pere/sami_parallel huggingface dataset:
På bakgrunn av behov for tettere kontakt mellom direktoratet og samiske fagfolk ble Sametinget og helsedirektoratet enige om å etablere faste fagsamlinger mellom ulike fagavdelinger i direktoratet og ulike samiske fagmiljø.
Dan geažil go dárbbašuvvo lávgadeappo oktavuohta direktoráhta ja sámi fágaolbmuid gaskka, soabaiga Sámediggi ja dearvvašvuođadirektoráhta ásahit fásta fágačoagganemiid direktoráhta sierra fágaossodagaid ja sierralágan sámi fágabirrasiid gaskka.
Fagsamlingene skal omhandle helsetjenester for den samiske befolkningen og skal foregå via nett.
Fágačoagganemiin galget válddahuvvot dearvvašvuođa bálvalusat birra sámi álbmoga várás ja čađahuvvot neahta bokte.
For høsten 2016 er det planlagt tre møter.
Čakčii 2016 leat plánejuvvon golbma čoahkkima.
Utvikling av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter
Spesialistadearvvašvuođabálvalusaid ovddideapmi sámi pasieanttaid várás
Sametingsrådet har i perioden arbeidet aktivt med å sikre fremdriften i arbeidet med utvikling av spesialisthelsetjenesten til samiske pasienter, og utvikling av samisk helsepark.
Sámediggeráđđi lea áigodagas bargan árjjalaččat spesialistadearvvašvuođabálvalusaid ovddidemiin sámi pasieanttaid várás, ja sámi dearvvašvuođa siidda ovddidemiin, ja lea sihkkarastán ahte bargu ovdánivččii.
Sametingsrådet har hatt to møter, 13. mai og 31. august, med nytt styre i Helse nord RHF for å informere om Sametingets politikk på spesialisthelsefeltet, prosessene og utfordringene rundt etablering og utvikling av samisk helsepark, og våre forventninger til Samisk helseparks organisering og rolle.
Sámediggeráđis leat leamaš guokte čoahkkima, miessemánu 13. b. ja borgemánu 31. b., Dearvvašvuođa Davvin ođđa stivrrain, gos lea muitalan Sámedikki politihka birra spesialistasuorggis, proseassaid ja hástalusaid birra sámi dearvvašvuođa siidda ásaheami ja ovddideami oktavuođas, ja makkár vuordámušat mis leat Sámi dearvvašvuođa siidda organiseremii ja rollii.
Finnmarksykehuset HF er for tiden i gang med ide- og konseptfase for utbygging av Samisk helsepark etter oppdrag fra helse Nord, der blant annet somatiske helsetjenester skal samles.
Finnmárkku buohcciviessu lea dál bargamin jurdda- ja konseaptadásis Sámi dearvvašvuođa siidda huksema ektui, maŋŋá go Dearvvašvuohta Davvin lea sihtan, gosa earret eará somáhtalaš dearvvašvuođa bálvalusat galget čohkkejuvvot.
I dette arbeidet har Sametingsrådet møtt på ulike utfordringer som manglende felles forståelse av hva konseptet Samisk helsepark innebærer, uklare styringsprosesser og signaler, og manglende samisk medvirkning.
Dán barggus leat Sámediggeráđis leamaš sierralágan hástalusat, nugo oktasaš áddejumi váilun das mii Sámi dearvvašvuođa siidda konseapta galggašii leat, eahpečielga stivrenproseassat ja signálat, ja sámi mieldeváikkuheami váilun.
Sametingsrådet har derfor uttrykt ønske om endring i organisasjonsstruktur og økt regionalt styring på utvikling av samisk spesialisttilbud, herunder utvikling av Samisk helsepark.
Danne lea Sámediggeráđđi dovddahan ahte háliida rievdadit organisašuvdnastruktuvrra ja galggašii leat eanet regionála stivren sámi spesialistafálaldaga ovddideamis, maiddái Sámi dearvvašvuođa siidda ovddideamis.
Sametingsrådet vil følge dette arbeidet videre.
Sámediggeráđđi áigu čuovvolit dan barggu viidáseappot.
Møte med fylkesmannsembetet og Samisk utviklingssenter
Čoahkkin fylkkamánniin ja Sámi ovddidanguovddážiin
Sametinget har hatt møte med Fylkesmannen i Finnmark og Utviklingssenter for sykehjemstjenester for den samiske befolkningen, der tema var samiske demente.
