pere/sami_parallel huggingface dataset:
FBK-utdanningen bygger på små og tydelige emneområder , som kan læres i løpet av kvelds- og helgekurser eller på treningsleire .
FBK-oahppu huksejuvvo smávit ja čielga fáddásurggiid nala , maid sáhttá oahppat juogo eahket dehe váhkoloahpa kurssaid dehe hárjehallandeaivvademiid bakte .
I forhold til denne typen utdanningsperioder kunne samarbeidsmulighetene økes , for eksempel slik at man på bredere basis utreder muligheten for å igangsette felles intensive utdanningsperioder .
Go lea sáhka dákkár oahppoáigodagain de sáhtašii ovttasbargu lasihuvvot omd. nu ahte govdadit dásis guorahallat vejolašvuođaid lágidit oktasaš vuoibmas oahppodilálašvuođaid .
Utdanningen av personalet ved det frivillige brannvesenet må gjennomføres intensivt og så effektivt som mulig , da de frivillige ikke kan ta seg fri for å gjennomføre lengre utdanningsperioder .
Oahpahit eaktodáhtolaš bargit ferte leat intensiivvalaččat čađahuvvot ja nu beaktilit go vejolaš , go eaktodáhtolaš bargit eai sáhtte guhkit áiggi leat oahppoásahusas .
De lange avstandene i NordNorge og i finske Lappland innebærer allerede ekstra utfordringer , ettersom det kreves lange reiser for å delta i utdanningen .
Guhkes gaskkat Davvi-Norggas ja Suoma sámiguovllus mearkkaša liige goluid go šaddet guhkes mátkkit jus galggaš searvat oahpahussii .
Avfallsbehandling
Doappargieđadallan
Når det gjelder avfallsbehandling er strukturen og trafikkforbindelsene i regionen av sentral betydning for samarbeidet .
Doappargieđahallamis lea guovllu struktuvrrat ja johtolatoktavuođat dehalačča ovttasbarggus .
I Finland er avfallshandteringen svært omfattende .
Suomas lea doappargieđahallan oalle viiddis .
Transporter skal som regel ordnes innen hele kommunen av kommunen selv eller gjennom andre avtaler .
Suohkan sáhttá mearridit ieš fievrridit doappariid dehe oastit fievrridanbálvalusaid earáin .
Alle må være tilsluttet avtalen om avfallstransport .
Buohkat galget vuostáiváldit mearriduvvon doapparfievrrideami .
Når det er mulig , skal kommunene samarbeide om avfallstransporten .
Go lea heivvolaš galget suohkanat doaimmahit doapparfievrrideami oktasaččat .
Avfallshandteringsavtalen mellom Utsjok og noen norske kommuner er et eksempel på vellykket samarbeid innenfor avfallsbehandling .
Doapparhálddašeapmi gaskal Ohcejoga ja soames Norggabeale gielddaid lea ovdamearka movt ovttasbargu doapparhálddašeamis lea lihkostuvvan .
I 1996 vedtok Utsjok kommune å slutte seg til den felles avfallshandteringen som Tana kommune og en del andre norsk kommuner hadde opprettet .
Jagi 1996 mearridii Ohcejoga gielda searvat oktasaš doapparhálddašeapmái man Deanu gielda ja soames eará norgabeale gielddat ledje ásahan .
Utsjok ble fullverdig medlem av kommunenes felles avfallshandteringsselskap i Tana .
Ohcejohka searvvai ollislaš miellahttun oktasaš doapparhálddašanfitnodahkii Deanus .
Selskapet eier en avfallsplass i Tana kommune .
Fitnodat oamasta doapparbáikki Deanu gielddas .
For avfallshandteringen betaler Utsjok kommune pr tonn avfall som føres til avfallsplassen .
Doapparhálddašeamis máksá Ohcejoga gielda divada juohke 1000 doapparkilos mat dolvojit doapparbáikái .
Utsjok har stor nytte av denne felles avfallsplassen .
Divat lei 2003 jahkái kr 941.13 norgga ruvnno oktan doapparvearuin .
Som følge av at deponeringen av avfall konsentreres , kan også miljøskadene minimeres effektivt .
Ovttasbarggu bakte lea gielda beassan eret stuora háhkan- ja doaibmagoluin maid iežas doapparbáikki livččii máksán .
I det hele tatt har kostnadene utgjort bare en brøkdel av hva en egen avfallsplass og en egen avfallshandtering hadde kostet . EU-reglene om grenseoverskridende avfallstransport har blitt betraktet som et problem .
Go doappar čohkken lea sajáiduvvon ovtta báikkái de birasvahagat leat sakka unnit ja obalohkkái leat golut dušše oasáš dan ektui movt livčče jus sii ieža livčče šaddan hukset ja doaimmahit sierra doapparbáikki .
For eksempel har bestemmelsene om tilmeldingsprosedyrene blitt sett på som vanskelig og kostbar i forhold til transport av avfall som tilhører det kommunale avfallshandteringssamarbeidet .
EUnjuolggadusat rádjerastá doapparfievrrideapmái leat átnojuvvon váttisvuohtan , go omd mearrádusat dieđihanvuohkái leat atnojuvvon váttisin ja dagahan liige goluid go lea sáhka fievrridit doappariid gielddalaš doapparovttasbarggu oktavuođas .
Samarbeidet har likevel vist seg å fungere , og gjennom det har man kunnet oppnå betydelige synergieffekter innen avfallshandteringen .
Ovttasbargu lea goittot doaibman bures danin go lea olahan synergiijabeavttu doapparhálddašeamis .
I Utsjok kommune har det også siden 1999 eksistert en biologisk komposteringsstasjon der man bl.a. handterer kategori 3-slakteavfall fra rein , også fra nærområdene i Norge .
Ohcejoga gielddas lea juo 1993 rájes leamašan biokomposta stášuvdna , gos maid leat dikšon 3 sláji ( kategori ) njuovvanbázahusaid bohccuin mat leat njuvvojuvvon norggabeale lagasbirrasis .
Virksomheten er begrenset på grunn av stasjonens dårlige virksomhets- og mottakelseskapasitet .
Doaibma lea ráddjejuvvon stašuvnna heajos doaibma- ja vuostáiváldin vejolašvuođa dihte .
Bare for å sikre foredlingen av rein innenfor sitt eget område forutsetter man at slakteavfall fra reinen kan etterbehandles i nærheten av produksjonen og foredlingen .
Dušše bohccuid nálášuhttima dihte iežas birrasis de eaktuduvvo ahte bohccos njuovvanbázahusaid sáhttá dikšut lagasbirrasis gos nálášuhttin dáhpáhuvvo .
I området finnes det øket behov for en formålstjenlig kompostering av biologisk avfall .
Guovllus dárbbašuvvo vuogas kompostrenstašuvdna biobázahusaide ja danin berre komposterenstašuvnna doaibmaeavttut ovdanahttojuvvot .
Oljefeltet Snøhvit , utenfor Hammerfest , er en viktig åpning når det gjelder arbeidet for å nyttiggjøre gass- og oljefunn i Barentshavet .
3 OVTTASBARGU EALÁHUSDOAIMMA OKTAVUOĐAS 3.1 Dábálaččat Oljobohkanguovlu Snøhvit Hámmárfeasta olggobealde lea dehálaš álgga ávkkástallat gássa- ja oljoriggodagaid Barentsábis .
Dette gir mange nye muligheter til grenseoverskridende samarbeid , ikke minst innen næringsvirksomheten .
Dán olis dáidet čuožžilit máŋga vejolašvuođa ovttasbargat rájáid rastá , goittot ealáhusdoaimma oktavuođas .
