pere/sami_parallel huggingface dataset:
Videre påpeker Sametinget hvilke hensyn som må ivaretas i det videre arbeidet med reintalls-tilpassingen i deler av Finnmark :
Dasto čujuha Sámediggi maid ferte vuhtii váldit barggus viidáseappot go guoská boazologu heiveheapmái muhtun osiin Finnmárkkus :
« Situasjonen som har oppstått er sammensatt .
« Dilis mii lea čuožžilan leat máŋga beali .
En side av saken er de natur- og miljømessige hensyn , som selvsagt er sentrale i forhold til det økologiske grunnlaget for reindriften .
De leat vuos luonddu- ja birasberoštumit , mat dieđusge leat deaŧalaččat boazodoalu ekologálaš vuođu ektui .
Sametinget finner grunn til å understreke at alle disse hensyn må ivaretas i det videre arbeidet med reintallstilpassningen .
Sámedikki mielas lea dárbu deattuhit ahte buot dáid beliid ferte gozihit boazologu heiveheami viidásit barggus . »
Sametinget mener følgende forutsetninger må legges til grunn :
Sámediggi oaivvilda ahte čuovvuvaš eavttut galget biddjot vuođđun :
« 1. øvre reintall pr driftsenhet fastsettes , dvs at man får ned « toppeneš
doaluid bajimuš lohku mearriduvvo , mii mearkkaša ahte dat fertejit geahpedit geain leat eanemus bohccot
2. hvis ikke det gir tilfredsstillende resultater , så må det foretas en prosentvis reduksjonš
jos dat ii buvtte dohkálaš bohtosiid , de ferte proseanttalaš geahpedeapmi čađahuvvot
Videre heter det i vedtaket :
Dasto čuožžu mearrádusas ahte :
« Sametinget har tidligere kommet med konkrete forslag til tiltak i tillegg til det partene er blitt enige om gjennom årets reindriftsavtale .
« Sámediggi lea ovdal ovddidan doaibmabidjoeavttuhusaid lassin dasa maid bealit leat soahpan dán jagi boazodoallošiehtadusas .
Dette er omtalt i sak 23/99 Reindriftsstyrets årsmelding 1998 .
Dán birra čuožžu áššis 23/99 Boazodoallostivrra 1998 jahkedieđáhus .
Dette er forslag der oppmerksomheten rettes mot tiltak som kan gjennomføres relativt enkelt og uavhengig av de øvrige prosesser som foregår .
Dát leat evttohusat main fuomášupmi lea divvojuvvon doaibmabijuide maid sáhttá čađahit viehka geahppasit ja maidda eai guoskka proseassat mat muđui leat jođus . »
Når det gjelder forskriften det henvises til av SVF , er det Sametingsrådets oppfatning at denne nødvendigvis må utarbeides på grunnlag av avtalen mellom partene .
Mii guoská láhkaásahussii masa Sámi Válgalihttu čujuha , de oaivvilda Sámediggeráđđi ahte dan vealtameahttumit ferte ráhkadit oasálaččaid gaskasaš šiehtadusa vuođul .
Sametinget har ikke vært med på det konkrete arbeidet med forskriften .
Sámediggi ii leat leamaš mielde láhkaásahusa konkrehta barggus .
SVF spør også om rådet vil delta på møtet med landbruksministeren som støtte til ordførerne i Karasjok og Kautokeino .
Sámi Válgalihttu jearrá maiddái ahte áigu go ráđđi searvat čoahkkimii eanadoalloministeriin ja doarjut Kárášjoga ja Guovdageainnu sátnejođiheddjiid .
Sametinget som nasjonalt organ har når det gjelder kontakt med sentrale myndigheter valgt en noe annen fremgangsmåte .
Sámediggi našuvnnalaš orgánan mii guoská oktavuhtii guovddáš eiseválddiigun lea válljen eará vuogi .
På det foreliggende grunnlag finner Sametingsrådet ikke å kunne delta .
Dan vuođul mii lea ii sáhte Sámediggeráđđi searvat dán lágan čoahkkimiidda .
SVF stiller også spørsmål som gjelder hvorvidt forskriften ikke skal gjelde reineiere med færre enn 500 rein .
Sámi Válgalihttu jearrá maiddái gažaldaga mii guoská dasa ahte galgá go láhkaásahus guoskat boazodolliide , geain leat uhcit go 500 bohcco .
Sametingsrådet viser til at forskriften bygger på avtalen mellom partene .
Sámediggeráđđi čujuha ahte láhkaásahus lea vuođđuduvvon oasálaččaid gaskasaš šiehtadussii .
Sametinget har imidlertid tatt stilling til spørsmålet i sak 18/99 , hva gjelder en eventuell utslakting basert på ikke-frivillighet , se utklipp fra møteboka ovenfor .
Sámediggi lea dattetge guorahallan gažaldaga áššis 18/99 , mii guoská ii eaktodáhtolaš njuovvamii , geahča čoahkkingirjji sitáhta bajábealde .
Senterpartiet har stilt spørsmål om tvangsslakting er i samsvar med folkeretten .
Guovddášbellodat jearrá ahte dávista go bággonjuovvan álbmotriektái .
Videre har SVF bedt Sametingsrådet ta initiativ til en konsekvensanalyse for å se resultater denne forskriften vil ha for kulturen og livsgrunnlaget for befolkningen i disse kommunene .
Dasto lea Sámi Válgalihttu bivdán Sámediggeráđi vuolggahit váikkuhusčielggadusanalysa barggu man bokte geahččat dán láhkaásahusa váikkuhusaid dáid gielddaid olbmuid kultuvrii ja eallinláhkái .
Sametingsrådet vil sette dette i en større helhetlig sammenheng .
Sámediggeráđđi áigu geahčadit dán stuorát ollislaš oktavuođas .
Det er flere sider ved reindriften som burde vært vurdert og sett på , også fra et rettslig utgangspunkt .
Boazodoalus leat ollu bealit maid livččii galgan árvvoštallat ja geahčadit , maiddái rievttálaš vuolggasajiin .
En slik helhetlig gjennomgang og oppfølging fra Sametingets side , krever at Sametinget har tilstrekkelig ressurser og er i en reell politisk posisjon i forhold til reindriftsspørsmål .
Ollislaččat geahčadeapmi ja čuovvuleapmi Sámedikki beales gáibida ahte Sámedikkis leat doarvái návccat ja das lea duohta politihkalaš sadji boazodoalloáššiid ektui .
Sametingsrådet viser til at Sametingets eget reindriftsplanutvalg er igang med sitt arbeid .
Sámediggeráđđi čujuha ahte Sámedikki iežas boazodoalloplánalávdegoddi lea álggahan barggus .
Samtidig er en lovkommisjon oppnevnt for å se på reindriftslovgivningen .
Dasto lea boazodoallolágaid ektui nammaduvvon láhkakomišuvdna .
Sametingsrådet imøteser arbeidet som nå utføres når det gjelder reindrift .
Sámediggeráđđi vuordá barggu mii dál čađahuvvo boazodoalu ektui .
Spørsmål fra representant Per Solli , AP . ’ s sametingsgruppe :
Gažaldat áirasis Per Solli , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Viser til Sametingsrådets brev til Sámigiel Berošteaddjik av 7.07.97 med referanse 752-2/97 .
Čujuhan Sámedikki 07.07.97 reivii 752-2/97 referánssain Sámigiel Berošteaddjiide .