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin Finnmárkku fylkkamánniin ja Buohcciruoktu bálvalusaid ovddidanguovddážiin sámi álbmoga várás, fáddán lei sámi demeansa olbmot.
Regjeringen har vinteren 2016 lagt frem demensplan 2020.
Ráđđehus lea dálvit 2016 ovddidan demeansaplána 2020.
Sametinget er ikke tilfreds med hvordan samiske dementes situasjon er beskrevet og ivaretatt i planen.
Sámediggi ii leat duhtavaš movt sámi demeansa olbmuid dilli lea válddahuvvon ja gozihuvvon plánas.
Demensplan 2020 har manglende fokus på behov og tiltak for samer som har utviklet demens.
Demeansaplánas 2020 váilu fokus daid sámiid dárbbuide geain lea demeansa ja doaibmabijuide dan ektui.
Sametinget sender nå henvendelse til Helse- og omsorgsdepartementet med anmodning om å igangsette arbeid med demensplan for samiske demente.
Sámediggi sádde dál jearaldaga Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartementii ja áigu ávžžuhit bargagoahtit demeansaplánain sámi demeansa olbmuid várás.
8.2 En likeverdig barneverntjeneste.
8.2 Ovttaárvosaš mánáidsuodjalanbálvalus.
Møte med barne- og likestillingsminister
Čoahkkin mánáid- ja dásseárvoministariin
Sametingsrådet hatt møte med Barne- og likestillingsministeren 3. juni, etter at Sametingsrådet har mottatt flere meldinger om at samiske barn er plassert i ikke- samiske fosterhjem.
Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin Mánáid- ja dásseárvoministariin geassemánu 3. b., maŋŋá go Sámediggeráđđi lea ožžon dieđuid ahte sámi mánát leat biddjojuvvon ii sámi biebmoruovttuide.
For Sametingsrådet var det viktig å drøfte utfordringer og hvilke fremtidige grep som er nødvendig for å sikre at samiske barns rett til eget språk og kultur ivaretas når det er under barnevernets omsorg.
Sámediggeráđđái lea deaŧalaš guorahallat hástalusaid ja maid boahtteáiggis galggašii dahkat sihkkarastin dihte ahte sámi mánáid vuoigatvuohta iežaset gillii ja kultuvrii gozihuvvo, dalle go leat mánáidsuodjalusa geahčus.
Sametingsrådets pekte på behovet for et større overordnet fokus og føringer på ivaretakelse av samiske barns rettigheter som urfolksbarn, barnevernets manglende kunnskap og forståelse for samiske barns rettigheter, og manglende oppfølging av samiske barns rettigheter gjennom tilsyn.
Sámediggeráđđi čujuhii ahte lea dárbu bajimuš dásis eanet bidjat fokusa ja čanastagaid sámi mánáid vuoigatvuođaid suodjaleapmái go lea álgoálbmotmánát, ja go mánáidsuodjalusas váilu máhttu ja áddejupmi sámi mánáid vuoigatvuođaid birra, ja sámi mánáid vuoigatvuođaid čuovvoleapmi váilu bearráigeahčus.
Det ble også vist til at det ikke finnes dokumentert kunnskap om hvor mange samiske barn som er/ har vært under barnevernets omsorg, hvordan deres språk og kultur er ivaretatt og hvordan det går med dem i ettertid.
Čujuhuvvui maiddái ahte ii gávdno duođaštuvvon máhttu man galle sámi máná leat/ leat leamaš mánáidsuodjalusa geahčus, movt sin giella ja kultuvra gozihuvvo, ja movt sis maŋŋá manná.
Fra Sametingsrådets side ble det videre pekt på nødvendige tiltak som utvikling av retningslinjer for vurdering av samiske barns rettigheter og behov når barnevernstiltak igangsettes, etablering av et nasjonalt kompetansesenter innenfor samisk barnevern, og kampanjer for rekruttering av samiske fosterhjem.
Sámediggeráđđi čujuhii dasto ahte dárbbašuvvojit doaibmabijut nugo njuolggadusat sámi mánáid vuoigatvuođaid ja dárbbu árvvoštallamii dalle go mánáidsuodjalandoaibmabijut álggahuvvojit, nationála gelbbolašvuođa guovddáža ásaheapmi sámi mánáidsuodjalusa siskkobealde, ja kampánjjat sámi biebmoruovttuide rekrutteremii.
