágo konven-šuvdna váldojuvvui mielde Norgga láhkii .
Høyesterett har aldri konstatert motstrid mellom bestemmelsen og annen lovgivning .
Alimusriekti ii leat goassege vásihan ahte mearrádus ja eará lágat leat šaddan vuostálagaid .
Det forhold at artikkel 27 er gitt status som norsk lov har trolig bidratt til større bevisstgjøring av minoritets- og urfolksvernet i folkeretten ved utforming av nytt regelverk .
Dat duohtadilli ahte 27. artihkal lea ožžon árvodási Norgga láhkan , lea jáhkkimis váikkuhan Norgga láhkii eanet diđolašvuođa álbmotrievtti unnitlohko- ja álgoál ­bmotsuodjaleami birra go ođđa njuolggadusat ráhkaduvvojit .
Det må slik antas at inkorporeringen av konvensjonen reduserer risikoen for motstrid mellom konvensjonen og intern rett .
Nu ferte jáhkkit ahte konvenšuvnna ovttastahttin geahpida dan vára ahte konvenšuvdna ja siskkáldas riekti šaddet vuotálagaid .
1.2.4 Generell nasjonal rett med særlig betydning for samer
1.2.4 Oppalaš riikkalaš riekti mii lea erenoamáš dehálaš sámiide
Hensynet til samiske interesser er videre ivaretatt i andre deler av norsk rett – utenfor de lovbestemmelser som er vedtatt for særlig å sikre og utvikle samisk kultur .
Sámiid beroštumiid deastagat leat dasto fuolahuvvon Norgga rievtti eará osiin – earret daid sierra láhkamearrádusaid mat leat mearriduvvon sihkkarstin dihtii ja ovddidan dihtii sámi kultuvrra .
Nedenfor er gjengitt enkelte eksempler på rettsregler som i utgangspunktet er allmenne , og som har betydning for samers rettsstilling i møte med offentlige myndigheter og private rettssubjekter .
Vulobealde leat riektenjuolggadusaid muhtun ovdamearkkat mat álgoálggus leat oppalaččat , ja mat leat dehálaččat sámiid riektedillái go sis lea dahkamuš almmolaš eiseválddiin ja priváhta riektesubjeavttain .
Særlige rettigheter til vann- og landområder kan etter gjeldende nasjonal rett erverves på ulike måter .
Erenoamáš vuoigatvuođaid čáhce- ja eanaviidodagaide sáhttá dálá riikkalaš rievtti mielde oažžut máŋgga láhkai .
På grunnlag av hevd og alders tids bruk kan enkeltindivider eller grupper ut fra en vurdering av den bruken som er utøvd , erverve eiendomsrett eller bruksrett til et område .
Oamasteami ja dološ áigásaš oamasteami vuođul sáhttet ovttaskas olbmot dahje olmmošjoavkkut oažžut árvvoštallojuvvot iežaset geavaheami ja nu sii sáhttet oažžut oamastanvuoigatvuođa dahje geavahanvuoigatvuođa guvlui .
Rettsgrunnlagene hevd og alders tids bruk har vært anvendt av domstolene i vurderingen av om samers bruk av land og vann har konstituert rettigheter .
Riektevuođuid oamasteapmi ja oamasteapmi dološ áiggi rájes leat duopmostuolut geavahan go leat árvvoštallan leat go sámiid eana- ja čáhcegeavaheamit ásahan vuoigatvuođaid .
Den første dommen gjaldt en konflikt om beiterettigheter for rein hjemmehørende i deler av Selbu kommune , mens den andre dommen gjaldt en tvist mellom beboerne i Manndalen i Kåfjord kommune og staten om eiendomsretten til Svartskogen , et utmarksområde på ca. 120 km 2 .
Vuosttaš duopmu guoskkai riidui bohccuid guođohanvuoigatvuođaid birra mat gulle Selbu gieldda osiide , ja nubbi duopmu fas gulai riidui gaskal Olmmáivákki ássiid Gáivuona suohkanis ja stáhta oamastanvuoigatvuođaid birra Čáhppevuovdái , mii lea sullii 120 km 2 - sturrosaš meahcceguovlu .
Høyesterett fant at rettsgrunnlaget alders tids bruk kunne tilpasses samiske forhold , og at dette grunnlaget alene var tilstrekkelig til å begrunne beiterett i Selbusaken og eiendomsrett i Svartskogensaken .
Alimusriekti gávnnahii ahte riektevuođu oamasteapmi dološ áiggi rájes sáhttá heivehit sámi dilálašvuođaide , ja ahte dát vuođđu okto lea doarvái ákkastit guođohanvuoigatvuođa Selbu-áššis ja oamastanvuoigatvuođa Čáhppesvuovddi áššis .
Det var ikke nødvendig å bygge resultatet i dommene på FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 eller ILO-konvensjon nr. 169 om urfolks rettigheter .
Ii lean dárbu hukset duomuid bohtosa ON-konvenšuvdnii 27. artihkkalii siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra dahje ILO-konvenšuvdnii nr. 169 álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra .
Høyesterett fant likevel støtte for resultatet i Svartskogensaken i den internasjonale urfolks- og minoritetsretten .
Alimusriekti gávnnai dettetge doarjaga Čáhppesvuovdeášši bohtosii riikkaidgaskasaš álgoálbmot- ja unnitlohkorievttis .
En rekke lover , for eksempel sosialtjenesteloven og pasientrettighetsloven , er bygget opp slik at tjenester til enkeltpersoner skal gis etter en konkret og individuell behovsprøving .
Máŋga lága , ovdamearkka dihtii sosiálabálvalusláhka ja divššohasvuoigatvuođaláhka leat nu huksejuvvon ahte bálvalusat ovttaskas olbmuide galget addojuvvot konkrehta ja oktagaslaš dárboiskkadeami vuođul .
Ut fra dette skal samer tilbys tjenester som er tilpasset deres kulturelle og språklige behov .
Dát mielddisbuktá ahte sámiide galget fállat bálvalusaid mat leat heivehuvvon sin kutuvrralaš ja gielalaš dárbbuide .
Pasientrettighetsloven § 3 – 5 omhandler informasjon om pasientens helsetilstand og helsehjelp og om hvordan slik informasjon skal gis .