Hva er Sametingets holdning når det gjelder å gi støtte til språktiltak utenfor forvaltnings-området for samelovens språkregler ?
Makkár oaidnu lea Sámedikkis doarjaga juolludeami hárrái gielladoaibmabijuide sámelága giellanjuolggadusaid hálddašanguovllu olggobealde ?
Vil Sametinget vente til det er oppnådd fullt ut tospråklighet i den kommunale forvaltningen i forvaltningsområdet for samelovens språkregler , før det gis ordinære språkmidler til områder utenfor forvaltningsområdet i en størrelsesorden som står i forhold til de midler som bevilges til samiske språktiltak fra sentrale myndigheter ?
Áigu go Sámediggi vuordit dassážii go sámelága giellanjuolggadusaid hálddašanguovllu gielddaid hálddašeamit leat joksan ollislaš guovttegielalašvuođa ovdal go addá dábálaš giellaruđaid guovlluide hálddašanguovllu olggobealde , ja supmi dáfus nu ollu go livččii heivvolaš daid ruđaid ektui maid guovddáš eiseválddit juolludit sámi gielladoaibmabijuide ?
Sametingets holdning hva gjelder dette spørsmålet framgår i Sametingets vedtak i sak 46/98 Sametingets budsjett 1999 .
Sámedikki oaidnu dán áššái oidno Sámedikki mearrádusas áššis 46/98 Sámedikki 1999 bušeahtta .
I sak 46/99 fremgår følgende :
Áššis 46/99 oidno ahte :
vil Sametinget prioritere følgende formål i 1999
áigu Sámediggi 1999:s prioriteret čuovvovaš ulbmiliid .
Styrke bevilgningen til språkprosjekter utenfor samelovens forvaltningsområde for samisk språk , post 53.3 styrkes med kr. 1,5 mill. .
Nannet juolludeami giellaprošeavattaide olggobealde sámelága giellanjuolggadusaid hálddašanguovllu , 53.3 poasta nannejuvvo kr. 1,5 miljuvnnain .
Totalbevilgningen for tiltaket er i 1999 dermed på kr. 2 956 000 .
Doaibmabiju ollislaš juolludeapmi lea 1999:s kr. 2 956 000 .
Solli ’ s andre spørsmål vedrører Sametingets framtidige prioriteringer vedrørende midler til språktiltak i disse områdene .
Solli nubbi gažaldat guoská Sámedikki boahttevaš ruhtaprioriteremiidda gielladoaibmabijuide dáin guovlluin .
Sametinget har allerede prioritert områdene utenfor forvaltnings-området ved å åpne for at noen av midlene som tidligere kun ble tildelt til de 6 kommunene , også kan gis til språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet .
Sámediggi lea juo prioriteren guovlluid olggobealde hálddašanguovllu go lea dahkan vejolažžan juolludit ruđaid mat ovdal juolluduvvojedje dušše dán guđa gildii , maiddái giellaprošeavttaide olggobealde hálddašanguovllu .
I tillegg har tinget øket bevilgningen , jf. sak 46/99 .
Dasto lea diggi lasihan juolludusa , vrd. ášši 46/99 .
Sametingsrådet kan ikke se at en nå kan øke tilskuddet til områdene utenfor forvaltnings-området i en slik grad at det tilsvarer tilskuddene gitt til disse kommunene .
Sámediggeráđđi ii oainne vejolažžan dál lasihit doarjaga guovlluide olggobealde hálddašanguovllu nu ollu ahte vástidivčče juolludemiid mat leat addon dáidda gielddaide .
Ønsker Sametinget at alle kommuner med samisk befolkning stilles likt med hensyn til tilskudd til samiske språktiltak , må tinget endre retningslinjene slik at midlene kan fordeles likt mellom alle disse kommunene .
Jos Sámediggi dáhttu ahte buot gielddat gos sápmelaččat orrot galget oažžut seamma ollu doarjaga sámi gielladoaibmabijuide , de ferte diggi rievdadit njuolggadusaid nu ahte sáhttá juohkit ovtta mađe ruđaid buot dáidda gielddaide .
En annen mulighet er at områder blir definert til å tilhøre forvaltningsområdet , med de plikter og rettigheter som derav følger .
Eará vejolašvuohta livččii defineret guovllu hálddašanguvlui gullevažžan geatnegasvuođaiguin ja vuoigatvuođaiguin mat dan mielde čuvvot .
Problemet for Sametinget vil også da være å måtte prioritere og fordele en tilskuddspost mellom flere enn 6 kommuner .
Maiddái dallege livččii Sámediggái váttis prioriteret ja juogadit doarjjapoastta eambbo go guđa gildii .
BRUK AV DET SAMISKE MANNTALLET
SÁMI JIENASTUSLOGU GEAVAHEAPMI
Har Sametinget bragt på det rene hva det samiske valgmanntallet kan brukes til ?
Lea go Sámediggái čielggas masa sámi válgajienastuslogu sáhttá geavahit ?
Vil Sametinget ta initiativ til å få informert kommunene hvilke retningslinjer som skal følges ved bruk av nevnte manntall ?
Áigu go Sámediggi juohkigoahtit dieđuid gielddaide njuolggadusaid birra maid galgá čuovvut go geavaha namuhuvvon jienastuslogu ?
I henhold til reglene om valg til Sametinget skal samemanntallet som hovedregel kun brukes til valg .
Sámedikki válganjuolggadusaid mielde galgá sámi jienastuslohku geavahuvvot mealgadii dušše válggas .
Sametinget har imidlertid med hjemmel i valgreglene § 82 anledning til å gi andre samtykke til innsyn i samemanntallet til forskning og til statistisk bearbeidelse .
Dattetge sáhttá Sámediggi válganjuolggadusaid § 82 vuođul addit lobi geahčadit sámi jienastuslogu dutkama ja statistihkalaš barggu oktavuođas .
Blant annet ble ikke manntallet tillatt ført på edb .
Ii lean lohpi ea.ea. fievrridit jienastuslogu dihtorii .
Det ble også satt meget strenge betingelser for bruk at manntallet til annet enn valg .
Biddjojedje maid garra eavttut jienastuslogu eará geavaheapmái go válgii .
Senere er disse reglene blitt noe liberalisert , men reglene om å bevare de manntallsførtes anonymitet er fremdeles til stede .
Maŋŋá leat njuolggadusat veahá ložžejuvvon , muhto njuolggadusat mat galggašedje várjalit jienastuslohkui čálihuvvon olbmuid anonymitehta , leat ain bissumin .
En annen grunn til at samemanntallet må behandles med forsiktighet er at manntallet er basert på frivillighet , og kan med dette gi et feil inntrykk av bl.a hvor det samiske folk bor ettersom store deler av den samiske befolkning ikke er registrert i samemanntallet .
Eará sivva dasa go sámi jienastuslogu ferte várrugasat gieđahallat lea go jienastuslogu vuođđun lea eaktudáhtolašvuohta , ja sáhttá nu čájehit boasttu gova das gos omd. sápmelaččat orrot danne go stuorra oassi sámi álbmogis ii leat čálihuvvon sámi jienastuslohkui .
Når det gjelder spørsmålet om informasjon til kommunene om hvilken retningslinjer som skal brukes ved nevnte manntall , kan det opplyses at kommunene allerede er informert om dette .