Her er det viktig at kommunene benytter de mulighetene som åpner seg gjennom arbeidet i Barentsrådet og gjennom Interregprosjekter .
Dás lea dehálaš ahte suohkanat geavahit daid vejolašvuođaid mat rahppasit sihke Barentsovttasbarggu ja eará interregprošeavttaid bakte .
For øyeblikket er det direkte samarbeidet mellom finske og norsk bedrifter heller dårlig .
Juste dál lea unnán njuolga ovttasbargu Norgga ja Suoma fitnodagaid gaskkas .
I stedet for et bredt og samordnet samarbeid er dagens form for samarbeid basert på lokale og særskilte behov .
Viiddis ja ovttastahttojuvvon ovttasbarggu ektui de ovttasbargu čađahuvvo earenoamáš ja báikkálaš dárbbuid ektui .
Det har vært gjort forsøk på å få fram et dypere samarbeid , på bredere basis .
Lea gal soames geardde geahččaluvvon oažžut čiekŋalis ja viddis ovttasbarggu .
Man har bl.a. forsøkt å få til felles møter og seminarer , men arbeidet har bare gitt sporadiske resultater .
Dán oktavuođas leat lágiduvvon oktasaš čoahkkimat ja seminárat , masa leat hárvenaš bohtosat .
For øyeblikket pågår imidlertid Interreg-projekter som tangerer disse spørsmålene .
Dál lea interreg-prošeakta álggahuvvon mii juste guoskka dáid gažaldagaide .
Eksempler på konkret samarbeid
Oainnusmahtti ovttasbargu
Prosjektet Arctic Trail II
Prošeakta Arctic Trail II
I august 2003 startet prosjektet Arctic Trail II , som er et samnordisk finansiert og styrt prosjekt .
2003 borgemánus álggahuvvui prošeakta Arctic Trail II , mii lea davviriikkalaš ruhtaduvvon ja stivrejuvvon prošeakta .
Man bestreber seg på at det skal finnes et heldekkende tilbud av safari- , innkvarterings- , mat- , vedlikeholds- , næringsmidlersamt programtjenester i nærheten av rutene .
Rahčamuš lea ahte galget leat ollislaš fálaldagat mátke- , orrun- , borramuš- , áigeájanas ( guoimmuhan ) - ja prográmmafálaldagat láhttuid lahkosis .
Feltarbeidet utføres i Sverige og Norge av en prosjektkoordinator , og i Finland av en prosjektsjef som er stasjonert ved kommunesammenslutningen Pohjois-Lapin alueyhteisön kuntayhtymä i Sodankylä .
Sierra prošeaktabargi doaimmaha vuođđobarggu Ruoŧas ja Norggas ja prošeaktahoavda ges doaimmaha barggu Suomas , ja su konturbáiki lea sámi gielddaovttastusas PohjoisLapin aleyhteisön kuntayhtymäs Soađegilis .
Gjennomføringen av prosjektet styres av nasjonale styringsgrupper , og på høyeste nivå overvåkes det av en internasjonal ledergruppe .
Prošeavtta čađaheami hálddašit našuvnnalaš stivrenjoavkkut ja bajimus dásis berráigeahččá riikkaidgaskasaš jođihanjoavku prošeavtta čađaheami .
Markedsføringen konsentreres spesielt til det internasjonale markedet .
Márkanfievrrideapmi dahkko riikkaidgaskkasaš márkanis .
Gjennom prosjektet bestreber man seg på å gjøre denne praksisen mer lik .
Erohusat leat stuorrát go lea sáhka láhttuid dikšumis ja merkemis Norgga , Suoma ja Ruoŧabealde .
Prosjektet Turismens Nordlige Dimensjon ( TND )
Prošeakta Turisma Davvi Dimenšuvdna ( TND )
Prosjektet Turismens Nordlige Dimensjon ( TND ) er et praktisk eksempel på samordnet utvikling og samarbeid innen næringslivet .
Prošeavtta Turisma Davvi Dimenšuvdna ( TND ) lea buorre ovdamearka movt leat olahan ovttastahttojuvvon ovdáneami ja ovttasbarggu ealáhusdoaimmas .
Prosjektet består av flere prosjekter hvor fellestemaet er grenseoverskridende samarbeid .
Prošeavttas leat máŋga oasseprošeavtta main fáddá lea rádjerasttildeaddji ovttasbargu .
Prosjektet gjelder den ” arktiske kilen ” mellom Luosto , Alta og Murmansk .
Prošeakta gusto “ arctalaš golmmačiegaga ” ( arctiska kilen ) gaskal Luosto , Álttá ja Murmánska .
Formålet er , gjennom et nært samarbeid mellom Finnmark fylke , Ishavskysten og KolaMurmansk området , å utvikle en region for natur- og kulturturisme som kan fungere året rundt .
Ulbmil lea ahte lagas ovttasbarggu bakte gaskal Finnmárkku , Jiekŋaábi ja Guoládaga-Murmánska guovlluid gaskkas galget ovdánahttit guovllu luonddu- ja kultuvrralaš mátkeealáhusa nu ahte dat sáhttá doaibmat birra jagi .
TND-prosjektet ble startet i 2002 .
TND-prošeakta álggahuvvui jagi 2002 .
Det finansieres av bl.a. EU .
Prošeavtta ruhtadit ee. EU .
, Lapplands forbund , länsstyrelsen i Lapplands län , Lapplands arbetskrafts- og næringscentral , Enare , Sodankylä og Utsjok kommuner , Finnmark fylkeskommune og turistbyråer .
, Lapplanda lihttu , sámiguovllu leanastivra , sámiguovllu bargofápmo- ja ealáhusguovddáš , Anár , Soađegili ja Ohcejoga gielddat , Finnmárkku Fylkkasuohkan ja mátkeealáhusfitnodagat .
For den praktiske gjennomføringen av prosjektet står Pohjois-Lapin Matkailu Oy og Finnmark Reiseliv AS .
Prošeavtta praktihkalaš čađaheami ovddasvástidit Pohjois-Lapin Matkailu Oy ja Finnmark Reiseliv AS .
TND-prosjektet har som formål å forbedre områdets image og øke attraksjonsverdien på naturens , befolkningens og kulturens premisser .
TND-prošeavtta áigumuš lea buoridit guovllu beakkálmasvuođa ja davviguovllu luonddu álbmoga ja kultuvrra eavttuid vuođul .
Man vil gjøre området til et fristende mål for naturturisme , et område som tilbyr individuelle produkter av høy kvalitet året rundt når det gjelder natur og kultur , rehabilitering og fritidsinteresser .
Áigumuš lea dagahait guovllu luondduturisma dáfus geasuheaddjin , guovlu mii fáluha oktagaslaš allakvaliteahta gálvvuid nugomat luonddu- ja kultuvrra , ráinnasvuođa ja asttoáiggedoaimmaid birra jagi .
Markedsføringen spiller en stor rolle for prosjektet .
Márkanfievrrideapmi lea guovddážis dán prošeavttas .
Et viktig utgangspunkt for de ulike delprosjektene er at forretningsvirksomheten skal øke sysselsettingen og forbedre næringsvirksomheten .
Dehalaš vuolggasadji oasseprošeavttain lea ahte ealáhusdoaibma galgá buorranit ja barggahus lassánit .
Det er først og fremst turistbedrifter med underleverandører , kommunene og andre instanser i bransjen som har nytte av prosjektet og disse utgjør prosjektets viktigste målgruppe i Finland , Norge og Russland .