Divššohasvuoigatvuođalága § 3 – 5 gieđahallá dieđuid divššohasa dearvvašvuođadili ja dearvvašvuođaveahki birra ja mo dákkár dieđuid galgá addit .
Det går fram av forarbeidene at i de tilfeller hvor pasienten er minoritetsspråklig og det er avgjørende at han eller hun forstår innholdet av informasjonen , må det skaffes tolk .
Ovdabarggut čájehit ahte go divššohas lea unnitlogugielalaš ja ahte lea mearrideaddji dehálaš ahte son ádde dieđuid sisdoalu , de ferte gulahallat dulkkain .
Det følger av sosialtjenesteloven § 8 – 4 at tjenestetilbudet til enkeltpersoner så langt det er mulig skal utformes i samarbeid med klienten .
Sosiálabálvaluslága paragráfas 8 – 4 čuovvu ahte bálvalusfálaldat ovttaskas olbmuide galgá hábmejuvvot ovttasráđiid divššohasain nu bures go lea vejolaš .
Dette innebærer at sosialtjenesten skal kartlegge klientens behov og ønsker slik at tjenestene i størst mulig grad blir utformet etter disse .
Dát mielddisbuktá ahte sosiálabálvalus galgá kártet divššohasa dárbbuid ja sávaldagaid nu ahte bálvalusat hábmejuvvojit daid vuođul nu bures go lea vejolaš .
Sosialtjenesten må anstrenge seg for å finne individuelt tilpassede løsninger .
Sosiálabálvalus ferte rahčat vai gávdná oktagassii heivejeaddji čovdosiid .
En slik rett tilkommer også de samer som bor utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Dát vuoigatvuohta lea dain sámiin ge geat ásset sámegiela hálddašanguovllu olggobealde .
Eksempler på andre sektorlover er opplæringsloven ( Lov 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa med endringar ) , jf. omtale i kap. 11 og reindriftsloven ( Lov 15. juni 2007 nr. 40 om reindrift ) , jf. omtale i kap. 20.3 .
Eará suorgelágaid ovdamearkkat leat oahpahusláhka ( suoidnemánu 17. b. 1998-mannosaš láhka nr. 61 vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa birra rievdadusaiguin ) , gč. válddahallama 11. kapihttalis ja boazodoalloláhka ( geassemánu 15. b. 2007-mannosaš láhka nr. 40 boazodoalu birra ) , gč. válddahallan kapihttalis 20.3 .
1.3 Folkerettslige rammer for samepolitikken i Norge
1.3 Norgga sámepolitihka álbmotrievttálaš rámmat
1.3.1 Ikke-diskrimineringsprinsippet
1.3.1 Vealatkeahttáivuođa prinsihppa
Menneskerettighetene legger til grunn at alle mennesker er likeverdige .
Olmmošvuoigatvuođaid vuođđu lea ahte buot ol-bmuin lea seamma árvu .
I praksis er det store forskjeller .
Geavadis leat stuora erohusat .
Ulike grupper i samfunnet behandles ulikt , slik at det ofte trekkes skiller mellom kvinner og menn , eller mellom personer som hører til ulike etniske eller religiøse grupper .
Servodaga iešguđetlágan joavkkuiguin meannudit iešguđet ládje , ja dávjá gártet erohusat nissonolbmuid ja dievdoolbmuid gaskii , dahje daid olbmuid gaskii geat gullet sierranas čearddalaš dahje oskku joavkkuide .
Det er mange menneskerettighetsbestemmelser som forbyr diskriminering .
Máŋga olmmošvuoigatvuođamearrádusa gildet vealaheami .
Krav om ikke-diskriminering kan ses som en egen menneskerettighet , men like gjerne som et overordnet prinsipp de andre rettighetene er knyttet opp mot .
Go lea gáibádus ahte ii galgga leat vealaheapmi , de sáhttá dan atnit sierra olmmošvuoigatvuohtan , juoba bajimus prinsihppange , masa eará vuoigatvuođat leat čadnojuvvon .
Diskriminering omfatter alle former for forskjellsbehandling , utelukkelse , innskrenkning eller begunstigelse hvor forskjellsbehandlingen mangler en objektiv og rimelig grunn eller er uforholdsmessig .
Vealaheapmi lea erohusmeannu-deapmi , ja nu lea go olmmoš olgguštuvvo , heađuštuvvo dahje oidojuvvo almmá makkárge objektiiva ja govttolaš siva haga .
For at forskjellsbehandling skal oppfattes som diskriminering må forskjellsbehandlingen ha sitt grunnlag i etnisk bakgrunn , språk , religion , politisk bakgrunn , eiendom , hudfarge eller kjønn .
Jus erohus-meannudeapmi galgá lohkkojuvvot vealaheapmin , de dalle das galgá leat vuođđun dat ahte olbmos lea eará čearddalaš duogáš , giella , osku , politihkalaš duogáš , opmodat , liikeivdni dahje sohkabealli .
Forskjellsbehandling kan i mange tilfeller være saklig begrunnet , for eksempel ut fra å fremme behovene til svake grupper eller styrke bosettingen i visse områder .
Olmmošvuoigatvuođat suddjejit buohkaid . Lassin oppalaš olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnaide , de leat ráhkaduvvon sierra konvenšuvnnat ja vuoigatvuođat muhtin vissis joavkkuide servodagas .
Dette gjelder særlig for kvinner , barn , minoriteter og urfolk .
Dat guoská erenoamážit nissonolbmuide , mánáide , unnitloguide ja álgoálbmogiidda .
At disse gruppene har egne konvensjoner og rettigheter , innebærer at deres situasjon løftes opp på et eget plan .
Dain joavkkuin leat sierra konvenšuvnnat ja vuoigatvuođat , ja dat mearkkaša ahte sin dilli loktejuvvo sierra dássái .
Konvensjonene er utarbeidet ikke bare med sikte på å likestille disse gruppene med andre grupper i samfunnet , men også beskytte deres særskilte behov .
Eai konvenšuvnnat leat ráhkaduvvon dušše fal dan dihte vai dát joavkkut galggaše leat seamma dásis go eará joavkkut servodagas , muhto danne vai sin sierra dárbbut suddjejuvvoše .