Dieđuid dáfus gielddaide njuolggadusaid birra mat galget geavahuvvot jienastuslogu oktavuođas , sáhttá muitalit ahte gielddat leat ožžon dieđuid dán birra .
Forøvrig er dette noe som vil være aktuelt å prioritere i forbindelse med informasjon forut for neste sametingsvalg .
Muđui lea dát juoga maid heive prioriteret diehtojuohkima oktavuođas ovdal boahtte sámediggeválgga .
SAMISK LÆREPLAN
Sámi oahppoplána
Sametingets visepresident Ragnhild Nystad gikk i avisa Nordlys den 2. s Samisk læreplan i hele Nord-Norge .
Sámedikki várrepresideanta Ragnhild Nystad doarjjui ollásit Nordlys nammasaš áviissas čakčamánu 2. b. .
SFF vil vise til de problemene man har hatt ved innføring av samisk læreplan i Indre-Finnmark der andelen av samisk befolkning er meget stor .
SÁL čujuha váttisvuođaide maid sámi oahppoplána álggaheapmi lea dagahan Sis-Finnmárkkus , gos álbmoga sámi oassi lea hui stuoris .
Sametingsrådet ønsker først å oppklare en misforståelse ; sametingsrepresentant Asbjørg Skåden er ikke leder , men tidligere leder av Samisk utdanningsråd .
Sámediggeráđđi haliida vuos njulget boasttuáddejumi ; sámediggeáirras Asbjørg Skåden ii leat Sámi oahpahusráđi dálá jođiheaddji , muhto ovddeš jođiheaddji .
Nåværende leder er Hans Isak Olsen .
Oahpahusráđi dálá jođiheaddji lea Hans Isak Olsen .
I forbindelse med Reform- 97 og Sametingets behandling av saker relatert til denne reformen , krevde Sametinget at det ble utarbeidet et eget planverk for opplæring av samiske elever .
Ođastus- 97 oktavuođas ja go Sámediggi gieđahalai áššiid mat guske dán ođastussii , gáibidii Sámediggi ahte ráhkaduvvojit sierra plánat sámi ohppiid oahpahussii .
Bakgrunnen for kravene fra Sametinget var begrunnet i Sametingsplanens målsettinger .
Sámediggi gáibidii seammás ahte maiddái nášuvnnalaš plánain galge leat fáttát sámiid diliid birra .
Sametingsrådet er svært glad for at disse kravene ble innfridd , og for at Sametingets anbefaling om at samisk læreplan , L-97Samisk , skulle innføres i alle kommunene som tilhører forvaltningsområdet for samisk språk etter §3-1 i sameloven , senere ble fulgt opp av Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet .
Sámedikki gáibádusaid vuođđun ledje Sámediggeplána áigumušat . Sámediggeráđđi lea hui ilus go dát gáibádusat leat mieđihuvvon , ja dan ovddas go Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta maŋŋá čuovvulii Sámedikki rávvaga ásahit sámi oahppoplána buot gielddain mat gullet sámelága giellanjuolggadusaid hálddašanguvlui sámelága § 3-1 vuođul .
Retten til opplæring etter L-97Samisk er i tillegg til i de nevnte kommuner , knyttet til at minst 10 elever i en kommune ønsker opplæring i og på samisk og dermed også får rett til opplæring etter L-97Samisk .
Vuoigatvuohta oahpahussii sámi oahppoplána mielde lea namuhuvvon gielddaid lassin , maid čadnon dasa ahte unnimusat 10 oahppi muhtun gielddas dáhttot oahpahusa sámegielas ja sámegillii ja nu maid ožžot vuoigatvuođa oahpahuvvot sámi oahppoplána mielde .
En annen mulighet til å få opplæring etter L-97Samisk , er at andre kommuner eller deler av kommuner etter forskrift gitt av Kongen i statsråd , defineres som samisk område .
Eará vejolašvuohta oažžut oahpahusa sámi oahppoplána mielde lea jos eará gielddat dahje oasit gielddain láhkaásahusaid mielde maid Gonagas stáhtaráđis mearrida , definerejuvvojit sámi guovlun .
Problemet vi opplever i dag , er at det utenfor det allerede definerte « samisk distriktš , må være minst 10 elever i en kommune som ønsker opplæring i og på samisk , for å få slik opplæring .
Dat mii dál lea váttisvuohtan lea go definerejuvvon « sámi guovllu » olggobealde , galget leat unnimusat 10 oahppi gielddas geat dáhttot oahpahusa sámegielas ja sámegillii , ovdal go ožžot dákkár oahpahusa .
Dette antallet er i mange samiske områder vanskelig å nå .
Dán logu lea ollu sámi guovlluin váttis joksat .
Situasjonen er dermed lite tilfredsstillende sett ut fra Sametingets mål om at alle samer skal ha rett til opplæring om samisk historie og om samiske samfunnsforhold , uansett hvor i landet de bor .
Danne lea dilli hui dohkketmeahttun Sámedikki áigumuša vuođul mii lea ahte buot sápmelaččain galgá leat vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámi historjjá ja sámi servodatdiliid birra , beroškeahttá das gos orrot .
Med andre ord er situasjonen i dag slik at i de områder der behovet kanskje er aller størst for opplæring etter det samiske læreplanverket , er dette vanskelig å få til .
Dat mearkkaša ahte dilli lea dál nu ahte dain guovlluin gos soaitá leat stuorámus dárbu oahpahussii sámi oahppoplána mielde , doppe lea váttis oažžut dan áigái .
Departementet ønsker heller ved hjelp av skjønnsmidler bevilget til utdanningsdirektørene , å legge til rette for at flere elever kan få opplæring etter L-97Samisk .
Departemeanta dáhttu baicce ruđaiguin maid lea juolludan oahpahusdirektørii , láhčit dili vai eanet oahppit oččošedje oahpahusa sámi oahppoplána mielde .
Sametingsrådet er ikke fornøyd med dagens tilstand der kun elevene i 6 kommuner er sikret rett til opplæring etter L-97Samisk .
Sámediggeráđđi ii leat duhtavaš dálá diliin go dušše guđa gieldda ohppiide lea sihkkaraston vuoigatvuohta oahpahussii sámi oahppoplána mielde .
Det samiske læreplanverket er utviklet med ståsted i det samiske samfunn .
Danne lea oahppoplána heivehuvvon Davvi-Norgii ja dán guovllu máŋggakultuvrralaš duohtavuhtii .
Sametingsrådet har fått uoffisielle signaler om at fagfolk innenfor skolesektoren flere steder i Nord-Norge helst hadde sett at de kunne gi opplæring etter dette planverket , da det er bedre tilpasset nordnorske elevers bakgrunn enn det nasjonale læreplanverket .
Sámediggeráđđi lea eahpealmmolaččat beassan gullat ahte skuvlasuorggi fágaolbmot máŋgga sajis Davvi-Norggas livčče háliidan oahpahit sámi oahppoplána mielde danne go dat lea buorebut heivehuvvon Davvi-Norgga ohppiid duogážii go dáža oahppoplána lea .
Men rådet ser selvfølgelig at den ideelle situasjonen der alle elever i Nord-Norge får sin opplæring etter L-97Samisk , ikke er realistisk i dag .
Muhto ráđđi gal dieđusge ádde ahte ideálalaš dilli mas buot oahppit geat orrot Davvi-Norggas ožžot oahpahusa sámi oahppoplána mielde , ii leat duohtavuođas vejolaš dál .
