pere/sami_parallel huggingface dataset:
Disse tidspunkter gjør det bl.a. mulig å finne ut hvem som aldri fullførte videregående opplæring.
Dat áiggit dahket ea.ea. vejolažžan iskat gii ii goassege čađahan joatkkaskuvla oahpu.
I kapittel 3.5 er det trukket hovedkonklusjoner, samt gitt noen forslag til videre analyse.
Kapihttalis 3.5 leat váldokonklušuvnnat, ja maiddái evttohusat viidásit analysai.
I artikkelen er det flere steder benyttet betegnelsen elevkullet 2008. Elevkullet 2008 betyr elever som begynte i videregående opplæring for første gang høsten 2008. Overgangen fra
Artihkkalis leat máŋgga sajis geavahan doahpaga ohppiidjoavku 2008. Ohppiidjoavku 2008 mearkkaša oahppit geat álge joatkkaskuvla ohppui vuohččan 2008 čavčča.
Reform94 til Kunnskapsløftet fra og med høsten 2006, medførte en viss endring i terminologi.
Rievdadusat Reforbma 94 rájes Máhttoloktemii 2006 čavčča, mielddisbukte maiddái eará terminologiija.
Begrepet «studieretning» endret navn til «utdanningsprogram».
Doaba «oahpposuorgi/studieretning» rievddai «oahppoprográmman/utdanningsprogram».
Begrepet «allmennfag» endret navn til «studieforberedende».
Doaba «dábálašfága/allmennfag» rievddai namman «studeremii- ráhkkanahtti/studieforberedende».
I denne artikkelen brukes Kunnskapsløftets terminologi.
Dán artihkkalis geavahit Máhttoloktema terminologiija.
3.2 Myndighetenes satsing på videregående opplæring
3.2 Eiseválddiid joatkkaskuvla oahpahusa vuoruheapmi
Myndighetene har satt fokus på frafall i videregående opplæring.
Eiseválddiin lea dál fokus ohppiide geat heitet joatkkaskuvla oahpus.
Gjennom sin utdanningspolitikk vil de forsterke de beste sidene ved det norske samfunnet og svare på de viktigste utfordringene.
Oahpahuspolitihka bokte áigot nannet buoremus beliid norgga servodagas ja dustet deháleamos hástalusaid.
Å sikre alle et godt opplæringstilbud er en nøkkel.
Sihkkarastit buohkaide buori oahpahusfálaldaga lea guovddáš ášši.
Rammene for dagens utdanningspolitikk er nedfelt i Meld. St. 20 (2012-2013) «På rett vei».
Dáláš oahpahuspolitihka rámmat leat čállon Dieđ. St. 20 (2012-2013) «På rett vei».
Høy gjennomstrømning i videregående opplæring er nødvendig for å møte behovene i framtidens arbeidsliv.
Alla čađaheapmi joatkkaskuvla oahpus lea dárbbašlaš boahtteáiggi bargoeallima dárbbuid dustemii.
Myndighetene har iverksatt en rekke tiltak, med det konkrete målet om å øke andelen som har fullført og bestått videregående opplæring til 75 prosent innen 2015. Kunnskapsdepartementet er innforstått med at ikke alle igangsatte tiltak har virket etter hensikten.
Eiseválddit leat bidjan johtui muhtun doaibmabijuid mihtuin oažžut 75 proseanta čađahit ja oažžut dohkkehuvvot joatkkaskuvla oahpahusa ovdal 2015. Oahpahusdepartemeanta diehtá ahte eai visot doaibmabijut mat leat biddjon johtui lea seamma bures lihkostuvvan.
De videregående skolene har gjennomført mange ulike tiltak, noen mer vellykkede enn andre.
Joatkkaskuvllat leat čađahan máŋggaid iešguđetlágan doaibmabijuid, muhtumat eanet lihkostuvvan go earát.
Det er viktig å identifisere hvilke tiltak som har effekt.
Lea dehálaš identifiseret makkár doaibmabijut leat beaktilat.
Fylkeskommunene har derfor etablert en ordning med utveksling av erfaring.
Fylkkasuohkanat leat danne ásahan ortnega man bokte juogadit vásáhusaid.
Av større nasjonale satsinger kan nevnes:
Namuhit dás muhtun stuorit nationála vuoruhemiid:
Ny GIV fra 2010 er et prosjekt med vekt på intensivopplæring i lesing, skriving og regning for elever med svakest faglig nivå på tiende trinn.
Ny GIV prošeakta jagi 2010, das lei deaddu intensiivaoahpahus lohkamis, čállimis ja rehkenastimis ohppiide geain lea logat luohkás fágalaš dássi vuolemusas.
Prosjektet varte til 2013 og er nå avsluttet, men videreføres som «Program for bedre gjennomføring i videregående opplæring».
Prošeakta bisttii 2013 rádjái ja lea dál loahpahuvvon, muhto lea joatkán namain «Program for bedre gjennomføring i videregående opplæring».
Kunnskapsdepartementet nedsatte i januar 2006 en arbeidsgruppe med mandat til bl.a. å identifisere årsakene til at elever ikke fullfører videregående opplæring, og til å vurdere målrettede tiltak som kan bedre gjennomføringen;
Oahpahusdepartemeanta nammadii ođđajagimánus 2006:s bargojoavkku mas lei mandáhtta ea.ea. identifiseret sivaid manne oahppit eai čađat joatkkaskuvla oahpu, ja árvvoštallat mihtolaš doaibmabijuid mat sáhttet buoridahttit čađaheami;
Det ble foreslått spesielle tiltak bl.a. overfor minoritetsspråklige elever, herunder samiske.
ea.ea. lei das deattuheapmi doaibmabijuin minoritehtagielat ohppiide, dan vuolis maiddái sámegielagiidda.
Høsten 2006 ble Kunnskapsløftet innført.
2005 čavčča sisafievrriduvvui Máhttolokten.
Det avløste Reform94.
Dat bođii Reforbma94 sadjái.
I videregående oppæring medførte denne reformen en rekke endringer, både med ny struktur og nye lærerplaner.
Joatkkaskuvla ohppui mielddisbuvttii dát reforbma muhtun rievdadusaid, sihke ođđa struktuvrra ja ođđa oahppoplánain.
Reformen medførte også nye måter å drive den norske skolen på, med større mangfold med hensyn til valg av løsninger og arbeidsmåter.
Reforbma mielddisbuvtti maiddái ođđa vugiid doaimmahit norgga skuvlla, máŋggabealálaččabut čovdosiiguin ja bargovugiiguin.
Vekslingsmodellen er en fleksibel opplæringsmodell med stor grad av veksling mellom opplæring i skole og opplæring i bedrift.
Vekslingsmodell/lotnolasmodealla lea geabbilis oahppomodealla skuvllas ja oahpahusas fitnodagain.
Vekslingsmodellen er et alternativ til den tradisjonelle hovedmodellen med 2 år i skole og 2 år i lærebedrift.
Lotnolasmodealla lea molssaeaktu árbevirolaš váldomodellii mas lea 2 jagi skuvllas ja 2 jagi oahppofitnodagas.
En målsetting med vekslingsmodellen er å skape mest mulig relevans i opplæringen fram til fagbrev gjennom ønskede lærefag, med redusert frafall som resultat.
Mihttu lotnolasmodeallain lea oččodit relevánttamus oahpahusa fágareivve ollašuhttima rádjái sávahahtti oahppofágaid bokte, man boađusin fas galggašii leat unnidit heaitinlogu.
En viktig forutsetning er at modellen er forankret i næringslivet.