Innenfor sine felt vil spesialkonvensjonene kunne ha større betydning enn de generelle konvensjonene , ved at de på et saklig avgrenset område gir individer og grupper et sterkere vern og kan pålegge statene større aktivitetsplikt .
Dihto surggiin erenoamáš konvenšuvnnain dáidá leat stuorát mearkkašupmi go oppalaš konvenšuvnnain , danne go dat áššálaččat ráddjejuvvon suorggis addet ovttaskas olbmuide ja joavkkuide nannoset gáhttema ja go dat sáhttet bidjat stáhtaide eambbo doaibmangeatnegasvuođa .
1.3.2 Minoritetsrettigheter og særskilte urfolksrettigheter
1.3.2 Minoritehta vuoigatvuođat ja erenoamáš álgoálbmotvuoigatvuođat
Samene er anerkjent som urfolk i Norge .
Sápmelaččat leat dohkkehuvvon Norgga álgoál-bmogin .
Det er utviklet spesielle rettsstandarder internasjonalt for å sikre at urfolks levesett og kultur opprettholdes og utvikles .
Leat ráhkaduvvon riikkaidgaskasaš erenoamáš riektestandárddat vai sihkkarastojuv-vošedje álgoálbmogiid eallinvugiid bisuheapmi ja ovddideapmi .
Disse folkerettslige forpliktelsene er en sentral del av grunnlaget for regjeringens samepolitikk .
Dat riektegeatnegasvuođat leat guovdilat ráđđehusa sámepolitihka vuođus .
Typisk for urfolk er at de ikke er det dominerende folket i det større samfunnet de er en del av .
Mii álgoálbmogiidda lea mihtilmas , lea ahte sii eai leat stuorát servodaga stivrejeaddji álbmot .
Rent flertallsdemokrati ivaretar ikke nødvendigvis minoritetsinteresser .
Danne eanetlohkodemokratiija ii dáidde váldit vuhtii minoritehta beroštumiid .
Mekanismer som sikrer minoriteters rettigheter er derfor nødvendige for å oppnå reelt demokrati som sikrer medbestemmelse og innflytelse også for minoriteter .
Minoritehtaid vuoigatvuođaid sihkkarastinmekanismmaide lea dárbu , vai mii joksat duohta demokratiija mii maid sihkkarastá minoritehtaide mieldemearrideami ja váik-kuheami .
Et annet fellestrekk for svært mange urfolk er at deres kultur tidligere har vært forsøkt underminert fra sentrale myndigheters side , og at de har vært utsatt for langvarig assimilasjonspolitikk .
Eará oktasaš ášši ollu álgoálbmogiin lea ahte guovddáš eiseválddit leat ovdal geahččalan sin kultuvrra billistit , ja álgoálbmogat leat šaddan gierdat guhkitáigásaš ovttaláhkástanpolitihka .
Dette kjennetegner også samene i Norge .
Dan leat Norgga sámitge vásihan .
Det er ikke tilstrekkelig å erklære en politikk preget av diskriminering og assimilering som avsluttet .
Ii leat doarvái cealkit ahte dakkár politihkka lea loahpahuvvon , mii vealaha ja ovttaláhkásta .
Ettervirkningene i form av nedvurderende holdninger kan sitte i lenge .
Guhkás maŋitáigái sáhttet bistit ­badjelgeahččama váikkuhusat .
Det er derfor nødvendig med positive tiltak for å bøte på langtidsvirkningene av slik politikk .
Dárbu lea positiiva doaibmabijuide mat buoridit dakkár politihka guhkitáigásaš váikkuhusaid .
Aktiv handling fra statens side vil i mange tilfeller være påkrevd for å reparere noen av de skadene kultur og språk er påført , og å legge grunnlaget for en språklig og kulturell revitalisering .
Dávjá gáibiduvvo aktiiva doaibma stáhta bealis vai beassá divvut muhtin ráji dain vahágiin maid kultuvrra ja giela vuostá leat dahkan , ja vai beassá ráhkadit vuođu gielalaš ja kultuvrralaš ealáskahttimii .
Det folkerettslige vernet av urfolks rettigheter er mer konkret , går lenger og omfatter flere felt enn det vernet nasjonale minoriteter har gjennom internasjonale konvensjoner som Norge har ratifisert .
álgoálbmogiid vuoigatvuođaid álbmotrievttálaš suddjen lea eambbo konkrehta , go dat olaha viidábut ja fátmmasta eambbo surggiid go dat suddjen mii lea riikkalaš minoritehtain riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid geažil maid Norga lea dohkkehan .
En viktig forskjell er at de tradisjonelle rettighetene urfolk har til land og vann , har fått et særlig vern .
Okta deaŧalaš erohus lea ahte álgoálbmogiid árbevirolaš eanan- ja čázádatvuoigatvuođat leat erenoamážit suddjejuvvon .
Dette har sammenheng med deres langvarige tilknytning til landområdene , og med at kulturen deres er nært knyttet til bruk av land og naturressurser .
Dat lea dan dihte go sis lea guhkitáigásaš čatnasat eananguovlluidasaset , ja go sin kultuvra lea nu nannosit čadnojuvvon eatnama ja luondduriggodagaid atnimii .
Urfolksrettighetene er dessuten i større grad enn de generelle minoritetsrettighetene formulert som kollektive rettigheter .
Muđui de leat álgoálbmotvuoigatvuođat celkojuvvon baicce leat kollektiiva vuoigatvuođat , eaige oppalaš minoritehtavuoigatvuođat .
Språket er et sentralt element i enhver kultur .
Giella lea guovddáš oassi juohke kultuvrras .
Mange betrakter det som det viktigste for å opprettholde kulturell egenart .
Máŋggas atnet dan eanemus deaŧalažžan go lea sáhka kultuvrralaš iešvuođa seailluheamis .
Skal samenes språk unngå ytterligere svekkelse , må det fungere som en naturlig del av samenes totale liv , ikke bare henvises til bestemte områder , som f.eks. skolen og reindriftsnæringen .
Jus sápmelaččaid giella galggaš garvit vel ain eambbo hedjoneami , de dat ferte doaibmat lunddolaš oassin sápmelaččaid oppalaš eallimis , ii ge dás ábut čujuhit dušše muhtin surggiide , nu go omd. skuvlii ja boazodoalloealáhussii .
