pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det ble ikke oppnådd enighet om dette, og forslagene berøres heller ikke i meldinga.
Ii juksojuvvon ovttamielalašvuohta das, eai ge evttohusat namuhuvvo dieđáhusas.
Sametingsrådet mener denne praksisen ikke er i samsvar med konsultasjonsforpliktelsene.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte dát geavat ii čuovo konsultašuvdnageatnegasvuođaid.
Meldingen berører det samiske samfunnet særskilt, og er knyttet til statlig initiativ for utvikling av samarbeidsmodeller mellom Sametinget, stat og regionalt folkevalgt nivå for utvikling og gjennomføring av samepolitikken.
Dieđáhus guoská sámi servodahkii erenoamážit, ja čatnas stáhta álgagii ovddidit ovttasbargomálliid gaskal Sámedikki, stáhta ja regionála álbmotválljen dási sámepolitihka ovddideami ja čađaheami várás.
Videre berører saken behov for
Viidáseappot guoská ášši dan dárbui ahte
Å vurdere overføring av kulturminnemyndigheten ved lov
árvvoštallat sirdit kulturmuitoválddi lága bokte
Etablering av et eget samisk forskningsfond, tilsvarende regionale forskningsfond
ásahit sierra sámi dutkanfoandda, seamma lágana go regionála dutkanfoandda
Statlige planretningslinjer etter plan- og bygningsloven for sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur
oažžut stáhtalaš plánanjuolggadusaid plána- ja huksenlága vuođul sámi kultuvrra luondduvuđđosa sihkkarastima várás
Sametingsrådet har fulgt opp regionmeldinga i møte med Stortingets kommunal- og forvaltningskomité 09.05.2016.
Sámediggeráđđi lea čuovvolan regiovdnadieđáhusa čoahkkimis Stuorradikki gieldda- ja hálddašanlávdegottiin 09.05.2016.
Sametingsrådet deltok på regjeringens kontaktkonferanse med fylkeskommunene 12.04.2016 hvor det ble framholdt at tre hovedgrep var nødvendig for å innarbeide samisk styring og utvikling på regionalt folkevalgt nivå.
Sámediggeráđđi oassálasttii ráđđehusa gulahallankonferánsii fylkkamánniiguin 12.04.2016 mas čuoččuhuvvui ahte dárbbašuvvojit golbma váldovuogi oažžut sámi stivrema ja ovddideami regionála álbmotválljen dásis.
Disse var:
Dát ledje:
Samarbeid for god praksis av konsultasjonsforpliktelsene for fylkeskommunene
ovttasbargu buori geavada várás fylkkagielddaid konsultašuvdnageatnegasvuođaide
Behov for at regjeringen tar et aktivt ansvar for utvikling av samarbeidsmodeller mellom Sametinget, stat og kommune
dárbu ahte ráđđehus váldá árjjalaš ovddasvástádusa Sámedikki, stáhta ja gieldda gaskasaš ovttasbargomálliid ovddideamis
Sametinget må tildeles budsjett på samme premisser som regionalt folkevalgt nivå for å gi rom til langsiktig og konstruktivt samarbeid for samfunnsutviklingen i regionene.
Sámediggi ferte oažžut bušeahta seamma eavttuid vuođul go regionála álbmotválljen dássi addin dihtti vejolašvuođa guhkesáiggi ja konstruktiiva ovttasbarggu servodatovddideami várás regiovnnain.
Høring av forslag til tvisteløsningsmekanisme mellom stat og kommune
Gulaskuddan stáhta ja gieldda gaskasaš riidočoavdinmekanismma evttohusa gulaskuddan
Sametingsrådet har avgitt uttalelse til Kommunal- og moderniseringsdepartementet høringsnotat om lovendringer for å begrense statlig klageinstans adgang til å overprøve kommunens frie skjønn og for etablering av mekanismer for tvisteløsning for rettslige tvister mellom stat og kommune.
Sámediggeráđđi lea addán cealkámuša Gieldda- ja ođasmahttindepartemeantta gulaskuddannotáhtii láhkarievdadusaid birra ráddjet stáhta váiddainstánssa vejolašvuođa ođđasis meannudit gielddaid friija árvvoštallama ja ásahit riidočoavdinmekanismmaid stáhta ja gieldda rievttálaš riidduide.
Det vurderes som prinsipielt riktig at kommuner kan få rettslig prøvd tvister med staten, og at det i minst mulig grad legges begrensninger på dette.
Árvvoštallojuvvo leat prinsihpalaččat riekta ahte gielddat sáhttet oažžut riidduid stáhtain rievttálaččat geahččaluvvot, ja ahte biddjojuvvojit nu uhccán ráddjejumit dasa go vejolaš.
Norge er ett av få sammenlignbare land der statlig skjønnsmessig overprøving av kommunene ikke kan prøves av domstol eller uavhengig tvistenemnd.
Norga lea okta dain hárvelohkosaš buohtastahtti riikkain gos stáhta árvvu mielde ođđasis meannudeapmi gielddain ii sáhte dahkkojuvvot duopmostuolus dahje sorjjaskeahtes riidočoavdinlávdegottis.
I Sametingsrådets uttalelse gis også prinsipiell støtte til at kommuner kan reise søksmål mot Sametingets innsigelser.
Sámedikki cealkámušas addojuvvo maiddái prinsihpalaš doarjja dasa ahte gielddat sáhttet čuoččáldahttit ášši Sámedikki vuostecealkimiidda.
I og med at Sametingets innsigelser etter plan- og bygningsloven skjer i kraft av Sametinget som et folkevalgt organ og er av en selvstendig faglig og politisk karakter, så må Sametinget ha partsevne.
Go gearddi Sámedikki vuostecealkagat plána- ja huksenlága vuođul dáhpáhuvvet dan olis go Sámediggi lea álbmotválljen orgána ja lea iehčanas fágalaš ja politihkalaš lágan ásahus, de ferte Sámediggi sáhttit váldit beali.
Dette reiser et behov for en tydeliggjøring i sameloven om at Sametinget er et eget rettssubjekt.
Dat vuolggaha dárbbu čielggasmahttimii sámelágas ahte Sámediggi lea sierra riektevuloš áhta.
Sametingsrådet ber derfor regjeringen om å følger opp dette i St.meld. nr. 28 (2007-2008) Samepolitikken.
Danne bivdá Sámediggeráđđi ráđđehusa dan čuovvolit St.dieđáhusas nr. 28 (2007-2008) Sámepolitihka birra.
De samme prinsipielle vurderingene som ligger bak forslaget for at kommunene kan prøve statlige avgjørelser i domstolene må også gjelde for Sametinget – kanskje til og med i sterkere grad, ettersom Sametinget representerer et folk og urfolk med rett til selvbestemmelse.
Seamma prinsihpalaš árvvoštallamat mat leat dan evttohusa duogábealde ahte gielddat sáhttet geahččalit stáhta mearrádusaid duopmostuoluin, fertejit maid gustot Sámediggái – dáidá vel garraseappot, go Sámediggi ovddasta álbmoga ja álgoálbmoga mas lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái.
13 Samisk samarbeid og internasjonalt arbeid
13 Sámi ovttasbargu ja riikkaidgaskasaš bargu
Urfolk bestemmer over egen utvikling og har mulighet til å ivareta egne interesser internasjonalt.
Álgoálbmogat mearridit ieža iežaset ovddideami ja sis lea vejolašvuohta gozihit sin iežaset beroštumiid riikkaidgaskasaččat.
FNs kvinnekommisjon i New York i mars 2016
ON nissonkommišuvdna New York:s njukčamánus 2016
Sametingsrådet arrangerte et seminar om vold i nære relasjoner blant urfolkskvinner under kvinnekonferansen i New York i mars 2016.