Sametingsrådet er derfor av den oppfatning at en eventuell framtidig løsning kan være at det utvikles et tilpasset læreplanverk for Nord-Norge som tar utgangspunkt i landsdelens virkelighet , bl.a. historie , samfunnsliv og geografi .
Sámediggeráđđi oaivvilda danne ahte vejolaš boahtteáiggi čoavddus livččii ráhkadit plánaid mat leat heivehuvvon Davvi-Norgii , ja maid vuođđun livččii riikkaoasi duohtavuohta , earret eará historjá , servodateallin ja eanadieđa .
Spørsmålet vil til syvende og sist allikevel bli befolkningens og myndighetenes erkjennelse av og toleranse overfor , egen historie og nåtid .
Loahpa loahpas lea almmatge sáhka álbmoga ja eiseválddiid iežaset historjjá ja dálá áiggi dovddasteamis ja dohkkeheamis .
Sametingsrådet ser dessuten det som en prioritert oppgave og nå medvirke til at det utvikles læremidler som godkjennes i forhold til L-97Samisk .
Sámediggeráđi mielas lea dál prioriterejuvvon bargun maiddái leat mielde váikkuheamen ahte ovddiduvvojit oahpponeavvut mat dohkkehuvvojit sámi oahppoplána mielde .
SAMERADIOENS UTBYGGING TIL DIGITAL RADIO
Sámi radio ovdáneapmi digitála rádioi
Samenes folkeforbund har tidligere uttrykt bekymring for at de samiske radiosendigene fra NRK ikke når ut til hele den samiske befolkningen .
Sámi Válgalihttu lea ovdal maid vuorjašuvvan dainna go NRK:a sámi radiosáddagiid eai beasa buot sápmelaččat guldalit .
Vi tok dette opp i et brev til NRK Sámi Radio , spesielt med tanke på at ikke alle samiske velgerne til Sametinget nås av valgsendigene .
Mii leat čállán reivve dán birra NRK-Sámi Radioi , erenoamážit dan geažil go buot Sámedikki jienasteaddjit eai beasa gullat válgasáddagiid .
I dag foreligger planer om å innføre en digital samisk radiokanal , som i følge NRK vil løse problemene vi i dag opplever fordi sameradioen ikke har en egen kanal , men må bryte andre populære sendinger .
NRK mielas čoavdá dat digitála sámi radiokanála mii dál lea plánejuvvomin dáid váttisvuođaid mat otne leat dan ektui go Sámi radios ii leat sierra kanála , muhto lea ferten sáddet eará bivnnugis sáddagiid badjel .
I utgangspunktet er vi selvsagt positive til at alle samer i hele landet får et likt radiotilbud , men vi ser likevel et par problemer med den utbyggingen av digitalradio som nå foregår .
Vuolggasajis lea dieđusge min mielas buorre go buot sápmelaččat riikkas ožžot dássásaš rádiofálaldagaid , muhto dattetge min mielas šaddet moadde váttisvuođa dán digitálarádio ovddideami oktavuođas .
Sameradiosjefen sier i brev til SFF at den nye digitale radiokanalen vil gi alle et bedre radiotilbud .
Sámi Radio hoavda dadjá reivves Sámi Válgalihttui ahte dat ođđa digitála radiokanála addá buoret rádiofálaldagaid .
Samtidig spres det usikkerhet om hvor mange som vil kunne nås av disse sendingene : I flere presseoppslag de siste ukene har NRKs radiosjef Tor Fuglevik uttalt at det ikke vil ta mange år før digitalradioen vil nå mer enn 50% av befolkningen i Norge .
Dasto šaddat eahpesihkkar dan ektui ahte man ollugat de besset guldalit sáddagiid , go ollu oktavuođain preassas dáid maŋimuš vahkuid lea NRK radiohoavda Tor Fuglevik dadjan ahte mannet máŋggat jagit ovdal go digitálarádio juksá eanet go 50 % álbmogis Norggas .
Dette samsvarer med opplysninger vi har hentet fra Norkring , som eier og driver kringkastingsnettet i Norge .
Dát dávista daid dieđuide maid mii leat viežžan Norkring:s , mii eaiggáduššá ja doaimmaha sáddehatneahta Norggas .
På sine internettsider har Norkring et kart som viser at ved utgangen av 1999 skal digital radio bygges ut i deler av landet .
Norkring:a interneahttasiidduin lea kárta mii čájeha ahte jagi 1999 loahpas galgá digitálarádio ovddiduvvot muhtun sajiin riikkas .
I Nord-Norge gjelder dette Kautokeino og Karasjok , i tillegg til en del områder i Sør-Norge , dvs. hele østlandsområdet og Gudbrandsdalen / Østerdalen til og med Steinkjer .
Davvi-Norggas digitálarádio galgá huksejuvvot Guovdageainnu ja Kárášjoga gielddain ja Mátta-Norggas , olles nuortaoassi ja Gudbrandsdalen / Østerdalen:is gitta Steinkjer rádjai .
Så vidt vi kan forstå vil om lang 50% av befolkningen være nådd i løpet av 1999 .
Nugo mii áddet , de juksá digitálarádio 50 % álbmogis jagi 1999 loahpas .
Norkring opplyser at målsettingen er 95% i løpet av noen år , men har ingen opplysninger om hvor lang tid utbyggingen vil ta .
Norkring muitala ahte mihttomearrin lea ahte moatti jagis dat galgá juksat 95 % álbmogis , muhto makkárge dieđut eai gávdno man guhká huksemii ferte geavahit áiggi .
Det sies for eksempel ingenting om når digital sendinger vil kunne mottas i samiske områder utenfor indre Finnmark .
Mihkkege ii daddjo ovdamearkka dihte dan birra goas digitála sáddagat jukset sámi guovlluid mat leat olggobealde Finnmárkku .
Det andre problemet med overgang til digitale radiosendinger er at det krever at lytterne anskaffer nye radiomottakere .
Nubbi váttisvuohta digitála rádiosáddagiid oktavuođas lea dat go guldaleaddjit fertejit oastit ođđa radioid .
I den grad slike apparater i det hele tatt produseres , er prisen på mottakerne så høy at vanlige folk verken har råd eller lyst til å investere i dem .
Dan mearis go dát appraráhtat oppanassiige ráhkaduvvojit , de lea haddi nu divrras ahte dábálaš olbmot eai suitte daid oastit dahje ii leat oppa miella ge daid oastit .
Pr. i dag er det ingen som kan si hvor lenge denne situasjonen vil vedvare .
Otne ii sáhte oktage dadjat man guhká dát dilli bistá .
Konsekvensene er derfor at dersom samiske lyttere skal få glede av digitale radiosendinger , vil de kanskje pålegges store kostnader til nytt utstyr .
Ja dilli lea ge dalle nu ahte sámi guldaleaddjit fertejit oastit divrras ođđa ráhkkanusaid jos digitála rádiosáddagiin oppanassiige galgá leat makkárge ávki sidjiide .
Spørsmål :
Gažaldat :
Vil Sametingsrådet gjøre noe for å forsikre seg om at alle samer i hele Norge faktisk vil kunne lytte til sameradioen i framtiden ?
Lea go Sámediggeráđđi jurddašan dahkat maidege dainna ahte boahtteáiggis buot sámit Norggas duođas sáhttet guldalit Sámi radio ?
Etableringen av to digitale sendere i Finnmark gjør det også mulig for NRK Sámi Radio å snart kunne starte prøvesendinger med den digitale teknologien .