Ideelt sett er ethvert språk et fullverdig instrument som uttrykksmiddel , analyseapparat og kontaktskapende faktor på alle livets områder .
Juohke giella lea ollislaš ovdanbuktinreaidu , guorahallanráhkkanus ja oktavuođaásaheaddji juohke suorggis eallimis .
At samenes morsmål blir akseptert som et slikt instrument , både av samene selv og andre , er en viktig forutsetning for språklig vekst og utvikling .
Sápmelaččaid giela fertejit dohkkehit dakkár reaidun , sihke ieža sápmelaččat , muhto earátge , danne go dat lea deaŧalaš eaktu dasa ahte giella beassá stuorrut ja ovdánit .
I dette bildet spiller den offentlige språkpoli tik ­ken en sentral rolle .
Dákko lea almmolaš giellapolitihkas hui guovddáš rolla .
Norge har sluttet seg til flere internasjonale konvensjoner , erklæringer og avtaler som har betydning for urfolk og etniske minoriteter .
Norga lea vuolláičállán / čuovvolan ollu riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid , julggaštusaid ja šiehtadusaid mat váikkuhit álgoálbmogiidda ja čearddalaš minoritehtaide .
Art. 27 i FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter og ILO-konvensjon nr. 169 av 1989 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater er særlig viktige for norsk samepolitikk , men også andre folkerettsinstrumenter har betydning .
Art. 27 ONa 1966 konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra ja 1989 ILO-konvenšuvdna nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešbirgejeaddji stáhtain leat erenoamáš deaŧalaččat Norgga sámepolitihkkii , muhto maid eará álgoálbmotreaidduin lea mearkkašupmi .
Blant disse er FNs konvensjon om barnets rettigheter .
Daid gaskkas lea ON konvenšuvdna mánáid vuoigatvuođaid birra .
Norge ratifiserte konvensjonen i 1991 og den ble inkorporert i menneskerettsloven i 2003 .
Norga dohkkehii konvenšuvnna jagi 1991 ja dat biddjojuvvui olmmošvuoigatvuođaláhkii jagi 2003 .
Barnekonvensjonen omtales nærmere i kap. 9 .
Mánáidkonvenšuvnna birra muitaluvvo eambbo 9. kapihttalis .
Også Konvensjonen om biologisk mangfold har betydning for samepolitikken .
Biologalaš šláddjiivuođa konvenšuvdna maid váikkuha sámepolitihkkii .
Dette er den første konvensjonen som omfatter vern og bærekraftig bruk av alt biologisk mangfold , se kap. 13 .
Dat lea vuosttaš konvenšuvdna mii fátmmasta dan ahte suddjet ja nana bistevaš vugiin atnit buot biologalaš šláddjiivuođa , gč. kap. 13 .
Den europeiske pakten om regions- eller minoritetsspråk trådte i kraft i 1998 .
Eurohpalaš lihttu guovllu- dahje minoritehtagielaid birra doaibmagođii jagi 1998 .
Paktens formål er å verne om minoritetsspråk for derved å bevare en mangeartet europeisk kultur , jf. kap. 19 .
Lihtu ulbmil lea gáhttet minoritehta gielaid ja dainna lágiin seailluhit máŋggabealat kultuvrra , gč. kap. 19 .
1.3.3 Artikkel 27 i FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter
1.3.3 Artihkal 27 ONa konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra
Artikkel 27 i FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter fra 1966 er en sentral bestemmelse i internasjonal rett til vern av minoriteter .
Artihkal 27 ONa jagi 1966 konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra lea guovddáš mearrádus riikkaidgaskasaš minoritehtaid suddjejeaddji rievttis .
Gjennom menneskerettsloven har bestemmelsen status som norsk lov .
Olmmošvuoigatvuođalága bokte lea dan mearrádusas láhkastáhtus Norggas .
Ved motstrid går bestemmelsen foran bestemmelser i annen lovgivning , jf. menneskerettsloven § 3 .
Jus mearrádus šaddá vuostálagaid eará lágaid mearrádusaiguin , de dat manná duoid eará lágaid mearrádusaid ovddabeallái , gč. olmmošvuoigatvuođalága § 3 .
I forarbeidene til sameloven ble artikkel 27 vurdert som en sterk rettskilde for samiske rettigheter , både politiske , kulturelle og økonomiske .
Sámelága ráhkadeami ovdabargguin atne ar-tihkkala 27 nana riektegáldun sámi vuoigatvuođaide , sihke politihkalaš , kultuvrralaš ja ekonomalaš vuoigatvuođaide .
Den utgjorde også en del av grunnlaget for Stortingets vedtak av Grunnlovens § 110 a i 1988 .
Artihkal lei maid vuođus go Stuoradiggi mearridii Vuođđolága § 110 a jagi 1988 .
Det er klart at bestemmelsen gjelder samer .
Diehttelas guoská dat mearrádus sápmelaččaide .
Det følger av praksis fra Menneskerettighetskomiteen at urfolk iht. artikkel 27 både kan ha individuelle og kollektive rettigheter .
Dat vuolgá Olmmošvuoigatvuođalávdegottis ahte álgoálbmogiin galget artihkkala 27 mielde leat sihke oktagaslaš ja kollektiiva vuoigatvuođat .
Enkelte av rettighetene , som retten til å bruke sitt eget språk , kan bare ha mening når de kan utnyttes kollektivt .
Muhtin vuoigatvuođain , nugo vuoigatvuođas geavahit iežas giela , lea mearkkašupmi duššefal go daid lea vejolaš geavahit kollektiivvalaččat .
Også kultur , skikker og tradisjonelle næringsformer forutsetter på ulike måter utøvelse sammen med andre , og rettigheter som gjelder massemedia , utdanning og kulturvern kan i realiteten bare oppfylles gjennom tiltak overfor hele gruppen .
Maiddái kultuvra , vierut ja árbevirolaš ealáhusat eaktudit iešguđet ládje ahte olmmoš beassá doaibmat ovttas earáiguin . Ja dakkár vuoigatvuođat , nugo hivvodatmediat , oahppu ja kulturgáhtten , sáhttet duohtadilis ollašuvvat dušše dakkár doaibmabijuiguin mat leat olles jovkku várás .