Sametingsrådet ba også om at samiske barnevernssaker må tas med i helsetilsynets oppdrag om gjennomgang av enkeltsaker i barnevernet.
Sámediggeráđđi bivddii maiddái ahte sámi mánáidsuodjalanáššit váldošedje mielde dearvvašvuođageahču bargguide go mánáidsuodjalusas geahčaduvvojit ovttaskas áššit.
I sin tilbakemelding viste ministeren til at kommunenes økte ansvar for barnevernet ville i større grad sikre at barn fikk vokse opp hos nær slekt og nettverk også når de er under barnevernets omsorg.
Ministtar čujuhii dasto ahte go gielddain stuorát ovddasvástádus mánáidsuodjalusas, de sihkkarasttášii dat eanet dan ahte mánát besset bajásšaddat lagaš fulkkiid luhtte ja fierpmádagas maiddái dalle go leat mánáidsuodjalusa geahčus.
Ministeren var også positiv til at samiske barnevernssaker bør inngå i helsetilsynets gjennomgang av enkeltsaker.
Ministtar lei maiddái mielas dasa ahte sámi mánáidsuodjalanáššit berrejit leat mielde dalle go dearvvašvuođageahčču geahčada ovttaskas áššiid.
Møte med barneombudet
Čoahkkin mánáidáittardeddjiin
Sametingsrådet har også gjennomført et møte med barneombudet 12. august for å drøfte oppfølging av samiske barns rettigheter, og hvordan barneombudet kan bidra.
Sámediggeráđis lea maiddái leamaš čoahkkin mánáidáittardeddjiin borgemánu 12. b., gos sámi mánáid vuoigatvuođat guorahallojuvvojedje, ja maid mánáidáittardeaddji sáhtášii bargat.
Sametinget ønsker at barneombudet skal styrke sitt arbeid for samiske barn og familier.
Sámediggi háliida ahte mánáidáittardeaddji galggašii nannet barggus sámi mánáid ja bearrašiid ektui.
Temaer som ble drøftet var samiske barns kontakt med barneombudet, barneombudets kunnskap om samiske barn utfordringer, og barneombudets mulighet til kommunisere med samisktalende barn.
Fáttát maid birra guorahallojuvvui ledje sámi mánáid oktavuohta mánáidáittardeddjiin, mánáidáittardeaddji máhttu sámi mánáid hástalusaid birra, ja mánáidáittardeaddji vejolašvuođat gulahallat sámegielat mánáiguin.
Barneombudet viser til at de skal rapportere på Barnekonvensjonen i år, og ønsker bidrag fra samiske barn/unge og foreldrenettverk.
Mánáidáittardeaddji čujuhii ahte sii raporterejit Mánáidkonvenšuvnna ektui dán jagi, ja háliidit oažžut dieđuid sámi mánáin/nuorain ja vánhenfierpmádagain.
Barneombudet har få telefoner fra samiske barn, og ser at de har behov for mer kunnskap om samiske forhold og behov for samisktalende kompetanse.
Mánáidáittardeaddji oažžu unnán telefovnnaid sámi mánáin, ja oaidná ahte lea dárbu oahppat eanet sámi diliid ja sámegielat gelbbolašvuođa dárbbu birra.
8.3 En likeverdig nødmeldetjeneste.
8.3 Ovttaárvosaš heahtedieđihanbálvalus.
Møte med Fylkesmannen og Direktoratet for sikkerhet og beredskap om lokalisering 110 sentralen
Čoahkkin Fylkkamánniin ja Sihkarvuođa ja gearggusvuođa direktoráhtain 110 guovddáža lokaliserema birra
Sametinget har deltatt på Fylkesmannen og Direktoratet for sikkerhet og beredskap sitt orienteringsmøte 26. august om plassering av 110 sentralen i Finnmark.
Sámediggi lea searvan Fylkkamánni ja Sihkarvuođa ja gearggusvuođa direktoráhta dieđihančoahkkimii borgemánu 26. b. 110 guovddáža saji birra Finnmárkkus.