Sámediggeráđđi lágidii seminára veahkaválddi birra lagaš oktavuođain álgoálbmotnissonolbmuid gaskkas nissonkonferánssas New York:s njukčamánus 2016.
Arrangementet var et samarbeid med kvinneorganisasjonen Fokus.
Doalut lágiduvvojedje ovttasbargguin Fokus nammasaš nissonorganisašuvnnain.
Sametingspresident Aili Keskitalo, statsråd Solveig Horne, forsker Astrid Eriksen og representant for Mayakvinnene Esmeralda Tubac holdt alle innlegg på arrangementet.
Sámedikki presideanta Aili Keskitalo, stáhtaráđđi Solveig Horne, dutki Astrid Eriksen ja Maya-nissonolbmuid ovddasteaddji Esmeralda Tubac dolle buohkat sáhkavuoru konferánssas.
Sametingsrådet leverte innspill til Norges bidrag til sluttdokument på kvinnekonferansen.
Sámediggeráđđi geigii cealkámuša Norgga oassin nissonkonferánssa loahppadokumentii.
Innspillet bygde på FNs bærekraftsmål av 2015, og fokuserte på problemstillinger som vold i det samiske samfunn, behov for likeverdige helsetjeneste for samiske kvinner, klimaendringer, vern av arealer for samiske primærnæringer, selvbestemmelse, og utdanning for urfolkskvinner.
Cealkámuš vuođđuduvvui ON nanaguoddevaš 2015 mihttui, ja fokuserii čuolmmaid nugo veahkaváldi sámi servodagas, dárbu ovttaárvosaš dearvvašvuođabálvalusaide sámi nissonolbmuid várás, dálkkádatrievdamat, sámi vuođđoealáhusaid areálasuodjaleapmi, iešmearrideapmi, ja álgoálbmotnissonolbmuid oahppu.
Sametingsrådet foreslo og fikk gjennomslag for at likestilling av urfolkskvinner også bør være tema for neste års kvinnekommisjon.
Sámediggeráđđi evttohii ja oaččui čađa dan ahte álgoálbmotnissonolbmuid dásseárvu berre maiddái leat fáddán boahtte jagi nissonkommišuvnnas.
Ved hjelp av flere staters og den norsk regjeringens innsats, ble det enighet om det.
Máŋgga stáhta ja norgga ráđđehusa áŋgiruššamiin ja vehkiin sohppojuvvui dat.
WIPOs mellomstatlige komité om immaterialrett, genetiske ressurser, tradisjonell kunnskap og tradisjonelle kulturutrykk (IGC)
WIPO stáhtaid gaskasaš komitea ávnnaskeahtesrievtti, genehtalaš resurssaid, árbedieđuid ja árbevirolaš kulturilbmademiid birra (IGC)
Sametinget har deltatt i Norges delegasjon på møte i Verdensorganisasjonen for immaterialrett;
Sámediggi lea searvan Norgga delegašuvnnas Máilmmiorganisašuvnna ávnnaskeahtesrievtti čoahkkimii;
WIPO, i Genève den 15-19 februar. Møtet omhandlet bruk av genetiske ressurser, og opplysningsplikt til patenter der tradisjonell kunnskap er assosiert med genetiske ressurser brukes i patenter på legemidler og annet.
WIPO, Genevas guovvamánus 15. – 19. b. Čoahkkimis lei sáhka genehtalaš resurssaid birra, ja pateantadieđihangeaskku birra dalle go árbedieđuin lea oktavuohta genehtalaš resurssaide dálkkasávdnasiid ja eará pateanttain.
Det ble ikke enighet om nye tekstforslag, men diskusjonene avdekket at avstanden mellom partene er blitt noe mindre.
Ii šaddan ovttaoaivilvuohta ođđa teakstaevttohusa hárrái, muhto digaštallamiin bođii ovdan ahte erohusat beliid gaskka lea unnon veaháš.
Sametingsrådet prioriterer ikke å følge neste møte om genetiske ressurser i mai 2016.
Sámediggeráđđi ii vuorut čuovvolit boahtte čoahkkima genehtalaš resurssaid birra miessemánus 2016.
Rådet vil delta når tradisjonell kunnskap skal drøftes særskilt i september.
Ráđđi áigu searvat dalle go árbedieđut galget guorahallojuvvot sierra čakčamánus.
WIPO har ikke vært virksom siden sommeren 2014, på grunn av manglende enighet om mandatet.
WIPO ii leat doaibman geasi 2014 rájes, go mandáhtas ii leat ovttamielalašvuohta.
På WIPOs generalforsamling høsten 2015 ble mandatet fornyet.
WIPO váldočoahkkimis čakčat 2015 ođasmahttojuvvui mandáhta.
Komitéens mål er nå å oppnå enighet om tekster knyttet til immaterialrett som skal sikre en balansert og effektiv beskyttelse av genetiske ressurser, tradisjonell kunnskap og tradisjonelle kulturuttrykk.
Komitea ulbmilin lea juksat ovttamielalašvuođa teavsttaid hárrái mat čatnasit ávnnaskeahtesriektái mii galgá sihkkarastit ahte genehtalaš resurssat, árbedieđut ja árbevirolaš kulturilbmadeamit dássedettolaččat ja beaktilit suodjaluvvojit.
Forskrift om tradisjonell kunnskap knyttet til genetisk materiale
Láhkaásahus árbedieđuid birra mat čatnasit genehtalaš ávdnasiidda
Sametinget har den 01.03.16 avgitt høringsuttalelse til arbeid med forskrift om tradisjonell kunnskap knyttet til genetisk materiale.
Sámediggi lea 01.03.16 addán gulaskuddancealkámuša láhkaásahusbargui árbedieđuid birra mat čatnasit genehtalaš ávdnasiidda.
Sametinget avventer konsultasjoner om innholdet i utkast til forskrift før den fastsettes av Klima- og miljødepartementet.
Sámediggi vuordá konsultašuvnnaid láhkaásahusa sisdoalu árvalusa birra ovdal go dat mearriduvvo Dálkkádat- ja birasdepartemeanttas.
Nordisk samekonvensjon
Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna
Det er fem år siden forhandlingene om Nordisk samekonvensjon startet. I 2016 har det vært forhandlingsmøte 15-16.
Dassážii lea vihtta jagi áigi go šiehtadallamat Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna birra álggahuvvojedje.
Styret i Samisk parlamentarisk råd har innkalt sametingenes representanter i forhandlingene til et felles møte i Karasjok 27.06.2016 for en oppfølging av felles forhandlingsstrategi.
2016:s lea leamaš šiehtadallančoahkkin njukčamánu 15. – 16. b. Sámi parlamentáralaš ráđi stivra lea bovden sámedikkiid ovddasteddjiid šiehtadallamiidda oktasaš čoahkkimii Kárášjohkii 27.06.2016 oktasaš šiehtadallanstrategiija čuovvoleami birra.
Ihht delegasjonenes tolkning av mandatet, forutsettes endelig enighet om konvensjonstekst og avsluttede forhandlinger innen utgangen av 2016.
Dan ektui movt delegašuvnnat dulkojit mandáhta, eaktuduvvo loahpalaš ovttamielalašvuohta konvenšuvdnateavstta ja loahpaheaddji šiehtadallamiid hárrái ovdal go jahki 2016 nohká.
Det er fremdeles et stykke unna et felles forslag til konvensjonstekst, og spesielt formuleringer og bestemmelser om land- og ressursrettigheter, språk, opplæring og kultur, og mekanismer for oppfølging av konvensjonen har vært krevende.
Ain lea mealgat dassážii go lea oktasaš evttohus konvenšuvdnateakstan, ja erenoamážit formuleremat ja mearrádusat eana- ja resursavuoigatvuođaid, giela, oahpahusa ja kultuvrra birra, ja konvenšuvnna čuovvoleami mekanismmat leat gáibidan ollu.