Leat guovllu mátkeealáhusfitnodagat oktan vuollásaš lágideddjiiguin , suohkanat ja earát suorggádatfitnodagat geaidda prošeakta lea ávkin ja leatge sii geat leat prošeavtta váldoulbmiljoavkkut Suomas , Norggas ja Ruoššas .
Målet er også å utvikle gode flyforbindelser slik at pakketurer og individuelle reiser over grensen blir mulig .
Ulbmil lea maid oaččuhit buori ja heivvolaš girdioktavuođaid dán guvlui vai sáhtašii fáluhit ollislaš mátkefálaldagaid ja vai oktagaslaš mátkkit rájáid rastá šattaše duohtan .
Natur- og kulturturisme året rundt krever også utdanning for bedrifter , bransjeinteresserte og guider .
Luonddu- ja kultuvrralaš mátkeealáhusat birra jagi gáibida oahpu fitnodateaiggádiidda , suorggádatberošteddjiide ja omd máinnasoffelaččaide .
Annet samarbeide
Eará ovttasbargu
Blant de ulike samarbeidsformene som viser seg å fungere kan man nevne forskjellige forsøk innen turisme .
Iešguđetge ovttasbargovugiid gaskas mat leat doaibman bures leat iešguđetge geahččalandoaimmat mátkealáhusas .
Flere bedrifter i Enontekio tilbyr for eksempel dagsturer til Kautokeino , Alta , Storfjord og Tromsø for sine grupper .
Maŋga mátkefitnodaga Eanodagas lágidit omd. Beaivemátkiid Guovdageidnui , Áltái , Omasvutnii ja Romsii iežaset joavkkuide .
De besøker for eksempel Juhls sølvsmie , museer og andre turistmål ved Ishavskysten .
Sii finadit omd. Juhls silbarávddis , dávvirvuorkkáin ja eará mátkebáikkin Jiekŋaábi rittus .
Dessuten forekommer kontakt mellom bedrifter som fokuserer på snøskutersafari , og hvor grenseoverskridende tjenester tilbys .
mátkeealáhusfitnodagat lágidit bivdomátkiid norgabeallai , vuosttažettiin vai sáhttet “ fillet guoli ” Jiekŋaábi vuonain dohppet vuggii .
Mange norske reisebyråer tilbyr også weekendopphold i Finland , bl.a. shoppingturer og ulike typer arrangement og seminarer .
28 Máŋga mátkefitnodaga Norgga bealde vuvdet váhkkoloahpa mátkkiid sumabeallai , e.e. gávppašanmátkiid ja lágidit iešguđetlágan doaluid ja semináraid .
Norske småindustribedrifter besøker regelmessig utstillingen Gaver fra Finland .
Norgga smávvaindustriijafitnodagat finadit duolle dalle ain čájáhusain , Skeankkat Suomas ( Gaver fra Finland ) .
Som følge av denne virksomheten oppstår et visst samarbeid med aktører i Kilpisjärvi .
( Čájáhusa lágida Eanodaga ealáhussearvi jahkasaččat ođđajagimánu-guovvamánu molsumis ) .
Utover disse samarbeidsformene som berører bedriftene finnes det også ulike samarbeidsformer som gjelder det daglige livet i området .
Dasa lassin norgalaččat huksejit barttaid ( hyhtaid ) Gilbbesjávrri guovllus . Dán oktavuođas lea maid ovttasbargu oassálasttiiguin Gilbesjávrris .
Som eksempel på dette kan man nevne bl.a. trevareleveranse , byggetjenester , entreprenørarbeid og vedhogst .
Earret dat ovttasbargovuogit mat vuosttamužžan gusket fitnodatdoibmi de lea maid ovttasbargu das mii guoská guovllu árgabeaivválaš eallimi .
På vårvinteren er det dessuten vanlig at nordmenn samles bl.a. i Kilpisjärvi for å drive med friluftsliv og snøskuterkjøring .
Ovdamearkkat dákkár ovttasbarggus maid sáhttá namuhit leat nugomat huksengálvvuid ( dimbbar ja fiellogálvvuid ) , huksenbálvalusaid , entreprenørabarggut ja boaldinmuorat .
I de enkelte kommunene har man innledet , og delvis allerede gjennomført , særskilte internasjonaliserings-
Giđđadálvvi lea maid lunddolaš ahte norgalaččat čoahkkanit Gilbbesjávrái ástoáiggedoaimmaid ja skotervuodjima dihte .
28 program hvor formålet er bl.a. på kommunalt nivå å kartlegge målet for grensesamarbeid . re og Sør-Varanger kommune har utarbeidet slike program .
Ovttaskas suohkanat leat juo čađahan earenoamáš internasjonaliserenprogrammaid , main gielddalaš dásis ee. lea áigumuš kártet rádjeovttasbarggu ulbmiliid .
3.3 Spørsmål om toll- og merverdiavgift I dag utgjør tollspørsmålet et problem for utviklingsarbeidet .
Ee. Anár ja Mátta-Várjjat gielddat leat juo ráhkadan diekkár prográmmaid . 3.3
Tollspørsmålene oppleves som vanskelige , for eksempel for snøskutersafariene og når varer skal transporteres til messer .
Duollogažaldagat vásihuvvojit váttisin ee. skohtermátkkalaččaide ja go gálvvut galget fievrriduvvot márkanastindoaluide .
De norske reisearrangørene vil for eksempel arrangere snøskutersafarier slik at turen går fra Norge til Finland , der turistene kan fortsette sin reise med fly .
Norgga mátkefitnodagat áiggoše lágidit skohtermátkit nu ahte vulget Norggas ja loahpahit skohtermátki Suomas ja matkošteaddjit jotket mátkiideaset girdin .
Reisearrangørene blir da tvunget til å betale toll når de skal ha sine snøskutere med tilbake til Norge .
Go fievrrida gálvvuid mielde omd. márkanastindoaluide de šaddet máksit lassiárvidivada gálvvuid ovddas .
Når man transporterer varer , for eksempel til en messe , beregnes det merverdiavgift for disse .
Divada oažžu ruovttoluotta go máhccá gálvvuiguin , muhto ii njuolga , go šaddá vuordit ruđaid ruovttoluotta máksima .
Denne kan man få tilbakebetalt hvis man bringer varene med tilbake .
Dát dagaha dárbbašmeahttun divada mii šaddá hehttehussan lášmadis ja beaktilis ealáhusdoibmii .
Dessuten har de ulike tollstasjonene ulik praksis i forhold til dette .
Dasa lassin leat duollostašuvnnain iešguđetlágán vierut dán oktavuođas .
På det konkrete planet bestemmes formalitetene og rutinene av den gjeldende lovgivningen i de respektive land .
Oainnusmahtti dásis de mearriduvvojit duollu formálaš bealit ja vierut gustojeaddji riikka doaibmi lágaid vuođul .
Slik at ved transport av varer fra Norge til Finland benyttes finske tollbestemmelser , og ved transport av varer fra Finland til Norge utøves norske tollbestemmelser .
Dát mearkkaša ahte go gálvvuuid doalvu Norggas Supmii , de dat dahkko Suoma duollamearrádusaid vuođul , ja go doalvu gálvvuid Suomas Norgii , de dat ges dahkko Norgga duollomearrádusaid vuođul .
EUs tollbestemmelser trådte i kraft i Finland 1.1.1995 , da Finland ble medlem av EU .
EU duollomearrádusat doaibmagohte Suomas ođđajagimánu 1. beaivvi 1995 go Suopma searvvai EU:i .
For varer som føres inn i EU fra såkalte tredje land må man betale ikke bare toll , men også moms .
Go gálvvut fievrriduvvojit ng. goalmmát riikkas 3 EU riikii , de šaddá lassin duollui maiddai máksit momsa .