Guokte digitála sáddehaga ásaheapmi Finnmárkkus dahká maiddái vejolažžan dan ahte NRK . Sámi Radio fargga sáhttá álggahit geahččalansáddagiid digitála teknologiijain .
NRK Sámi Radio er dermed gitt muligheter til å være i en lederposisjon innen institusjonen NRK når det gjelder å ta i bruk digital sendeteknologi .
NRK . Sámi Radio lea ge dalle ožžon vejolašvuođaid leat ovddimuččaid searvvis institušuvnnas NRK , mii guoská digitála sáddenteknologiija geavaheapmái .
En annen og ikke uvesentlig side ved den nye teknologien er den som spørsmålsstilleren er opptatt av , nemlig mottakersiden .
Nubbi eará bealli mii maiddái lea deaŧalaš lassin ođđa teknologiijai , lea dat mii gažadeaddji beales lea ovddiduvvon , namalassii guldaleaddjit .
Hvem kan ta i mot digitale radiosendinger ?
Geat de besset guldalit digitála sáddagiid ?
Det er derfor ikke bare tale om sendere og senderutbygging , men også om vi lyttere har digitale radiomottakere til å ta imot sendingene med .
Danne ii leat sáhka dušše sáddehagaid ja sáddehathuksemiid birra , muhto dás lea sáhka maiddái das ahte leat go guldaleaddjiin digitála radiot maiguin guldalit sáddagiid .
Når det gjelder tilgangen på mottakere til en overkommelig pris , har Sametingsrådet ingen innflytelse over dette .
Sámediggeráđđi ii sáhte movt ge váikkuhit dasa , mii guoská apparáhtaid govttolaš haddái .
Det er også av betydning at den nye sendeteknologien endelig gir NRK Sámi Radio en egen radiokanal som kan brukes 24 timer i døgnet .
Lea maiddái mearkkašupmi das go ođđa sáddenteknologiija viimmat addá NRK . Sámi Radioi vejolašvuođa oažžut sierra rádiokanála maid sáhttá geavahit birra jándora .
Sametingsrådet forutsetter selvsagt at inntil en slik kanal er fullt ut tilgjengelig , så må sameradioen kunne sende sine program parallelt både på den nåværende analoge kanal , dvs. på FM nettet , og den nye digitale kanalen .
Sámediggeráđđi eaktuda ahte dassážii go dát kanála gárvána , de ferte Sámi Radio sáhttit sáddet iežas prográmmaid bálddalagaid sihke dáláš analoga kanálas , mii lea FM neahtta , ja dan ođđa digitála kanála bokte .
Den nye teknologien vil bety at sameradioen ikke kommer til å ha et dårligere tilbud til sine lyttere i fremtiden , heller tvert imot , noe som også er siktemålet med den endelige overgangen til digitale radiosendinger .
Dát ođđa teknologiija ii mearkkaš dan ahte Sámi Radios šattašii fuonit fálaldat iežas guldaleaddjiide boahtteáiggis , baicce juste nuppeláhkái , mii maiddái lea ulbmilin go loahpalaččat sirdá digitála rádiosáddagiidda .
Sametingsrådet deler derfor ikke den bekymring spørsmålsstilleren synes å ha - at samiske lyttere skal få et dårligere radiotilbud i framtiden .
Danne ii bala Sámediggeráđđi nugo gažadeaddji ahte sámi guldaleaddjiide šattašedje fuonit rádiofálaladagat boahtteáiggis .
Ole Henrik Magga Per A. Bæhr
Ole Henrik Magga Per A. Bæhr
Berit Ranveig Nilsen
Berit R. Nilssen
Per Solli Ragnhild Nystad
Per Solli Ragnhild Nystad
Egil Olli Ragnhild Nystad
Egil Olli Ragnhild Nystad
Olav Dikkanen
Olav Dikkanen
Berit Ranveig Nilsen Per Solli
Berit R. Nilssen Per Solli
Asbjørg Skåden Roger Pedersen
Asbørg Skåden Roger Pedersen
Hans Petter Myrland
Hans Petter Myrland
Se pkt. III .
Geahča čuoggá III .
Votering .
Jienasteapmi .
Saken avsluttet 28. september 1999 kl. 12.05 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 12.05 .
Saken påbegynt 28. september 1999 kl. 15.30 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 15.30
NOU 1997:4
NAČ 1997:4
NOU 1997:5
NAČ 1997:5
Forslag til uttalelse fra Sametingets tverrpolitisk utvalg , datert 13. august 1999
Sámedikki doarespolitihkalaš lávdegotti cealkámušárvalus , beaiváduvvon borgemánu 13. b. 1999
Høringsuttalelse fra Norske Samers Riksforbund
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvvi cealkámuš
Høringsuttalelse fra Samenes Folkeforbund
Norgga Sámiid Riikkasearvvi cealkámuš
Høringsuttalelse fra Samenes Landsforbund
Sámi Ædnamsearvvi cealkámuš Sámiráđi cealkámus
Høringsuttalelse fra Samerådet
Finnmárkku fylkadikki cealkámuš
Høringsuttalelse fra Troms fylkesting
Tromssa fylkadikki cealkámuš
Høringsuttalelse fra Den Norske Advokatforening
Norgga Ádvokáhtasearvvi cealkámuš
Oversikt over høringsuttalelser innkommet Justisdepartementet angående Sameretts- utvalgets utredning NOU 1997:4 ( alle høringsuttalelsene sendes i et eksemplar til Sametingets grupper ) :
Gulaskuddancealkámušat mat leat joavdan Justisdepartementii , ja mat gusket Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadussii NAČ 1997:4 ( buot gulaskuddancealkámušain sáddejuvvo kopiija Sámedikki joavkkuide ) :
oversikt over uttalelser innkommet til Justisdepartementet 5. mars 1999
geahčastat cealkámušain mat leat joavdan Justisdepartementii 05.03.99 nammii
oversikt over uttalelser innkommet til Justisdepartementet i perioden 8. - 23. mars
geahčastat cealkámušain mat leat joavdan Justisdepartementii áigodagas 08. - 23.03.99
oversikt over uttalelser innkommet til Justisdepartementet etter 23. mars 1999
geahčastat cealkámušain mat leat joavdan Justisdepartementii maŋŋá 23.03.99
Sametingsrådets innstilling overfor Sametinget :
Ovddiduvvon mearkkašumit ja evttohusat
I. INNLEDNING
I. ÁLGU
Samerettsutvalget ble i sin tid opprettet for å rette opp skjevheter i norsk lovverk og forvaltning i forhold til samiske rettigheter .
Sámi vuoigatvuođalávdedgoddi ásahuvvui áiggistis njulgen dihte Norgga lágaid ja hálddašeami bonjuvuođaid sámi vuoigatvuođaid dáfus .
Norsk lovgivning og forvaltning har i lange perioder favorisert norsk kultur på bekostning av samisk kultur og samiske rettigheter .
Norgga lágat ja hálddašeapmi leat guhkit áigge badjelgeahččan sámi kultuvrra ja vuoigatvuođaid Norgga kultuvrii buorrin .
Dette har ført til en svært beklagelig og vanskelig konflikt mellom staten og det samiske folket .
Dát lea dagahan hui váidalahtti ja váttis riiddu stáhta ja sámi álbmoga gaskii .