Artikkel 27 beskytter ikke bare mot statlige inngrep som begrenser en minoritets utøvelse av sin kultur , men pålegger også statene en plikt til å sikre minoriteten mot inngrep fra andre , for eksempel andre offentlige organer eller private interesser .
Artihkal 27 ii suddje dušše dakkár stáhta meassamiid vuostá mat gáržudit unnitlohkosaš álbmoga vejolašvuođaid eallit iežas kultuvrras , go dat geatnegahttá stáhtaid suodjalit unnitlohkosaš álbmoga earáid meahttiid vuostá , omd. eará almmolaš orgánaid dahje priváhta berošteddjiid vuostá .
Norske myndigheter har siden behandlingen av sameloven av 1987 lagt til grunn at staten har en plikt til positivt å bidra til at den samiske folkegruppen har forutsetningene for å dyrke sin kultur .
Norgga eiseválddit leat jagi 1987 sámelága meannudeami rájes atnán vuođđun ahte stáhtas lea geatnegasvuohta positiivvalaččat leat mielde geahččame bearrái dan ahte sámi álbmogis leat eavttut beassat doaimmahit iežaset kultuvrra .
Det er nå en alminnelig tolkning at bestemmelsen hjemler krav om positive tiltak fra myndighetenes side for å etterkomme forpliktelsene .
Dál lea dábálaš nu dulkon sámelága , ahte dat bidjá gáibádusaid eiseválddiide ásahit positiiva doaibmabijuid ollašuhttin dihte geatnegasvuođaideaset .
FNs menneskerettighetskomité , som overvåker konvensjonen om sivile og politiske rettigheter , har også uttalt at bestemmelsen krever tiltak for å sikre minoriteter effektiv deltakelse i avgjørelser som angår dem .
ONa Olmmošvuoigatvuođalávdegoddi , mii goziha siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna , lea maid cealkán mearrádusa gáibidit doaibmabijuid mat sihkkarastet unnitlohkosaš ál-bmogiidda beaktilis oassálastima dakkár mearrádusaide mat sidjiide gusket .
Et sentralt spørsmål i forhold til artikkel 27 har vært tolkningen av kulturbegrepet , og dermed innholdet i de forpliktelsene artikkelen etablerer .
Guovddáš jearaldat artihkal 27 oktavuođas lea leamaš movt kulturdoaba galgá dulkojuvvot , ja dainna lágiin maiddái movt artihkkala geatnegasvuođaid sisdoalluge galgá dulkojuvvot . .
Etter ordlyden gir bestemmelsen vern av den ideelle kulturen og kulturelle ytringsformer som språk og religion .
Čállosa teaksta suodjala mearrádusa gáhttet ideála kultuvrra ja dakkár kultuvrralaš dovddahanvugiid go giela ja oskku .
I forhold til samer som urfolk er det en alminnelig tolkning at bestemmelsen også omfatter de materielle forutsetningene for samenes totale kulturutøvelse , også omtalt som naturgrunnlaget for samisk kultur .
Go lea sámiid álgoálbmotlaš dilis sáhka , de lea dábálaš dulkot nu , ahte mearrádus fátmmasta sámiid ollislaš kulturdoaimmaheami ávnnaslaš eavttuidge , ja dát gohčoduvvo maiddái sámi kultuvrra luondduvuođđunge .
Bestemmelsens betydning for samenes rettsstilling er grundig drøftet i NOU 1984 : 18 Om samenes rettsstilling .
Mearrádusa mearkkašumi sámiid riektesajádahkii digaštallá NAČ 1984 : 18 mii lea Sámiid vuoigatvuođalaš dili birra .
Mange av de spørsmålene som var usikre i 1984 , er senere avklart gjennom praksis i FNs menneskerettighetskomité .
Máŋga ášši mat ledje eahpečielgasat jagi 1984 , leat maŋŋil čielgan ONa olmmošvuoigatvuođalávdegotti geavatlaš barggus .
1.3.4 ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater
1.3.4 ILO-konvenšuvdna nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddaid birra iehčanas stáhtain
Den 76. internasjonale arbeidskonferansen ( International Labour Organization ) vedtok i 1989 konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater .
76. riikkaidgaskasaš bargokonferánsa ( International Labour Organization , ILO ) mearridii jagi 1989 konvenšuvnna nr. 169 álgoálbmogiid ja čeardaál-bmogiid birra iehčanas stáhtain .
Ved den norske ratifikasjonen i 1990 gjorde Norge konvensjonen gjeldende for samene .
Go dan dohkkehii jagi 1990 , de Norga mearridii ahte dat galgá gustot sápmelaččaide .
Samene var anerkjent som urfolk i Norge før konvensjonen ble fremforhandlet og ratifisert .
Sápmelaččat ledje dohkkehuvvon Norgga álgoálbmogin ovdalgo konvenšuvnna ledje šiehtadan gárvásii ja dasa vuolláičállán .
Gjennom ratifikasjonsprosessen ble samenes urfolksstatus bekreftet .
Dohkkehanproseassa bokte nannejuvvui sápmelaččaid álgoálbmotstáhtus .
Det har til tider vært debatt om rekkevidden av begrepet av urfolk i ILO-konvensjonen .
Muhtin áiggiid lea leamaš digaštallan das , man viidát ILO-konvenšuvnna álgoálbmotdoaba váikku-ha .
Det er imidlertid ikke tvilsom at samene er omfattet av konvensjonens definisjon , jf. konvensjonen art. 1 ( b ) .
Ii leat eahpádus das , ahte sápmelaččat čáhket konvenšuvnna definišuvdnii , gč. konvenšuvnna art. 1 ( b ) .
Stortinget gav også eksplisitt uttrykk for en slik forståelse .
Stuoradiggige dovddahii čielgasit , ahte nu lea .
Hovedprinsippet i ILO-konvensjon nr. 169 er urfolks rett til å bevare og videreutvikle sin egen kultur , og myndighetenes plikt til å treffe tiltak for å støtte dette arbeidet .
ILO-konvenšuvnna nr. 169 váldoprinsihppa lea , ahte álgoálbmogiin lea riekti seailluhit ja ovddidit iežaset kultuvrra , ja eiseválddiin geatnegasvuohta mearridit doaibmabijuid mat dorjot dan dan barggu .
ILO-konvensjon nr. 169 etablerer minimumsstandarder for rettslig beskyttelse av urfolk .
