pere/sami_parallel huggingface dataset:
James Anaya og Claire Charters.
James Anaya ja Claire Charters.
Alle fire er oppnevnt av presidenten for FNs generalforsamling.
Buot dán njealljása lea nammadan ON váldočoahkkima presideanta.
Når de nå går inn i de mellomstatlige forhandlingene vil deres rolle bli noe mer tilbaketrukket da de skal fungere som uavhengige rådgivere for statene.
Dál go álggahit stáhtaid gaskasaš šiehtadallamiid, šaddá sin rolla leat veaháš duogábealde, danne go dat galget doaibmat sorjjasmeahttun ráđđeaddin stáhtaide.
De mellomstatlige forhandlingene og den endelige resolusjonen skal være ferdig innen utgangen av juni i år.
Stáhtaid gaskasaš šiehtadallamat ja loahpalaš resolušuvdna galgá leat gárvvis geassemánu loahpas.
Utfordringen de nærmeste ukene er at det er få, om noen, urfolksdelegater tilstede for å bistå og påvirke statene i sluttfasen av forhandlingene.
Hástalussan lagamuš vahkuin lea ahte moadde, jos oktage, álgoálbmotdelegáhtain mielde veahkeheamen ja váikkuheamen stáhtaid šiehtadallamiid loahppamuttus.
Erfaringsmessig vil det være avgjørende for et positivt resultat.
Vásihusaid vuođul lea dat vealtameahttun deaŧalaš buori bohtosii.
De neste forhandlingsmøtene er planlagt til 8. mai, 24. – 25. mai, 8. – 9. juni og 21. – 28. juni.
Čuovvovaš šiehtadallančoahkkimat leat plánejuvvon dollojuvvot miessemánu 8. b., miessemánu 24. - 25. b., geassemánu 8. – 9. b. ja geassemánu 21. – 28. beivviin.
Nordisk samekonvensjon Professor dr. juris Geir Ulfstein ved Universitetet i Oslo har på oppdrag fra Sametinget foretatt en utredning med vurdering av forhandlingsforslaget til Nordisk samekonvensjon i forhold til gjeldende folkerettslige forpliktelser.
Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna Professora dr. juris Geir Ulfstein Oslo universitehtas lea dahkan, go Sámediggi lea bivdán čielggadusa mas lea árvvoštallan Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna šiehtadallanevttohusa gustovaš álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid ektui.
Sametinget i Finland har fått utarbeidet rapporter om forhandlingsforslagets forhold til folkeretten fra professor dr. juris Martin Scheinin ved European University Institute, Firenze og professor dr. juris Mattias Åhrén ved UiT, Norges arktiske universitet.
Sámediggi Suoma bealde lea ráhkadahttán raporttaid šiehtadallanevttohusa oktavuođa birra álbmotriektái, professora dr. juris Martin Scheinin, European University Institute, Firenze ja professora dr. juris Mattias Åhrén Romssa universitehtas, Norgga árktalaš universitehta bokte.
Ulfstein og Scheinin finner forslaget å være en forbedring eller et positivt steg videre for virkeliggjøringen av samenes rettigheter, men mener fortaleteksten som tillater staten å gi stemmerett til: «andre som regner seg som samer, og som har en nær tilknytning til samisk kultur» er så problematisk at den ikke bør godtas.
Ulfstein ja Scheinin mielas lea evttohus buorideapmi dahje buorre lávki viidáseappot sámiid vuoigatvuođaid duohtan dahkamis, muhto oaivvilda ovdasáhkateaksta jienastanvuoigatvuođa addimis: «andre som regner seg som samer, og som har en nær tilknytning til samisk kultur» lea váttis mii ii berre dohkkehuvvot.
Scheinin finner at det er noen svakheter ved forslaget som bør følges opp med en felles erklæring fra sametingene om forståelsen av enkelte bestemmelser.
Scheinin gávnnaha ahte leat muhtun heittotvuođat evttohusas maid berre čuovvulit oktasaš julggaštusain sámedikkiid beales ovttaskas mearrádusaid áddejumi birra.
Åhrén finner som Ulfstein og Scheinin, fortaleteksten om stemmerettsregler å stride mot flere folkerettslige bestemmelser.
Åhrén gávnnaha nugo Ulfstein ja Scheinin, ahte ovdasáhkateaksta jienastannjuolggadusaid birra lea vuostá máŋga álbmotrievttálaš mearrádusa.
Åhrén mener videre at forhandlingsforslaget er langt under folkerettslig standard både hva gjelder selvbestemmelsesretten og landrettighetsbestemmelsene.
Åhrén oaivvilda viidáseappot ahte šiehtadallanevttohus lea ollu vuolábealde álbmotrievttálaš standárdda sihke mii guoská iešmearridanvuoigatvuhtii ja eanavuoigatvuođamearrádusaide.
Sametingsrådet har gjennomført orienterings- og dialogmøter om forhandlingsforslaget i Kautokeino og Tysfjord henholdsvis 19. og 20. april i år.
Sámediggeráđđi lea čađahan čilgen- ja gulahallančoahkkimiid šiehtadallanevttohusa birra Guovdageainnus ja Divttasvuonas cuoŋománu 19. ja 20. b. dán jagi.
Sametingspresident Vibeke Larsen har også vært i jevnlig kontakt og drøfting med sametingspresidentene i Finland og Sverige om behandlingen av forslaget.
Sámedikki presideanttas Vibeke Larsenis lea maiddái leamaš jeavddalaš oktavuohta ja guorahallan Suoma ja Ruoŧa sámedikkiid presideanttaiguin evttohusa meannudeami birra.
I tillegg har saken vært oppe til drøfting i Samisk Parlamentarisk Råd sitt styre (SPR-S).
Dasa lassin lea Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivrra (SPR-S) guorahallan ášši.
Sametingsrådet ser at det er behov for å sette av tid til en bred diskusjon om forståelsen av forhandlingsforslaget, spesielt mellom sametingene.
Sámediggeráđđi oaidná ahte lea dárbu bidjat áiggi viiddis digaštallamii šiehtadallanevttohusa áddejumi birra, erenoamážit sámedikkiid gaskka.
Sametingsrådet vil derfor invitere til et møte mellom sametingenes politiske ledelse for en grundig gjennomgang av forståelsene av konvensjonsforslaget.
Danne áigu Sámediggeráđđi bovdet sámedikkiid politihkalaš jođiheddjiid gaskasaš čoahkkimii ja vuđolaččat geahčadit konvenšuvdnaevttohusa áddejumi.
Sametingsrådet vil invitere opposisjonsleder til å delta på et slikt møte.
Sámediggeráđđi áigu bovdet opposišuvdnajođiheaddji searvat dán čoahkkimii.
Konsultasjoner om lovfesting av konsultasjonsplikten Det har siden 2012 pågått konsultasjoner om lovfesting av konsultasjonsplikten overfor Sametinget og direkte berørte samiske interesser.
Konsultašuvnnat konsultašuvdnageatnegasvuođa láhkii čatnamis Konsultašuvnnat konsultašuvdnageatnegasvuođa láhkii čatnamis leat leamaš jođus jagi 2012 rá jes Sámedikki ja njuolga guoskevaš sámi beroštumiid guovdu.
Det ble avholdt et administrativt konsultasjonsmøte 20. mars 2017.
Hálddahuslaš konsultašuvdnačoahkkin dollojuvvui njukčamánu 20. b. 2017.
Sametinget har under hele prosessen vært klar på at det vil være svært krevende å oppnå en enighet om en lovfesting av konsultasjonsplikten uten at en samtidig kommer frem til en løsning der Sametinget har genuin innflytelse over budsjettrammer eller den budsjettmessige utviklingen til Sametinget og samiske formål.