Sametinget finner å måtte kritisere statens opptreden på det sterkeste i tiden etter at Samerettsutvalget ble oppnevnt i 1980 .
Sámediggi dáhttu hui garrasit moaitit stáhta láhttadeami maŋŋá go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ásahuvvui 1980:s .
Staten har brutt flere av forutsetningene for Samerettsutvalgets opprettelse , og de løftene som ble gitt overfor de samiske representantene da man i 1981 drøftet Samerettsutvalgets arbeid .
Stáhta lea rihkkon máŋga eavttu mat ledje vuođđun Sámi vuoigatvuođalávdegotti ásaheapmái ja lohpádusaid maid stáhta attii sámi ovddasteddjiide go 1981:s guorahalle maid vuoigatvuođalávdegoddi galggai bargat .
Sametinget viser til at Regjeringen , kun 3 måneder etter at Samerettsutvalget var oppnevnt , nedsatte det nevnte utvalg . Utvalgets mandat var å vurdere eventuell etablering av kommunale folkevalgte organer som ledd i forvaltningen av statens umatrikulerte grunn i Finnmark .
Sámediggi dáhttu muittuhit ahte Ráđđehus dušše golbma mánu ovdal go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi nammaduvvui , nammadii namuhuvvon lávdegotti man mandáhtan lei árvvoštallat galggašii go ásahit gielddalaš álbmotválljen orgánaid stáhta čálekeahtes eatnama hálddašeami oassin Finnmárkkus .
Dette arbeidet måtte imidlertid snart legges til side på grunn av sterk kritikk fra samisk side , utvalget ble nedlagt i 1982 .
Dát bargu fertii dattetge bissehuvvot garra moaitaga geažil sápmelaččain , ja lávdegoddi heaittihuvvui 1982:s .
Den senere etableringen av Statsskog SF og hjemmelsoverføring av den umatrikulerte grunnen til Statskog SF , viser at de samiske betenkelighetene var berettiget , samtidig som det godtgjør at samiske rettigheter vanskelig kan forventes sikret via politiske avtaler med norske myndigheter .
Statsskog SF:a ásaheapmi maŋit áiggis ja čálekeahtes eatnama láhkavuođu sirdin Statsskog SF:ii , čájeha ahte sápmelaččat eai lean duššiid dihte ballamin , seammás go duođašta ahte sámi vuoigatvuođaid ii ábut doaivut ahte sáhttá sihkkarastit politihkalaš šiehtadusaiguin Norgga eiseválddiiguin .
I 1985 opprettet Stortinget en høyfjells- og utmarkskommisjon for Nordland og Troms .
1995:s ásahii Stuorradiggi duottar- ja meahcekommišuvnna Norlándda ja Tromssa várás .
Lov av 1. juni 1985 nr. 51 er hjemmelen for opprettelsen av denne kommisjonen . Kommisjonen er “ en dømmende kommisjon ( utmarkskommisjonen ) for å ordne rettsforholdene mellom staten og andre vedrørende høyfjellsområder og andre utmarksområder i Nordland og Troms . ”
1985 geassemánu 1. b. láhka nr. 51 lea dán kommišuvnna ásaheami láhkavuođđun , mii lea « dubmenkommišuvdna ( meahccekommišuvdna ) mii galgá čorget stáhta ja earáid gaskasaš riektediliid duottarguovlluin ja eará meahcceguovlluin Norlánddas ja Tromssas » .
Loven om utmarkskommisjonen for Nordland og Troms ble vedtatt til tross for sterke protester fra samiske organisasjoner .
Láhka Norlándda ja Tromssa meahccekommišuvnna birra mearriduvvui vaikke sámi organisašuvnnat garrasit vuosttaldedje dan .
Som kjent ble jorda i Finnmark i 1993 overført til det statseide aksjeselskapet Statsskog SF til tross for sterke protester fra både Sametinget og Samerettsutvalget .
Nugo diehtit sirdojuvvui Finnmárkku eana 1993:s stáhta oasussearvái Statsskog SF:ii , vaikke sihke Sámediggi ja Sámi vuoigatvuođalávdegoddi garrasit vuosttildedje dan .
Etableringen av Statskog SF har også blitt kritisert fra faglig hold .
Maiddái fágalaččat lea Statsskog SF:a ásaheapmi moitojuvvon .
Det er fastslått at samiske interesser kommer meget dårlig ut innen denne ordning og at den forvaltningsform som Statskog SF representer , ikke er i samsvar med god forvaltningsskikk .
Lea daddjon ahte dát ortnet hui funet goziha sámi beroštumiid ja ahte hálddašanmálle maid Statsskog SF ovddasta , ii soaba buori hálddašanvieruide .
Det må kunne fastslås at sentrale myndigheter har utvist en lite tillitsvekkende holdning overfor den samiske part og deres interesser .
Sáhttá roahkka dadjat ahte guovddáš eiseválddit leat čájehan guottuid mat uhccán ovddidit sin luohttámuša sápmelaččaid ja sámi beroštumiid ektui .
Grunnleggende forutsetninger for Samerettsutvalget har ikke blitt overholdt , og staten har opptrådt på en uverdig måte både i forhold til det samiske folket og Samerettsutvalget .
Eavttut mat ledje guovddážis Sámi vuoigatvuođalávdegotti bargui , eai leat dollojuvvon , ja stáhta lea láhtten gutneheamet sihke sámi álbmoga ja Sámi vuoigatvuođalávdegotti vuostá .
Videre finner Sametinget også å måtte beklage at Regjeringen har sådd tvil om hvorvidt Norge vil oppfylle sine internasjonale forpliktelser i henhold til ILO-konvensjon nr. 169 , ved brev av 21. mars 1993 fra Nærings- og Energidepartementet til Norges naturvernforbund .
Dasto lea Sámedikki mielas váidalahtti go Ráđđehus Ealáhus- ja energiijadepartemeantta 1993 njukčamánu 23. b. reivviin Norgga luonddugáhttensearvái lea dagahan eahpádusa das man muddui Norga dáhttu ollašuhttit riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaidis ILO-konvenšuvnna nr. 169 ektui .
Sametinget vil også fremheve de mange positive tiltak på mange andre områder , som er igangsatt og gjennomført i Norge til beste for den samiske befolkning i 1980- og 1990-årene .
Sámediggi ii áiggo dattetge diktit namutkeahttá daid ollu buriid doaimmaid mat leat álggahuvvon ja čađahuvvon buorrin sámi álbmogii ollu surggiin Norggas 1980-loguin ja 1990-loguin .
Dette er tiltak som i høy grad er viktige for bevaring og utvikling av samisk kultur .
Dás lea sáhka doaimmain mat leat hui deaŧalaččat sámi kultuvrra seailluheapmái ja ovddideapmái .
Lokalt i Finnmark har Jordsalgsstyret levert et viktig bidrag til spørsmålet om mineralleting og - utvinning med rapporten som ble utarbeidet i 1996 .
Eanavuovdinstivra lea rapporttain mii ráhkaduvvui 1996:s buktán deaŧalaš beali gažaldahkii mii guoská minerálaohcamii ja - roggamii báikkálaččat Finnmárkkus .
Sentrale myndigheter har også i høy grad bidratt til utviklingen av et nytt positivt klima for behandlingen av samiske saker .
Maiddái guovddáš eiseválddit ge leat hui bures leamaš mielde ovddideamen ođđa ja buori oktavuođa sámi áššiid meannudeamis .