På varer fra tredje land som føres in i EU for å selges , benyttes til eget bruk eller for å settes i fritt omløp innenfor unionen påberegnes toll dersom det ikke særskilt er bestemt at varene kan innføres tollfritt .
Gálvvut mat fievrriduvvojit goalmmát riikkas EU:i vuovdima dihte , iežas geavaheapmái dehe friddja johtui EU siskkobealde de rehkenastojuvvo daidda duollu , jus sierra mearrádusaid bakte ii leat mearriduvvon ahte gálvvuid oažžu fievrridit riikii duollu haga .
Også den lovbestemte begrunnelsen for merverdibeskatningen reguleres på EU-nivå .
Goalmmát riikka namahus geavahuvvo riikkaid birra olggobealde Eurohpá Uniovnna .
Når det gjelder spørsmålet om toll- og merverdiavgift bør man derfor , innenfor området , konsentrere seg om en felles praksis i den grad det er mulig å gjøre den smidigere .
29 Go bajábealde namuhuvvon duollo- ja lassiárvodaivdaga vuođđu lea muddejuvvon EU-dásis , mii lea riikka lágaid bajábealde , de ii leat riikka dásis vejolaš daid muddet dehe rievdadit .
Også omfattende informasjon om tollpraksis i de ulike situasjonene er viktig med tanke på den lokale næringsvirksomheten .
Go de lea sáhka duollo- ja lássiárvodivadat áššis , de guovllus galggaše bargat oažžut oktasaš vieruid ja nu guhkás go vejolaš daid lášmadahttit .
Bruk av områder og næringsvirksomhet
Guovllugeavaheapmi ja ealáhusdoaibma
Naturen og elementer som inngår i denne er de viktigste styringsformene ved utvikling av næringsvirksomheten i området .
Guovllu ealáhusdoaimma ovdanahttimii gullá maid guovllu geavaheapmi ja geavahanplána .
Ny flerbruksplan for Tanavassdraget
Deanučazádaga máŋggageavahanplána
29 Prosjektet ” Ny flerbruksplan for Tanavassdraget – samarbeid mellom grensekommunene i Tanadalen ” , er et samarbeid mellom kommunene Utsjok og Enare i Finland , og Tana og Karasjok i Norge .
Prošeakta “ Ođđa máŋggageavahanplána Deanučázádahkii – ovttasbargu Deanuleagi rádjegielddaid gaskkas ” , lea ovttasbargu gaskal suomabeale gielddaid Anara ja Ohcejoga ja Norggabeale gielddaid Deanu ja Kárášjoga .
Flerbruksplanen er allerede den andre for området .
Máŋggageavahanplána lea juo nubbi plána dán guvlui .
Vassdraget er på mange måter en ” livsnerve ” for regionen og en viktig ” fellesnevner ” for folk som bor i Tanadalen .
Čázádat lea máŋgga ládje guovllu “ eallima váldosuotna ” ja dehálaš “ oktasaš namuheaddji ” olbmuide geat ásset Deanuleagis .
For kommunene på begge sider av landegrensen representerer elva en uvurderlig ressurs – både miljømessig , økonomisk og kulturelt .
Gielddaide goappaš bealde riikarája lea eatnu áibbas dehálaš riggodahkan – sihke biraslaččat , ekonomalaččat ja kultuvrralaččat .
En god forvaltning av Tanavassdraget er viktig for å sikre utkomme og livskvaliteten til befolkningen i et langsiktig og bærekraftig perspektiv .
Deanučázádaga buori hálddašeapmi lea dehálaš sihkarasttimis dietnasa ja eallinkvaliteahta ássiide guhkesáiggi ja nanaguoddevaš peršpektiivvas .
Hovedutfordringen må derfor bli å enes om hvordan vi i fellesskap skal forvalte vassdragets verdier og ressurser , og hvordan bevare dets kvaliteter i fremtiden .
Váldohástalussan ferte leat ahte nagoda soabadit das movt ovttas hálddašit čázádaga riggodagaid ja árvvuid , ja movt boahtte áiggis seailluhit eanu kvaliteahta .
Andre områder vil kunne komme til underveis i arbeidet med planen .
Eará suorggit maid dađistaga váldojit mielde plánii .
Som det fremgår i den foreløpige planskissen , vil svært mange områder innenfor teknisk infrastruktur , næringsutvikling , natur- og miljøvern og øvrig områder være samordnet på tvers av landegrensene .
Nu go boahtá ovdan gaskaboddosaš plánaevttohusas , de máŋga guovllu mat gullet teknihkkalaš sisráhkadussii ( infrastruktuvri ) , ealáhusovdaneapmái , luonddu- ja birasgahttemi ja vel eará guovllut galget ovttasdahttojuvvo rájáid rastá .
EUs direktiver om vannpolitikk
EU rámmamearrádus čázi hárrái
I den Europeiske unionen trådte det i kraft på slutten av 2002 et rammedirektiv for vannpolitikk ( direktiv 2000/60/EG ) .
Eurohpá Uniovnnas mearriduvvui jagi 2002 loahpageahčen rámmamearádus mii guoská čáhcepolitihkkii ( mearradus 2000/60/EU ) .
Formålet med direktivet er å opprette en enhetlig ramme for beskyttelse av vann i EUs medlemsland .
Mearradusa ulbmilin lea vuođđudit oktasaš rámma dasa movt suddjet čázi EU miellahttoriikkain .
I Finland medfører direktivet endringer i miljøvernloven og vannloven .
Suomas mearkkaša mearradus ahte birasgáhttenláhka ja čáhceláhka ferte rievdaduvvot .
Forslaget til endringer i lovgivningen er sendt til høring , og hensikten er at den skal tre i kraft innen utgangen av 2004 .
Láhkarievdadus evttohusat leat sáddejuvvon gulaskuddamii ja ulbmil lea ahte láhkarievdadus galgá mearráduvvot ovdal jagi 2004 loahpa .
Rammedirektivet for vannpolitikk har allmenne mål som går ut på å bevare , forbedre og gjenopprette vannforekomster slik at overflatevannet og grunnvannets kvalitet ikke forringes , og slik at deres status er minst like bra frem til 2015 .
Čáhcepolitihka rámmamearrádus bidjá dábálaš mihtuid main lea ulbmil suddjet , buoridit , ja máhcahit čáhcegávdnoštumi nu ahte eatnan nalde čáhci ja eatnan vuolde čáhci ii nuoskkiduvvo vai čáhci bissu seamma ráinnasin goit jagi 2015 rádjái .
Hovedenheten for vannbeskyttelsen er et område hvor vannet har utløp eller et vernet område hvor grensene er basert på utløpsområdet .
Čáhcesuddjema váldo-oassi lea guovlu gos lea čáhceoaivvuš dehe čáhcesuddjenguovlu , mii lea ráddjejuvvon oivoža ektui .
Finland inndeles i fem utløpsområder .
Suopma lea juhkkojuvvon viđa oivošguovlluide .
Grensevassdragene Torneelva og Tana-Pasvikelvene danner egne internasjonale utløpsdistrikt .
Rádjeeanut Durtnosjohka ja Deatnu-Báhčaveaijohka leat sierra oivošguovllut .
Når det gjelder utløpsdistriktet skal det utarbeides en forvaltningsplan og et tiltaksprogram innen utgangen av 2009 .
Oivošguovlluide galgá gárvvistuvvot sierra hálddašan- ja doaibmaplána ovdal 2009 loahpa .