Sámediggi lea proseassa oktavuođas diehtán ahte lea hui váttis soahpat konsultašuvdnageatnegasvuođa láhkii čatnama almmá ahte seammás gávnnahit čovdosa mas Sámedikkis lea čielga váikkuhanfápmu bušeahttarámmaide dahje bušeahta ovddideapmái Sámediggái ja sámi ulbmiliidda.
Da det ikke ble oppnådd en enighet om ny budsjettmodell for Sametinget tilknyttet regjeringens tilbakemelding i revidert nasjonalbudsjett på Stortingets anmodningsvedtak, har det heller ikke latt seg gjøre å ferdigstille konsultasjonene om lovfesting av konsultasjonsplikten overfor Sametinget og direkte berørte samiske interesser.
Go juo ii šaddan ovttamielalašvuohta ođđa bušeahttamálle hárrái Sámedikki várás ráđđehusa máhcahandieđu oktavuođas reviderejuvvon nationála bušeahtas Stuorradikki ávžžuhanmearrádusas, de ii leat maid leamaš vejolaš gárvvistit konsultašuvnnaid konsultašuvdnageatnegasvuođa láhkii čatnamis Sámedikki ja njuolga guoskevaš sámi beroštumiid guovdu.
Oppfølging av Samerettsutvalget Sametingsrådet har registrert at det fra flere organisasjoner og partier har vært tatt initiativ til at Fjellova skal innføres i Troms og Nordland.
Sámi vuoigatvuođalávdegotti čuovvuleapmi Sámediggeráđđi lea registreren ahte máŋga organisašuvnna ja bellodaga lea váldán álgaga Fjellova ásaheamis Romssas ja Norlánddas.
En slik innføring av Fjellova vil ikke være i samsvar med de utredninger som er foretatt, og den enighet som er etablert for oppfølgingen av Samerettsutvalget.
Fjellova dán láhkai ásaheapmi dii dávis daid čielggadusaiguin mat leat dahkkojuvvon, iige ovttamielalašvuhtii mii lea ásahuvvon Sámi vuoigatvuođalávdegotti čuovvuleapmái.
Derfor inngår heller ikke en utvidelse av statsallmenningslovgivingens virkeområde i mandatet til utvalget som er nedsatt for å se på denne lovgivingen.
Danne ii leat maid stáhtaalmennetláhkaaddima doaibmaguovllu viiddideapmi mielde lávdegotti mandáhtas mii lea biddjojuvvon geahčadit dán láhkaaddima.
Sametingspresident Vibeke Larsen skrev derfor brev til Justis- og beredskapsdepartementet, med kopi til Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Landbruks- og matdepartementet 27. mars 2017, der hun gav uttrykk for at også Sametinget er utålmodig med å få etablert en lovgiving som anerkjenner samer og andres kollektive og individuelle rettigheter til land og ressurser i Troms og Nordland samt øvrige sørsamiske områder, men hvor det også ble advart mot noen form for politisk prosess for innføring av Fjellova i Troms og Nordland.
Sámedikki presideanta Vibeke Larsen čálii danne reivve Justiisa- ja gearggusvuođadepartementii, mas kopiija manai Gielda- ja ođasmahttindepartementii ja Eanadoallo- ja biebmodepartementii njukčamánu 27. b. 2017, mas son dovddahii ahte maiddái Sámediggi lea gierdameahttun láhkaaddima ásaheami ektui mii dohkkeha sámiide ja earáide oktasaš ja individuála eana- ja resursavuoigatvuođaid Romssas ja Norlánddas ja eará máttasámi guovlluin, muhto mas váruhuvvui maiddái makkárge politihkalaš proseassa Fjellova ásaheamis Romssas ja Finnmárkkus.
Sametingspresidenten uttrykte samtidig en forventning om at det nå skjer en fortgang i oppfølgingen av Samerettsutvalget hva gjelder lov om anerkjennelse og kartlegging av rettigheter, samt styring og forvaltning av land og ressurser utenfor Finnmark.
Sámedikki presideanta dovddahii seammás vuordámuša ahte dál hoahpuhit Sámi vuoigatvuođalávdegotti čuovvuleami mii guoská láhkii vuoigatvuođaid dohkkeheami ja kártema birra, ja eana- ja resursahálddašeami stivremii ja hálddašeapmái Finnmárkku olggobealde.
Tanaavtalen Sensommeren 2016 ble det som oppfølging av møter mellom sametingene, TF og lokale rettighetshavere på begge sider av grensen sendt brev til statsrådene i Norge og Finland der sametingene foreslo og tilbød seg å fasilitere en oppstartskonferanse for rettighetshavere langs tanavassdraget som utgangspunkt for et lokalt forhandlingsinitiativ som igjen skulle danne grunnlaget for nye forhandlinger mellom Norge og Finland om fisket i Tanavassdraget.
Deanosoahpamuš Maŋeš geasi 2016, sámedikkiid, Deanu guolástushálddašeami ja báikkálaš vuoigatvuođaoamasteddjiid gaskasaš čoahkkimiid čuovvuleapmin goappašiid bealde ráji sáddejuvvui reive Norgga ja Suoma stáhtaráđiide, mas sámedikkit evttohedje ja fálle čađahit álggahankonferánssa vuoigatvuođaoamasteddjiid várás miehtá Deanujoga vuolggasadjin báikkálaš šiehttadallanálgagii mii fas galggai bidjat vuođu ođđa šiehtadallamiidda Norgga ja Suoma gaskka guolástusas Deanujogas.
En slik konferanse ble det ikke noe av siden statene så bort fra sametingenes henvendelser og valgte å fortsette sitt eget løp som til slutt ledet frem til godkjenningen av avtalen i Stortinget og Riksdagen.
Dát konferánsa ii šaddan danne go stáhtat eai váldán vuhtii sámedikkiid ávžžuhusaid ja válljejedje joatkit iežaset vuogi soahpamuša dohkkeheami ektui Stuorradikkis ja Riikkabeivviin.
Etter møter og dialog med TF og lokale rettighetshavere har det blitt klart at behovet for en slik konferanse fortsatt er til stede.
Čoahkkimiid ja gulahallamiid maŋŋá Deanu guolástushálddašemiin ja báikkálaš vuoigatvuođaoamasteddjiiguin lea čielgan ahte dán konferánsii ain lea dárbu.
Hovedfokuset vil denne gang bli å stake ut den videre kursen for oppfølgingen nasjonalt og internasjonalt av tanaavtalen, og hvordan man kan sikre at lokale samiske rettigheter sikres i fremtiden.
Váldofokus dán vuoro lea dihkkádit viidáset kurssa Deanosoahpamuša nationála ja riikkaidgaskasaš čuovvuleapmái, ja mainna lágiin sáhttá sihkkarastit ahte báikkálaš sámi vuoigatvuođat sihkkarastojuvvojit boahtteáiggis.
Det er tenkt at en slik konferanse kan finne sted i Utsjok i juni 2017.
Jurddašuvvon lea ahte dát konferánsa lágiduvvošii Ohcejogas geassemánus 2017.
Sametingsrådet bidrar med administrative ressurser til planlegging og gjennomføring av konferansen.
Sámediggeráđđi veahkeha hálddahuslaš resurssaiguin konferánssa plánemis ja čađaheamis.
Sametingsrådet ønsker også å avholde et folkemøte i Karasjok i slutten av mai.