Dersom tidsplanen ikke overholdes, vurderer forhandlingsdelegasjonene å be de ansvarlige statsråder og sametingspresidentene om å vurdere en formell forlengelse av forhandlingsperioden.
Jos áigeplána ii doala, de árvvoštallá šiehtadallandelegašuvdna bivdit ovddasvástideaddji stáhtaráđiid ja sámedikkiid presideanttaid árvvoštallat formálalaččat guhkidit šiehtadallanáigodaga.
Finland leder forhandlingene ut 2016.
Suopma jođiha šiehtadallamiid jagi 2016 lohppii.
Samisk parlamentarisk råd (SPR) ledes nå av Sametinget i Finland.
Sámediggi Suoma bealde jođiha dál Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR).
Styret i Samisk parlamentarisk råd har i perioden avholdt ett styremøte i Murmansk 12. april. Tema møtet var gjennomføringen av Rundebordsamtalene.
SPR stivra lea áigodagas doallan ovtta stivračoahkkima Murmánskkas cuoŋománu 12. b. Čoahkkima fáddán lei Beavddebirra ságastallamiid čađaheapmi.
I den forbindelse ble det avholdt fellesformøte mellom styret og de ulike samiske organisasjonene i Russland.
Dan oktavuođas dollojuvvui oktasaščoahkkin stivrra ja sierra sámi organisašuvnnaid gaskka Ruošša bealde.
Videre ble det vedtatt at SPR plenum avholdes i Inari 22.september 2016.
Dasto mearriduvvui ahte SPR dievasčoahkkin dollojuvvo Anáris čakčamánu 22. b. 2016.
Rundebordsamtaler i Murmansk 13. April 2016
Birrabeavddeságastallamat Murmánskkas cuoŋománu 13. b. 2016
Styret i Samisk parlamentarisk råd og Arbeidsgruppen for urfolk i Barentssamarbeidet arrangerte rundebordsamtaler i Murmansk 13.april i år.
Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivra ja Barentsovttasbarggu álgoálbmogiid bargojoavku lágidii birrabeavddi ságastallamiid Murmánskkas cuoŋománu 13. b. dán jagi.
Tema var etablering av et representativt politisk organ for samene i Russland i det samiske og det globale urfolkssamarbeidet.
Fáddán lei ovddastuslaš politihkalaš orgána ásaheapmi sámiid várás Ruošša bealde sámi ja globála álgoálbmotovttasbarggus.
Det ble orientert om sametingenes oppgaver, roller, økonomi, lovverk og sametingenes dialog med statene Norge, Sverige og Finland.
Čilgejuvvui sámedikkiid doaimmaid, rollaid, ekonomiija, láhkadahkosiid ja sámedikkiid gulahallama birra Norgga, Ruoŧa ja Suoma stáhtaiguin.
På møtet deltok representanter for sametingene, ledere og representanter for de to samiske organisasjonene som er permanente deltakere i Samisk parlamentarisk råd.
Čoahkkimii serve sámedikkiid ovddasteaddjit, guovtti sámi organisašuvnna jođiheaddjit ja ovddasteaddjit mat leat bissovaš searvit Sámi parlamentáralaš ráđis.
For øvrig deltok representanter for Kuelnegk Neark Sami Sobbar(KNSS) (forsamling for samene i Murmansk regionen valgt i 2010 av den andre samiske kongressen for samene i Murmansk regionen), Sami Foru (valgt i 2014 på den tredje kongressen for samene i Murmansk regionen), Murmansk Oblasts Center for Indigenous peoples in North (GOBU)/Murmánskka guovllu unnitlogu ja eamiálbmogiid guovddáš, Indigenous Council under the Government of the Murmansk region.
Dasto serve Kuelnegk Neark Sami Sobbar (KNSS) ovddasteaddjit (sámiid čoahkkin Murmánskka guovllus, válljejuvvon 2010:s dan nuppi sámi kongreassas sámiid várás Murmánskka guovllus), Murmansk Oblasts Center for Indigenous peoples in North (GOBU)/Murmánskka guovllu unnitlogu ja eamiálbmogiid guovddáš, Indigenous Council under the Government of the Murmansk region.
Arktisk økonomisk råd (AEC)
Árktalaš ekonomalaš ráđđi (AEC)
Sametingsrådet holdt åpningsinnlegg på årsmøtet i Arktisk økonomisk råd (AEC) i Tromsø den 12. april. Tema var urfolk og småskala næringsliv.
Sámediggeráđđi doalai rahpansáhkavuoru Árktalaš ekonomalaš ráđi (AEC) jahkečoahkkimis Romssas cuoŋománu 12. b. Fáddán ledje álgoálbmogat ja smávitlágan ealáhuseallin.
AEC er nylig opprettet av Arktisk råd, og skal fungere som et samarbeidsorgan for næringslivet i Arktisk.
Árktalaš ráđđi lea gieskat ásahan AEC, ja galgá doaibmat ovttasbargoorgánan ealáhuseallima várás Árktisis.
AEC består av 42 medlemsbedrifter fra de 8 arktiske statene og de 6 urfolksorganisasjonene til Arktisk råd.
AEC:s leat 42 lahttofitnodaga 8 árktalaš stáhtas ja Árktalaš ráđi guhtta álgoálbmotorganisašuvnna.
I regi av AEC er det etablert arbeidsgrupper for maritim transport, infrastruktur/telekommunikasjon/bredbånd, ansvarlig ressurs utnytting og forvaltning i Arktis.
AEC oktavuođas leat ásahuvvon bargojoavkkut maritiibma johtaleapmái, infrastruktuvrii/ telegulahallamii/ govdabáddái, ovddasvástideaddji resursa geavaheapmái ja hálddašeapmái Árktisis.
AEC er uavhengig av Arktisk råd, men de vil følge hverandre tett gjennom deltakelse og rapporteringer, og supplere hverandre med relevant kunnskap.
AEC lea sorjjasmeahttun Árktalaš ráđis, muhto dat čuovvuba goabbat guoimmiska lávga searvama ja raporteremiid bokte, ja dievasmahttiba nubbi nuppi relevánta máhtuin.
Det er interesseorganisasjonen Norsk olje og gass som finansierer AEC-sekretariatet som er lokalisert (sammen med NHO Troms og Svalbard sitt kontor) i Tromsø.
Beroštusorganisašuvdna Norgga olju ja gássa ruhtada AEC-čállingotti mii lea lokaliserejuvvon (ovttas NHO Troms og Svalbard kantuvrrain) Romssas.
Nominering av kandidater til FNs permanente Forum for urfolkssaker for kommende periode
Ovddasteddjiid nomineret ON eamiálbmotáššiid Bissovaš Forumii čuovvovaš áigodahkii mii álgá 2017:s
Styret i Samisk parlamentarisk råd støtter Samerådets nominering av Anne Nuorgam som den arktiske regions kandidat til FNs permanente Forum for urfolkssaker for kommende periode.
Sámi parlamentáralaš ráđi stivra lea dorjon Sámiráđi das ahte nomineret Anne Nuorgama árktalaš ovddasteaddjin ON eamiálbmotáššiid Bissovaš Forumii čuovvovaš áigodahkii.
Den arktiske region har et sete som samene deler med inuittene.
Árktalaš guovllus lea okta sadji maid sámit juogadit inuihtaiguin.
Samerådet har en avtale med Inuit Circumpolar Council (ICC) om at samene og inuittene vekselvis nominerer kandidater til forumet for 2 perioder av gangen, til sammen 6 år.