Dehálaš eaktu modellii lea čanastat ealáhussii.
Det finnes ulike tilskuddsordninger til virksomheter som tar inn lærlinger og lærekandidater, bl.a. en særskilt tilskuddsordning som har som mål om å stimulere virksomheter til å gi lærlinger og lærekandidater med spesielle behov, muligheten til å oppnå fagutdanning.
Leat iešguđetlágan doarjjaortnegat fitnodagaide mat váldet oahpahalliid ja oahppokandidáhtaid, ea.ea. sierra doarjjaortnet mainna lea mihttun stimuleret ásahusaid addit oahpahalliide ja oahppokandidáhtaide geain leat erenoamáš dárbbut, vejolašvuođa háhkat fágaoahpu.
3.3 Gjennomstrømning i videregående opplæring
3.3 Čađaheapmi joatkkaskuvla oahpus
3.3.1 Innledning
3.3.1 Álggahus
Av de 62787 elevene som startet videregående opplæring for første gang høsten 2009, fullførte 70,8 prosent av elevene innen 5 år etter skolestart.
Dain 62787 ohppiin geat álge joatkkaskuvla ohppui vuohččan 2009 čavčča, čađahedje 70,8 proseanta ohppiin 5 jagi sisa dan rájes go álge.
I tillegg var 5,7 prosent av elevene fortsatt i opplæring etter denne perioden, mens 23,6 prosent av elevene hadde falt fra, enten ved at eleven hadde sluttet eller ikke bestått eksamen eller fagprøve.
Dasa lassin ledje 5,7 proseanta ohppiin ain oahpus dan áigodaga maŋŋil, ja 23,6 proseanta ohppiin ledje heaitán oahpus, juogo ledje oahppit heaitán ieža dahje eai lean ceavzán eksámenis dahje fágareivves.
Fokus i denne artikkelen er de elever som falt fra i videregående opplæring.
Dán artihkkalis lea fokus ohppiide geat leat heaitán joatkkaskuvla oahpus.
Figur 3.1 viser fordelingen for de ulike fullføringsgradene, for våre tre områder.
Figuvra 3.1 čájeha iešguđetge čađahanmuttuid, mo dat juohkásit min golmma guovllus.
Det er verdt å merke seg at årsaken til det høye frafallet for våre to nordlige områder rett og slett er at elevene slutter underveis.
Lea mearkkašahtti ahte čilgehus dasa go guovtti davimus guovllus lea alla lohku sis geat heitet joatkkaskuvla oahpus, dat ahte oahppit heitet gaskan oahpo gaccadettiin.
Andelen elever som ikke har bestått eksamen eller fagprøve er om lag lik i alle tre områder.
Oassi ohppiin geat eai leat ceavzán eksámena dahje fágareivve lea sullii seamma buot golmma guovllus.
Figur 3.2 viser at elever i STN-området, og elever i Øvrige nord har høyere frafall i videregående opplæring enn elever bosatt i Sør- og Midt-Norge.
Figuvra 3.2 čájeha ahte ohppiin SED-guovllus, ja ohppiin Muđui davvin lea alit heaitin lohku joatkkaskuvla oahpus go ohppiin ássanguovllus Lulli- ja Gaska-Norggas.
Frafallet i startkullet 2009 var 23,0 prosent i Sør- og Midt-Norge, mens det var 29,2 prosent i Øvrige nord og 33,5 prosent i STN-området.
Ohppiidjoavkkus geat álge 2009 lei heaitin lohku 23,0 proseanta Lulli- ja Gaska-Norggas, ja 29,2 proseanta Muđui davvin ja 33,5 proseanta SED-guovllus.
3.3.2 Frafall etter utdanningsprogram
3.3.2 Heaitin oahppoprográmmaid ektui
SSBs gjennomstrømningsstatistikk viser at elevene på studieforberedende utdanningsprogram har et betydelig lavere frafall enn elevene på yrkesfag.
SSB čađahanstatistihkka čájeha ahte ohppiin studeremii-ráhkkanahtti oahppoprográmmas lea heaitin lohku mearkkašahtti vuollelis go heaitin lohku fidnofágalaš oahppoprográmmain.
Dette gjelder i alle deler av landet og også i våre tre områder.
Dat guoská buot guovlluide riikkas ja maiddái min golmma guvlui.
For elevkullet med oppstart høsten 2009, var frafallet 20,7 prosent for elever bosatt i STNområdet og som gikk på studieforberedende utdanningsprogram.
Ohppiidjoavkkus geat álge 2009 čavčča, lei heaitin 20,7 proseanta ohppiide geat orrot SED- guovllus ja geat vázze studeremii-ráhkkanahtti oahppoprográmma.
For elevene på yrkesfag var frafallet 42,9 prosent.
Fidnofágalaš ohppiid heaitin lei 42,9 proseanta.
Andelene i Øvrige Nord er 17,5 prosent på studieforberedende og 39,2 prosent på yrkesfag, se figur 3.2.1 nedenfor.
Oassi Muđui davvin lea 17,5 proseanta studeremii-ráhkkanahttimis ja 39,2 proseanta fidnofágalaš oahpuin, geahča figuvra 3.2.1 vuollelis.
Figur 3.5 viser hvordan frafallet på studieforberedende utdanningsprogram har utviklet seg de siste årene.
Figuvra 3.5 čájeha mo heaitin studeremii-ráhkkanahtti oahppoprográmmas lea rievdan maŋemus jagiid.
I STN-området er frafallet på studieforberedende utdanningsprogram redusert fra 29,7 prosent for 2000-kullet til 20,7 prosent for startkullet i 2009. Utover det, er det vanskelig å finne en tydelig trend.
SED-guovllus lea heaitin studeremii-ráhkkanahtti oahppoprográmmas njiedjan 29,7 proseanttas jagi 2000 ohppiidjoavkkus 20,7 prosentii ohppiidjovkui geat álge 2009 jagis. Earret dan lea váttis oaidnit čielga treanddaid.
Frafallet har vært lavere for enkelte år.
Muhtun jagiid lea heaitin lohku leamaš unnit.
Både i 2001, 2005 og 2007 var frafallet på under 20 prosent.
Sihke jagiid 2001, 2005 ja 2007 lei heaitin lohku vuolábealde 20 proseanta.
Som tidligere nevnt, er det få elever i STN-området, og dermed kan det prosentvise frafallet variere mye fra år til år, noe tallene viser tydelig.
Nu go ovdalis namuhuvvon, de leat unnán oahppit SED-guovllus, ja de sáhttet proseanttaid mielde heaitin logut rievddadit ollu jagis jahkái, dan čájehit logut čielgasit.
I Øvrige nord er frafallet på studieforberedende redusert, fra 22,3 prosent i 2000 til dagens nivå på 17,5 prosent.
Muđui davvin lea heaitin lohku studeremii-ráhkkanahtti suorggis niedjan 22,3 proseanta jagi 2000 rájes dálážii 17,5 prosentii.
En legger for øvrig merke til en ganske markant økning i frafallet for siste årskull.
Lea maiddái oalle stuora lassáneapmi maŋemus jagi ohppiidjoavkku heaitin logus.
I Sør- og Midt-Norge gikk frafallet ned fra 2000 til 2004. Etter det har frafallet vært stabilt.
Lulli- ja Gaska-Norggas njiejai heaitin lohku 2000 rájes 2004 rádjái. Dan maŋŋil leat heaitin logut leamaš dássedat.
3.3.3 Frafall etter kjønn
3.3.3 Heaitin sohkabeliid ektui
Jentenes frafall i videregående opplæring har tradisjonelt vært en god del lavere enn guttas.