Sámediggeráđđi háliida maiddái doallat álbmotčoahkkima Kárášjogas miessemánu loahpas.
Stortingets flertall vedtok etter en hard debatt å godkjenne innstillingen fra energi og miljøkomiteens mindretall om samtykke til inngåelse av avtale mellom Norge og Finland om fisket i Tanavassdraget.
Stuorradikki eanetlohku mearridii maŋŋá garra digaštallama dohkkehit energiija ja biraslávdegotti unnitlogu árvalusa ahte miehtat soahpamuša dahkamii Norgga ja Suoma gaskka guolástusas Deanujogas.
Rettighetshaverne har varslet søksmål mot staten, siden prosessen rundt inngåelsen av avtalen er et brudd med tanalovens §6, FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 og bestemmelsene i ILO konvensjon 169 om konsultasjoner.
Vuoigatvuođaoamasteaddjit leat dieđihan ahte áigot čuoččáldahttit ášši stáhta vuostá, danne go proseassa soahpamuša dahkamis rihkku Deanulága § 6, ON konvenšuvnna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid hárrái 27. artihkkala ja ILO konvenšuvnna 169 mearrádusaid konsultašuvnnaid birra.
Sametingsrådet har fra før av vært i dialog med rettighetshaverne om eventuell økonomisk støtte til en slik sak og gitt utrykk for at sametingsrådet i utgangspunktet stiller seg positive til dette og vil vurdere en slik søknad når den foreligger.
Sámediggeráđđi lea juo ovdal gulahallan vuoigatvuođaoamasteddjiiguin vejolaš ekonomalaš doarjaga hárrái dákkár áššái ja lea dovddahan ahte sámediggeráđđi vuolggasajis lea positiiva dása ja áigu árvvoštallat dákkár ohcama go dat boahtá.
Da saken også direkte berører Sametinget som part og deltaker i Norges forhandlingsdelegasjon sammen med to representanter for TF, og da det så sent som i Stortingsbehandlingen fra Miljøvernministerens side ble lagt til grunn avvikende og ikke-dokumenterbare påstander om at man allerede høsten 2015 har vært enige i delegasjonen og at konsultasjonene med Sametinget har foregått på en tilfredsstillende måte, vil det være også i Sametingets interesse å få en rettslig avklaring i saken.
Go ášši njuolga guoská maiddái Sámediggái oasebeallin ja searvin Norgga šiehtadallandelegašuvdnii ovttas Deanu guolástushálddašeami guvttiin ovddasteddjiin, ja go nu maŋŋit go stuorradiggemeannudeamis Birasgáhttenministara beales ovddiduvvojedje vuođđun spiehkasteaddji ja eai duođaštan vejolaš čuoččuhusat ahte juo čakčat 2015:s leat leamaš ovttamielalaččat delegašuvnnas ja ahte konsultašuvnnat Sámedikkiin leat dahkkojuvvon dohkálaš vuogi mielde, de lea maiddái Sámedikkis beroštupmi oažžut rievttálaš čielggadeami áššis.
Det samme gjelder sakens materielle sider og hvordan denne saken stiller seg i forhold til den nylige dommen fra Hålogaland lagmannsrett om reintallsfastsettelse.
Seamma guoská ášši ávnnaslaš beliide ja movt dát ášši lea, gieskat celkojuvvon duomu ektui Hålogalándda lágamannerievtti beales boazologu mearrideamis.
Sametingsrådet er derfor på bakgrunn av disse faktorene beredt til å vurdere rettslige skritt i saken.
Danne lea Sámediggeráđđi dáid beliid vuođul gearggus árvvoštallat rievttálaš lávkki áššis.
En interdepartemental arbeidsgruppe bestående av representanter fra Sametinget og ulike departementer har for noen år siden avgitt en rapport om Sametingets formelle stilling og budsjettprosedyrer.
Departemeanttaid gaskasaš bargojoavku mas ledje mielde Sámedikki ja iešguđege departemeanttaid ovddasteaddjit leat ollu jagiid dás ovdal almmuhan raportta Sámedikki formála sajádaga ja bušeahttameannudanvugiid birra.
Rapporten konkluderer med at Sametinget har søksmålskompetanse.
Raporttas konkluderejuvvo ahte Sámedikkis lea áššečuoččaldahttinváldi.
Konklusjonen er fulgt opp i en uttalelse fra Justisdepartementets lovavdeling datert 31. oktober 2007.
Konklušuvdna lea čuovvuluvvon cealkámušas Justiisadepartemeantta láhkaossodagas golggotmánu 31. b. 2007.
Standing Rock Sioux Tribe Sametingspresident Vibeke Larsen møtte den 27. mars i år en delegasjon av urfolkskvinner fra Standing Rock Sioux Tribe som er berørt av byggingen av oljerørledningen Dakota Access Pipeline (DAPL) i USA.
Standing Rock Sioux Tribe Sámedikki presideanta Vibeke Larsen deaivvadii njukčamánu 27. b. dán jagi Standing Rock Sioux Tribe álgoálbmotnissondelegašuvnnain maidda guoská oljorevrre huksen Dakota Access Pipeline (DAPL) i USA.
De var i Oslo for å påvirke norske investeringer i DAPL.
Sii ledje Oslos váikkuhan dihtii norgga investeremiid DAPL:as.
Presidenten deltok på et fellesmøte der delegasjonen møtte sekretariatet til Etikkrådet til Statens pensjonsfond utland (Oljefondet).
Presideanta searvvai oktasaščoahkkimii dalle go delegašuvdna deaivvadii Stáhta olgoriikka penšunfoandda (Oljofoanda) Etihkkaráđi čállingottiin.
Etikkrådet vurderer om fondets investeringer i enkelte selskaper er i strid med de etiske retningslinjene til Statens pensjonsfond utland, og gir anbefaling om observasjon og utelukkelse av selskaper til Norges Bank.
Etihkkaráđđi árvvoštallá leat go foandda investeremat ovttaskas servviin vuostá Stáhta olgoriikka penšunfoandda etihkalaš njuolggadusaid, ja addá rávvagiid áicamis ja servviid eret bidjamis Norgga báŋkui.
Presidenten deltok også på seminaret i regi av Noereh på Samisk hus i Oslo der urfolkskvinnene fortalt sine historier fra konflikten om DAPL.
Presideanta searvvai maiddái seminárii maid Noereh lágidii Oslo sámi viesus, gos álgoálbmotnissonat muitaledje iežaset historjjáid giččus DAPL ektui.
Sametinget har hatt løpende dialog med en rekke finansinstitusjoner om DAPL, og registrerer nå at både Sparebank 1- gruppen, Storebrand, KLP, og DnB i den rekkefølgen har trukket seg ut med begrunnelse i at prosjektet bryter urfolks rettigheter.
Sámedikkis lea leamaš oktilaš gulahallan ollu ruhtadanásahusaiguin DAPL ektui, ja registrere dál ahte sihke Seastinbáŋku 1-joavku, Storebrand, KLP ja DnB dien ráiddus leat geassádan eret dainna ákkain go prošeakta rihkku álgoálbmotvuoigatvuođaid.
KLP informerte sametingspresidenten om sin beslutning på et eget møte i Oslo 13. mars. DnB offentliggjorde beslutningen 26. mars i forkant av møtet med delegasjonen av urfolkskvinner.
KLP muitalii Sámedikki presidentii mearrádusa birra sierra čoahkkimis Oslos njukčamánu 13. b. DnB almmuhii mearrádusas njukčamánu 26. b. ovddabealde álgoálbmotnissoniid delegašuvnna čoahkkimis.