Rettighetsspørsmålene skiller seg i dag ut som det området hvor tiltakene svært lite er i harmoni med staten Norges uttalte prinsipielle vilje i urfolkspolitikken .
Vuoigatvuođagažaldagat eai leat bálljo oppage nu go eará áššit heivehuvvon Norgga stáhta celkojuvvon prinsihpalaš dáhttui eamiálmotpolitihkas .
Det er nødvendig å etablere ordninger som garanterer at samiske rettigheter og interesser respekteres og ivaretas , på en slik måte at staten ikke med noen enkle håndgrep kan endre slike grunnleggende forutsetninger .
Lea dárbu ásahit ortnegiid mat dáhkidit ahte sámi vuoigatvuođat ja beroštumit árvvusadnojuvvojit ja gozihuvvojit dakkár vugiin ahte stáhta ii sáhte nu álkit eambbo go rievdadit dákkár guovddáš eavttuid .
Samerettsutvalget har i den foreliggende innstilling sammenstilt et stort og vidt materiale og foretatt svært dyptloddende analyser av samfunnssammenhenger som er grunnleggende i fremtidig arbeid med samiske saker .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea dán árvalusas veardádallan stuorra ja viiddis áššiid ja hui čiekŋalit analyseren servodatoktavuođaid mat leat guovddážin sámi áššiid boahtteáiggi barggus .
Samerettsutvalget har likeledes vist en grunnleggende forståelse for de problemer hevdelsen av samiske interesser kan møte i rikssamfunnet .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea dasto maid čájehan hui vuđolaš áddejumi váttisvuođaide maid sáhttá deaividit servodagas go čuoččuha sámi oainnuid .
På svært mange områder har Samerettsutvalget lagt et solid grunnlag for vedtak med sikte på å sikre det samiske kulturgrunnlaget .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea hui ollu surggiin dahkan nana vuođu mearrádusaide mat galggašedje sihkkarastit sámi kulturvuođu .
Fra en situasjon hvor samene var en undertrykket utgruppe i det norske samfunn , har Samerettsutvalgets tidligere arbeid allerede bidratt til en historisk endring og anerkjennelse av samiske spørsmål som både legitime og viktige for rikssamfunnet .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti ovdalis bargu lea juo leamaš mielde dagahemen historjjálaš rievdadusa dan dili ektui mii sápmelaččain lei go ledje badjelgehččojuvvon joavkun Norgga servodagas , ja dagahan ahte sámi áššit dál adnojuvvojit sihke dohkálažžan ja deaŧalažžan riikka servodahkii .
Samene har til nå aldri hatt noen rettigheter som et folk .
Sápmelaččain eai leat álbmogin dán rádjái leamaš makkárge vuoigatvuođat .
Også den enkelte sames rett har vært dårlig ivaretatt .
Maiddái ovttaskas sápmelačča vuoigatvuođat leat leamaš funet gozihuvvon .
Det er dette grunnlaget som Samerettsutvalget nå har bidratt til å legge til rette for .
Dán vuođu lea Sámi vuoigatvuođalávdegoddi leamaš mielde láhčimin .
Sametinget konstaterer at Samerettsutvalget i svært liten grad har utredet eiendomsretten til grunnen i Finnmark , til tross for at nettopp spørsmålene vedrørende eiendomsretten er det sentrale element i Samerettsutvalgets mandat .
Sámediggi lea oaidnán ahte Sámi vuoigatvuođalávdegoddi hui uhccán lea čielggadan Finnmárkku eatnamiid eaiggáduššanvuoigatvuođa , vaikke vel justa gažaldagat mat gusket eaiggáduššanvuoigatvuhtii leat guovddážin lávdegotti mandáhtas .
Samerettsutvalget burde tatt klarere stilling til dette spørsmålet , og iallefall utredet hvilken del av Finnmark som skal regnes som et samisk eiendoms- og besittelsesområde etter artikkel 14.1. i ILO-konvensjon nr. 169 .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi livččii galgan buktit čielgaseabbu oainnu dán áššis , ja ain juo čielggadan guđe oasit Finnmárkkus galget adnojuvvot sámi eaiggáduššan- ja háldoguovlun ILO-konvenšuvnna nr. 169 art. 14.1 vuođul .
Samerettsutvalget har i all hovedsak fokusert på forskjellige forvaltningsordninger for grunn- og naturressursene .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea mealgadii čatnan eanaš fuomášumi eana ja luondduresurssaid iešguđetlágan hálddašanortnegiidda .
En annen mangel ved Samerettsutvalgets utredning er at samiske sedvaner og rettsoppfatninger ikke har blitt utredet som forutsatt i utvalgets mandat .
Eará váilivuohta Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusas lea go boares sámi vierut ja riekteáddejupmi eai leat čilgejuvvon nugo lei eaktun lávdegotti mandáhtas .
Det er ikke mulig å vurdere samenes rettsstilling fullt ut på en betryggende måte uten å ta hensyn til disse spørsmål .
Ii leat vejolaš árvvoštallat sápmelaččaid riektedili doarvái bures jos dáid áššiid ii vuhtiiváldde .
Eiendoms- , bruks- og besittelsesrettighetene til grunn i Finnmark kan vanskelig fastsettes endelig før arbeidet med samiske sedvaner og rettsoppfatninger er sluttført på en tilfredsstillende måte .
Finnmárkku eatnamiid eaiggáduššan- , geavahan- ja háldovuoigatvuođaid lea váttis loahpalaččat mearridit ovdal go bargu boares sámi vieruid ja riekteáddejumi birra leat dohkálaččat loahpahuvvon .
Sametinget er tilfreds med at en egen utredning om dette nå er igangsatt , men er bekymret for mangelfull finansiering og organisering , samt manglende framdrift i arbeidet .
Sámediggi lea duhtavaš go sierra čielggadus dán birra lea álggahuvvon , muhto vuorjašuvvá váilevaš ruhtadeami ja organiserema geažil , ja go bargu ii ovdán nu go galggašii .
Sametinget har registrert at mange har forsøkt å bagatellisere folkerettens betydning for samiske rettigheter .
Sámediggi lea oaidnán ahte ollugat leat viggan duššindahkat álbmotrievtti mearkkašumi sámi vuoigatvuođaide .
Sametinget er derfor svært tilfreds med at Samerettsutvalget iverksatte en grundig utredning om folkerettslige forhold av betydning i spørsmålet om hvilke rettigheter samene har til land og vann .
Danne lea Sámediggi hui duhtavaš go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi álggahii vuđolaš čielggadeami álbmotrievttelaš beliin main lea mearkkašupmi sápmelaččaid eana- ja čáhcevuoigatvuođagažaldagain .
Dette arbeidet som ble utført av Samerettsutvalgets folkerettsgruppe ( NOU .
Dát bargu maid Sámi vuoigatvuođalávdegotti álbmotriektejoavku lea dahkan ( NOU .
Det kan ikke lenger reises berettiget tvil om at folkeretten , blant annet slik den kommer til uttrykk i ILO-konvensjon 169 , stadfester samenes krav om eiendoms- og besittelsesrettigheter til sine tradisjonelle landområder .
Dál ii šat sáhte ovddidit vuoiggalaš eahpádusa das nanne go álbmotriekti , earret eará nugo lea celkojuvvon ILO-konvenšuvnnas nr. 169 , sápmelaččaid árbevirolaš guovlluid eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuođa gáibádusaid .