Nieiddaid heaitin joatkkaskuvlaoahpus lea leamaš árbevirolaččat oalle ollu unnit go bártniid heaitin.
Figur 3.3.1 viser gjelder den kjønnsmessige forskjellen for våre tre områder.
Figuvra 3.3.1 čájeha sohkabeliid gaskkas erohusa min golmma guovllus.
For startkullet 2009, var det 7,4 prosentpoengs forskjell i jentenes favør i Sør- og Midt-Norge.
Lulli- ja Gaska- Norggas, ohppiidjoavkkus geat álge 2009:s, lei 7,4 proseantapoeaŋŋa erohus nieiddaide buorrin.
I Øvrige nord var forskjellen nesten 10 prosentpoeng, mens i STN-området var forskjellen 6,9 prosentpoeng.
Muđui davvin lei erohus measta 10 proseantapoeaŋŋa, SED-guovllus lei erohus 6,9 proseantapoeaŋŋa.
Figurene 3.8 og 3.9 viser hvordan frafallet for gutter og jenter har utviklet seg siden 2000. Frafallet for guttene bosatt i STN-området økte til og med 2005-kullet.
Figuvrrat 3.8 ja 3.9 čájehit mo heaitin lohku lea rievdan jagi 2000 rájes bártniid ja nieiddaid ektui. Heaitin lohku bártniide geat orrot SED-guovllus lassánii vel jagi 2005-ohppiidjoavkkuin.
Etter det ble trenden snudd.
Dan maŋŋil treanda jorggihii.
Fra startkullet 2006 er frafallet redusert fra 48,0 prosent til 37,0 prosent for 2008kullet, dog men en svak økning fra 2008 til 2009-kullet.
Jagi 2006 ohppiidjoavkku rájes njiejai heaitin lohku 48,0 proseanttas 37,0 prosentii ohppiidjovkui geat álge 2008:s, muhto lei gal veaháš lassáneapmi fas jagi 2008 ohppiidjoavkkus 2009 ohppiidjovkui.
I de to andre områdene har frafallet til guttene utviklet seg svakt positivt i perioden.
Dan guovtti eará guovllus lea bártniid heaitin lohku áigodagas rievdan veaháš positiiva guvlui.
I Øvrige nord er dagens nivå det laveste på 2000-tallet, mens for Sør- og Midt-Norges del økte derimot frafallet noe fra 2008 til 2009-kullet.
Guovllus Muđui davvin lea dálaš dássi vuolemusas mii lea leamaš olles 2000-logus. Lulli- ja Gaska-Norgii lassánii heaitin lohku veaháš 2008 ohppiidjoavkkus 2009 ohppiidjovkui.
Nivået for 2009-kullet er likevel det nest laveste på 2000-tallet.
Lohku 2009 ohppiidjovkui lea goitge vuolemusas olles 2000-logus.
3.3.4 Frafall etter grunnskolepoeng
3.3.4 Heaitin vuođđoskuvlapoeaŋŋaidektui
Det er klar sammenheng mellom resultatene oppnådd i grunnskolen og frafallet i videregående opplæring.
Lea čielga oktavuohta dan gaskkas makkár bohtosat leat vuođđoskuvllas ja heaitin joatkkaskuvla oahpus.
Dette vises med all tydelighet i figur 3.10 Ikke overraskende er frafallet lavest for elevgruppen med best karakterer fra grunnskolen.
Dan oaidná čielgasit figuvrras 3.10. Ii leat hirpmástuhtti ahte heaitin lohku lea unnimus ohppiidjovkui geain leat buoremus árvosánit vuođđoskuvllas.
Elever fra startkullet i 2009 som hadde mindre enn 25 grunnskolepoeng, hadde et frafall på 71 til 75 prosent.
Oahppit geat álge jagi 2009 geain lei unnit go 25 vuođđoskuvlapoeaŋŋa, lei heaitin lohku 71 proseanttas gitta 75 prosentii.
På den annen side, elever som oppnådde 50 poeng eller mer fra grunnskolen, hadde et frafall på i størrelsesorden 2 til 5 prosent.
Nuppi dáfus, ohppiin geat ožžo 50 poeaŋŋa dahje eanet vuođđoskuvllas, lei heaitin lohku 2 gitta 5 proseanta.
Med unntak av elevgruppene med henholdsvis lavest og høyest grunnskolepoeng, var frafallet i STN-området høyere enn i de to andre områdene.
Earret ohppiin geain lei unnimus dahje eanemus vuođđoskuvlapoeaŋŋa, de lei heaitin lohku SED- guovllus alit go dan guovtti eará guovllus.
Hva årsaken til det er, er ikke godt å si, annet enn at det er relativt få elever i STN-området.
Mii dasa lea sivvan, ii leat buorre dadjat, eará go ahte leat relatiivvalaččat oalle unnán oahppit SED-guovllus.
Selv få elevers frafall gir store prosentvise utslag.
Maiddái moatti oahppi heaitin addá stuora erohusa proseanttaid mielde.
Fordelt på 7 «karaktergrupper» blir derfor tallene veldig små.
Nugo leat juohkán 7 «árvosátnejovkui» de šaddet logut hui smávvát.
I gruppen elever med mindre enn 25 grunnskolepoeng var det for eksempel bare 29 elever bosatt i STNområdet i startkullet 2009.
Joavkkus mas leat vuollil 25 vuođđoskuvlapoeaŋŋa leat ovdamearka dihte dušše 29 oahppi geat orrot SED-guovllus 2009 ohppiidjoavkkus.
3.3.5 Frafall etter foreldrenes utdanningsnivå
3.3.5 Heaitin váhnemiid oahppodási ektui
Det er også klar sammenheng mellom frafall i videregående opplæring og foreldrenes utdanningsnivå.
Lea maiddái čielga oktavuohta joatkkaskuvla heaitima ja váhnemiid oahppodási gaskkas.
Figur 3.5.1 viser at elever der begge foreldrene har grunnskole som høyeste utdanning, falt over halvparten fra i videregående opplæring, i de to nordligste områder.
Figuvra 3.5.1 čájeha ahte oahppit geain goappaš váhnemiin lea vuođđoskuvla alimus oahppun, leat badjel bealli heaitán joatkkaskuvla oahpus guovtti davimus guovllus.
I Sør- og Midt-Norge var frafallet lavere, 44,2 prosent.
Lulli- ja Gaska- Norggas lei heaitin unnit, 44,2 proseanta.
Elever, der minst en av foreldrene har utdanning fra høyskole eller universitet på høyere nivå, har vanligvis et lavere frafall.
Ohppiin geain unnimus nuppi váhnemis lea oahppu allaskuvllas dahje universitehtas alit dásis, lea dábálaččat unnit heaitinlohku.
For siste elevkull var frafallet i STN-området på 15,2 prosent, 16,6 prosent i Øvrige nord og 10,1 prosent i Sør- og Midt-Norge.
Maŋemus jagi ohppiidjovkui lei heaitin SED-guovllus 15,2 proseanta, 16,6 proseanta Muđui davvin ja 10,1 proseanta Lulli- ja Gaska-Norggas.
3.4 Hva gjør de som falt ut av videregående opplæring?
3.4 Maid barget sii geat leat heaitán joatkkaskuvla oahpus?
3.4.1 Innledning
3.4.1 Álggahus
Har personer som falt fra i videregående opplæring de siste årene, noen tilknytning til arbeidslivet?
Leago sis geat leat heaitán joatkkaskuvla oahpus maŋemus jagiid, makkárge čatnašupmi bargoeallimii?