FNs spesialrapportør for urfolk rettigheter har vurdert prosjektet.
ON erenoamášdieđiheaddji álgoálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái lea árvvoštallan prošeavtta.
Konklusjonen er at prosjektet er i strid med urfolks rettigheter, blant annet har det berørte urfolket ikke fått full informasjon og det har ikke blitt gjennomført reelle konsultasjoner mellom urfolket og myndighetene.
Konklušuvdnan lea ahte prošeakta lea vuostá álgoálbmogiid vuoigatvuođaid, earret eará eai leat guoskevaš álgoálbmogat ožžon ollislaš dieđuid ja eaige leat čađahuvvon duohta konsultašuvnnat álgoálbmoga ja eiseválddiid gaskka.
Sametingspresidenten deltok også på en høring i Stortingets finanskomité 2. mai om et representantforslag fra SV som foreslår at forskriften om Retningslinjer for observasjon og utelukkelse fra Statens pensjonsfond utland endres til å ta inn forpliktelser knyttet til urfolks rettigheter.
Sámedikki presideanta searvvai maiddái gulaskuddamii Stuorradikki finánsalávdegottis miessemánu 2. b. SV áirrasevttohusa birra mas evttohuvvo ahte láhkaásahus Stáhta olgoriikka penšunfoandda njuolggadusat áicamis ja eret bidjamis rievdaduvvojit nu ahte váldit badjelii geatnegasvuođaid mat gusket álgoálbmogiid vuoigatvuođaide.
Innstilling i saken kommer i slutten av mai, og blir behandlet i Stortinget i begynnelsen av juni.
Árvalus áššis boahtá miessemánu loahpas, ja meannuduvvo Stuorradikkis geassemánu álggus.
Presidenten argumenterte for at det er viktig at felleskapets ressurser gjennom oljefondet blir forvaltet i tråd med nasjonal lovgiving og de internasjonale forpliktelsene som Norge har sluttet seg til.
Presideanta ákkastalai man deaŧalaš lea ahte oktasaš resurssat oljofoandda bokte hálddašuvvojit nationála láhkaaddimii ja daid riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide dávistettiin maidda Norga lea guorrasan.
De forpliktelsene inneholder blant annet menneskerettsloven og ILO konvensjon nr. 169 om urfolk som Norge har ratifisert.
Daid geatnegasvuođaide gullet earret eará olmmošvuoigatvuođaláhka ja ILO konvenšuvdna 169 álgoálbmogiid hárrái, maid Norga lea ratifiseren.
Dermed bør ikke Oljefondet ha anledning til å investere i prosjekter, virksomheter og lignende som står i konflikt med urfolks rettigheter.
Nu ii berrege Oljofoanddas leat vejolašvuohta investeret prošeavttain, doaimmain ja sullasaččain mat rihkkot álgoálbmogiid vuoigatvuođaid.
Retningslinjene bør derfor endres slik at det er tydelig at urfolks rettigheter må vurderes av de som skal foreta investeringer.
Danne berre njuolggadusaid rievdadit nu ahte lea čielggas ahte dat geat dahket investeremiid fertejit árvvoštallat álgoálbmogiid vuoigatvuođaid.
Møtet handlet mest om forberedelser til ministermøtet i Arktisk råd 11. mai i Fairbanks, USA der sametingspresident Vibeke Larsen deltar.
Čoahkkimis lei eanemusat sáhka Árktalaš ráđi ministtarčoahkkimii ráhkkanemiin miessemánu 11. b. Fairbanks, USA masa Sámedikki presideanta Vibeke Larsen searvá.
I tillegg ble en del prosjekter og rapporter fra arbeidsgruppene i Arktisk råd presentert under møtet i Juneau.
Dasa lassin ovdan buktojuvvojedje muhtun prošeavttat ja raporttat Árktalaš ráđi bargojoavkkus čoahkkimis Juneau.
På møtet presenterte Finland sitt formannskapsprogram i perioden 2017-2019, som fokuserer på håndtering av klimaendringer og bærekraftig utvikling.
Čoahkkimis ovdan buvttii Suopma iežas ovdagoddeprográmma áigodahkii 2017- 2019, mas fokuserejuvvo dálkkádatrievdamiid ja ceavzilis ovdáneami meannudeapmi.
De foreslåtte prioriteringene inkluderer miljøvern, meteorologisk samarbeid og utdanning i Arktis.
Evttohuvvon vuoruhemiid searvvis leat birasgáhtten, meteorologalaš ovttasbargu ja oahppu Árktisis.
12 Kunngjøring av nye saker – oppfølging
12 Ođđa áššiid almmuheapmi – čuovvuleapmi
Sametingsrådets oppfølging av nye saker fremmet i siste plenum.
Ođđa áššiid čuovvuleapmi Sámediggeráđi beales, mat dieđihuvvojedje maŋimuš dievasčoahkkimis.
Nytt teaterbygg til Beaivváš Sámi Našunálateáhter
Ođđa teáhtervisti Beaivváš Sámi Nationálateáhterii
Etter oppdrag fra Sametinget leverte Statsbygg i oktober 2011 et ferdig byggeprogram for nytt teaterbygg som ble oversendt Kulturdepartementet(KUD).
Sámedikki bivdima vuođul geigii Statsbygg golggotmánus 2011 gárvves huksenprográmma ođđa teáhtervistti várás mii sáddejuvvui Kulturdepartementii (KUD).
Denne ble fulgt opp at et nytt vedtak i plenum i 2014 som også ble oversendt KUD.
Dat čuovvuluvvui ođđa mearrádusain dievasčoahkkimis 2014:s mii maid sáddejuvvui KUDii.
Regjeringen har ved flere anledninger bedt Sametinget vurdere kostnadene og omfanget av bygget på nytt.
Ráđđehus lea máŋgga oktavuođas bivdán Sámedikki árvvoštallat goluid ja vistti sturrodaga ođđasis.
Sametinget ga i desember 2016 et oppdrag til Statsbygg med å gjøre en mulighetsstudie på nye lokaler til Beaivváš Sámi Našunálateáhter.
Sámediggi attii juovlamánus 2016 Statsbyggii bargamuššan čađahit vejolašvuođaguorahallama ođđa lanjaid várás Beaivváš Sámi Nationálateáhterii.
Mulighetsstudien ser nærmere på og avklarer ulike alternativer for bygg og tomtevalg.
Vejolašvuođaguorahallan geahčada lagabui ja čielggada iešguđet molssaeavttuid vistái ja vistesadjeválljemii.
Statsbygg vil ferdigstille arbeidet med mulighetsstudien i løpet av juni 2017, hvor de ser nærmere på tre ulike hovedalternativ: 1) bruk av eksisterende bygg, 2) nytt bygg og 3) nytt bygg samlokalisert med Samisk videregående skole.
Statsbygg áigu gárvvistit vejolašvuođaguorahallama geassemánus 2017, mas sii geahčadit lagabui golmma iešguđet váldomolssaeavttu: 1) geavahit dálá vistti, 2) ođđa visti ja 3) ođđa visti ovttas Sámi joatkkaskuvllain.
I tillegg vurderes ulike tomtealternativ knyttet til alternativ 2) og 3).
Dasa lassin árvvoštallojuvvojit iešguđet vistesadjeválljemat molssaeavttuid 2) ja 3) oktavuođas.
Det har vært knyttet usikkerhet til alternativet om samlokalisering med Samisk videregående skole og reindriftsskole (SVSRS) i Kautokeino.
Leamaš eahpesihkarvuohta dan molssaeavttu ektui ahte geavahit oktasašlanjaid Sámi joatkkaskuvllain ja boazodoalloskuvllain (SJSBS) Guovdageainnus.