Det mest sentrale i Samerettsutvalgets utredning er forvaltningsmodeller for det som tidligere ble benevnt som “ statens umatrikulerte grunn ” i Finnmark .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusas leat eanemus guovddážin hálddašanmállet dasa mii ovdal gohčoduvvui « stáhta čálekeahkes eanan Finnmárkkus . »
Samerettsutvalgets flertall foreslår etablering av Finnmark grunnforvaltning , en felles ordning for hele Finnmark .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti eanetlohku evttoha ásahit Finnmárkku eanahálddašeami , mii galggašii leat oktasaš ortnet oppa Finnmárkui .
Folkerettsgruppen har påpekt at en slik løsning i prinsippet etter folkeretten betinger Sametingets uttrykkelige samtykke , hva angår det området som samene har eier- og besittelsesrettigheter til .
Álbmotriektejoavku lea dadjan ahte dákkár čoavddus prinsihpalaččat álbmotrievtti mielde gáibida ahte Sámediggi čielgasit miehtá dákkár ortnegii daid guovlluid dáfus gos sápmelaččain leat eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuođat .
Et sentralt spørsmål er om samene som folk med opprettelsen av disse ordninger , særlig gjelder det ordningen med Finnmark grunnforvaltning , frasier seg rettigheter for alle fremtidige generasjoner .
Guovddáš gažaldahkan lea manahivčče go sápmelaččat álbmogin dáid ortnegiid ásahemiin , ja dat guoská earenoamážit Finnmárkku eanahálddašeami ortnegii , buot boahttevaš buolvvaid vuoigatvuođaid .
Folkerettsgruppen har derimot drøftet nettopp disse sider .
Álbmotriektejoavku gal lea guorahallan justa dáid beliid .
Likevel er det fortsatt en rekke uklarheter omkring samenes fremtidige status i disse spørsmål .
Lea almmatge ollu mii lea eahpečielggas sápmelaččaid boahttevaš saji ektui dáin áššiin .
Sametinget understreker at kravet om samisk innflytelse i forvaltningen av eget eksistensgrunnlag , må bygge på at det samiske folket faktisk har brukt sine egne områder i uminnelige tider .
Sámediggi deattuha ahte vuođđun gáibádussii sámi váikuhanfámu birra iežaset eallinvuođu hálddašeamis , ferte leat ahte sápmelaččat duohtavuođas leat geavahan guovlluideaset don doložis .
Dette må være utgangspunktet for all diskusjon om retten til land og vann i Finnmark .
Dát ferte leat vuođđun buot digaštallamii Finnmárkku eana- ja čáhcevuoigatvuođaid birra .
Den som faktisk besitter noe skal ikke fratas dette uten samtykke , eller skal i det minste ha kompensasjon for sitt tap .
Son gean hálddus juoga duohtavuođas lea , sus ii sáhte lobi haga dan váldit , ja jos nu geavvá , de galgá goit oažžut buhtadusa vahága ovddas .
En målsetting som ofte påberopes i debatten om de spørsmål som Samerettsutvalget har behandlet , er stabilitet og harmonisk sameksistens , Sametinget vil påpeke at vilkårene for å oppnå stabilitet og såkalt harmonisk sameksistens ikke nødvendigvis er sammenfallende med vilkårene for rettferdighet .
Áigumuš mii dávjá čuoččuhuvvo daid áššiid digaštallamis maid Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea gieđahallan , lea stáđisvuohta ja ráfálaš ovttaseallin . Lávdegoddi dáhttu čujuhit ahte eavttut stáđisvuođa ja nugohčoduvvon ráfálaš ovttaseallima joksamii eai álo leat seamma go rievttalašvuođa eavttut .
Utgangspunktet bør være at stabile ordninger ikke kan ansees som rettferdige bare fordi der er stabile , og at flertallets vilje av og til faktisk må begrenses for å oppnå rettferdighet .
Vuođđun ferte leat ahte stáđis ortnegat eai sáhte adnojuvvot rievttalažžan dušše danne go leat stáđđásat , ja ahte eanetlogu dáhtu muhtomin ferte nappo gáržžidit vai jovssašii rievttalašvuođa .
Sett ut fra den rettslige og politiske utviklingen siden 1984 , kunne Samerettsutvalget presisert de prinsipielle spørsmål mer .
Rievttálaš ja politihkalaš ovdáneami vuođul 1984 rájes livččii Sámi vuoigatvuođalávdegoddi galgan buorebut válddahallat prinsihpalaš gažaldagaid .
Da Samerettsutvalget ble nedsatt i 1980 , skulle det gjennomgå alle uklare sider ved eiendoms- og bruksrettsforholdene vedrørende grunn og ressurser i Finnmark , samt utrede lokale forvaltningsordninger hvor man tok hensyn til alle befolkningsgruppene .
Go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ásahuvvui 1980:s , de galggai geahčadit buot eahpečielga beliid Finnmárkku eatnamiid ja resurssaid eaiggáduššan- ja geavahanvuoigatvuođadiliin , ja dasto čielggadit báikkálaš hálddašanortnegiid mas buot álbmotjoavkkuid beroštumit galge gozihuvvot .
Samerettsutvalget har langt på veg , med de unntak som ovenfor er nevnt , maktet oppgaven med både å ta hensyn til den historiske bakgrunnen , Norges interne og internasjonale urfolksforpliktelser , og å utforme forvaltningsordninger som også involverer den øvrige befolkning gjennom folkevalgte organer .
Buohkanassii orru Sámi vuoigatlávdegoddi viehka muddui nagodan , earret spiehkastagaid mat bajábealde leat namuhuvvon , gozihit sihke historjjálaš duogáža ja Norgga siskkáldas ja riikkaidgaskasaš eamiálbmotgeatnegasvuođaid , ja hábmet hálddašanortnegiid main maid lea eará álbmot mielde álbmotválljen orgánaid bokte .
Videreutviklingen av samisk kultur er også avhengig av at man ikke bruker unødige ressurser på å drøfte rettighetsspørsmålene om og om igjen .
Sámi kultuvrra viidáseabbu ovddideapmi lea maid dan duohken ahte eai geavahuvvo dárbbašmeahttun resurssat ođđasis guorahallat vuoigatvuođagažaldagaid .
Løsningen for Finnmarks vedkommende bør derfor ikke bli liggende langt fra de alternativene som ligger i Samerettsutvalgets forslag .
Danne ii galgggašii čoavddus Finnmárkku dáfus gártat nu guhkás eret molssaeavttuin maid Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea árvalan .
Sametinget legger vekt på at forslagene fra Samerettsutvalget tar utgangspunkt i de historiske forhold , og at forvaltningsordningene skal ha sin basis i eksisterende folkevalgte organer .
Sámediggi deattuha ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusaid vuođđun leat historjjálaš bealit , ja ahte hálddašanortnegiid vuođđun galget leat álbmotválljen orgánat .
Sametinget er også tilfreds med at Samerettsutvalget gjennomgående foreslår områdeordninger hvor alle stilles likt når det gjelder bruken av naturressursene .
Sámediggi lea maid duhtavaš go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi čađat evttoha guovloortnegiid main buohkain leat seamma vuoigatvuođat luondduresurssaid geavaheami dáfus .
Slik må det også være i de flerkulturelle miljøene man finner i fylket .
Ná ferte maid leat fylkka mánggakultuvrralaš birrasiin .