Hvis de er i arbeid, hvilken bransje er de i så fall sysselsatt i?
Jus sii leat barggus, makkár suorggis de leat barggus?
Er det geografiske, kjønnsmessige og aldersmessige forskjeller når det gjelder frafall næring de er sysselsatt i?
Leat go geográfalaš, sohkabeali dahje agi mielde erohusat dan ektui makkár suorggis leat barggus?
Disse spørsmålene er forsøkt besvart i dette kapitlet.
Dieid gažaldagaid leat geahččalan vástidit dán kapihttalis.
De som falt utenfor arbeidslivet, de økonomisk inaktive, er ikke omtalt her.
Sii geat eai leat bargoeallimis, geat leat ekonomalaččat inaktiivvat, eai leat mielde dás.
Det er en del forskjeller i frafallet omtalt i dette kapitlet og frafallet omtalt i kapittel 2. Tallene i dette kapitlet omfatter også personer som aldri begynte på videregående opplæring.
Leat oalle ollu erohusat heaitimis dán kapihttalis ja heaitimis nugo leat čállán 2. kapihttalis. Logut dán kapihttalis siskkildit maiddái olbmuid geat eai goassege álgán joatkkaskuvla ohppui.
Gjennomstrømningsstatistikken gjelder kun elever som begynte på videregående opplæring for første gang respektive høst.
Čađahanstatistihkka gusto dušše ohppiide geat álge joatkkaskuvla ohppui vuohččan guhtege čavčča.
Gjennomstrømningsstatistikken gir elevens status for fullføring etter 5 år.
Čađahanstatistihkka čájeha ohppiid stáhtusa čađaheami ektui maŋŋil 5 jagi.
Elever som «fortsatt i utdanning etter 5 år» kan dermed enten ha fullført utdanningen eller ha sluttet etter at femårs perioden er utløpt.
Oahppit geat ain leat oahpus maŋŋil 5 jagi sáhttet danne juogo čađahan oahpu dahje heaitán maŋŋil 5 jagi áigodaga.
Statusen for disse elevene er dermed ikke kjent i gjennomstrømningsstatistikken.
Daid ohppiid stáhtus ii leat danne dihtosis čađahanstatistihkas.
Frafallet i dette kapitlet har derimot ingen tidshorisont på 5 år og endelig status på fullføringen er kjent.
Heaitin lohku dán kapihttalis ii čatnas 5 jahkái ja loahpalaš dilli čađaheami ektui lea dihtosis.
I gjennomstrømningsstatistikken gjelder elevens bosted ved 16 års alder, i praksis ved start i videregående opplæring.
Čađahanstatistihkka guoská oahppi ássanguvlui go leat 16 jagi, mii mearkkaša dalle go sii álge joatkkaskuvla ohppui.
I dette kapitlet er dagens bostedsområde nyttet.
Dán kapihttalis geavahit sin dáláš ássanguovllu.
En sammenligning områdene i mellom, vanskeliggjøres idet personer kan ha flyttet siden start i videregående opplæring.
Danne šaddá váttisin buohtastahttit ássanguovlluid ektui, go oahppit sáhttet fárren dan rájes go álge joatkkaskuvla ohppui.
Datakilde NUDB, har opplysninger om alle personers start- og avslutningstidspunkter for de ulike trinn i utdanningen.
Datagáldus NUDB leat dieđut buot olbmuid álgin- ja loahpahanáiggiin iešguđetge dási oahpuin.
På grunn av mangelfulle opplysninger om utdanning før 1974, er populasjonen avgrenset til aldersgruppen 19 til 49 år.
Sivas go váilot dieđut oahpu birra ovdal 1974, danne lea populašuvdna ráddjejuvvon ahkejovkui 19 gitta 49 jagi.
Frafallet, som dette kapitlet handler om, er personer som aldri avsluttet videregående.
Heaitin/ii álgán lohku, mii dán kapihttalis geavahuvvo, lea olbmuin geat eai goassege loahpahan joatkkaskuvlla.
Dette er enten:
Dat leat juogo:
1. personer som aldri begynte på videregående opplæring.
1. Olbmot geat eai goasse álgán joatkkaskuvla ohppui.
Disse har ikke registrert dato for start i videregående opplæring.
Sis ii leat registrerejuvvon dáhton ahte leat álgán joatkkaskuvla ohppui.
Hvis i tillegg dato for avsluttet videregående og dato start på høyere utdanning også mangler, regnes personen som «aldri begynt på videregående».
Jus dasa lassin váilu dáhton goas leat loahpahan joatkkaskuvlla ja dat dáhton goas leat álgán alit ohppui, de rehkenastit dan olbmo «ii goassege álgán joatkkaskuvlii».
eller
dahje
2. personer som begynte, men som aldri fullførte videregående opplæring.
2. Olbmot geat álge, muhto geat eai goassege čađahan joatkkaskuvla oahpu.
Disse har dato for start på videregående før 2009, og mangler dato for avsluttet videregående og i tillegg også mangler dato for start på universitet/høyskole.
Sis lea dáhton goas álge joatkkaskuvlii ovdal 2009, muhto váilu dáhton goas leat loahpahan joatkkaskuvlla ja dasa lassin váilu maiddái dáhton universitehta/allaskuvla álgimis.
Personer som startet i videregående opplæring i 2009 eller senere og som mangler dato for avsluttet videregående, er mest trolig fortsatt i utdanning.
Olbmot geat álge joatkkaskuvla ohppui jagi 2009 dahje maŋŋil ja geain váilu dáhton ahte leat loahpahan joatkkaskuvlla, dáidet jáhku mielde ain oahpus.
Disse er ikke regnet som frafalt og er ikke med i den videre i analysen.
Sii eai leat rehkenaston heaitán ja eaige leat mielde dás viidásit analysas.
3.4.2 Frafall
3.4.2 Heaitin/váilevaš álgin
Per 1. januar 2014 var befolkningen i STN-området i aldersgruppen 19-49 år 20579 personer. En av tre av disse, 33,1 prosent, har aldri fullførte videregående opplæring.
Ođđajagimánu 1. beaivvi 2014 lei olmmošlohku SED-guovllus ahkejoavkkus 19-49 jagi 20579. Okta golmmas dain, 33,2 proseanta, eai leat goassege čađahan joatkkaskuvla oahpu.
Dette er et vesentlig høyere frafall enn i de to andre områdene.
Dat lea mearkkašahtti alit lohku go guovtti eará guovllus.
Øvrige nord var frafallet på 26,3 prosent, mens i Sør- og Midt-Norge er tilsvarende tall 23,9 prosent.
Guovllus Muđui davvin lei lohku 26,3 proseanta, ja Lulli-ja Gaska-Norggas lei vástideaddji lohku 23,9 proseanta.
Til tross for forskjellene omtalt ovenfor, ser frafallet for øvrig ut til å samsvare med frafallet omtalt i kapittel 2. Figur 4.12 viser hvordan frafallet i videregående opplæring fordeler seg på kjønn.
Vaikko leat badjelis namuhuvvon erohusat, de orrot heaitin logut muđui seammaláganat go heaitin nugo boahtá ovdan 2. kapihttalis. Figuvra 3.12 čájeha mo heaitin/váilevaš álgin joatkkaskuvla oahpus juohkása sohkabeliid gaskkas.
Frafallet er høyest i STN-området, med 38 prosent for menn og 27 prosent for kvinner.
Heaitin lea alimus SED-guovllus, muhto 38 proseanta dievdduide ja 27 proseanta nissoniidda.
Dette er et betydelig høyere frafall enn i de to andre områdene.