Det er nå avklart at dette alternativet også kan inngå som ett av alternativene i den mulighetsstudien som Statsbygg gjør for Sametinget.
Dál lea čielgan ahte dát molssaeaktu sáhttá leat okta dain molssaeavttuin mat leat dan vejolašvuođaguorahallamis maid Statsbygg čađaha Sámedikki ovddas.
Et foreløpig utkast til mulighetsstudie ble presentert for styret i Beaivváš den 8. mai der også Sametingsrådet deltok.
Vejolašvuođaguorahallama gaskaboddasaš evttohus ovddiduvvui Beaivváža stivrii miessemánu 8. b. masa maiddái Sámediggeráđđi oassálasttii.
Sametingsrådet vil følge opp mulighetsstudien og dens anbefalinger både politisk og i forbindelse med Sametingets budsjett for 2018.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit vejolašvuođaguorahallama ja dan rávvagiid sihke politihkalaččat ja Sámedikki 2018 bušeahta oktavuođas.
Kongens unnskyldning, 20 år
Gonagasa ándagassii átnun, 20 jagi maŋŋá
Sametingsrepresentant Ronny Wilhelmsen ønsker at Sametinget markerer at den vil være 20 år siden H.M. Kong Harald ba oss samer om unnskyldning.
Sámedikki áirras Ronny Wilhelmsen háliida ahte Sámediggi čalmmusta dan go Gonagas Harald 20 jagi dás ovdal bivddii sámiin ándagassii.
Sametingsrådet foreslår at dette markeres i forbindelse med åpningen av Sametinget i oktober.
Sámediggeráđđi evttoha ahte dan čalmmustuvvošii Sámedikki rahpama oktavuođas golggotmánus.
Flere samiske flaggstenger Sametingsrepresentant Aili Guttorm foreslår at alle offentlige bygninger skal flagge med det samiske flagget 6. februar. Institusjonene som ikke har to flaggstenger må derfor skaffe en ekstra flaggstang slik at de kan flagge også med samiske flagget.
Eanet sámi leavgastákkut Sámedikki áirras Aili Guttorm evttoha ahte buot almmolaš visttit galget levget sámi leavggain guovvamánu 6. b. Ásahusat main eai leat guokte leavgastákku fertejit danne háhkat liige leavgastákku vai dat sáhttet levget maiddái sámi leavggain.
6. februar er en offisiell flaggdag i Norge.
Guovvamánu 6. b. lea almmolaš leavgabeaivi Norggas.
Derfor skal det flagges med det norske flagget ved alle offentlige bygg, og det er i tillegg valgfritt å flagge med det samiske flagget.
Danne galget buot almmolaš visttit levget Norgga leavggain, ja dasa lassin lea válljenmunni levge go sámi leavggain.
Sametingsrådet mener det er naturlig at alle offentlige institusjoner har muligheter til å flagge også med det samiske flagget.
Sámediggeráđi mielas lea lunddolaš ahte buot almmolaš ásahusain lea vejolašvuohta levget maiddái sámi leavggain.
Et Sameting nærmere folket Sametingsrepresentant Marie Therese Nordsletta Aslaksen foreslår at Sametinget åpner for en ordning slik at publikum kan stille direkte spørsmål til Sametingets representanter og sametingsrådet.
Sámediggi lagabuidda álbmoga Sámedikki áirras Marie Therese Nordsletta Aslaksen evttoha ahte Sámediggi rahpá dakkár ortnega man bokte olbmot sáhttet divvut njuolga gažaldagaid Sámedikki áirasiidda ja sámediggeráđđái.
Dette er teknologisk mulig, men vil samtidig kreve at Sametingets forretningsorden endres.
Dát lea teknologiija dáfus vejolaš, muhto seammás ferte maiddái Sámedikki čoahkkinortnet rievdaduvvot.
Plenumsledelsen har behandlet saken og har åpnet for at seminarer og konferanser som arrangeres i forbindelse med plenum kan publikum stille spørsmål til deltakerne.
Dievasčoahkkinjođihangoddi lea meannudan ášši ja lea rahpan vejolašvuođa vai semináraid ja konferánssaid oktavuođas mat lágiduvvojit dievasčoahkkima oktavuođas sáhttet olbmot divvut gažaldagaid oasseváldiide.
Plenumsledelsen har ikke sluttbehandlet/konkludert i muligheten til å stille direktespørsmål til plenum.
Dievasčoahkkinjođihangoddi ii leat loahpalaččat meannudan/konkluderen vejolašvuođa divvut njuolga gažaldagaid dievasčoahkkimii.
Plenumsledelsen vil sluttbehandle forslaget i oktober 2017.
Dievasčoahkkinjođihangoddi áigu loahpalaččat meannudit evttohusa golggotmánus 2017.
Publikum kan allerede i dag sende spørsmål til sametingsrådet via våre digitale taler.
Olbmot sáhttet juo dál sáddet gažaldagaid sámediggeráđđái digitála kanálaid bokte.
Plenum er også åpent for publikum, hvor de kan komme i dialog med sametingsrådet.
Dievasčoahkkin lea maiddái rabas olbmuide, gos sáhttet gulahallat sámediggeráđiin.
Sikring av kunstarven etter Alf Salo Kunstarven etter Alf Salo er viktig å bevare og formidle for ettertiden.
Alf Salo dáiddaárbbi sihkkarastin Deaŧalaš lea suodjalit ja gaskkustit Alf Salo dáiddaárbbi maŋit áigái.
Sametinget har ikke mottatt direkte henvendelse om saken tidligere.
Sámediggi ii leat ovdal ožžon njuolga oktavuođaváldima áššis.
Det er ønskelig at det samiske museet i dette området, Senter for nordlige folk, gjør en grov vurdering av omfanget av kunsten, i hvilken tilstand den er i, hvordan bevaringsforholdene er og hvilke ønsker og muligheter det er for å forvalte kunstverkene.
Sávahahtti lea ahte sámi museat dán suorggis, Davviálbmogiid guovddáš, árvvoštallet oppalaččat man ollu lea dáidda, makkár dilis dat lea, movt suodjalandilit leat ja makkár sávaldagat ja vejolašvuođat leat hálddašit dáiddadahkosiid.
Etter en slik vurdering vil Sametinget se på hvilke muligheter som finnes for forvaltning av samlingen.
Maŋŋá dákkár árvvoštallama áigu Sámediggi geahčadit makkár vejolašvuođat leat čoahkkádusa hálddašeapmái.
Samisk kunstmuseum Sametinget har tidligere sluttet seg til intensjonen om at Samisk kunstmuseum realiseres i tilknytning til RiddoDuottarMuseat, med ønske om utvidelse av museets anlegg i Karasjok, og at Statsbygg skal stå som ansvarlig for en videreføring av arbeidene frem til ferdig nybygg og senere drift av nybygget.
Sámi dáiddamusea Sámediggi lea ovdal guorrasan áigumuššii ahte Sámi dáiddamusea duohtan dahkkojuvvo RiddoDuottarMuseat oktavuhtii, sávaldagain viiddidit musea rusttega Kárášjogas, ja ahte Stáhta huksenfitnodaga galgá leat ovddasvástádus bargguid viidáseappot doalvumis gárvves ođđa vistti rádjai ja maŋŋá ođđa vistti doaimmas.
Dette avhenger av at prosjektet inngår og finansieres over husleiefinansieringsordningen.
Dat lea sorjavaš das ahte prošeakta lea mielde viessoláigoruhtadanortnegis ja ruhtaduvvo dan bokte.