Utarbeidelsen skal gjøres av de regionale miljømyndighetene , dvs. i praksis den regionale miljøsentralen i samarbeid med ulike interessegrupper ( kommunene , fylket , TE- sentralen , even-
Plána ráhkadeami doaimmahit guovlulaš biraseiseválddit , mii mearkkaša guovlulaš birasguovddážat ovttasráđiid iešguđetge beroštusjoavkkuiguin , mii mearkkaša gielddat , leanastivra , TE-guovddáš , vejolaš meahcceguovddážat ja sii geat ávkkástallet čáhceguovlluid .
30 tuelle skogssentraler og de som bruker vannområdene ) . I forvaltningsplanene kartlegges vannforekomstenes status i hovedsak og menneskenes innvirkning på områdene .
Hálddašanplánas galget oaivvušguovlluid lunddulaš iešvuođat kártejuvvot , čáhcegávdnoštumi dilálašvuohta obalohkkái ja olmmošlaš doaimma váikkusat guvlui .
På bakgrunn av disse utredningene vil det planlegges nødvendige tiltak og oppfølging .
Dán čielggademi vuođul mearriduvvojit dárbbašlaš doaimmat ja čuovvoleamit .
Direktivet fører sannsynligvis med seg reformer når det gjelder gjennomføring og forvaltning av vannbeskyttelse .
Rámmamearrádusa sáhttá buohtasdahttit ođastusain go lea sáhka čáhcesuddjema čađaheamis ja hálddašeamis .
Blant annet kommer planleggings- , klassifiserings- og oppfølgingspraksis når det gjelder vannforekomster til å bli lik innenfor hele fellesskapet .
Earrat eará plánen- , klassifiseren ja čuovvolandábin gustojeaddji čáhceriggodagain šaddá seammaládje oba oktasašvuođas .
Dessuten kommer tiltak som påvirker bl.a. uttak av vann , vannvolum , vassdragets status , vannivå eller hastighet på vannflyten til å overvåkes nøyere enn tidligere , i følge direktivet .
Dasa lassin doaimmat mat váikkuhit ee. čahcemuddema , čáhcehivvodaga , čázi ráinnasvuhtii , čáhcegearraga dási dehe man jođánit čáhci govdu šaddet dárkilit vákšojuvvot go ovdal rámmamearrádusa vuođul .
Når det gjelder kommunene i Nordre Lappland burde man med henblikk på direktivet være klar over elvens og vannets livsviktige betydning for næringsvirksomheten og beboeres livsforhold .
Go guoská Suoma sámiguovllu davimus gielddaide de berrešii rámmamearradusa vuođul oalle darkilit vuhtiiváldit ja dárkut čáhceguovllu dehálaš mearkkašumi ealáhusdoibmi ja dakko bakte guovllu ássiid eallindilálašvuođaide .
3.5 Samarbeid i spørsmål om markedsføring av reinkjøtt og reindrifta for øvrig Reindriften gjennomlever akkurat nå en av de vanskeligste periodene i næringens historie .
3.5 Ovttasbargu bohccobierggu márkanfievrrideamis ja boazoealáhusa oppalaččat Boazoealáhus vásiha dál váddáseamos áigodaga maid ealáhus goasege lea vásihan .
Den viktigste årsaken er at produsentprisen på reinkjøtt er sunket med nesten 25 % i løpet av det siste året .
Leat máŋga siva dasa . Váldosivvan lea ahte biergohaddi boazoeaiggadiidda lea njiedjan 25% maŋimus jagi .
Også de grunnleggende forutsetningene for reindrift er borte på grunn av at beiteområdenes bærekraft delvis er ødelagt .
Maiddai ealáhusdoaimma vuođđudeaddji eavttut leat hedjonan danin go oassi guohtuneatnamiin leat guorban .
Situasjonen forverres også som følge av annen bruk av beiteområdene og innskrenkning av reindriftas virksomhetsbetingelser .
Dilli lea vearranan maiddai earáid eanangeavaheami dihte , go guohtuneatnamat geavahuvvojit eará doaimmaide de boazodoalu doaibmaeavttut gáržot .
For at situasjonen i reindrifta skal forbedres kreves det kraftige tiltak på så vel nasjonale som internasjonale nivå , og spesielt ved at de berørte parter i Norden forener sine ressurser .
Vai dilli boazodollui galgá buorranit de gáibiduvvodit nana doaimmat ja mearradusat sihke riikka ja riikkagaskkasaš dásis ja earenoamážit ahte davviriikkalaš guoskevaš bealit ovttasdahttet iežast 31 resurssaid .
Foruten koordinering av de nasjonale tiltakene som gjelder reindrifta i Finland , Sverige og Norge behøves også felles tiltak .
Lassin dasa ahte riikkasis doaimmat korridnerejuvvojit . Go guoská boazodollui Suomas , Norggas ja Ruoŧas de maiddai lea dárbu oktasaš doaimmaide .
Det mest akutte samarbeidsbehovet har likevel å gjøre med markedsføringen av reinkjøttet .
Eanemus dárbbašlaš ovttasbargodárbu lea bohccobierggu márkanfievrrideamis .
Det er behov for felles satsning på markedsføring for å øke det totale konsumet av reinkjøtt .
Lea dárbu oktasaččat áŋgiruššat bohccobierggu márkanfievrrideami vai nagodivččii lasihit bohccobierggu gevahusa .
Dette forutsetter salgskampanjer og markedsføringstiltak samt produktutvikling .
Dát eaktuda oktasaš áŋggirdemit ja márkanfievrradoaimmaid ja dasa lassin vel buvttagárgideami .
I tilknytning til reinkjøttes image er det viktig at man i produktutviklingen og markedsføringen ivaretar reinkjøttets karakter , fortsatt som et samisk produkt .
Bohccobierggu earenoamášvuođa ektui lea dárbbašlaš ahte bierggu fáluheamis ja márkanfievrrideamis deattuha bierggu beakkálmasvuođa sámi gálvun .
I den forbindelse må man under planleggingen av videre tiltak også ivareta samenes tradisjonelle måte å anvende og foredle reinkjøtt .
Dán oktavuođas ferte boahttevaš doaimmaid plánemis deattuhit maiddai sápmelaččaid árbevirolaš vuogi geavahit ja reidet bohccobierggu .
Som følge av det overnevnte er det en stor utfordring å utvikle en felles strategi for markedsføring og produktutvikling .
Bajabealde namuhuvvon doaimmaid čuovvolamis de lea stuorimus hástalussan ovdánahttit oktasaš márkanfievrridanáŋggirdemit ja buvttagárgema .
Alle aktører innen produksjonen av reinkjøtt er interessert i å øke etterspørselen på kjøtt .
Buohkat geat barget bohccobierggu buvttadusain háliidit lasihit bohccobierggu jođu .
Reineierne er også interessert i å utvikle produksjonsmetodene som medfører økt inntjening til produsentene .
Boazoeaiggádiidda lea maid dehálaš ovdánahttit buvttadanvugiid dan dan vuođul buoridit dietnasa mii sidjiide fas boahtte buorrin .
Et samarbeid som gjelder markedsføring , produktutvikling og produksjonsmetoder , og som omfatter hele det nordiske reindriftsområdet , burde innledes umiddelbart .
Ovttasbargu das mii guoská márkanfievrideapmái , buvttagárgemii ja buvttadanvugiide ja guoská olles davviriikkalaš boazodoalloguvlui berrešii farggamusat álggahuvvot .
31 innledes gjennom et felles møte for de finske , svenske og norske reineier- og produsentorganisasjonene , der man blir enig om hvilke tiltak man i fortsettelsen behøver å vedta felles .