Dat lea mearkkašahtti ollu alit heaitin go guovtti eará guovllus.
Figuren viser ellers at frafallet i Sør- og Midt-Norge er 2 prosentpoeng lavere for kvinner enn for menn.
Figuvra čájeha muđui ahte heaitin/váilevaš álgin Lulli- ja Gaska-Norggas lea 2 proseantapoeaŋŋa vuollelis nissoniidda go dievdduide.
I STN-området er denne kjønnsforskjellen på 11 prosentpoeng.
SED-guovllus lea dát sohkabealerohus 11 proseantapoeaŋŋa.
Figur 4.13 viser hvordan frafallet er fordelt på aldersgrupper.
Figuvra 4.13 čájeha mo heaitin/váilevaš álgin lea juohkásan ahkejoavkkuid mielde.
Bortsett fra Øvrige nord, er frafallet høyest i aldersgruppen 35 til 49 år (eldre).
Earret guovllus Muđui davvin, lea heaitin/váilevaš álgin lohku eanemus ahkejoavkkus 35 gitta 49 jagi (boarráseabbo).
Dette er personer som startet i videregående opplæring en eller annen gang i perioden 1982 til 1996.
Das leat olbmot geat álge joatkkaskuvla ohppui muhtumin áigodagas 1982- 1996.
I STN-området falt 38 prosent av de eldre, fra i videregående opplæring.
SED-guovllus 38 proseanta boarráseappuin heite/eai álgán joatkkaskuvla ohppui.
I aldersgruppen 1934 år (yngre) er frafallet 29 prosent, altså en forskjell på 9 prosentpoeng i de yngres favør.
Ahkejoavkkus 19-34 jagi (nuorabut) lea heaitin/váilvaš álgin 29 proseanta, nappo lea erohus 9 proseantapoeaŋŋa nuorabut jovkui buorrin.
I Sør- og Midt-Norge er denne forskjellen på 2 prosentpoeng.
Lulli- ja Gaska-Norggas lea dát erohus 2 proseantapoeaŋŋa.
I Øvrige nord har, som nevnt, de eldre lavest frafall.
Guovllus Muđui davvin lea dát erohus 2 proseantapoeaŋŋa.
Er det rimelig å tenke seg at de eldre, som altså falt fra i videregående opplæring for mange år siden, i større grad har fått seg jobb enn de yngre som «nylig» har falt fra i videregående opplæring.
Lea go vejolaš jurddašit ahte dat boarráseappot, geat gárte eret joatkkaskuvla oahpus ollu jagiid áigi, eanetmuddui leat ožžon barggu go dat nuorabut geat «aitto» leat gártan eret joatkkaskuvla oahpus.
Svaret på det er at tiden spiller på lag med de jobbsøkende.
Vástádus dasa lea ahte áigi čuollá bargoohcciid beali.
Tabell 3.2 viser at sysselsettingsandelen for de eldre som mangler videregående opplæring, er noen prosentpoeng høyere enn blant de yngre.
Tabealla 3.2 čájeha ahte barggolašvuođaoassi boarrásiid gaskkas geain ii leat joatkkaskuvla oahppu, lea moadde proseantapoeaŋŋa alit go daid nuorabuid gaskkas.
For de yngre er andelen 60 til 66 prosent, mens for de eldre er denne andelen 68 til 70 prosent.
Nuorabuid oassi lea 60 gitta 66 proseanta, muhto daid boarrásiid oassi lei 68 gitta 70 proseanta.
Dette aldersmessige forholdet gjelder i alle tre områdene med noe varierende forskjell.
Dat ahke gaskavuohta lea seamma buot guovlluin dušše veaháš erohusain.
I STN-området, der flest har fått seg arbeid, er forskjellen mellom aldersgruppene minst, 2,8 prosentpoeng.
SED-guovllus gos eanemusat leat ožžon barggu, lea unnimus erohus ahkejoavkkuid gaskkas 2,8 proseantapoeaŋŋa.
I Sør- og Midt-Norge er forskjellen større, 7,3 prosentpoeng.
Lulli- ja Gaska-Norggas lea erohus stuorit, 7,3 proseantapoeaŋŋa.
3.4.3 Hva jobber de med?
3.4.3 Makkár suorggis sii barget?
Hvilke bransjer jobber de i, de som mangler videregående opplæring?
Makkár suorggis barget sii geain ii leat joatkkaskuvla oahppu?
Tabell 4.4.1 gir detaljerte tall for hvilke næringer de arbeider i, de som mangler videregående opplæring.
Tabealla 4.4.1 čájeha dárkilis loguiguin makkár ealáhusain sii barget, geain váilu joatkkaskuvla oahppu.
Tallene er fordelt etter område og kjønn.
Logut leat juhkkon guovllu ja sohkabeali ektui.
Tabellen viser at kvinner er sysselsatt i andre bransjer enn menn.
Tabeallas oaidnit ahte nissonat leat barggus eará surggiin go dievddut.
Tabellen viser også at det er visse geografiske forskjeller i «bransjevalg».
Tabealla čájeha maiddái ahte leat dihto geográfalaš erohusat «suorgeválljemis».
Det er fire næringer som går igjen, og om lag 55 prosent av personene er sysselsatt i en av disse næringene.
Njeallje ealáhusa leat máŋgga sajis, ja sullii 55 proseanta olbmuin leat barggus ovttas dain ealáhusain.
Nesten 1 av 5 er sysselsatt innen varehandel.
Measta 1 olmmoš juohke 5 olbmos lea barggus Gálvogávppašeami suorggis.
Varehandel er på topp både i Sør- og Midt-Norge og i Øvrige nord.
Gálvogávppašeapmi lea bajimusas sihke Lulli- ja Gaska-Norggas ja Muđui davvin.
I STN-området er det derimot to andre næringer som er mer representert.
SED- guovllus leat baicca guokte eará ealáhusa main leat stuorit logut.
I Sør- og Midt-Norge er helsesektoren den nest mest vanlige bransjen, mens i STNområdet er helsesektoren oftest representert.
Lulli- ja Gaska-Norggas lea dearvvašvuođasektor nubbin dábálaččamus suorgi, ja SED- guovllus lea dearvvašvuođasektor dávjjimus bargu.
I helsesektoren er det klare kjønnsmessige forskjeller.
Dearvvašvuođasektoris leat čielga erohusat sohkabeliid gaskkas.
Andelen kvinner, som «velger» denne sektoren er seks ganger så stor som for menn.
Oassi nissonolbmuin geat «válljejit» dán sektora lea guđa geardde stuorit go dievdduin.
Andelen menn som arbeider i helsesektoren er i underkant av 7 prosent i begge områdene i nord og 5 prosent i Sør- og Midt-Norge.
Oassi dievddut geat barget dearvvašvuođasektoris lea vuollel 7 proseanta goappaš guovlluin davvin ja 5 proseanta Lulli- ja Gaska-Norggas.
Bygg og anlegg og Industri er ofte representerte bransjer for de som mangler videregående opplæring.
Huksen ja rusttet ja Industriija leat dávjá ovddastuvvon bargosuorggit daidda geain váilu joatkkaskuvla oahppu.
Disse to bransjene er mer typisk for menn.
Dát guokte suorggi leat dábálaččat dievdduide.
Om lag 18 prosent av mennene er sysselsatt innen bygg og anlegg.
Sullii 18 proseanta dievdduin leat barggus huksen ja rusttet suorggis.
Kun 2 prosent av kvinnene jobber i denne bransjen.
Dušše 2 proseanta nissoniin barget dan suorggis.