Det er per i dag i dialog mellom Sametinget, styret i RiddoDuottarMuseat, eierstyret og Statsbygg om den videre prosessen i prosjektet.
Otnáš nammii lea gulahallan Sámedikki, RiddoDuottarMuseat stivrra, eaiggátstivra ja Stáhta huksenfitnodaga gaskka prošeavtta viidáset proseassa ektui.
Sametinget tar Sametingsrådets beretning om virksomheten i perioden til orientering.
Sámediggeráđi árvalus Sámediggái: Sámediggi váldá Sámediggeráđi dán áigodaga doaibmadieđáhusa diehtun.
Sametingets plenum - 013/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 013/17
Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Behandling av saken avsluttet 31. 0 5.1 7 kl.12.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 31. 0 5.
Ášši/Sak 014/17
Ášši 014/17
En vesentlig del av de som utdanner seg til forvaltere av utmarka er rekruttert fra byområdene med minimal kjennskap til samiske forhold.
Stuorra oassi sis geat váldet oahpu meahccehálddašeamis leat rekrutterejuvvon gávpotguovlluin ja geain lea hui unnán máhttu sámi diliin.
Det vil være en styrke for Statens naturoppsyn SNO at flere naturveiledere/utmarksforvaltere kommer fra den nordlige landsdelen.
Stáhta luonddubearráigehččui livččii givrodahkan jos eanet luonddubagadeaddjit/ meahccehálddašeaddjit boađášedje riikka davvioasis.
Sametinget ser det som en fordel at naturveiledere/utmarksforvaltere har en større kulturell forståelse, i de områder der de skal ha sitt fremtidige virke.
Sámedikki mielas lea ovdamunnin jos luonddubagadeddjiin/meahccehálddašeddjiin livččii stuorát kultuvrralaš áddejupmi, dain guovlluin gos galget bargat boahtteáiggis.
Sametinget foreslår et det etableres en naturveileder/utmarksforvalter utdanning ved ett av de videregående skolene i Nord-Norge.
Sámediggi evttoha ahte ásahuvvo luonddubagadeaddji/meahccehálddašeaddji oahppu muhtun joatkkaskuvlii Davvi-Norggas.
Forslag 2: Representant Marit Kirsten A. Gaup, Ap Refusjonsordningen på næringsscooter hvert år Til tross for gjentatte krav gjennom flere år, blir reindriften fortsatt forskjellsbehandlet i forhold til andre næringer med hensyn til refusjon av merverdiavgift på innkjøpte driftsmidler.
Evttohus 2: Áirras Marit Kirsten Anti Gaup, BB Refušuvdnaortnet ealáhusskohterii juohke jagi Vaikko juohke jagi lea biddjon gáibádus, de vealahuvvo boazodoallu ain eará ealáhusaid ektui, go geahččá refušuvdnaortnegiid lasseárvodivadis go leat oastán doaibmarusttegiid.
Næringen er avhengig av transportmidler, for å ivareta dyrevelferden og for å ivareta helse, miljø og sikkerheten til de som er i næringen.
Ealáhusas dárbbašuvvojit mohtorfievrrut, jus galgá sáhttit áimmahuššat elliid buresbirgejumi, olbmuid dearvvašvuođa, birrasa ja sihkarvuođa sidjiide geat leat ealáhusas.
Med gjeldende regelverk får reindriftsnæringen refundert avgiftskostnadene til terrenggående kjøretøy annet hvert år.
Dálá njuolggadusaid mielde oažžu boazodoalus refunderejuvvot lasseárvodivada juohke nuppi jagi go oastá meahccemohtorfievrruid.
Investering i terrenggående kjøretøy hvert år, blir av avgiftsmyndighetene betraktet som unødvendig.
Meahccemohtorfievrruid investeren juohke jagi orru leame dárbbašmeahttun divateiseválddiid mielas.
Kjøretøy er utsatt for slitasje på lik linje med andre driftsmidler.
Mohtorfievrrut gollet seamma ládje go eará doaibmarusttegat.
Dette i en tid der det stilles krav om effektivisering og økt produktivitet i næringen.
Dát dáhpáhuvvá áiggis gos gáibiduvvo ahte buot galgá nu beaktil ja buvttadeapmi galgá lassánit.
Under reinflyttingen er det påkrevd med en snøscooter til frakting av reinfor, en scooter til frakting av gumpi/lavvo og annet utstyr, og en scooter til gjeting og driving av flokken.
Johtináigge gáibiduvvo ahte dus leat skohterat, okta mainna geaseha boazojáffuid, okta mainna geaseha gumpi (goađi ja dan biergasiid) ja okta guođohan- ja johtinskohter.
Vi ber Sametinget om å ta opp med Landbruks- og matdepartementet for å rette opp i forskjellsbehandlingen av reindriften.
Mii bivdit Sámedikki čielggadit ášši Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain njulget dán eará ládje meannudeami boazodoalus.
Næringen skal ha samme rettigheter, dette for å innfri kravene i Arbeidsmiljøloven og Mattilsynets krav.
Ealáhusas galget seamma vuoigatvuođat, vai sáhttá deavdit gáibádusaid Bargobiraslágas ja Biebmobearráigeahčus.
Fra før har reindriften krevd avgiftsfritak uten å få gehør fra myndigheter.
Ovdalaččas lea boazodoallu gáibidan divatgeahpideami, muhto dasa eai leat eiseválddit miehtan.
Myndighetene har vedtatt å stramme inn refusjonsordningen, og aksepterer kun refusjon ved utskifting av kjøretøy annet hvert år.
Eiseválddit leat mearridan čavget refušuvdnaortnega, eai ge dohkket mohtorfievrruid lonuheame eará go juohke nuppi jagi.
Sentrale myndighetene har lovet at reindrifta og landbruket skal ha samme rett på avgiftsfritak for driftsmidler.
Guovddáš eiseválddit leat lohpidan ahte boazodoalus ja eanadoalus galget seamma vuoigatvuođat divatgeahpideapmái doaibmarusttegiin.
Dette vil de se på i samband med arbeidet med den nye stortingsmeldinga om reindrift.
Dán sii áigot guorahallat go barget ođđa stuoradiggedieđáhusain boazodoalu birra.
Landbruksministeren har i media gitt uttrykk for at meldinga skal danne grunnlag for en fortsatt bærekraftig reindrift i framtida.
Eanadoalloministtar lea media bokte muitalan ahte dieđáhus galgá leat vuođđun viidáset ceavzilvuhtii boazodoalus boahtteáiggis.
Reindriftsnæringen må sidestilles med andre primærnæringer, slik at reindriftsnæringen får avgiftsfritak i forbindelse med anskaffelse og bruk av kjøretøy (snøscootere, ATV og terrenggående motorsykler)i næringen.
Boazodoallu ferte boahtit seamma dássái go eará vuođđoealáhusat, nu ahte boazodoallu maid oažžu divatgeahpideami go oastá ja geavaha mohtorfievrruid (skohtera, meahccesihkkela) ealáhusas.
Forslag 3: Representant Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Samer Sørpå ØKT INNFLYTELSE TIL SAMETINGETS UNGDOMSPOLITISKE UTVALG Samer Sørpå foreslår at Sametinget skal gi Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) taletid på Sametingets plenumsmøte.
Evttohus 3: Áirras Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Sámit lulde STUORÁT VÁIKKUHANFÁPMU SÁMEDIKKI NUORAIDPOLITIHKALAŠ LÁVDEGODDÁI Sámit lulde evttohit ahte Sámediggi addá Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddái (SNPL) sárdnunáiggi Sámedikki dievasčoahkkimis.