Sámiráđis lea šiehtadus Inuit Circumpolar Councilin (ICC) das ahte sápmelaččat ja inuihtat vurrolagaid nominerejit ovddasteddjiid forumii guovtti áigodahkii háválassii, 6 jagi.
Styret i Samisk parlamentarisk råd støtter nominering av Tarcila Rivera Zea for et sete i FNs permanente forum for urfolkssaker, og har oppfordret Finland, Norge og Sverige til å gjøre det samme.
Sámi parlamentáralaš ráđi stivra lea dorjon Tarcila Rivera Zea nominerejuvvot ovddasteaddjin ON eamiálbmotáššiid Bissovaš Forumii čuovvovaš áigodahkii, ja lea maiddái ávžžuhan ahte Suopma, Norga ja Ruoŧŧa dahket dan seamma.
Tarcila Rivera Zea har lang erfaring i arbeidet med rettigheter til kvinner, barn og urfolk. Hun har også arbeidet med bærekraftig utvikling og klimaendringer.
Tarcila Rivera Zea lea guhkit áigge juo bargan doarjut eamiálbmotvuoigatvuođaid, ovddidit nissoniid ja mánáid vuoigatvuođaid.
FNs permanente forum for urfolkssaker består av 16 medlemmer. 8 av disse er nominert av regjeringene i medlemslandene, og 8 nomineres direkte av urfolksorganisasjoner.
ON eamiálbmotáššiid Bissovaš Forumis leat 16 áirasa, 8 áirasa nominerejit miellahttoriikkaid ráđđehusat, ja 8 áirasa fas eamiálbmogiid organisašuvnnat.
Samerådet og Inuit Circumpolar Council (ICC) nominerer kandidater for den arktiske region.
Samiráđđi ja Inuit Circumpolar Council (ICC) nominere árktalaš guovllu ovddasteaddji.
Elsa Laula Renbergs fødselsdag, 29. november, som offisiell samisk flaggdag
Elsa Laula Renberg riegádanbeaivi levgenbeaivin
Styret i Samisk Parlamentarisk Råd (SPR) foreslår overfor SPR plenum og Samerådet å gjøre fødselsdagen til Elsa Laula Renberg til offisiell samisk flaggdag.
SPR stivra lea mearridan árvalit SPR dievasčoahkkimii ja Sámiráđđái ahte Elsa Laula Renberg riegádanbeaivi šaddá almmolaš leavgabeaivin.
Plenumsmøtet i Samisk parlamentarisk råd avholdes 22. september 2016 i Anar/Inari.
SPR dievasčoahkkin lágiduvvo 22.9.2016 Anáris.
Styret mener det er viktig at saken blir avgjort før 100-årsjubileet i Trondheim.
Stivra oaidná dehálažžan ahte ášši mearriduvvo ovdal Troanddima 100-jagi ávvudeami.
Saken har vært til behandling i Samisk parlamentarisk råds og
SPR ja Sámiráđi oktasaš lávdegoddi hálddašit ja ovdánahttit sámi čearddalaš dovddaldagaid.
Interreg V A Nord 2014 – 2020
Interreg V A Davvi 2014 – 2020
EU-programmet Interreg Nord har som mål å styrke den økonomiske og sosiale utviklingen i nordområdene og har 2 delprogram;
EU-prográmma Interreg Davvi ulbmilin lea nannet ekonomalaš ja sosiálalaš ovddideami davviguovlluin ja das leat guokte oasseprográmma;
Interreg Nord
Interreg Davvi
Interreg Sapmi.
Interreg Sápmi
Delprogrammene skal støtte samarbeidsprosjekt innenfor følgende innsatsområder:
Oasseprográmmat galget doarjut ovttasbargoprošeavtta čuovvovaš áŋgiruššansurggiid siskkobealde:
Forskning og innovasjon
Dutkan ja innovašuvdna
Entreprenørskap
Ealáhushutkan
Kultur og miljø
Kultuvra ja biras
Felles arbeidsmarked
Oktasaš bargomárkan
Delprogram Sapmi består av styringskomite/beslutningsgruppe på 9 medlemmer, samt 2 representanter i overvåkningskomiteen fra norsk side.
Oasseprográmmas Sápmi leat stivrenkomitea/mearridanjoavku 9 lahtuin, ja 2 ovddasteaddji bearráigeahččankomiteas Norgga bealde.
Utlysning om prosjektsøknader er foretatt, men få søknader er kommet inn.
Prošeaktaohcamiid almmuheapmi lea dahkkojuvvon, muhto unnán lea boahtán ohcamat.
Hovedsekretariatet i Luleå gjennomførte derfor et åpent informasjonsmøte om programmet i Karasjok 14. april 2016, med deltakere fra Norge, Sverige og Finland.
Váldočállingoddi Lulejus čađahii danne rabas diehtojuohkinčoahkkima prográmma birra Kárášjogas cuoŋománu 14. b. 2016, masa serve oasseváldit Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
Sametingsrådet deltok i møtet, både for å gi informasjon om Sametingets politiske virksomhet og støtteordninger som eventuelt kan inngå som finansiering av Interreg-prosjekter.
Sámediggeráđđi searvvai čoahkkimii, addin dihte dieđuid Sámedikki politihkalaš doaimma ja doarjjaortnegiid birra maid soaitá sáhttit geavahit Interreg-prošeavttaid ruhtadeapmái.
Sannhetskommisjon for fornorskning
Duohtavuođakommišuvdna dáruiduhttimis
Sametingsrådet ønsker å etablere en sannhetskommisjon om fornorskningen i Norge, i samråd med norske myndigheter og relevante forsknings- og fagmiljøer.
Sámediggeráđđi háliida ásahit duohtavuođakommišuvnna dáruiduhttimis Norggas, ovttasráđiid norgga eiseválddiiguin ja relevánta dutkan- ja fágabirrasiiguin.
Målet med arbeidet er å dokumentere og formidle fakta om og konsekvenser av fornorskningspolitikken, og slik bidra til økt forståelse for samiske rettigheter og norsk samepolitikk og for å styrke relasjonene mellom det norske og det samiske samfunnet lokalt, regionalt og nasjonalt.
Barggu ulbmilin lea duođaštit ja gaskkustit duohtadieđuid dáruiduhttinpolitihka váikkuhusain, ja dieinna lágiin váikkuhit stuorát áddejumi sámi vuoigatvuođaide ja norgga sámepolitihkkii ja nannen dihte oktavuođaid norgga ja sámi servodaga gaskka báikkálaččat, guovlulaččat ja nationála dásis.
Kommisjonens arbeid skal danne grunnlag for framtidige løsninger som bøter på fornorskningspolitikkens konsekvenser og bidra til reel likeverd mellom det samiske og norske samfunnet.
Kommišuvnna bargu galgá leat vuođđun boahtteáiggi čovdosiidda ahte movt dálkkodit dáruiduhttinpolitihka váikkuhusaid ja váikkuhit duohta dásseárvosašvuođa sámi ja norgga servodaga gaskka.
Fornorskningen har ikke bare rammet det samiske språket, men har i like stor grad fått konsekvenser på individ- og samfunnsnivå knyttet til rettigheter og muligheter innen skole og utdanning, oppvekst og helse, kultur, økonomi, samt for sivilrettslige og politiske forhold.
Dáruiduhttin ii leat čuohcan dušše sámi gillii, muhto seamma ollu buktán váikkuhusaid indiviida- ja servodatdásis, go guoská vuoigatvuođaide ja vejolašvuođaide skuvlla ja oahpu, bajásšaddama ja dearvvašvuođa, kultuvrra, ekonomiija, ja siviilarievttálaš ja politihkalaš birra.
Sametingsrådet var representert på seminaret om fornorskning og helse på Árran i Tysfjord i april 2016.