Andelene er om lag like for alle tre områdene.
Oassi lea sullii seamma buot golmma guovllus.
Jordbruk, skogbruk og fiske er den nest oftest «valgte» næring i STN-området.
Eanadoallu, vuovdedoallu ja guolásteapmi lea ealáhus maid nubbin dávjjimus «válljejit» SED-guovllus.
Denne næringen er mer sjeldent «valgt» i Øvrige nord og i Sør- og Midt-Norge.
Dán ealáhusa «válljejit» hárvebut Muđui davvin ja Lulli- ja Gaska-Norggas.
18,5 prosent av mennene i STN-området og kun 3,8 prosent av kvinnene er sysselsatt innen jordbruk, skogbruk og fiske.
SED-guovllus leat 18,5 proseanta dievdduin ja dušše 3,8 proseanta nissoniin barggus eanadoalus, vuovdedoalus ja guolásteamis
3.5 Konklusjon og forslag til videre analyser
3.5 Konklušuvdna ja evttohus viidásit analysai
3.5.1 Konklusjon
3.5.1 Konklušuvdna
Kapittel 3.3 viser at
Kapihtal 3.3 čájeha ahte
frafallet er høyere i STN-området enn i de to andre områdene, både etter elevens kjønn og utdanningsprogram.
Heaitin lea stuorit SED-guovllus go guovtti eará guovllus, sihke ohppiid sohkabeali ja oahppoprográmma ektui.
For alle tre områder gjelder at frafallet blant gutter og frafallet i yrkesfag er noe redusert de siste årene.
Buot golmma guvlui gusto ahte heaitin bártniid gaskkas ja heaitin fitnofágalaš oahppoprográmmain lea veaháš njiedjan maŋemus jagiid.
Frafallet blant jenter og blant elever på studieforberedende utdanningsprogram er om lag uendret i perioden.
Heaitin nieiddaid gaskkas ja ohppiin studeremii-ráhkkanahtti oahppoprográmmas ii leat báljo rievdan áigodagas.
Det vises i kapittel 3.4 at
Kapihtal 3.4 čájeha ahte
om lag 2 av 3 personer uten videregående opplæring, er i arbeid.
Sullii 2 olbmo 3 olbmos geain ii leat joatkkaskuvla oahppu, lea bargu.
Andelen som er sysselsatte er noe større i STN-området enn i de to andre områdene.
Oassi geat leat barggus lea stuorit SED-guovllus go dan guovtti eará guovllus.
Varehandel, helsesektoren, bygg og anlegg samt industri er ofte «valgte» næringer.
Gálvogávppašeapmi, dearvvašvuođasektor, huksen ja rusttet ja industriija leat dávjá «válljejuvvon» ealáhusat.
I STN-området er primærnæringen betydelig mer vanlig enn i de to andre områdene.
SED-guovllus leat vuođđoealáhusat mearkkašuhtti dábálaččabut go dan guovtti eará guovllus.
Det er til dels store kjønnsmessige forskjeller i «bransjevalg».
Sohkabeliid «bargosuorggiválljemis» lea oalle stuora erohus.
Kvinner arbeider i større grad i omsorgsyrker, samtidig som menn i langt større grad arbeider innen bygg og anlegg.
Nissonat barget dávjjibut fuolahusbargguin, seammás go dievddut barget dávjjibut huksen ja rusttet suorggis.
Disse kjønnsmessige forskjeller gjelder for alle tre områder.
Dát sohkabeale erohusat leat buot golmma guovllus.
3.5.2 Forslag til videre analyser
3.5.2 Árvalusat viidásit analysaide
I kapittel 3.4 vises at jordbruk, skogbruk og fiske er ofte representerte næringer for personer bosatt i STN-området og som mangler videregående opplæring.
Kapihtal 3.4 čájeha ahte eanadoallu, vuovdedoallu ja guolástus leat dávjá ealáhussan olbmuide geat ásset SED-guovllus ja geain váilu joatkkaskuvla oahppu.
Primærnæring har imidlertid mange næringsundergrupper som kanskje ikke er like relevante i alle deler av landet.
Vuođđoealáhusain leat máŋga vuolit ealáhusjoavkku maid ii soaitte vejolaš doaimmahit buot osiin riikkas.
En kunne identifisere mer relevante undergruppene for primærnæringene for STN-området og lage tilsvarende sammenligninger med to andre områdene.
Sáhtášii identifiseret eanet vuolitealáhusaid mat leat SED-guovllu vuođđoealáhusain ja ráhkadit vástideaddji buohtastahttimiid dainna guvttiin eará guovlluin.
I denne artikkelen er det presentert tall for arbeidstilknytning for de som har falt fra i videregående opplæring.
Dán artihkkalis leat ovdanbuktán loguid sin bargočatnašumis geat leat heaitán joatkkaskuvla oahpus.
Analysen kunne videreføres ved å gi sammenlignbare tall for arbeidstilknytning for personer som har avsluttet videregående og for personer som har avsluttet universitets- eller høyskole utdanning.
Analysa sáhtášii joatkit nu ahte háhká loguid maiguin sáhttá buohtastahttit bargočatnašumi olbmuiguin geat leat čađahan joatkkaskuvlla ja olbmuiguin geat leat čađahan universitehta- dahje allaskuvla oahpu.
Hvor stor er andelen sysselsatte og hvilke næringer jobber disse personene i?
Man stuora oassi leat barggus ja makkár ealáhusain barget dat olbmot?
Frafallet i videregående opplæring er noe lavere i de store byene enn ellers i landet.
Heaitin joatkkaskuvla oahpus lea veaháš vuollelis stuora gávpogiin go muđui riikkas.
I motsetning til Øvrige nord og Sør- og Midt-Norge, mangler STN-området store byer.
SED- guovllus eai leat stuora gávpogat, muhto guovlluin Muđui davvin ja Lulli- ja Gaska-Norggas gal leat.
En kunne på det grunnlag undersøke om årsaken til forskjellene i frafallet i videregående opplæring beskrevet i kapittel 3, rett og slett er forekomsten av byer.
Sáhtášii dan vuođul guorahallat lea go sivvan erohusaide mat leat joatkkaskuvla heaitimis nugo oaidnit 3. kapihttalis, njuolgut dat ahte gos leat ja eai leat gávpogat.
3 Sametingets midler til samiske språk
3 Sámedikki doarjjaortnegat sámegielaide
Torkel Rasmussen, lektor i samisk språk og journalistikk, Sámi allaskuvla / Samisk høgskole, Guovdageaidnu
Torkel Rasmussen, Sámegiela ja journalistihka lektor, Sámi allaskuvla, Guovdageaidnu Čoahkkáigeassu
Sammendrag Det er en klar tendens i statistikkene som legges fram, at bevilgningene til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner ikke har kommet opp på et nivå der de dekker utgiftene kommunene og fylkeskommunene mener de har på grunn av tospråklighet.
Lea čielga tendeansa statistihkain mat ovdanbuktojuvvojit ahte guovttegielatvuođa juolludeamit gielddaide ja fylkkagielddaide eai leat goassege juksan dakkár dási ahte gokčet goluid mat gielddat ja fylkkagielddat oaivvildit alddiset leat guovttegielatvuođa dihte.
Bevilgningene til den enkelte kommune og fylkeskommune har stort sett vært de samme siden 2005. Det vil si at det er en reell nedgang i bevilgningene til tospråklighet når man tar hensyn til konsumprisindeksen.