Doaimma sáhttasii álggahit čoahkkimiin masa bovdejuvvojit Suoma , Norgga ja Ruoŧa boazoeaiggádat , ja buvttaorganisašuvnnat , gos sáhtašii šiehtadit makkár doaimmaid sáhttá oktasaččat mearridit .
Innledningen av det overnevnte samarbeidet vil også gi grunn for et mer omfattende samarbeid når det gjelder reindriftens utvikling .
Álggahit ovdalis namuhuvvon ovttasbarggu dagahivččii maid vuođu eanet čiekŋalis ovttasbarggu das go guoská boazodoalu ovdáneapmái .
INFRASTRUKTUR
SISRÁHKADUS 4
Informasjonsteknikk
Diehtojuohkinteknihkka
Allment
Dábálaččat
Når det gjelder utviklingen av datakommunikasjonsforbindelser finnes det flere ulike løsninger som egner seg for ulike situasjoner .
Go guoská dihtorgulahallanoktavuođaid ovdanahttimis de leat máŋga ja iešguđetlágan čovdosa iešguđetge dilálašvuhtii .
Datakommunikasjonsforbindelser kan opprettas ved hjelp av en fast bredbandsforbindelse som baserer seg på optisk fiber , gjennom å utnytte det vanlig telefonnettet , helt trådløst eller for eksempel gjennom å utnytte det TV-digitale distribusjonsnett .
Dihtorgulahallanoktavuohta sáhttá ásahuvvot juogo jođanisfierpmádagain 5 mii geavaha optihkkalaš fiibera , dábálaš telefovnnalinjjáid , áibbas fierpmi haga omd. go geavahit TV digitála juogadanfierpmádaga . Rádjeguovlluin gaskal Suoma ja Norgga eai odne vel gávdno oppalaš ja beaktilis dihtorgulahallanoktavuođat .
Det finnes enda ingen heldekkende og effektive datakommunikasjonsforbindelser i grenseområdet mellom Finland og Norge .
Ovdanahttit dakkára lea áibbas dehálaš go jurddaša guovllu ekonomalaš ja geográfalaš sajadaga ja servodatstruktuvrralaš dilálašvuođaid .
Å utvikle slike er imidlertid av største viktighet med tanke på områdets økonomisk-geografiske beliggenhet og de samfunnsstrukturelle forhold .
Suomas stáhtaráđi mearradusas dadjo ahte buot ássit galget sáhttit ávkkástallat guovlulaš oppalaš jođanisfierpmádaga geavaheddjiide heivvolaš haddái .
Målet for bredbandsstrategien er også å sikre at særskilte tiltak vedtas i områdene der etterspørselen ikke er stor nok for et kommersielt bredbandstilbud .
Ulbmil jođanisfierpmádaga strategiijain lea sihkkarastit ahte sierra doaimmat mearriduvvojit guovluide gos olbmmošlogu dáfus ii gánnit hukset komersiálalaš jođanisfierpmádaga .
På grunn av tidligere konstaterte økonomisk-geografisk beliggenhet , spiller en utvikling av datakommunikasjonsforbindelsene i grenseområdet mellom Finland og Norge en sentral rolle , ikke bare for utvikling av næringene i området , men også for sikkerheten når det gjelder tilgang på offentlig service i området .
Ovdalis namuhuvvon oainnu vuođul ekonomalaš ja geográfalaš dilálašvuođa dihte de jođanisfierpmádaga huksen rádjeguovlluin gaskal Norgga ja Suomas lea áibbas dehálaš eaktun , ii dušše guovlluid ealáhusaid ovdanahttimii , muhto maiddai sihkarastit ahte guovllus leat gávdnamis almmolaš bálvalusat .
Disse utgangspunktene avviker i våre områder betydelig fra de øvrige områdene i landene .
Dát vuolggasaddji lea mealgadis spiehkastus eará guovlluid ektui sihke Norggas ja Suomas .
I denne anledning er et sentralt kriterium når det gjelder utvikling av datakommunikasjonsforbindelsene i området at man sikrer en tilstrekkelig stor dataoverføringshastighet .
Danin lea dehálaš eaktun jođanisfierpmádaga huksemis dán guovllus ahte sihkarrastta doarvái buori leahtu fierpmádagas .
Når det gjelder offentlig service kunne en tilstrekkelig dataoverføringshastighet gjøre det mulig å utvikle for eksempel felles lønnsberegnings – skole og telemedisintjeneste .
Go lea sáhka almmolaš bálvalusain de doarvái jođánis fierpmádat sáhttašii dagahit vejolažžan ovdánahttit omd. oktasaš bálkámeroštallan- , skuvla- ja telemedisiinnalaš bálvalusaid .
Når det gjelder telemedisinen er det med nåværende dataoverføringsforbindelser for eksempel nesten umulig å sende et eneste røntgenbilde elektronisk .
Telemedisiinna oktavuođas , de lea dálá fierpmádagain measta veadjemeahttun elektrovnnalaččat sáddet røntgengovaid .
Når det gjelder utvikling av næringslivet gjør tilstrekkelig dataoverføringshastighet området mer interessant blant for eksempel utlandske aktører .
Go lea sáhka ealáhusaid ovdanahttimis de doarvái buorre fierpmádatleahttu dagaha guovllu eanet miellagiddevažžan olgoriikkalaš fitnodagaide .
Eksempel her er bilog dekkindustrien , som jobber med produktutvikling i arktiske forhold og behøver raske og funksjonssikre dataoverføringsforbindelser for sin virksomhet .
Omd. biila ja deahkkaindustriija geat jurddešit ja barget buvttagárgemin arctalaš dilálašvuođain dárbbašit jođánis ja doaibmilis dihtorgulahallanoktavuođaid iežaset doibmi .
Ut fra områdets synsvinkel er et fast bredbandsnett med tilstrekkelig dataoverføringshastighet like viktig , både for offentlig service og næringsvirksomheten som for øvrig infrastruktur i området , for eksempel vei- og flytrafikken .
Ráhkadus = infrastruktur jođanisfierpmádat = bredbånd 33 Prinsihpas dát mearkkaša ahte váldoneahtta mii dárbbaša bistevaš optihkkafiibera ovdanahttojuvvo nu viidát go vejolaš ja eará dihtorgulahallanfierpmádagat ges leat oppalaš vuogádagat .
Faktainformasjon
Duohtadieđut
Når det gjelder tilstrekkelig rask datakommunikasjonsforbindelser som baserer seg på fiber , behøver situasjonen , i lys av det overnevnte , å utvikles på Nordkalottområdet .
Go lea sáhka doarvái jođánis dihtorgulahallanoktavuođas mii geavaha fiibera de dilálašvuohta ovdalis namuhuvvon ákkaid dihte ferte ovdanahttojuvvot davvikalohttas .
I Finland er fiber lagt 33 fram til henholdsvis Ivalo og Karesuando .
Suomas lea fiiber juo bidjon sihke Avvili ja Gárasavvoni .
Fibernettet i Norge strekker seg opp til Lyngenfjorden i Troms .
Norgga bealde lea fiiberfierpmádat biddjon davás gitta Ivguvuona rádjái Romssa fylkkas .
I løpet av 2006 vil ” Bredbåndsfylket Troms ” ha lagt fiber frem til grensen av Finnmark .
Jagi 2006 mielde de “ jođanisfierpmádatfylkka ” , Romsa lea geassan fiibera gitta Finnmárkku rája rádjái .
Finnmark fylkeskommune har etablert prosjektet ” Bredbånd i Finnmark ” med formål å etablere en bredbånds transportløsning for Finnmark fylke .