Sametinget i Finland og flere fylkesting i Norge har gitt sine ungdommer taletid.
Suoma bealde Sámediggi ja máŋga fylkkadikki Norggas leat addán iežaset nuoraide sárdnunáiggi.
Det er en ordning som fungerer veldig bra, det øker samfunnsinteresse og politisk engasjement blant ungdom.
Dat ortnet doaibmá hui bures, dat lokte nuoraid servodatberoštumi ja politihkalaš áŋgiruššama.
Samer Sørpå foreslår i tillegg at Sametinget omorganiserer og styrker SUPU.
Sámit lulde evttohit dasa lassin ahte Sámediggi ođđasis organisere ja nanne SNPL.
Med dagens ordning oppnevner Sametingsrådet medlemmer til SUPU, Samer Sørpå vil at ungdommen selv skal utpeke medlemmer til SUPU.
Dálá ortnega vuođul nammada Sámediggeráđđi SNPL lahtuid. Sámit lulde háliidit ahte nuorat ieža galget nammadit SNPL lahtuid.
Ungdommen kan f.eks utpeke sine medlemmer til SUPU på Sametingets ungdomskonferanse.
Nuorat sáhttet ovdamearkka dihtii nammadit iežaset SNPL lahtuid Sámedikki nuoraidkonferánssas.
Forslag 4: Representant Mathis Nilsen Eira, NSR Sametinget må oppfordre til ekstraordinære reindriftsforhandlinger Denne våren har helt spesielle klimatiske forhold gitt reindrifta store utfordringer, i tillegg til en rovdyrbelastning som virker større enn noen sinne.
Evttohus 4: Áirras Mathis Nilsen Eira, NSR Sámediggi ferte ávžžuhit čađahit sierra boazodoallošiehtadallamiid Dán giđa leat earenoamáš klimáhtalaš dilit buktán boazodollui stuora hástalusaid, lassin boraspirevahágiidda mat orrot leame stuoribut go goasse ovdal.
Bekymringen er stor for at dette har konsekvenser for kalveprosent, slaktedyr og slaktevekt, noe som kan bli en stor økonomisk belastning for reineierne.
Lea bahá várra ahte dás boahtá leat dadjamuš miesseprosentii, njuovvanbohccuide ja dan loguide, juoga mii fas mielddisbuktá ekonomalaš noađi boazodolliide.
Det er behov for ekstraordinære tiltak i en periode, og avtalepartene må ta et ansvar for at dette blir mulig.
Dál lea dárbu earenoamáš doaibmabijuide ovtta áiggi, ja šiehtadallanbealit berrejit váldit ovddasvástádusa nu ahte dat šaddá vejolažžan.
Sametinget mener at en løpende reindriftsavtale må bety at det er mulig å krev ekstraordinære forhandlinger om tiltak for å avhjelpe en akutt situasjon, og oppfordrer partene i reindriftsavtalen om å reagere raskt.
Sámedikki mielas galgá boazodoallošiehtadus mii lea áigges áigái doaimmas, mearkkašit ahte lea vejolaš gáibidit sierra šiehtadallamiid doaibmabijuid birra buoridandihte fáhkka dili, ja ávžžuha boazodoallošiehtadallamiid áššebeliid reageret jođánit.
Tiltakene kan bl.a. omfatte tilskudd til tilleggsforing, transport til sommerbeite, ekstra gjeting som tapsforebyggende tiltak.
Doaibmabijut sáhttet leat nu go doarjja lassibiebmamii, geaseheapmái geasseorohahkii ja lassi guođoheapmái vaháteasttadeaddji doaibmabidjun.
Forslag 5: Representant Tor Gunnar Nystad, NSR/NSR-S á B Etablere samarbeidsavtale med fylkesmannsembetene om tilsyn av samisk opplæring i kommunale- og fylkeskommunale barnehager og skoler.
Evttohus 5: Áirras Tor Gunnar N ystad, NSR/NSR-Sab Ásahit ovttasbargošiehtadusa fylkkamánniámmáhiiguin bearráigeahččat sámegiel oahpahusa gieldda- ja fylkkagieldda mánáidgárddiin ja skuvllain.
Sametinget ber Sametingsrådet om å ta initiativ til at det etableres samarbeidsavtaler og oppfølging med fylkesmannembetene om tilsyn av samisk opplæring i kommunene og fylkeskommunen.
Sámediggi bivdá Sámediggeráđi álggahit barggu ráhkadit fylkkamánniámmáhiiguin ovttasbargošiehtadusaid ja čuovvoleami bearráigeahččat sámegieloahpahusa gielddain ja fylkkagielddain.
Samiske barn har rett til et godt utviklings- og opplæringsløp fra barnehagealder til fullført videregående opplæring.
Sámi mánáin lea riekti oažžut buori ovdánan- ja oahppobálgá mánaidgárdeagis gitta ollašuvvon joatkkaskuvlaoahpu.
I dette ligger også retten til fullgodt opplæring i samiske språk.
Dás lea maid riekti dievaslaš sámegiel oahpahussii.
Tilbakemeldinger fra foreldre tilsier at retten til opplæring for samiske barn i kommuner ikke ivaretas på en fullgodt måte.
Váhnemat leat mearkkašan ahte gielddat eai váldde vuhtii sámi mánáid rievtti oažžut buori oahpahusa.
Eksempel vis er fremført:
Ovdamearkkat dasa leat:
Enkelte kommuner oppretter ikke tilstrekkelig med samiskspråklige barnehageplasser
Muhtun gielddat eai ásat doarvái sámegielat mánaidgárdesajiid.
Foreldre informeres ikke tilstrekkelig om retten til å velge samiske undervisning for sine barn.
- Váhnemat eai oaččo doarvái dieđuid rivttiid birra válljet sámi oahpahusa mánáideaset.
Rekrutering av samisk språklige lærere og vikarer er ofte mangelfull
- Sámegielat oahpaheddjiid ja sadjásaččaid rekruteren lea dávjá váilevaš.
Grunn- og videregående skolene i fylkene har ikke tilstrekkelig opplysning om retten og plikten til å tilby samisk opplæring.
- Fylkka vuođđo- ja joatkkaskuvllain eai leat doarvái dieđut rivttiid ja vuoigatvuođaid birra fállat sámegiel oahpahusa.-
Samiske barn opplever å miste et aktivt samisk språk i løpet av opplæringsforløpet
- Sámi mánát vásihit ahte masset aktiivvalaš sámegiela skuvlla váccidettiin.
mm
jnv.
Fylkesmannen informerer og veileder innbyggerne og eierne av barnehager og skoler etter opplæringsloven, privatskoleloven og barnehageloven med tilhørende forskrifter.
Fylkkamánni muitala ja bagada ássiid ja mánaidgárde- ja skuvlaeaiggádiid oahpahuslága, priváhtaskuvlalága, mánáidgárdelága ja dasa gullevaš láhkaásahusaid mielde.
Fylkesmannen er også klage innstans på dette området og fører tilsyn etter opplæringsloven og barnehageloven.
Fylkkamánni lea maid váiddainstánsa daidda gullevaš áššiide ja bearráigeahčči oahpahuslága ja mánáidgárdelága ektui.
Forslag 6: Representant Henrik Olsen, NSR Etablering av eget samisk helseforetak Arbeidet med etablering av Samisk helse park og driften av SANKS som del av Finnmarksykehuset, har erfart mangler i organisering av den samiske speialisthelsetjenesten som ikke er tilfredsstillende for samiske pasienter og helsepersonell.