Sámediggeráđis lei ovddastus semináras dáruiduhttima ja dearvvašvuođa birra Árranis Divttasvuonas cuoŋománus 2016.
På Sametingets kunstnerkonferanse var et av temaene dekolonialisering, for å få kunstnernes erfaringer og synspunkter på dette emnet.
Sámedikki dáiddárkonferánssas lea okta fáttáin koloniserema jávkadeapmi, oažžun dihte vásihusaid ja oainnuid fáttá birra.
Sametingsrådet har også i forbindelse med deltakelse på AWG, avholdt et møte med Grønlands forsoningskommisjon for å få innsikt i deres erfaringer.
Sámediggeráđđi lea maiddái AWG:ii searvamiin, doallan čoahkkima Ruonáeatnama soabahankommišuvnnain oažžun dihte geahčastaga sin vásihusain.
Likeledes var erfaringer med forsoningsarbeid i Canada et av temaene som ble drøftet i møte med Canadas Ambassadør Artur Wilczynski da han besøkt Sametinget i mars.
Dasto ledje vásihusat soabahanbarggus Kanadas okta fáttáin man birra guorahallojuvvui čoahkkimis Kanada ambassadevrrain Artur Wilczynski:n dalle go son galledii Sámedikki njukčamánus.
I april 2016 ble det igangsatt arbeid med en fagkonferanse om fornorskningspolitikken og den framtidige sannhetskommisjonens arbeid.
Cuoŋománus 2016 álggahuvvui bargu fágakonferánssain dáruiduhttinpolitihka birra ja boahtteáiggi duohtavuođakommišuvnna barggu birra.
Konferansen er planlagt avviklet høsten 2016.
Konferánsa lea plánejuvvon dollojuvvot čakčat 2016.
Til konferansen vil ulike nasjonale og internasjonale aktører bli invitert for å dele erfaringer og perspektiver på fornorskning, assimilering og tilsvarende dokumentasjons- og forsoningsprosesser.
Konferánsii háliidit sierra nationála ja riikkaidgaskasaš aktevrrat bovdet juohkit vásihusaid ja perspektiivvaid dáruiduhttimis, assimileremis ja sullasaš duođaštan- ja soabahanproseassain.
Konferansen vil danne grunnlaget for Sametingsrådets sak til plenum om det videre arbeidet med sannhetskommisjonen.
Konferánsa lea vuođđun Sámediggeráđi áššái dievasčoahkkimii viidáset barggu birra duohtavuođakommišuvnnain.
Saken fremmes for Sametinget i desember 2016.
Ášši ovddiduvvo Sámediggái juovlamánus 2016.
President Aili Keskitalo møtte 15. april statssekretærene (Grete Ellingsen (KMD), Tore Hattrem (UD)) og politisk rådgiver Hans Christian Kaurin Hansson (SMK).
Presideanta Aili Keskitalo deaivvadii cuoŋománu 15. b. stáhtačálliiguin (Grete Ellingsen (KMD), Tore Hattrem (UD) ja politihkalaš ráđđeaddiin Hans Christian Kaurin Hansson (SMK).
Regjeringens representanter ga uttrykk for at Nord-Norge er et av de viktigste satsingsområdene fremover med innenriksrettet politikk.
Ráđđehusa ovddasteaddjit dovddahedje ahte Davvi-Norga lea okta dain deaŧaleamos áŋgiruššansurggiin ovddas guvlui sisriikkalaš politihkain.
Regjeringen ønsker større lokal og nasjonal forankring i spørsmål og politikk som berører nordområdepolitikken.
Ráđđehus háliida stuorát báikkálaš ja nationála fakki áššiin ja politihka mat gusket davviguovlopolitihkkii.
Regional melding St. Meld. 22 (2015-2016) kom i år.
Regionála dieđáhus 22 (2015-2016) bođii dán jagi.
Regjeringen arbeider nå med stortingsmeldingene om reiseliv som presenteres i 2016 og by- og distriktspolitikk som presenteres i 2017.
Ráđđehus bargá dál stuorradiggedieđáhusaiguin mátkeealáhusaid birra mat ovdan buktojuvvojit 2016:s ja gávpot- ja guovllupolitihka birra ovdan buktojuvvo 2017:s.
Regjering ønsker en god dialog med Sametinget.
Ráđđehus háliida buori gulahallama Sámedikkiin.
Sametingsrådets ønsker at all politikk som berører samiske områder skal forankres i menneskerettighetene, urfolks rettigheter og prinsippet om urfolks rett til selvbestemmelse.
Sámediggeráđđi háliida ahte buot politihkka mii guoská sámi guovlluide galgá fakkastuvvot olmmošvuoigatvuođaide, álgoálbmotvuoigatvuođaide ja prinsihppii álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođas.
Statsgrensene i nordområdene bør i minst mulig grad være til hinder for god og helhetlig samfunnsutvikling for samene i Norge, Finland, Sverige og Russland.
Stáhtaid rájit davviguovlluin berrejit nu unnán go vejolaš caggat buori ja ollislaš servodatovddideami sámiide Norggas, Suomas, Ruoŧas ja Ruoššas.
Det innebærer også støtte til demokratisk og politisk infrastruktur og finansiering av internasjonale samarbeidspartnere og folk-til-folk tiltak.
Das lea doarjja maiddái demokráhtalaš ja politihkalaš infrastruktuvrii ja riikkaidgaskasaš ovttasbargoguimmiid ruhtadeapmái ja álbmogiid gaskasaš doaibmabijuide.
Urfolk trenger styrking av samarbeid og solidaritetsarenaer som IWGIA, Samerådet, doCip og Riddu-Riddu.
Álgoálbmogat dárbbašit nannet ovttasbarggu ja solidaritehta arenaid nugo IWGIA, Sámiráđđi, doCip ja Riddu-Riđđu.
Sametingsrådet har presisert overfor Regjeringen at det i deler av næringslivet i samiske områder skjer en positiv utvikling og at det finnes ytterligere potensiale for vekst innen reiseliv og kulturnæringer i nord.
Sámediggeráđđi lea dáguhan Ráđđehussii ahte osiin sámi guovlluid ealáhuseallimis manná bures ja ahte gávdno ain ahtanuššanvejolašvuohta mátkeealáhusaid ja kulturealáhusaid siskkobealde davvin.
Presentasjon av den samiske kultur bør være autentisk og av høy kvalitet.
Sámi kultuvrraid ovdan buktin berre leat jáhkehahtti ja das berre leat buorre kvalitehta.
Sametingsrådet fastholder overfor Regjeringen at mineralloven bør gjennomgås og endres.
Sámediggeráđđi lea dáguhan Ráđđehusa guovdu ahte minerálaláhka berre geahčaduvvot ja rievdaduvvot.
14 Andre tiltak
14 Eará doaibmabijut
Samisk arkiv
Sámi arkiiva
Samisk arkiv var inntil 2012 organisert som avdeling direkte under riksarkivaren.
Sámi arkiiva lei gitta 2012 rádjái organiserejuvvon ossodahkan njuolga riikaarkiivva vuolde.
I 2012 ble Samisk arkiv underlagt en regionavdeling og var dermed ikke sidestilt med regiondirektøren.
2012:s šattai Sámi arkiiva regiovdnaossodahkan ii ge lean šat buohtalaga regiovdnadirektevrrain.
Omorganiseringen ble ikke drøftet med Sametinget, og konsekvensen er at Samisk arkiv ikke har en like fremtredende rolle som forutsatt fra Sametingets side i 2005.
Nuppástuhttin ii digaštallojuvvon Sámedikkiin, ja váikkuhus šattai ahte Sámi arkiivvas ii leat oainnus rolla nu go Sámediggi eaktudii 2005:s.