Møtet tar utgangspunkt i DSB oppdrag fra Justisdepartementet om fremtidig organisering og lokalisering av 11O sentralene.
Čoahkkima vuolggasadji lea Justiisadepartemeantta bargu movt boahtteáiggis organiseret ja lokaliseret 110 guovddážiid.
Lokalisering av 110 sentralene i landet for øvrig er avgjort.
110 guovddážiid lokaliseren lea muđui riikkas mearriduvvon.
For Finnmark vil dette avgjøres i slutten av oktober 2016, og valget står mellom 110- sentral som er samlokalisert med 112 sentralen i Kirkenes, eller flyttes til Tromsø og samlokaliseres med 110 sentralen for Troms.
Finnmárkku ektui mearriduvvo dat golggotmánu 2016 loahpas, ja ferte válljet biddjojuvvo go 110 guovddáš seamma lokálaide go 112 guovddáš Girkonjárggas, vai fárrehuvvo go Romsii ja biddjojuvvo seamma lokálaide go 110 guovddáš Romssas.
Kommunen i Finnmark går enstemmig inn for at 110- sentralen må plasseres i Kirkenes.
Gielddat Finnmárkkus dorjot ovttajienalaččat dan ahte 110 guovddáš biddjojuvvo Girkonjárgii.
Organisering av brann og beredskap, inkludert 110 sentralen, er en prosess som har gått i mange år, men som nå er i sluttfasen da nytt nødnett er på plass i hele landet.
Buollin- ja gearggusvuođa organiseren, mas mielde 110 guovddáš, lea proseassa mii lea bistán máŋggaid jagiid, muhto mii dál lea loahpahuvvomin go ođđa heahteneahtta lea sajis olles riikkas.
Fra Sametingets side er det konsultert på at 110 sentralene som betjener samiske områder må ha nødvendig døgnkontinuerlig samiskkompetanse.
Sámediggi lea konsulterejuvvon ahte 110 guovddážiin mat bálvalit sámi guovlluid ferte leat dárbbašlaš birrajándorbálvalus mas lea sámegiela gelbbolašvuohta.
8.5 Vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
8.5 Veahkaváldi lagaš oktavuođain sámi servodagas
Folkemøte Tysfjord kommune
Álbmotčoahkkin Divttasvuona suohkanis
I forbindelse med avisa VGs offentliggjøring av overgrepssakene i Tysfjord kommune har Sametingsrådet deltatt på folkemøte 8.-9. juni på Árran - julevsáme guovdásj/lulesamisk senter der kommunale og andre hjelpeinstanser presenterte sine hjelpetilbud.
Dan oktavuođas go VG almmuhii illástanáššiid Divttasvuona suohkanis, lea Sámediggeráđđi searvan álbmotčoahkkimii geassemánu 8. - 9. b. Árranis julevsámi guovddážis, gos gieldda ja eará veahkkeinstánssat ovddidedje iežaset veahkkefálaldagaid.
For Sametingsrådet var det viktig å vise sin støtte til overgrepsutsatte, og til det samiske lokalsamfunnet som står i en vanskelig og utfordrende tid i etterarbeidet med overgrepssakene.
Sámediggeráđđái lea deaŧalaš dat ahte addit doarjaga veahkaválddi oaffariidda ja sámi báikegottiide, mat leat váttis ja hástaleaddji áiggis go barget maŋŋá barggu dáiguin áššiiguin.
Sametingspresidenten har også gjennom nasjonale medier takket de som står frem sine historier, og poengtert nødvendigheten av åpenhet om vold og overgrep, og et hjelpeapparat som har nødvendig kompetanse og ressurser til å møte dette.
Sámedikki presideanta lea maiddái nationála mediaid bokte giitán sin geat leat muitalan iežaset vásihusaid birra, ja lea deattuhan man dárbbašlaš rabasvuohta lea veahkaválddi ja illástemiid birra, ja veahkkeapparáhta mas lea dárbbašlaš gelbbolašvuohta ja resurssat.
Presidenten har også etterspurt mer forskning og kunnskap om overgrep i samiske samfunn.
Presideanta lea maiddái ohcalan eanet dutkama ja máhtu illástemiid birra sámi servodagas.
Sametinget har også sendt et brev til Fylkesmannen i Nordland med anmodning om tilsyn i Tysfjord kommune og bistand til kommunen i oppfølging av denne type saker.