Finnmárkku fylkkasuohkan lea álggahan prošeavtta “ jođanisfierpmádat Finnmárkkus ” mas lea ulbmil ásahit jođanisfierpmádatčovdosa Finnmárkku fylkkas .
I prosjektet er det nedfelt å søke løsninger for å koble seg til nett i Sverige , Finland og Russland for å sikre alternative transportmuligheter .
Prošeavttas árvvoštallet čovdosiid movt čatnat Finnmárkku Ruoŧa , Suoma ja Ruošša fierpmádahkii vai dakko bakte dáhkiidit molssaevttolaš gulahallanvejolašvuođaid .
Det skal være et transportnett på plass i løpet av 2006 .
Sierra gulahallanfierpmádat galgá leat ásahuvvon jagi 2006 mielde .
I forhold til andre datakommunikasjonsforbindelser varierer situasjonen .
Eará guoskevaš dihtorgulahallanoktavuođaid ektui de dilli rievddada .
For deres del er alternativet langsommere datakommunikasjonsformer som ordnes ved hjelp av for eksempel modem eller mobiltelefon .
Sidjiide lea njoazibut fierpmádat áidna molssaeaktu mii geavaha juogo modem dehe mátketelefovnna .
Utviklingsmuligheter
Ovdánanvejolašvuođat
Et bra eksempel på praktisk samarbeid når det gjelder utvikling av datakommunikasjonen er utvikling av Nordre Lapplands økonomiske regions regionnett .
Buorre ovdamearka praktihkalaš ovttasbarggus go lea sáhka dihtorgulahallama ovdanahttimis lea Suoma davimus sámiguovllu ekonomalaš guovllu fierpmádat .
For å trygge den offentlige servicen har Enare , Utsjok og Sodankylä kommuner gjennomført et særskilt utviklingsprosjekt når det gjelder et regionnett .
Almmolaš bálvalusaid dáhkiideamis leat Anár , Ohcejoga ja Soađegili gielddat čađahan sierra ovdanahttinprošeavtta guovlluneahta ektui .
Gjennom prosjektet har regionnettet blitt utviklet slik at det tilsvarer kravet til informasjonsteknikk , noe som gjør at et mer omfattende samarbeid mellom kommunene nå er mulig .
Prošeavtta bakte lea guovlluneahtta ovdanahttojuvvon nu ahte vástida diehtojuohkinteknihkkalaš gáibádusaid nu ahte eanet ovttasbargu suohkaniid gaskkas dál lea vejolaš .
Gjennom kommunesamarbeidet på begge sider av grensen har det vært diskutert gjensidig sammenkobling av bredbåndsnettene i Finland og Norge .
Gielddaid gaskkasas ovttasbarggus goappaš balde rájáid leat digaštallan dihtorfirpmádagaid goappaš guvlui oktiičatnan gaskal Suoma ja Norgga .
Dette først og fremst for å betjene lokale behov .
Vuosttažettiin danin vai sáhttet bálvalit báikkálaš dárbbuid .
Sammenkobling er ikke gjennomført .
Oktiičatnan ii leat čađahuvvon .
I dette samarbeidet vil man utvikle grunnlaget for en sammenkobling av nettene .
“ Jođanisfierpmádat Finnmárkkus ” ovttasbarga 34 sullasaš prošeavttain Suoma sámiguovlluin .
Den største utfordring man vil møte er av finansiell karakter .
Dán ovttasbarggus áigot ovdánahttit vuođu oktiičatnat fierpmádagaid .
I motsetning til Finland som har nettstrukturer opp til Ivalo og Karesuando , så finnes det ikke et fibernett i Finnmark .
Suoma ektui geas leat neahttastruktuvrrat gitta Avvili ja Gárasavvoni , de ii gávdno fiiberneahtta Finnmárkkus .
Finnmark har et stort eget behov for å etablere en bedre bredbånd infrastruktur .
Finnmárkkus lea stuora dárbu ásahit buoret jođanisfierpmádat sisráhkadusa .
Regionpolitisk er det viktig at nettet i Finnmark realiseres , og et samarbeid med Finland kan være en faktor som kan drive dette arbeidet videre , men da er det viktig også at prosjektet har politisk finansiell støtte .
Guovllupolitihkkalaččat lea dehálaš ahte fierpmádat ásahuvvo Finnmárkkui , ja ovttasbargu Suomain sáhttá leat okta bealli mii doalvvuha barggu ovddasguvlui , muhto dalle maid lea dehálaš ahte prošeakta oažžu sihke politihkkalaš ja ruđalaš doarjaga .
34 Finnmark fylkeskommune har innledet et samarbeid med kraftselskapene i Finnmark om etablering av et bredbåndsnett med tilknytning ut av fylket .
Finnmárkky fylkkasuohkan lea álggahan ovttasbarggu Finnmárkku elfápmofitnodagaiguin jođanisfierpmádaga ásaheames mas leat čanastagat olggobeallai fylkka .
Gjennom dette samarbeidet ønsker man å benytte eksisterende infrastruktur i kraftoverføringstraseene for å henge opp fiberoptiske kabler i høyspentmaster .
Dán ovttasbarggu bakte háliidit geavahit juo dan sisráhkadusa mii juo gávdno elrávdnjesirddihanrustegiin maidda sáhttá heaŋgut fiibeoptihkkalaš johtasa allagealddamástaide .
- Kraftlags trase - Redundans - Sjøkabel - Internasjonal tilknytning--Statnett trase
- Kraftlags trase - Redundans - Sjøkabel - Internasjonal tilknytning--Statnett trase
Utbygningskostnad for dette nettet er estimert pr 1. januar 2004 til å være 185 millioner kroner , inklusivt trase frem til grensen mot Finland og Russland .
Ođđajagimánu 1. beaivvi jagi 2004 leat dán neahta huksengolut einnostuvvon leat 185 miljovnna ruvnno oktan dihkáduvvon geinnodagain Suoma ja Ruošša rája rádjái .
Mange institusjoner , bedrifter og kritiske aktiviteter krever reserve nettløsninger dersom det blir brudd på sambandet .
Máŋga ásahusa , fitnodaga ja heahtedoaimmat gáibidit liige heahtečovdosa jus neahttaoktavuohta boatkana .
Dette gjelder for eksempel oljevirksomhet , beredskap , helseforetak og energiforsyning . ”
Dát guoská omd. oljobohkamii , gearggusvuhtii , dearvvašvuođaásahusaide ja energiijaváráiduhttimi .
Bredbånd i Finnmark ” har også laget et reservenettkart for Finnmark .
“ Jođanisfierpmádat Finnmárkkus ” lea danin ráhkadahttan heahtekártta Finnmárkui .
En komplett reservenettsløsning innad i Finnmark vil koste ytterligere 120 mill kroner .
Ollislaš heahtečoavddus siskkildasat Finnmárkkus šaddá máksit liige 120 mill ruvnno .
Gjennom tilkobling til nettet i Finland og Sverige , kan reserveveier etableres gjennom disse nettene , og nettet i Finnmark kan tilsvarende være et reservenett for nettet i Finland og Sverige .
Jus čatnojuvvo fierpmádahkii Suomas dehe Ruoŧas , de heahtečoavddus sáhttá ásahuvvot dáid fierpmádagaiguin , ja Finnmárkkuneahtta ges sáhttá doaibmat heahtečoavddusin Suoma ja Ruoŧa fierpmádahkii .
Dette er én måte å tenke på , og som har stor tilslutning blant landene på Nordkalotten .
Dát lea jurddešanvuohki mii oažžu stuora doarjaga eará Davviriikkain .
Alternative ruter kan også drive transportkostnader nedover .
Molssaevttolaš fierpmádagat sáhttet maid dagahit ahte golut unnot .