Innledende konsultasjonsmøte ble gjennomført 27. november 2015, der Sametinget ble orientert om Arkivverkets forestående omstrukturering knyttet hovedsakelig til digitale utfordringer.
Álggahankonsulteremat čađahuvvo skábmamánu 27.b.2015, gos Sámediggi oaččui diehtit Arkiivadoaimmahaga nuppástuhttima birra mii galgá čađahuvvot, ja mii lea eanemusat digitála hástalusaid birra.
Den 18. april mottok Arkivverket et oppdragsbrev fra Kulturdepartementet, hvor de ber om en rapport innen 15. august 2016.
Cuoŋománu 18-beaivvi oaččui Arkiivadoaimmahat bargamušdokumeantta Kulturdepartemeanttas, mas sii bivdet raportta ovdal borgemánu 15.b.2016.
Arkivverket sier at ny struktur blir lagt fram medio juni, med forhandlinger i juni måned.
Arkiivadoaimmahat muitala ahte ođđa struktuvra ovdanbuktojuvvo geassemánu gaskkain, ja šiehtadallamat šaddet geassemánus.
Dette er en tidsplan som er utarbeidet i samarbeid med fagforeningene.
Dát lea áigeplána mii lea hábmejuvvon ovttasbarggus fágalihtuiguin.
Sametingsrådet vil i neste konsultasjonsmøte 13. mai følge opp intensjonen fra Sametingets vedtak i sak SD 010/04, både arkivets organisering, status og fagressurser og økonomi.
Sámediggeráđđi áigu boahtte konsultašuvdnačoahkkimis miessemánu 13.b. čuovvolit áigumuša Sámedikki mearrádusas áššis SD 010/04, sihke arkiivva organiserema, stáhtusa, fágaresurssaid ja ekonomiija.
Samisk arkiv har i dag ikke nødvendige ressurser for å ta imot og ivareta samisk arkivhistorie, privat eller offentlig.
Sámi arkiivvas eai leat dál dárbbašlaš resurssat váldit vuostá ja váraváldit sámi arkiivahistorjjás, ii priváhta ii ge almmolaš.
Sametingsrådet vil fremme en egen sak om samisk arkiv for Sametingets plenum når det foreligger et endelig forslag om organisering fra Riksarkivaren.
Sámediggeráđđi áigu ovddidit sierra ášši sámi arkiivva birra Sámedikki dievasčoahkkimii go loahpalaš árvalus organiserema birra boahtá Riikaantikváras.
Oppfølging av samerettsutvalget II
Sámi vuoigatvuođalávdegotti II čuovvoleapmi
Kommunal- og moderniseringsdepartementet oversendte 08.04.2016 et tekstgrunnlag for videre konsultasjoner om lovfesting av konsultasjoner og saksbehandlingsregler.
Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanta sáddii cuoŋománu 8.b.2016 teakstavuođu viidáset konsultašuvnnaide láhkavuođustit konsultašuvnnaid ja áššemeannudannjuolggadusaid.
Sametingsrådet har besvart henvendelsen, og administrativt konsultasjonsmøte er planlagt i mai 2016.
Sámediggeráđđi lea vástidan reivve, ja hálddahusdásis plánejuvvo čoahkkin miessemánnui 2016.
Sametingsrådet mener det gjenstår betydelig arbeid før enighet om et lovforslag om konsultasjonsordningen kan oppnås.
Sámedikki mielas váilu ain ollu bargu ovdal soabaduvvo láhkavuođustuvvon konsulterenortnet.
Regjeringen tok opp igjen arbeidet med lovfesting av konsultasjoner og saksbehandlingsregler ved møte 23. juni 2015.
Ráđđehus válddi fas barggu láhkavuođustit konsultašuvnnaid ja áššemeannudannjuolggadusaid čoahkkimis geassemánu 23.b.2015.
Det ble da klargjort at Kommunal- og moderniseringsdepartementet legger grunnlagsdokument fra juni 2012 til grunn for videreføring av prosessen.
Dalle čielggai ahte Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanta bidjá vuođđodokumeantta geassemánu 2012 rájes vuođđun viidásetfievrridit proseassa.
Sametingsrådet viderefører de interesser lagt fram i interessenotat fra november 2012
Sámediggeráđđi viidásetfievrrida beroštumiid mat čužžot beroštupmenotáhtas skábmamánu 2012 rájes.
Endringer av finnmarksloven § 43 om dekning av sakskostnader overfor utmarksdomstolen
Finnmárkolága 43. § rievdadeapmi, goas oažžu gokčojuvvot áššegoluid meahcceduopmostuolu áššiin
Sametingsrådet er engasjert i konsultasjoner med Justis- og beredskapsdepartementets forslag til endringer av finnmarksloven § 43, om dekning av sakskostnader overfor utmarksdomstolen.
Sámediggeráđđi lea bivdojuvvon konsultašuvnnaide Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta rievdadusevttohusa dihte Finnmárkolága 43. §, goas oažžu gokčojuvvot áššegoluid meahcceduopmostuolus.
Siste konsultasjonmøte var 4. mai i år.
Maŋimus konsulterenčoahkkin lei miessemánu 4.b. dán jagi.
Departementet er innstilt på endringer av sitt opprinnelig forslag.
Departemeanta lea árvvoštallan rievdadit iežas álgoárvalusa.
Sametingsrådets posisjon er at kostnadsdekning bare kan avvises dersom det foreligger åpenbart urimelige krav, så som i saker der det ikke er søkt mekling i tråd med finnmarksloven, rene bagatellsaker eller der konfliktene ellers framstår som klart urimelig.
Sámedikki posišuvdna lea ahte goluid gokčama dušše sáhttá hilgut jus leat čielga eahpegovttolaš gáibádusat, nu go áššiin gos ii leat bivdojuvvon soabahallan Finnmárkolága mielde, ráinnas duššiáššiin dahje áššiin main soabatmeahttunvuohta muđui lea eahpegovttolaš.
Endring av lovbestemmelsen må få som konsekvens at dagens prinsipp om budsjettstyrte kostnader endres til såkalte regelstyrte kostnader.
Láhkamearrádusa rievdadeamis ferte boahtit váikkuhus ahte dálá prinsihppa bušeahttastivrejuvvon golut rivdet nu gohčoduvvon njuolggadusstivrejuvvon gollun.
Gruvedrift i Nussir og Gumeppenjunni
Ruvkedoaimmat Nussiris ja Gumpenjunis
Sametingsrådet har fulgt opp Sametinget vedtak i sak 006/16 Gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni.
Sámediggeráđđi lea čuovvolan Sámedikki mearrádusa áššis 006/16 Ruvkedoaimmat Nussiris ja Gumpenjunis.
Nussir ASA fikk i brev 11.03.2016 oversendt Sametinget vedtak, og ble samtidig gjort oppmerksom på at intensjonsavtalen av 01.09.2010 avvikles.
Nussir ASA Oaččui reivve bokte sáddejuvvot Sámedikki mearrádusa njukčamánu 11.b.2016, ja seammás dieđihuvvui ahte áigumuššiehtadus 01.09.2010 loahpahuvvo.
Den sveitsiske banken UBS, som holdt 21.3% av aksjene i Nussir ASA, ble i brev av 17.03.2016 bedt om å avhende sine aksjer, med begrunnelse om at eierskapet ikke er i samsvar med bankens egne etiske standarder forankret i urfolks menneskerettigheter.
Sveitsa báŋku UBS, mas ledje 21.3% ossosiin Nussir ASA:s, bivdojuvvui reivve bokte beaiváduvvon njukčamánu 17.b.2016 vuovdit ossosiid, ákkastallamiin ahte eaiggádeapmi ii leat báŋku iežas ehtalaš standárddaid mielde mat leat čatnašuvvon álgoálbmogii vuoigatvuođaide.