Sámediggi lea maiddái sádden reivve Norlándda fylkkamánnii ja lea ávžžuhan bearráigeahččat Divttasvuona suohkana ja addit veahki suohkanii dán lágan áššiid čuovvoleami oktavuođas.
9 Arealer og miljø
9 Areálat ja biras
Konsultasjon om endringer i plan- og bygningsloven
Konsultašuvdna rievdadusaid birra plána- ja huksenlágas
Kommunal og moderniseringsdepartementet sendte høsten 2015 forsalg til endringer for å forenkle behandlingen etter plan- og bygningsloven.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta sáddii 2015 čavčča rievdadusevttohusaid álkidan dihtii meannudeami plána- ja huksenlága vuođul.
Endringsforslagene innebar bl.a at å oppheve ordningen med sentral godkjenning av regional planstrategi og om å øke skjønnsrommet for kommunene ved dispensasjonsbehandling.
Rievdadusevttohusat mearkkašit earret eará dan ortnega heaittiheami ahte guovddáš eiseválddit galget dohkkehit regionála plánastrategiija ja ahte gielddain galgá leat stuorát árvvoštallanmunni sierralobiid meannudeamis.
Det ble avholdt et administrativt og et politisk konsultasjonsmøte om endringsforslagene.
Rievdadusevttohusaid birra dollojuvvui hálddahuslaš ja politihkalaš konsultašuvdnačoahkkin.
Sametinget var enig med departementet om å oppheve ordningen med sentral godkjenning av regional planstrategi med forbehold om at konsultasjonsplikten opprettholdes også på regionalt og lokalt myndighetsnivå og at konsultasjonsplikten lovfestes.
Sámediggi lei ovttaoaivilis departemeanttain das ahte heaittihit regionála plánastrategiija dohkkehanortnega guovddášeiseválddiid bealis dainna eavttuin ahte konsultašuvdnageatnegasvuohta bisuhuvvo maiddái regionála ja báikkálaš eiseváldedásis ja ahte konsultašuvdnageatnegasvuohta galgá nannejuvvot lága bokte.
Gjensidig enighet om endringen av dispensasjonsbestemmelsen ble inngått ved å innlemme setningen: "Dersom andre viktige samfunnshensyn tilsier det, og det foreligger særskilte behov, kan det likevel gis dispensasjon", i bestemmelsens andre ledd, andre setning.
Goabbatbeallásaš ovttaoaivilvuohta sierralohpemearrádusa rievdadeami sohppojuvvui válddidettiin sisa cealkaga: "Dersom andre viktige samfunnshensyn tilsier det, og det foreligger særskilte behov, kan det likevel gis dispensasjon" (go lea dárbu váldit vuhtii eará deaŧalaš servodatberoštumiid, ja dárbbut leat erenoamážat, de sáhttá dattetge addit sierralobi) mearrádusa nuppi lađđasii, nuppi cealkagii.
Nødvendigheten av å vektlegge hensynet til samisk kultur er videre presisert i merknaden til bestemmelsen:
Dat dárbu ahte deattuhit sámi kultuvrra vuhtiiváldima, lea viidáseappot aiddostahttojuvvon mearkkašumis mearrádussii:
"Innenfor lovens rammer skal naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv sikres, jf. loven §§ 1-1 og 3-1.
"Innenfor lovens rammer skal naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv sikres, jf. loven §§ 1-1 og 3-1.
I det tradisjonelle samiske området, skal hensynet til naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv vektlegges ved vurderingen av dispensasjon.
I det tradisjonelle samiske området, skal hensynet til naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv vektlegges ved vurderingen av dispensasjon.
Grunnloven § 108 og menneskerettsloven §§ 2 og 3, jf. FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 forplikter kommunale, regionale og statlige myndigheter til å vektlegge og ikke tillate inngrep som medfører fare for nektelse eller vesentlig krenkelse av muligheten til samisk kulturutøvelse.
Grunnloven § 108 og menneskerettsloven §§ 2 og 3, jf. FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 forplikter kommunale, regionale og statlige myndigheter til å vektlegge og ikke tillate inngrep som medfører fare for nektelse eller vesentlig krenkelse av muligheten til samisk kulturutøvelse.
Selv om et tiltak isolert sett kan være relativt beskjedent må det vurderes i lys av tidligere og andre planlagte inngrep.