Etablering av en felles reservenettløsning kan spare kostnader for alle i regionen , under forutsetning av at nettene dimensjoneres slik at de kan bære denne trafikken .
Oktasaš heahtečovdosa ásaheamis sáhttet buohkat seastit goluid dán guovllus jus fierpmádagat huksejuvvojit nu ahte nagodit bálvalit dihtorjjohtolaga sturrodaga .
Nettet i Finnmark skal også knyttes til Polarnet kabelen som skal legges fra England til SørøstAsia gjennom nordøstpassasjen .
Finnmárkku neahtta galgá maid čatnojuvvot Polarnet johtasii mii manna Englánddas gitta Nuortalulli Asiai Nordøstpassasjen bakte .
Kabelen er planlagt ilandført i Skallelv mellom Vadsø og Vardø .
Jođas lea jurddešuvvon boahtit gáddái Gállojoga bakte Čahccesullu ja Várggát gaskkas .
Gjennom diskusjoner med Polarnet er det åpnet for sammenkobling mellom det interne nettet i Finnmark og Polarnet .
Ságastallamiin mat leat leamašan Polarnettain , de leat sii rahpan vejolašvuođa čatnat Finnmárkku siskkáldas neahta oktii Polarneahtain .
Når dette blir en mulighet kan det ha stor betydning også for tilkoblinger fra / til de andre landene på Nordkalotten .
Go dát vejolašvuohta šaddá duohtan de das lea stuora mearkkašupmi dasa ahte eará davviriikkat maid sáhttet goalastit iežaset fierpmádagaid dása .
Flyforbindelser
Girdioktavuođat
En fungerende infrastruktur som kan benyttes året rundt er av sentral betydning for flyforbindelsene .
Doaibmi sisráhkadusas mii sáhttá birra jagi geavahuvvot lea dehálaš mearkkašupmi girdioktavuođaide .
I de nordlige finske grensekommunene finns to moderne flyplasser , i Ivalo og Enontekio .
Davimus Suoma rádjegielddain leat guokte ođđaáigahas girdigietti , Avvilis ja Eanodagas .
På grunn av den økende chartertrafikken og det økte passasjerantallet inngår også en utvidelse av passasjerterminalen i planene .
Lassaneaddji charterjohtolaga ja eanet mátkkalaččaid dihte lea maid plána viiddidit dan oasi visttis gos mátkkalaččat leat vuolgima / boahtima oktavuođas .
Enontekio kommunefullmektige har høsten 2003 vedtatt en utviklingsstrategi og et tiltaksprogram for Enontekio for 2004-2008 .
Eanodaga sátnejođiheaddji lea 2003 čavčča Eeanodahkii mearridan ovdanahttinstrategiija ja doaibmaprográmma 2004-2008 áigodahkii .
Det viktigste prioriteringsområdet i programmet er turis-
Prográmma dehaleamos vuoruhansuorgi lea mátkeealáhus ja dan ovdanahttin .
Den viktigste forutsetning for at programmet skal gjennomføres er at det går raskt og smidig å nå området .
Dehaleamos eaktun prográmma ollašuhttimis lea ahte jođánit ja álkit beassá dán guvlui .
Om dette kriteriet ikke oppfylles mister de fleste tiltakene og prosjektene i programmet en stor del av sin betydning .
Jus dát eavttut eai ollašuhttojuvvo de eanas prográmma doaimmaid iige sáhtte ollašuhttit .
Kommunen og bedriftene har bundet seg til langsiktig samarbeid for å ordne flytrafikken samt til produsering og markedsføring av sine tjenester .
Suohkan ja fitnodagat leat čatnan iežaset guhkesáiggi ovttasbargui girdimátkit lágideames ja márkanfievrridit fáldagaid .
Regionen omkring flyplassen , innbefattet de nordlige grensekommunene i Norge , utgjør en enhetlig turistregion som karakteriseres bl.a. av vidstrakte , ubebodde ødemarker , fjell og fjelltrakter samt samekultur .
Guovlu girdigietti lagasbirrasii , masa maid gullet rádjesuohkanat Norggabealde , dagahit oktasaš mátkeguovllu masa gullet viiddis , doaresbeal ávdin guovllut , meahcci ja duottarguovllut ja sámi kultuvra .
Til områdets attraksjonskraft bidrar fritidsmuligheter og en homogen områdeservice , samt Nordishavets særegenhet .
Guovllu beakkalmasvuhtii váikkuhit nugomat astoáiggevejolašvuođat ja seammalágan ( homogena ) guovllufuoladeapmi ja davvi Jiekŋaábi earáliigásvuohta .
Derfor er det viktig å gjøre det enklere i forhold til forbindelser for småflyplasser .
Danin lea dehálaš dagahit girdioktavuođaid álkibun smávvagirdigittide .
Tilslutningstrafikk skapes også på den norske siden innenfor flyområdets virkningsområde , dersom den regulære trafikken skal opprettholdes og videreutvikles .
Guorraseapme ásahuvvo maiddai girdišillju doaibmaguovlluid Norggabealde jus dábálaš girdimat bisuhuvvojit ja ovdanahttojuvvojit .
Det må fortsatt arbeides med å etablere en sterkere øst – vest forbindelse i nord .
Ferte dattetge ain bargat ásahit nana nuorta-oarje oktavuođa .
Porsanger kommune ønsker økt aktivitet på flyplassen i Lakselv og helårig forbindelse med det finske flynettet via Ivalo .
Porsáŋggu gielda háliida eanet doaimma girdigiettis Leavnnjas ja birrajagi girdioktavuođa suoma girdijohtolagain Avvilis .
Statlige myndigheter på norsk og finsk side må gjennom økonomiske støtteordninger legge rammebetingelsene til rette for å utvide dagens flyrute mellom Finnmark og Finland over Banak / Lakselv til en helårig flyrute .
Stáhtalaš eiseválddit Norgga ja Suomabealde fertejit ekonomalaš doarjjaortnegiid bakte láhččet rámmaeavttuid vai livččii vejolaš viiddidit dálá girdioktavuođa gaskal Suoma ja Bannak girdigietti Leavnnjas Finnmárkkus vai šattašii birrajagi girdioktavuohta .
Dette vil være med på å videreutvikle og forsterke det næringsmessige og kulturelle samarbeidet mellom de to land / regioner .
Dát ovdanahttašvččii ja nannešivččii ealáhuslaš ja kultuvrralaš ovttasbarggu dán guovtti riikkaid / guovlluid gaskkas .
En utvikling av Banak flyplass vil også gi muligheter for flyfrakt av fisk til markedene i USA og Østen .
Jus viiddidivččii Bannak girdigietti , de dat dagahivččii buoret vejolašvuođaid girdin doalvut guliid márkaniidda USA .
Veg - og trafikkforbindelser
Luodda- ja johtolatoktavuođat
Riksveg 21/E8 Riksvei 21/E8 som går fra Bottenviken til Ishavet og til Tromsø i Norge , er en av de to hovedveiene som fører til Norge via finsk Lappland .
Riikageaidnu 21/E8 Riikkageaidnu 21/E8 mii vuolgá Ruoŧabealde mearrabađaluovttas ja manna Jiekŋaáhpái ja Romsii Norggabealde , lea okta dain váldoluottain mat mannet Norggabeallai Suoma sámiguovllu bakte .
Veien benyttes til varetransport og til passasjertrafikk , noe som stiller spesielle krav til veiens standard .
Luodda geavahuvvo sihke gálvofievrrideapmái ja olbmuid fievrrideapmái , mii bidjá garra gáibádusaid dasa makkár dilis luodda lea .