ILO-konvenšuvdna nr. 169 ásaha álgoál-bmogiid riektesuddjema unnimusstandárddaid .
Konvensjonen anerkjenner videre urfolks ønsker om og behov for kontroll over egne institusjoner , sin egen livsform og økonomiske utvikling .
Muđui konvenšuvdna dohkkeha álgoálbmogiid dáhtu ja dárbbu hálddašit iežaset ásahusaid , iežaset eallinvugiid ja iežaset ekonomalaš ovddideami .
Dette innebærer en anerkjennelse av urfolks ønske om å opprettholde og videreutvikle sin egen identitet , språk og religion , innen rammen av de statene de lever i .
Dat mearkkaša ahte sii dohkkehit álgoálbmogiid dáhtu seailluhit ja ain ovddidit iežaset identitehta , giela ja oskku iezaset ruovtturiikka rámmaid siskkobealde .
Konvensjonen har videre bestemmelser om blant annet landrettigheter , sysselsetting og arbeidsliv , opplæring , trygd og helse .
Konvenšuvnnas leat muđui mearrádusat earret eará eananvuoigatvuođain , barggaheamis ja bargoeallimis , oahpahusas , oajus ja dearvvašvuođas .
Slike tiltak skal sikre at medlemmene av det folk det gjelder , nyter godt av rettigheter og muligheter på linje med andre medlemmer av befolkningen .
Dakkár doaibmabijut galget sihkkarastit ahte dan álbmoga olbmot geasa dát guoská , besset atnit ávkki vuoigatvuođain ja vejolašvuođain seamma ládje go álbmot muđui .
Videre skal tiltak fremme full virkeliggjøring av disse folks sosiale , økonomiske og kulturelle rettigheter , med respekt for deres sosiale og kulturelle identitet , tradisjoner og institusjoner .
Muđui galget doaibmabijut dievaslaččat ollašuhttit daid olbmuid sosiála , ekonomalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid ja gudnejahttit sin sosiála ja kultuvrralaš identitehta , árbevieruid ja ásahusaid .
Dette prinsippet utdypes og forsterkes i art. 4 nr. 2 hvor det bestemmes at staten er forpliktet til å respektere klart uttrykte ønsker fra urfolk når det skal treffes særlige tiltak som kan berøre den enkelte eller urfolks institusjoner , eiendom , kultur , arbeid og miljø .
Dan prinsihpa čiekŋudit ja nannejit art. 4:s nr 2 gos mearriduvvo ahte stáhta lea geatnegahttojuvvon atnit gutnis álgoálbmogiid čielga daddjojuvvon dáhtu go álggahuvvojit doaibmabijut mat sáhttet čuohcit ovttaskas olbmui dahje álgoálbmot ásahusaide , opmodahkii , kultuvrii , bargui ja birrasii .
I samisk sammenheng betyr dette at tiltak som berører de nevnte områdene ikke uten videre kan iverksettes i strid med klart uttrykte ønsker og prioriteringer fra samene .
Sápmelaččaid dáfus mearkkaša dat ahte doaibmabijut mat váikkuhit namuhuvvon surggiide eai sáhte álggahuvvot jus sápmelaččain leat čielga hálidusat ja vuoruheamit .
Det vil primært være Sametinget , som samenes folkevalgte organ som kan uttale seg forpliktende på vegne av samene .
Lea ovddemustá Sámediggi , mii lea sápmelaččaid álbmotválljen orgána mii sáhttá buktit cealkámušaid mat geatnegahttet sámiid bealis .
Som følge av ratifikasjon av ILO-konvensjon nr. 169 har regjeringen forpliktet seg til å konsultere vedkommende folk , ved hensiktsmessige prosedyrer og spesielt gjennom deres representative institusjoner , når det overveies å innføre lovgivning eller administrative tiltak som kan få direkte betydning for dem , jf. art. 6 .
ILO-konvenšuvnna nr. 169 dohkkehemiin lea ráđđehus geatnegahttojuvvon ráđđádallat dainna álbmogiin masa dat guoská , heivvolaš prosedyraiguin ja erenoamážit sin ovddasteaddji ásahusaid bokte , jus fal árvvoštallet ráhkadit ođđa lágaid dahje hálddahuslaš doaibmabijuid mat njuolgga sáhttet dasa čuohcit , gč. art. 6 .
Forpliktelsen har resultert i prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Dien geatnegasvuođa boađusin leat prosedyrat daidda ráđđádallamiidda mat leat gaskal eiseválddiid ja Sámedikki .
Norge rapporterer til ILO om konvensjon nr. 169 i henhold til organisasjonens regelverk , og Sametinget fremmer sine synspunkter direkte til ILO .
Norga raporte ILOi konvenšuvnna nr. 169 birra organiašuvnna njuolggadusaid mielde , ja Sáme-diggi muitala iežas oaiviliid njuolga ILOi .
Neste rapportering skal skje i 2008 .
Boahtte raporten galgá leat jagi 2008 .
ILOs ekspertkomité var kritisk til konsultasjonsprosessen forut for at lovforslaget ble lagt fram .
ILO áššedovdi lávdegoddi lei álggus kritihkalaš ráđđádallanprosessii ovdalgo láhkaevttohus biddjojuvvui ovdan .
Stortingets justiskomité gjennomførte som følge av dette supplerende konsultasjoner med Sametinget og Finnmark fylkeskommune ved utarbeidelsen av finnmarksloven , jf. Innst. O. nr. 80 ( 2004 – 2005 ) ) .
Stuoradikki Justiisalávdegoddi čađahii dan dihte lasseráđđádallamiid Sámedikkiin ja Finnmárkku fylkkasuohkaniin go finnmárkkuláhka galggai ráhkaduvvot , gč. árv . O. nr. 80 ( 2004 – 2005 ) .
Selv om det er de engelske og franske originaltekstene som er folkerettslig bindende , har departementet utarbeidet uoffisielle oversettelser til norsk og nordsamisk .
Vaikko leat ge eŋgelas ja Ránská álgoteavsttat mat leat álbmotrievttalaččat čadni , de lea departemeanta ráhkadan eahpealmmolaš jorgalemiid dárogillii ja davvisámegilli .