Juolludeamit ovttaskas gielddaide ja fylkkagielddaide leat ovddimusat leamaš seammá dásis 2005 rájes. Dát máksá ahte ruhtadoarjja lea geahppánan go váldá vuhtii konsumahaddeindeavssa.
Bevilgningene til søkerbaserte språkprosjekter viser stor variasjon fra år til år.
Juolludeamit ohcanvuđot giellaprošeavttaide leat molsašuvvan jagis jahkái.
Bevilgningene går noe ned i årene 2001–2006. De øker med 296,9 prosent i perioden 2007–2009, mens de minker med 24,0 prosent i årene fram til 2013. Bevilgningen av driftsstøtte til samiske språksentre øker kraftig i perioden 2001 til 2013 fra 1,6 til 10,8 millioner kroner.
Juolludeamit geahppánit veaháš jagiin 2001-06. Dat lassánit 296,9 proseanttain áigodagas 2007-09, ja de geahppána fas 24,0 proseanttain jagi 2013 rádjái. Sámi giellaguovddážiid doaibmadoarjjajuolludeamit lassána garrasit áigodagas 2001-13 álggu 1,6 miljovnna kruvnnus gitta 10,8 miljovnna kruvdnui.
Økningen skyldes både en stor økning i antall språksentre og en reell økning til det enkelte senter.
Lassáneami sivvan lea sihke giellaguovddážiid meari lassáneapmi ja duođalaš lassáneapmi ovttaskas giellaguovddážii.
Sametinget bevilget i overkant av 70 millioner kroner i 2013 over fire budsjettposter der formålet helt eller delvis er å styrke og fremme samiske språk.
Sámediggi juolluda badjelaš 70 miljovnna kruvnnu jagi 2013 njealji bušeahttapostii maid ulbmil ollásit dahje oasis lea nannet ja ovddidit sámegielaid.
I denne artikkelen behandles disse fire budsjettpostene.
Dán artihkkalis gieđahallojit dát njeallje bušeahttapoastta.
Det gjelder midlene til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner samt Sametingets tilskuddsordning til samiske språksentre, og det gjelder de søkerbasert tilskuddsordningene for samiske språk, bevilgningene til all-samisk språksamarbeid og til prosjekter i Sametingets egen regi.
Lea sáhka ruhtadoarjjagis gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuhtii, Sámedikki doarjjaortnegis sámi giellaguovddážiidda, ohcanvuđot doarjjaortnegis sámi giellaprošeavttaide ja juolludemiin davviriikkalaš sámi giellaovttasbargui ja Sámedikki iežas giellaprošeavttaide.
Artikkelen gir en oversikt over hvordan disse støtteordningene har kommet i stand, og hvordan Sametinget har fordelt disse midlene.
Artihkkalis čájehuvvo mo dát doarjjaortnegat leat ásahuvvon ja mo Sámediggi lea juohkán ruhtadoarjagiid.
Det legges spesielt vekt på å vise den økonomiske utviklingen for disse støtteordningene.
Deattuhuvvo erenoamážit čájehit daid doarjjaortnegiid ekonomalaš ovdáneami.
Det finnes også andre støtteordninger som har som mål å fremme samisk språk, enn dem som er nevnt ovenfor.
Gávdnojit maid eará doarjjaortnegat maid ulbmil lea ovddidit sámegielaid go bajábeale namahuvvon doarjjaortnegat.
For eksempel bevilger Sametinget tilskudd til samiske barnehager, samiske organisasjoner og samisk litteratur og kunst- og kulturuttrykk.
Sámediggi juolluda ovdamearkan doarjaga sámi mánáidgárddiide, sámi organisašuvnnaide ja sámi girjjálašvuhtii ja dáidda- ja kulturčalmmustemiide.
Staten bevilger pressestøtte til samiske aviser, og Fylkesmannen i Finnmark bevilger midler til undervisning i og på samisk i grunnskolen.
Stáhta juolluda preassadoarjaga sámi áviissaide ja Finnmárkku fylkkamánni juolluda doarjaga oahpahussii mii lea sámegielas ja sámegillii vuođđoskuvllas.
Slike støtteordninger faller utenfor formålet med denne artikkelen.
Dán artihkkala ulbmil ii leat guorahallat dákkár doarjjaortnegiid.
Materialet til artikkelen er først og fremst hentet fra Sametingets budsjetter og Sametingets årsmeldinger for perioden 1993 til 2013. En del informasjon er hentet fra rapporten til ei arbeidsgruppe som utredet utgifter knyttet til tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene, etter oppdrag fra Kommunal- og regionaldepartementet (Kommunal- og regionaldepartementet 2002).
Artihkkala materiála lea ovddimusat vižžojuvvon Sámedikki bušeahtain ja jahkedieđáhusain áigodagas 1993-2013. Muhtin dieđut leat vižžojuvvon Gieldda- ja regionáladepartemeantta bargojoavkku raporttas mas árvvoštallá gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuođagoluid (Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002).
Artikkelen bygger også på informasjon fra Finnuts evaluering av bruken av tospråklighetsmidlene (Kleven et al. 2009), Noruts evaluering av samiske språksentre (Nygaard et al.
Artihkal lea maid huksejuvvon Finnut dutkanlágádusa guovttegielatvuođaruđaid geavaheami árvvoštallamis (Kleven et al. 2009), Norut dutkanlágádusa Sámi giellaguovddážiid árvvoštallamis (Nygaard et al.
2012:6), Noruts kartlegging av samisk perspektiv i kommunesektoren (Angell et al.
2012:6), Norut kártemis sámi perspektiivvas gielddasektoris (Angell et al.
2012) og Noruts evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordning for samiske språk (Josefsen et al.
2012) ja Norut árvvoštallamis Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegis sámegielaide (Josefsen et al.
2013:1).
2013:1).
Lovtekster og forskrifter som det vises til, er hentet fra www.lovdata.no.
Láhkateavsttat ja láhkaásahusat maidda čujuhuvvojit, leat vižžon neahttabáikkis www. lovdata.no.
Bevilgninger til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner er den største budsjettposten som omhandles i denne artikkelen, og det er naturlig å bruke størst plass på nettopp denne.
Juolludeamit gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuhtii lea stuorámus bušeahttapoasta mii gieđahallojuvvo dán artihkkalis. Danne lea lunddolaš geavahit eanemus saji juste dasa.
I artikkelen veksler jeg mellom å skrive «samisk språk» og «samiske språk» i henholdsvis entall og flertall.
Artihkkalis čállojuvvo sihke “sámegiella” ja “sámegielat” nubbi ovttaidlogus ja nubbi eanetlogus.
For de fleste støtteordningene er det snakk om samiske språk, men jeg har valgt å holde meg til språkdrakten i originalkildene.
Eanaš doarjjaortnegiin leage sáhka sámegielain, muhto lean válljen geavahit hámiid mat geavahuvvojit originála gálduin.
3.2 Tospråklighetstilskudd til kommunene og fylkeskommunene
3.2 Guovttegielat doarjja gielddaide ja fylkkagielddaide
3.2.1 Lovverket
3.2.1 Láhkaásahus
Sametinget har siden 1993 forvaltet en tilskuddsordning til samisk tolketjeneste og tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Sámediggi lea 1993 rájes hálddašan doarjjaortnega sámi dulkonbálvalusaide ja gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuhtii sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde.
Ordningen ble etablert i 1985, og var da et tilskudd til samisk tolketjeneste.
Ortnet ásahuvvui 1985:s, ja lei dalle ruhtadoarjja sámi dulkonbálvalusaide.
Kommunaldepartementet forvaltet ordningen til den i 1993 ble overført til Sametinget, som også er delegert myndighet til å fastsette retningslinjene.