I epost av 19.04.2016 svarer UBS at aksjeposten var redusert til null allerede før banken mottok Sametingsrådets henvendelse.
E-poastta bokte cuoŋománu 19.b.2016 vástidii USB ahte oasuspoasta lei loahpahuvvon ovdal jo go báŋku oaččui Sámediggeráđi ávžžuhusa.
Sametingsrådet følger nå fortløpende opp andre banker som eier eller besitter aksjer for klienter i Nussir ASA.
Sámediggeráđđi čuovvu dál dásselit eará báŋkkuid mat eaiggádit dahje main leat olbmuid ossosat Nussir ASA:s.
Sametingsrådet har bestilt en samfunnsøkonomisk utredning og analyse rundt Nussirs gruveplaner.
Sámediggeráđđi lea diŋgon servodatekonomalaš guorahallama ja čielggadeami Nussira ruvkeplánaid oktavuođas.
Rapporten presenteres på seminar i Oslo 02.06.2016.
Raporta ovdanbuktojuvvo semináras Oslos geassemánu 2.b.2016.
Sametingsrådet har hatt møter med ulike storingsrepresentanter og -partier, representanter for LOs nordområdeutvalg og andre om betydningen av at det ikke gis tillatelse til etablering av gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni.
Sámediggeráđis leat leamaš čoahkkimat iešguđet stuoradiggeáirasiiguin ja –bellodagaiguin, LO davviguovlolávdegotti ovddasteddjiiguin ja earáiguin, mearkkašumi birra mii lea jus ii addo lohpi ásahit ruvkedoaimma Nussirii ja Gumpenjunnái.
Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM)
Nationála olmmošvuoigatvuođainstitušuvdna (NIM)
Sametingspresident Aili Keskitalo deltok på møte med direktør i Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM) 03.03.2016, der integreringen av Gáldu i NIM ble diskutert.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo searvvai čoahkkimii Nationála olmmošvuoigatvuođainstitušuvnna (NIM) direktevrrain njukčamánu 3.b.2016, mas Gáldu sisaváldin NIM:ii digaštallojuvvui.
Sametinget interesser ved en slik integrering vil bli ivaretatt ved at
Sámedikki beroštumit vuhtiiváldojuvvot čuovvovaš áššiid bokte:
Gáldu blir en egen avdeling lokalisert i Kautokeino
Gáldu šaddá sierra ossodahkan mii galgá leat Guovdageainnus
Gáldus ansatte beholder stillinger og oppgaver
Gáldu bargit jotket iežaset virggis ja bargguin
Tre personer med særlig kompetanse i samiske spørsmål oppnevnes til Rådgivende utvalg med til sammen 15 personer
Golmmas geain lea earenoamáš gelbbolašvuohta sámi gažaldagain, nammaduvvojit Ráđđeaddi lávdegoddái mas leat oktiibuot 15 olbmo.
Stortingets presidentskap besørger de nødvendige budsjetteringer for at Gáldu kan integreres og videreutvikle sitt arbeid.
Stuoradikki presideantagoddi juolluda dárbbašlaš ruđa nu ahte Gáldu sáhttá sajáiduvvat ja viidásetdoaimmahit iežas barggu.
Sametingspresidenten holdt innlegg ved NIMs lanseringskonferanse i Oslo 4. april.
Sámediggepresideanta doalai sáhkavuoru NIM álggahankonferánssas Oslos cuoŋománu 4.beaivvi.
Sametingsrådet er innstilt på å fremme årlig sak til Sametingets plenum med bakgrunn i NIMs årsmelding og tilhørende årbok.
Sámediggeráđđi lea válmmas ovddidit jahkásaččat ášši Sámedikki dievasčoahkkimii NIM jahkedieđáhusa vuođul ja dasa gullevaš jahkegirjji vuođul.
Det tas sikte på at dette gjøres første gang til plenumsmøtet i september 2016.
Áigumuš lea ahte dát dáhpáhuvvá vuosttaš geardde čakčamánu 2016 dievasčoahkkimii.
Budsjett 2017
2017 Bušeahtta
Sametingspresidenten og -rådet var tilstede på det årlige møte med finansministeren og kommunalministeren den 05.02.16.
Sámediggepresideanta ja –ráđđi ledje jahkásaš čoahkkimis ruhtadanministariin ja gielddaministariin guovvamánu 5.b.2016.
Formålet med møtet var å gi innspill til budsjettet 2017.
Ulbmil čoahkkimiin lei buktit árvalusaid 2017 bušehttii.
Hovedbudskapet til sametingsrådet var at dagens budsjettprosess både knyttet til Sametingets budsjett og budsjett til samiske formål er for dårlig.
Váldoášši Sámediggeráđđái lei ahte dálá bušeahttaproseassat, sihke dat mii guoská Sámedikki bušehttii ja bušehttii sámi áššiide lea beare heitot.
Ingen har det overordnede ansvar for totalbudsjettet og dette har ført til en årlig redusering i tilskudd til samiske formål sammenlignet med satsbudsjettet forøvrig.
Ii ovttasge leat bajit ovddasvástádus ollislaš bušeahta ektui ja dat lea mielddisbuktán ahte doarjja jahkásaččat lea vuoliduvvon sámi ulbmiliidda, go buohtastahttá muđui stáhtabušeahtain.
Denne reduksjonen har ført til systematisk skjevhet mellom bevilgninger til norske og samisk formål.
Dát vuolideapmi lea mielddisbuktán systemáhtalaš bonjuvuođa dáža ja sámi ulbmiliidda.
Den reelle mangel på innflytelse og innhold og systematisk skjevhet kan sees på som etnisk diskriminering.
Duohta váilevašvuohta váikkuheamis ja sisdoalus ja systemáhtalaš bonjuvuođas sáhttá oidnot etnalaš vealaheapmin.
Sametingsrådet ønsker å få til en ny budsjettordning for Sametinget og tilskudd til samiske formål.
Sámediggeráđđi háliida sadjái ođđa bušeahttavuogádaga Sámedikki ektui ja doarjagiid ektui sámi áššiide.
Avbyråkratisering- og effektiviseringsreformen ble tatt opp på møtet.
Byrokratiija heaittiheapmi ja beaktilvuođareforbma váldojuvvo maid áššin čoahkkimis.
Denne reformen har rammet Sametinget spesielt hardt på grunn av hvordan Sametinget budsjetteres.
Dát reforbma lea čuhkcan Sámediggái earenoamáš garrasit vuogi dihte movt Sámediggi bušeterejuvvo.
For å få en friest mulig stilling i bevilgningene, er Sametinget i stor grad finansiert over 50 poster på statsbudsjettet.
Jus galgá olahit eanemus lági mielde friddjavuođa juolludemiin, de lea Sámediggi ruhtaduvvon bures badjel 50 poastta bokte stáhtabušeahtas.
Målet med reformen er å overføre penger fra byråkratiet til felleskapet.
Reforpma ulbmil lea sirdit ruđaid byrokratiijas álbmogii.
Den årlige overføringen settes til 0,5prosent av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet.
Jahkásaš juolludeapmin biddjo 0,5 % buot olggosgoluin mat juolluduvvojit stáhtabušeahta bokte.
For Sametinget var reduksjonen i 2016 på 0,8 prosent, altså 0,3 prosent lavere enn andre 50 poster.
Sámediggái lei vuolideapmi 2016:s 0,8 %, dat mearkkaša ahte lei 0,3 % unnit go dain eará 50 poasttain.
Dette og det faktum at kun 33 prosent av bevilgninger til Sametinget er bevilgninger til driftsutgifter gjør at reformen har rammet Sametinget og samiske samfunn på en hardere måte enn andre.