I 2007 ble det gjort en del justeringer i disse oversettelsene , både for å bringe språket i tråd med begrepsbruken som har utviklet seg siden ratifikasjonen i 1990 , og for å rette opp enkelte feil .
Jagi 2007 divodedje daid jorgalemiid muhtin muddui , sihke danne vai giella heivešii doabageavaheapmái mii lea boahtán dohkkeheami rájes mii lei jagi 1990 , ja maid danne vai beassá meattáhusaid divvut .
Den engelske originalteksten og de oppdaterte oversettelsene til norsk og nordsamisk fins på regjeringens nettsider om samepolitikk .
Eŋgelas original-teaksta ja divoduvvon jorgaleamit dárogillii ja davvisámegillii leat ráđđehusa neahttasiidduin mat leat sámepolitihka birra .
1.3.5 Europarådets rammekonvensjon om vern av nasjonale minoriteter
1.3.5 Eurohparáđi rámmakonvenšuvdna nationála unnilogu álbmogiid gáhttema birra
Europarådets rammekonvensjon om vern av nasjonale minoriteter ble vedtatt av Europarådets ministerkomité i 1994 og Norge ratifiserte konvensjonen i 1999 .
Eurohpá rámmakonvenšuvdna nationála unnitlogu álbmogiid gáhttema birra mearriduvvui Eurohparáđi ministtar lávdegottis jagi 1994 ja Norga dohkkehii dan konvenšuvnna jagi 1999 .
Rammekonvensjonen er den første juridisk bindende multilaterale avtalen om vern av nasjonale minoriteter .
Rámmakonvenšuvdna lea vuosttaš juridihkalaš čadni máŋggariikkagaskasaš šiehtadus das ahte gáhttet unnitlogu álbmogiid .
I forbindelse med ratifikasjon ble det slått fast at samene oppfyller kriteriene for å kunne regnes som nasjonal minoritet i henhold til konvensjonen .
Go dohkkehedje konvenšuvnna , de daddjojuvvui ahte sámit devdet daid eavttuid mat leat jus galget gohčoduvvot nationála unnitlogu álbmogin konvenšuvnna mielde .
Sametinget har imidlertid uttalt at samene ikke ønsker å bli omfattet av Norges politikk overfor de nasjonale minoritetene , med henvisning til at samenes rettigheter etter ILO-konvensjon nr. 169 går lenger , jf. St.prp. nr. 80 ( 1997 – 1998 ) og St.meld. nr. 15 ( 2000 – 2001 ) .
Sámediggi lea gal dadjan ahte ii Norgga nationála unnitlogu álbmogiid politihkka galgga fátmmastit sámiid ja dat čujuha sámiid vuoigatvuođaide mat sis leat ILO-konvenšuvnna nr. 169 mielde , gč. Sd.prp. nr. 80 ( 1997 – 1998 ) ja Sd.dieđ. nr. 15 ( 2000 – 2001 ) .
Folkerettslig er Norge likevel bundet av Rammekonvensjonens forpliktelser , også overfor samene .
Norga lea liikká álbmotrievttálaččat čadnojuvvon Rámmakonvenšuvnna geatnegasvuođaide , maiddái sámiid ektui .
1.3.6 FN-erklæringen om urfolks rettigheter
1.3.6 ON-julggaštus álgoálbmotvuoigatvuođaid birra
FN-erklæringen om urfolks rettigheter ble vedtatt i FNs generalforsamling 13. september 2007 .
ON-julggaštus álgoálbmotvuoigatvuođaid birra mearriduvvui ONa dievasčoahkkimis čakčamánu 13. beaivvi 2007 .
Erklæringen er ikke et folkerettslig bindende dokument , men vil legge viktige føringer i det videre arbeidet for å fastslå hvilke rettigheter urfolk har .
Julggaštus ii leat álbmorievttálaš čadni dokumeanta , muhto dat lea deaŧalaš láidesteaddjin viidáset barggus go galgá celkojuvvot makkár vuoigatvuođat álgoálbmogiin leat .
Erklæringen vil særlig få betydning i de land der det bor urfolk , og som ikke har ratifisert ILO-konvensjon nr. 169 .
Julg-gaštus mearkkaša erenoamáš ollu daidda riikkaide main álgoálbmogat orrot , ja main eai leat dohkkehan ILO-konvenšuvnna nr. 169 .
Arbeidet med erklæringen har pågått i mange år .
Julggaštusbargu lea bistán máŋga jagi .
I 1993 la Menneskerettighetskommisjonens arbeidsgruppe for urfolk frem utkast til en urfolkserklæring .
Jagi 1993 bijai Olmmošvuoigatvuođakommišuvnna bargojoavku álgoálbmogiid várás ovdan álgoálbmot-julggaštusevttohusa .
Utkastet ble behandlet i en egen arbeidsgruppe i Kommisjonen frem til et endelig utkast etter langvarige forhandlinger ble vedtatt av Menneskerettighetsrådet i 2006 .
Dan evttohusa meannudii muhtin bargojoavku Kommišuvnnas dassážiigo bođii loahpalaš evttohus guhkilmas šiehtadallamiid maŋŋel ja de dat mearriduvvui Olmmošvuoigatvuođaráđis jagi 2006 .
Generalforsamlingen vedtok urfolkserklæringen med overveldende flertall .
Dievasčoahkkin mearridii álgoálbmotjulggaštusa stuora eanetloguin .
4 land , Australia , Canada , New Zealand og USA , stemte mot erklæringen .
4 riik-ka , Austrália , Kánada , Ođđa Zealánda ja USA jienastedje julggaštusa vuostá .
I arbeidet med teksten har representanter for urfolkene og FNs medlemsland arbeidet tett sammen .
álgoálbmogiid ovddasteaddjit ja ONa miellahttoriikkat barge lahkalagaid ovttas dainna teavsttain .
Den norske delegasjonen til arbeidsgruppen som arbeidet med erklæringsteksten har bestått av representanter fra norske myndigheter og Sametinget .
Norgga sáttagottis dan bargojoavkui mii barggai julggaštusteavsttain , leat leamaš Norgga eiseválddit ja Sámedikki ovddasteaddjit .
Norske myndigheter har , sammen med Sametinget og samiske organisasjoner , vært en aktiv pådriver for å få fram en erklæring .