Evttohus 6: Áirras Henrik Olsen, NSR Sierra sámi dearvvašvuođafitnodaga ásaheapmi Sámi dearvvašvuođapárkka ásahanbarggus ja SANAGa, mii lea oassi Finnmárkkubuohcceviesus, doaimmaheami oktavuođas leat vásihan váilevašvuođaid sámi spesialistadearvvašvuođabálvalusa organiseremis, mii ii leat duhtadahtti sámi divššohasaide ja dearvvašvuođabargiide.
Tiden er moden for å starte arbeidet for å styrke samisk med- og selvbestemmelse innenfor helse, og dette gjøres best ved å omorganisere Samisk helsepark til eget Helseforetak.
Dál lea áigi bargagoahtit sámi miel-ja iešmearrideami nannemiin dearvvašvuođasuorggis, ja dát dahkko buoremusat go nuppástuhttá Sámi dearvvašvuođapárkka sierra Dearvvašvuođafitnodahkan.
Mangelen på samisk innflytelse og formell medbestemmelse i en så eksplisitt samisk institusjon som SANKS/Samisk helsepark viser at det er store mangler ved måten denne er organisert i dag, som del av Finnmarkssykehusets organisasjon.
Váilevašvuohta sámi váikkuhusa ja formála mielváikkuhusa dáfus dakkár eksplisihtta sámi institušuvnnas go SANAG/Sámi dearvvašvuođapárka lea, čájeha ahte leat stuora váilevašvuođat das movt dat lea organiserejuvvon odne, oassin Finnmárkkubuohcceviesus.
Dette er forhold som samisk fagfolk rapporterer om, og som har bidratt til konflikter mellom samisk fagmiljø og foretak de er underlagt.
Dát lea dilli maid sámi fágaolbmot raporterejit ja mii lea daguhan soahpameahttunvuođaid gaskkal sámi fágabirrasa ja fitnodaga man vuollásažžan sii leat.
NSR mener ILO konvensjonen og folkeretten gir samen som urfolk en klar rett til å etablere institusjoner som ivaretar eget språk og kultur, og egen innflytelse over disse.
NSR oaivvilda ILO-konvenšuvdna ja álbmotriekti addá sámiide álgoálbmogin čielga vuoigatvuođa ásahit institušuvnnaid mat fuolahit sin giela ja kultuvrra, ja sin váikkuheami dáid ektui.
Dette gjelder også innen helsevesenet.
Dát guoská maid dearvvašvuođa suorgái.
En rapport utarbeidet av Samisk legeforening og finansiert av Sametinget, anbefaler at samisk spesialisthelsetjeneste som i dag ytes av SANKS og innenfor konseptet Samisk helsepark, bør organiseres i eget helseforetak.
Raporta maid Sámi doavttirsearvi lea ráhkadan ja maid Sámediggi lea ruhtadan, rávve ahte sámi spesialistadearvvašvuođabálvalus maid odne SANAG fállá Sámi dearvvašvuođapárkka konseaptta siskkobealde, berre organiserejuvvot sierra dearvvašvuođafitnodagas.
Dette ut fra vurderingskriterier som autonomi, medbestemmelse, administrering og kontroll.
Dasa vuođđun lea árvvoštallaneavttut nugo iešstivrejupmi, mielváikkuheapmi, hálddašeapmi ja dárkun.
Kvinslandsutvalget oppnevnt av Helseministeren hadde i oppdrag å vurdere framtidig eierskap og organisering av spesialisthelsetjenesten i Norge (NOU 2016: 25 Organisering og styring av spesialisthelsetjenesten – Hvordan bør statens eierskap innrettes framover?).
Kvinsland lávdegotti, maid Dearvvašvuođaministtar lea nammadan doaibma lei árvvoštallat spesialistadearvvašvuođabálvalusa boahtteáigásaš eaiggátvuođa ja organiserema Norggas (NOU 2016: 25 Organisering og styring av spesialisthelsetjenesten – Hvordan bør statens eierskap innrettes framover?).
Utvalget sier lite om samisk spesialisthelsetjeneste og gir ingen videre anbefalinger.
Lávdegoddi dadjá unnán sámi spesialistadearvvašvuođabálvalusa birra ja ii atte viidáset rávvagiid.
Dette nødvendiggjør at Sametinget i lag med samiske fagmiljø definerer og peker ut retningen for den framtidige organisering av feltet.
Dát dahká dárbbašlažžan ahte Sámediggi ovttas sámi fágabirrasiiguin definere ja čujuha guovllu suorggi boahtteáigásaš organiseremii.
NSR ber Sametingsrådet snarlig gå i dialog med Helseministeren om dette.
NSR bivdá Sámediggeráđi farggamusat gulahallat Dearvvašvuođaministariin dán áššis.
Forslag 7: Representanter Mathis Nilsen Eira og Per A. Bæhr, NSR og JL STORTINGET MÅ REDUSERE ROVVILTSBESTANDEN NSR sametingsgruppe og Flyttsamelista vil at sametingets plenum skal sende brev til Stortinget om at nok er nok når det gjelder rovviltsforvaltning.
Evttohus 7: Áirras Mathis Nilsen Eira, NSR ja Per A. Bæhr, JL STUORADIGGI FERTE UNNIDIT BORASSPIRELOGU NSR sámediggejoavku ja Johttisámiidlisttu háliida ahte sámedikki dievasčoahkkin galgá sáddet reivve Stuoradiggái, ahte doarvái lea doarvái mii guoská borasspirehálddašeapmái.
Vi ønsker at dette realitetsbehandles i sametingets plenum når sakens fremmes.
Mii sávvat ahte Sámedikki dievasčoahkkin meannuda duođalaččat dan ášši go dat ovddiduvvo.
Til Stortingets politikere BEHOV FOR HASTETILTAK NÅR DET GJELDER ROVDYRPRESSET Sametingets plenum mener at situasjonen når det gjelder rovviltpresset er kritisk for beitenæringene og krever derfor at Stortinget senker bestanden av rovvilt.
Stuoradikki politihkkáriidda DÁRBU MEARRIDIT JOHTILIT MAID DAHKAT BORASSPIREBAHKKEMIID EKTUI Sámedikki dievasčoahkkin oaivvilda ahte dilli mii guoská borasspirebahkkemiidda lea hui vearrái guohtonealáhusaide ja gáibida danne ahte Stuoradiggi unnida borasspirelogu.
Det må iverksettes nødvendige hastetiltak for å sikre beitenæringene.
Dál fertejit bidjat jođánit johtui dárbbašlaš doaimmaid sihkkarastit guohtonealáhusaid.
I følge beitenæringene er bestandsmålene oversteget for lengst, og at rovviltbestanden er for stor.
Guohtonealáhusat dovdet ahte borasspirelogut leat áigá mannan badjelmeari ja borasspirelogut leat beare badjin.
Den høye bestanden med rovvilt skaper store problemer for beitenæringene i samiske områder.
Dat alla boraspire logut dahket stuora vahágiid guohtunealáhusaide sámi guovlluin.
Det fører til at de får store tap og bidrar dermed til å fortrenge næringene.
Dat dáguha sidjiide stuora vahágiid ja dainna lágiin goarida ja duvdá eret ealáhusaid.
Rovdyrproblematikken er et av de største utfordringene som truer både reindriftsnæringa og andre beitenæringers eksistens og lønnsomhet.
Borasspireváttisvuohta lea okta stuorámus hástalusain mat áitet sihke boazodoalu ja eará guohtonealáhusaid ceavzilvuođa ja birgejumi.