Gielddadepartemeanta hálddašii ortnega gitta dassážii go sirdojuvvui Sámediggái 1993:s. Dan rájes lea Sámediggái maid sirdojuvvon fápmudus mearridit doarjjaortnega njuolggadusaid.
Da ordningen ble overført til Sametinget, var meningen at den skulle kompensere for merutgifter kommunene og fylkeskommunene hadde til tolketjenester, oversetting, språkkontorer, språksentre og økt saksbehandling pga. tospråklig forvaltning og tospråklig tjenesteyting (Kommunal- og regionaldepartementet 2002:4;
Dallego doarjjaortnet sirdojuvvui Sámediggái lei ulbmil ahte ortnet govččašii lassigoluid mat gielddain ja fylkkagielddain ledje dulkonbálvalusaide, jorgalemiide, gielladoaimmahagaide, giellaguovddážiidda ja lassánan áššemeannudeapmái guovttegielat hálddašeami ja guovttegielat bálvalusaid dihte. (Gieldda- ja regionáladepartemeanta 2002: 4;
Status for samiske språk og bruk av språkene er regulert i lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (Sameloven 1987:56), som ble satt i kraft i 1989. I 1990 ble et nytt kapittel 3 Samisk språk (Sameloven 1990:78) lagt til sameloven, og dette kapitlet, som ofte omtales som språkloven eller samisk språklov, ble satt i kraft i 1992. Bruk av samisk språk i offentlig sammenheng er også regulert i blant andre opplæringsloven, det samiske læreplanverket, barnehageloven, lov om sosiale tjenester, lov om pasientrettigheter, lov om helsepersonell, kirkeloven og stadnamnlova.
Sámegiela stáhtus ja geavaheapmi lea regulerejuvvon Lágas Sámedikki ja eará sámi riektediliid birra (Sámeláhka 1987:56) mii bođii fápmui 1989. Ođđa kapihtal 3 Sámegiella (Sámeláhka 1990: 78) lasihuvvui sámeláhkii 1990 ja bođii fápmui 1992 rájes. Dát  kapihtal  gohčoduvvo  dávjá  giellaláhkan  dahje  sámi giellaláhkan.  Sámegiela  geavaheapmi  almmolaš  oktavuođain  lea  maiddái regulerejuvvon  earret  eará  oahpahuslágas,  sámi  oahppoplánabuktosis, mánáidgárdelágas, lágas sosiála bálvalusaid birra, lágas pasieantavuoigatvuođain,  lágas  dearvvasvuođasuorggibargiin,  kirkolágas  ja báikenammalágas.
Disse lovbestemmelsene, og spesielt samelovens kapittel 3 Samisk språk, har aktualisert støtteordninger til tospråklighet.
Dát láhkamearrádusat ja eandalit sámelága 3. kapihtal Sámi giella, leat dahkan doarjjaortnegiid guovttegielatvuhtii áigeguovdilin.
Sameloven slår fast at norsk og samisk er likeverdige språk (§ 1.5), og at befolkningen har rett til å bruke samisk i kontakt med offentlige organ og møte samisk språk i offentlig sammenheng i et forvaltningsområde som til å begynne med utgjorde de seks kommunene Nesseby, Tana, Karasjok, Porsanger, Kautokeino og Kåfjord.
Sámelágas daddjojuvvo ahte dáro- ja sámegiela leat ovttaárvosaš gielat (§ 1.5) ja ahte álbmogis lea vuoigatvuohta geavahit sámegiela almmolaš oktavuođain Sámegiela hálddašanguovllus mii álggu rájes fátmmastii guhtta gieldda: Unjárgga, Deanu, Kárášjoga, Porsáŋggu, Guovdageainnu ja Gáivuona.
De første fem ligger i Finnmark fylke, og den sistnevnte kommunen i Troms fylke.
Vuosttas vihtta gieldda leat Finnmárkku fylkkas ja loahpas namahuvvon gielda Romssa fylkkas.
Forvaltningsområdet for samisk språk har senere blitt utvidet med kommunene Tysfjord i Nordland fra 2005, Snåsa i Nord-Trøndelag fra 2008, Lavangen i Troms fra 2009 og Røyrvik i Nord-Trøndelag fra 2013. De fire nordligste fylkeskommunene, Finnmark, Troms, Nordland og Nord-Trøndelag, er også omfattet av forvaltningsområdet (Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet 2013;
Sámegiela hálddašanguovlu lea maŋŋá viiddiduvvon ja dasa leat lasihuvvon čuovvovaš gielddat: Divtasvuodna Norlándda Fylkkas 2005, Snoase Davvi-Trøndelágas 2008, Loabát Romssa fylkkas 2009 ja Reevhrvijke Davvi-Trøndelágas 2013. Sámegiela hálddašanguovlu gusto maiddái Norgga njealje davimus fylkii: Finnmárkku, Tromssa, Norlándda ja Davvi-Trøndelága. (Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta 2013;
Forskrift om forvaltningsområdet for samisk språk 2005: 657). I forvaltningsområdet for samisk språk gjelder følgende krav for offentlige virksomheter (Sameloven;
Forskrift om forvaltningsområdet for samisk språk 2005: 657) Sámegiela hálddašanguovllus gustojit čuovvovaš gáibádusat almmolaš doaimmaide (Sámeláhka;
se også Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet 2013):
geahča maid Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta 2013):
Kunngjøringer fra offentlige organ som særlig retter seg mot hele eller deler av befolkningen i forvaltningsområdet, skal skje både på samisk og norsk.
 Dieđáhusat almmolaš orgánain mat galget olles dahje osiide álbmogis hálddašanguovllus, galget leat sihke sámegillii ja dárogillii.
Skjema til bruk overfor et lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet, skal foreligge både på samisk og norsk (§ 3-2).
Skoviid maid galgá atnit báikkálaš dahje guovllu almmolaš orgánaide hálddašanguovllus, galget leat sihke sámegillii ja dárogillii (§ 3-2).
Den som henvender seg på samisk til et lokalt offentlig organ i forvaltningsområdet, har rett til svar på samisk (§ 3-3).
 Sus gii sámegillii váldá oktavuođa báikkálaš almmolaš orgánain mii lea hálddašanguovllus, lea vuoigatvuohta oažžut vástádusa sámegillii (§ 3-3).
Den som ønsker å bruke samisk for å ivareta egne interesser overfor lokale og regionale offentlige helse- og sosialinstitusjoner i forvaltningsområdet, har rett til å bli betjent på samisk (§ 3-5).
 Sus guhte háliida sámegiela atnit suodjalan dihtii beroštumiidis báikkálaš ja guovlulaš almmolaš dearvvasvuođa- ja sosiálalágádusain, lea vuoigatvuohta oažžut bálvalusa sámegillii (§ 3-5).
Tilsatte i et lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet har rett til permisjon med lønn for å skaffe seg kunnskap i samisk når organet har behov for slik kunnskap (§ 3-7).
 Sis guđet barget báikkálaš dahje guovllu almmolaš orgánas mii lea hálddašanguovllus, lea vuoigatvuohta oažžut bálkáhuvvon virgelobi háhkan dihtii alcceseaset sámegielmáhtu go orgána dárbbaša dakkár máhtu (§ 3-7).
Kommunestyret kan bestemme at samisk skal være likestilt med norsk i hele eller deler av den kommunale forvaltningen (§ 3-9).
 Gielddastivra sáhttá mearridit ahte sámegiella galgá leat dássálagaid dárogielain olles dahje muhtin osiin gieldda hálddahusas (§ 3-9).