Norgga eiseválddit leat ovttasráđiid Sámedikkiin ja sámi organisašuvnnaiguin leamaš aktiivvalaččat oččodit áigái julggaštusa .
Urfolk er verden over blant de mest marginaliserte grupper i samfunnet .
Miehtá máilmmi leat álgoálbmogat eanemus marginaliserejuvvon joavkkut servodagas .
En anerkjennelse av urfolks rettigheter i et FN-dokument vil være et viktig redskap for å styrke urfolks stilling .
Go dohkkeha álgoálbmogiid vuoigatvuođaid muhtin ON-dokumeanttas , de lea dat deaŧalaš reaidun nanneme álgoálbmogiid sajádaga .
Selv om erklæringen ikke er rettslig bindende , inneholder den en sterk oppfordring til stater til å anerkjenne urfolks rettigheter til land og ressurser .
Vaikko julggaštus ii leat ge rievttálaččat čadni , de das lea goit garra ávžžuhus stáhtii ahte dat galgá dohkkehit álgoál ­bmogiid eanan- ja riggodatvuoigatvuođaid .
Fra samisk hold er arbeidet med en erklæring om urfolks rettigheter tillagt stor vekt .
Sámit garrasit deattuhit álgoálbmogiid vuoigatvuođajulggaštusa barggu .
Selv om mange av de rettigheter som finnes i erklæringen er gjennomført i Norge gjennom for eksempel finnmarksloven og konsultasjonsavtalen mellom regjeringen og Sametinget av 11. mai 2005 , er erklæringen et viktig signal om statens generelle holdning til urfolks rettigheter .
Vaikko máŋga dain vuoigatvuođain mat leat julggaštusas leat čađahuvvon Norggas ovdamearkka dihte finnmárkkulága bokte ja gulahallanšiehtadusa bokte mii lea šihttojuvvon gaskal ráđđehusa ja Sámedikki mies ­semánu 11. beaivvi 2005 , de lea julggaštus deaŧalaš signálan das makkár oaidnu stáhtas lea oppalaččat álgoálbmotvuoigatvuođaid hárrái .
Erklæringen omhandler rettigheter for verdens urfolk .
Julggaštusas čállojuvvo máilmmi álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra .
Erklæringen har bestemmelser både når det gjelder grunnleggende behov som mat , helse og utdanning , og bestemmelser om bruk av tradisjonelle ressurser og landområder .
Julggaštusas leat mearrádusat sihke dan birra go lea sáhka vuođđodárbbuin nu go biepmus , dearvvašvuođas ja oahpus , ja mearrádusat das movt galgá geavahit árbevirolaš resurssaid ja eatnamiid .
Erklæringen fastslår urfolks rettigheter til land og naturressurser som de tradisjonelt har eid , okkupert eller brukt .
Julggaštus duođašta álgoálbmogiid eanan- ja luondduriggodagaid maid sii árbevirolaččat leat oamastan , váldán dahje atnán .
Disse rettigheter er avgrenset til å gjelde retten til å eie , bruke , utvikle og kontrollere de landområder og ressurser som de i dag besitter som følge av tradisjonell tilknytting .
Diet vuoigatvuođat leat ráddjejuvvon guoskat dan vuoigatvuhtii ahte oamastit , atnit , ovddidit ja mearridit daid eatnamiid ja riggodagaid mat sis leat odne árbevirolaš čanastumi dihte .
Erklæringens bestemmelser om landrettigheter , i artikkel 26 og følgende , kan tolkes på ulike måter .
Julggaštusa mearrádusat eananvuoigatvuođaid birra , artihkal 26:s ja muđui sáhttet dulkojuvvot iešguđetlágan vugiin .
Urfolks landrettigheter i Norges tilfelle er definert av ILO-konvensjon 169 .
álgoálbmogiid eananvuoigatvuođat Norggas leat definerejuvvon ILO-konvenšuvnna 169:s. .
Den største debatten under arbeidet med erklæringen har vært rundt urfolks rett til selvbestemmelse .
Stuorámus digaštallan julggaštusbarggu áiggi lea leamaš álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa birra .
En anerkjennelse av retten til selvbestemmelse for samer er i tråd med Norges holdning over flere år , bl.a. i de to forrige overordnete stortingsmeldingene om samepolitikken ( St.meld. nr. 55 ( 2000 – 2001 ) og St. meld. nr. 33 ( 2001 – 2002 ) ) .
Go dohkkeha iešmearridanrievtti sámiide , de dat čuovvu dan oainnu mii Norggas lea leamaš máŋga jagi , ee. guovtti ovddit váldo stuoradiggedieđáhusas sámepolitihka birra ( Sd.dieđ. nr. 55 ( 2000 – 2001 ) ja Sd.dieđ. nr. 33 ( 2001 – 2002 ) ) .
Det vises også til Innst. S. nr. 110 ( 2002 – 2003 ) , punkt 5.2.1 om begrepet selvbestemmelse .
Čujuhus lea maid árvalussii S. nr. 110 ( 2002 – 2003 ) , čuoggái 5.2.1 iešmearrideami doahpaga birra .
Erklæringen gjør det klart at selvbestemmelse innbefatter retten for urfolk til fritt å arbeide for sin egen økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling .
Julggaštusas boahtá čielgasit ovdan ahte iešmearrideapmái gullá maid dat ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta friddja bargat iežaset ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdánahttimiin .
Retten til selvbestemmelse kan samtidig ikke brukes til handlinger i strid med FN-pakten eller FNs menneskerettighetskonvensjoner .
Dan seammás de ii sáhte iešmearridan vuoigatvuođa geavahettiin doaibmat ON-lihtu ja ONa olmmošvuoigatvuođakonvešuvnnaid vuostá .
Urfolk har , når de utøver sin rett til selvbestemmelse , en rett til autonomi eller selvstyre i saker som angår deres interne og lokale anliggender , og rett til et system for finansiering av sine selvstyrefunksjoner , jf. art 4 .
álgoálbmogiin lea , go sii atnet iežaset iešmearridanvuoigatvuođa , riekti autonomiijii dahje iešmearrideapmái dakkár áššiin mat gusket sin siskkáldas ja báikkálaš áššiide , ja sis lea maid riekti oažžut ruhtadanvuogádaga iežaset iešmearridandoaimmaide gč. art. 4 .