Dát, ja dat duohtavuohta ahte dušše 33 % juolludemiin Sámediggái leat juolludeamit doaibmagoluide, mielddisbuktá ahte reforbma lea čuohcan Sámediggái ja sámi áššiide garraseappot go earáide.
Denne reduksjonen har heller ikke kommet andre samiske formål til gode.
Dát vuolideapmi ii leat boahtán eará sámi áššiide ge ávkin.
Regjeringen jobber med en utredning knyttet til en budsjettpost for Sametinget.
Ráđđehus bargá dál čielggademiin mii guoská bušeahttapostii mii manná Sámediggái.
Rapporten skulle vært ferdig i desember men er blitt utsatt.
Raporta livččii galgan válmmas juovlamánus, muhto lea maŋiduvvon.
Rapporten er ennå ikke ferdig.
Raporta ii lea vel ge válmmas.
På slutten av møtet overleverte Sametingspresidenten Sametingets budsjett 2016 samt budsjettbehov for 2017.
Čoahkkima loahpas geigii Sámediggepresideanta Sámedikki 2016 bušeahta ja 2017 bušeahttadárbbu.
Analysegruppa for Samisk statistikk
Analysajoavku Sámi loguide
30. november 2015 leverte Oxford Research evalueringen av Faglig analysegruppe.
Skábmamánu 30.b.2015 geigii Oxford Research árvvoštallama Fágalaš analysajoavkkus.
Formålet med evalueringen var å se om ordningen med faglig analysegruppe og publikasjonen «Samiske tall forteller» er i tråd med gruppas nåværende retningslinjer.
Ulbmil árvvoštallamiin lei oaidnit lea go ortnet mas lea fágalaš analysajoavku ja “Sámi logut muitalit” almmuhemiin joavkku dálá njuolggadusaid mielde.
Rapporten konkluderer med at rapporten i stor grad når den målgruppa den er tenkt, men er lite kjent utenfor Sametinget og noen Departement.
Raporttas boahtá ovdan ahte raporta buori muddui olaha olahusjoavkku nu go lea jurddašuvvon, muhto lea unnán dovddus olggobealde Sámedikki ja soames Departemeantta.
Den er effektiv i bruk av midler og man får mye igjen for pengene.
Dat lea beaktilis geavaheaddji ruđain ja mii oažžut ollu ruđaid ovddas.
Evalueringen kommer med flere forslag for oppfølging.
Árvvoštallamis bohtet eanet evttohusat čuovvoleapmái.
Det er holdt et administrativt møte med KMD Sami 14 april for oppfølging av evalueringen og oppnevning av nye medlemmer til analysegruppa.
Lea dollojuvvon hálddahusdásis čoahkkin KMD Sámiin cuoŋománu 14.beaivvi, čuovvoleami birra evalueremis ja ođđa lahtuid nammadeamis analysajovkui.
Oppnevning av nye medlemmer må være på plass før 1. september.
Ođđa lahtuid nammadeapmi galgá leat válmmas ovdal čakčamánu 1.b.2016.
Sametingets plenum - 015/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 015/16
Saken påbegynt 07.06.16 kl. 09.20 Votering Av 39 representanter var 3 9 til stede.
06.1 6 dii. 09.20. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 9 čoahkis.
Aili Keskitalo, saksordfører
Aili Keskitalo, áššejođiheaddji
Kåre Olli
Kåre Olli
Silje Karine Muotka
Silja Karine Muotka
Ann-Mari Thomassen
Ann Mari Thomassen
Rolf Anders Hansen Hætta
Rolf Anders Hansen Hætta
Per Andersen Bæhr
8. Per A. Bæhr
Per Andersen Bæhr
Per A. Bæhr 9.
Sametinget tar Sametingsrådets beretning om virksomheten i perioden til orientering.
Sámediggi váldá Sámediggeráđi dieđáhusa dán doaibmaáigodagas diehtun.
Behandling av saken ble avsluttet 07.06.16 kl. 12.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 0 7. 0 6.
Ášši/Sak 016/16
Ášši 016/16
Spørsmål 1: Representant Marit Kirsten A. Gaup, AP – Hvorfor har ikke Sametinget firmasertifikat f.eks Commfides.
Gaž aldat 1: Áirras Marit Kirsten A. Gaup, BB – Manne ii leat Sámedikkis firpmásertifik áhta omd Commfides.
Spørsmål 2: Representant John Kappfjell, AP – Grensegjerde mellom Sverige og Norge Spørsmål 3: Representan t Hartvik Hansen, Árja – Ad forhandlinger om overenskomst mellom Finland og Norge om nye fiskeregler for Tanavassdraget.
Gažaldat 2: Áirras John Kappfjell, BB – Rádjeáidi gaskal Ruoŧa ja Norgga Gažalda t 3: Áirras Hartvik Hansen, Árja – Šiehtadallamiid birra soahpamuššii gaskal Suoma ja Norgga, ođđa bivdonjuolggadusain Deanučázádagas
Spørsmål 4: Representant Laila Susanne Vars, Árja – Sametingets politiske organisering - etablering av gruppelederforum Spørsmål 5: Representant Mariann W. Magga, AP – Reforhandling av avtalen mellom Norge og Finland i Tanavassdraget Spørsmål 6: Representant Per Mathis Oskal, AP – Pedagogisk leder i barnehagen
Gažaldat 4: Áirras Laila Susanne Vars, Árja – Sámedikki politihkalaš organiseren - joavkojođiheddjiidforuma ásaheapmi Gažaldat 5: Áirras Mariann W. Magga, BB – Norgga ja Suoma gakasaš Deanučázádaga šiehtadusa ođđasis šiehtadallan
Sametingets plenum - 016/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 016/16
Saken påbegynt 07.06.16 kl. 15.00 Votering Av 39 representanter var 32 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 0 7. 06.1 6 dii. 15.
Det ble ikke votert over saken
00. Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
Behandlingen av saken ble avsluttet 07.06.16 kl. 16.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 0 7. 06.
Ášši/Sak 017/16
Ášši 017/16
Sametingets plenum - 017/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 017/16
Saken påbegynt 09.06.16 kl. 09.00
Ášši álggahuvvui 09.06.16 dii. 09.00.
Forslag 1: Representant Christina Henriksen, NSR - NSR/S áB
E v ttohus 1: Áirras Christina Henriksen, NSR – NSR/SáB
Forslag 2: Representant Inger Elin Utsi, NSR
Evttohus 2: Áirras Inger Elin Utsi, NSR
Forslag 3: Representant Marit Kirsten A. Gaup, AP
Evttohus 3: Áirras Marit Kirsten A. Gaup, BB
Forslag 4: Representant John Kappfjell, AP
Evttohus 4: Áirras John Kappfjell, BB
Forslag 5: Representant Kåre Olli, AP
Evttohus 5: Áirras Kåre Olli, BB
Forslag 6: Representant Marit Kirsten A. Gaup, AP
Evttohus 6: Áirras Marit Kirsten A. Gaup, BB
Forslag 7: Representant Mariann W ollmann Magga, AP
Evttohus 7: Áirras Mariann Wollmann Magga, BB
Forslag 8: Representant Laila Susanne Vars, Árja
Evttohus 8: Áirras Laila Susanne Vars, Árja
Forslag 9: Representant Mariann Wollmann Magga, AP
Evttohus 9: Áirras Mariann Wollmann Magga, BB
Sirbmá oppvekstsenter – en skole for framtida
Sirpmá bajásšaddanguovddáš – skuvla boahtteáiggi várás
Sirbmá oppvekstsenter er en foregangsskole for samisk språk og kultur, men trues av nedleggelse.
Sirpmá bajásšaddanguovddáš lea ovddasmanniskuvla sámi giela ja kultuvrra várás, muhto dál áitojuvvo heaittihuvvot.