Selv om et tiltak isolert sett kan være relativt beskjedent må det vurderes i lys av tidligere og andre planlagte inngrep.
Rekkevidden av disse forpliktelsene må vurderes konkret i hvert enkelt tilfelle.
Rekkevidden av disse forpliktelsene må vurderes konkret i hvert enkelt tilfelle.
Tradisjonell samisk næringsutøvelse og utmarksbruk, herunder reindrift, er arealkrevende og lett utsatt for at mange inngrep og forstyrrelser i sum kan true grunnlaget for denne kulturutøvelsen."
Tradisjonell samisk næringsutøvelse og utmarksbruk, herunder reindrift, er arealkrevende og lett utsatt for at mange inngrep og forstyrrelser i sum kan true grunnlaget for denne kulturutøvelsen."
Endringen av dispensasjonsbestemmelsen vil etter Sametingsrådets vurdering ikke svekke muligheten for å sikre det samiske naturgrunnlaget.
Sámediggeráđi árvvoštallama vuođul ii hedjonahte sierralohpemearrádusa rievdadeapmi vejolašvuođa sihkkarastit sámi luondduvuđđosa.
Merknaden til bestemmelsen tydeliggjør sterkt at samiske hensyn skal vurderes og vektlegges ved dispensasjonssøknader.
Mearkkašupmi mearrádussii čielggasmahttá bures dan ahte sámi beroštumit galget árvvoštallojuvvot ja deattuhuvvot sierralohpeohcamiid oktavuođas.
Endringer av finnmarksloven - sakskostnader for Utmarksdomstolen
Finnmárkolága rievdadeamit – Meahcceduopmostuolu áššegolut
Regjeringen la 26.08.2016 fram Prop. 155 L (2015–2016) Endringer i finnmarksloven (sakskostnader for Utmarksdomstolen).
Ráđđehus bijai 26.08.2016 ovdan Prop. 155 L (2015–2016) Finnmárkolága rievdadeamit (Meahcceduopmostuolu áššegolut).
Sametingsrådet har etter konsultasjoner fattet vedtak i Sak SR 096/16.
Sámediggeráđđi lea maŋŋá konsultašuvnnaid dahkan mearrádusa Áššis SR 096/16.
I vedtaket gis det samtykke til forslaget.
Mearrádusas mieđihuvvo evttohussii.
Det har over lengre tid har vært stor usikkerhet om de økonomiske rammene for Finnmarkskommisjonens og Utmarksdomstolens virksomhet.
Guhkit áiggi lea leamaš eahpádus Finnmárkokommišuvnna ja Meahcceduopmostuolu doaimma ekonomalaš rámmaid hárrái.
Dette har både hindret framdriften i kommisjonens arbeid og medført lange utsettelser av saker overfor Utmarksdomstolen.
Dat lea sihke hehtten kommišuvnna barggu ovdáneami ja mielddisbuktán áššiid guhkes maŋŋoneami Meahcceduopmostuolu ektui.
Gjennom konsultasjoner med Justis- og beredskapsdepartementet har Sametingsrådet nå fått gjennomslag for at parters dekking av sakskostnader overfor Utmarksdomstolen flyttes fra budsjettstyrte utgifter hos Domstolen (budsjettmessig tak på utgiftene) til regelstyrte utgifter for fri rettshjelp under Finansdepartementet (ikke økonomisk tak på kostnadene).
Konsultašuvnnaid bokte Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanttain lea Sámediggeráđđi dál ožžon dohkkehuvvot ahte beliid áššegoluid máksin Meahcceduopmostuolu ektui, sirdojuvvo Duopmostuolu bušeahttastivrejuvvon goluin (bušeahta dáfus bajimus gollomearri) friija riekteveahki njuolggadusstivrejuvvon goluide Ruhtadandepartemeantta vuolde (goluin ii leat bajimus ekonomalaš mearri).
Dette skaper forutsigbarhet for Finnmarkskommisjonens og Utmarksdomstolens arbeid.
Dat addá einnostanvejolašvuođa Finnmárkokommišuvnna ja Meahcceduopmostuolu bargui.
Sametingsrådet har overfor departementet (brev av 23.08.2016) lagt til grunn at departementet ser til at Domstolsadministrasjonen sikrer at Finnmarkskommisjonen framover får økonomiske rammer på mellom 12-14 millioner kr i året i kartleggingsarbeidet.
Sámediggeráđđi lea departementii dovddahan (23.08.2016 beaiváduvvon reivves) vuordámuša ahte departemeanta bearráigeahččá ahte Duopmostuollohálddahus sihkkarastá ahte Finnmárkokommišuvdna dás duohko oažžu 12-14 miljon ruvdnosaš ekonomalaš rámmaid jahkái kártenbargui.
Endringene i bestemmelsen om sakskostnadsdekning innebærer at privat part (som bygder, foreninger, sammenslutninger o.l) alltid får dekket sine sakskostnader når Fefo motsetter seg kommisjonens konklusjoner.
Rievdadusat mearrádusas áššegollomáksima birra mearkkaša ahte priváhta bealli (nu go gilli, searvi, ovttastupmi jed.) álo ožžot gokčojuvvot iežaset áššegoluid go FeFo vuosttalda kommišuvnna loahppajurdagiid.
Fefo får derimot ikke dekket kostnader dersom de motsetter seg kommisjonens konklusjoner og fremmer krav overfor Utmarksdomstolen.
FeFo dattetge ii oaččo gokčojuvvot goluid go sii vuosttaldit kommišuvnna loahppajurdagiid ja ovddidit gáibádusaid Meahcceduopmostullui.
Utmarksdomstolen gis videre kompetanse til å avgjøre om private parter skal få dekket kostnader der kommisjonen ikke har funnet at de har rettigheter.
Viidáseappot addojuvvo Meahcceduopmostullui fápmu mearridit galget go priváhta bealit oažžut gokčojuvvot goluid go kommišuvdna ii leat gávnnahan leat go sis vuoigatvuođat.
Der privat part vurderes å ha en sannsynlighet for å kunne vinne fram skal de alltid få dekket kostnadene.
Go árvvoštallojuvvo nu ahte priváhta bealli sáhttá mieđihuvvot, de dat galgá álo oažžut goluid gokčojuvvot.
Der Utmarksdomstolen kommer til at de ikke har en slik sannsynlighet skal privat part likevel kunne få dekket kostandene om saken er av stor betydning for den private parten, om den er av prinsipiell betydning, og om andre hensyn tilsier det (f.eks vurdert opp mot ILO 169).
Go Meahcceduopmostuollu gávnnaha ahte sii ii leat dakkár vejolašvuohta, de galgá priváhta bealli dattetge sáhttit oažžut gokčojuvvot goluid go áššis lea stuorra mearkkašupmi priváhta beallái, ja go das lea prinsihppamearkkašupmi, ja go eará beroštusaid ferte vuhtiiváldit (omd. árvvoštallojuvvon ILO 169 ektui).
Privat part får også dekket kostnader for å få avgjort om de får dekket sakskostnader.
Priváhta bealli oažžu maid gokčojuvvot goluid oažžun dihtii mearriduvvot oažžu go gokčojuvvot áššegoluid.
Utmarksdomstolens avgjørelser om sakskostnadsdekning kan for øvrig også ankes til Høyesterett.
Muđui sáhttá váidit Meahcceduopmostuolu mearrádusa áššegoluid gokčama hárrái Alimusriektái.
I motsetning til nåværende bestemmelse legges det derfor inn en tydeligere skjønnskompetanse for Utmarksdomstolen for å avgjøre om sakskostnader skal dekkes, slik at en unngår at det offentlige betaler for åpenbart urimelige krav.
Danne biddjojuvvo dálá mearrádusa sadjái čielgasat árvvoštallanváldi Meahcceduopmostullui mearridit galget got áššegolut gokčojuvvot, nu ahte almmolašvuohta ii dárbbaš máksit čielga eahpegovttolaš gáibádusaid.
Terskelen for å få dekket sakskostnader er imidlertid svært lav, noe som også følger av ILO 169 artikkel 14 nr. 3.
Dattetge lea rádjá oažžut áššegoluid gokčojuvvo hui vuollegaš, mii boahtá ovdan ILO 169 artihkkalis 14 nr. 3.
Sametingsrådet vurderer løsningen med budsjettdekning over ordningen for fri rettshjelp kombinert med en tydeligere skjønnskompetanse for å avgjøre dekking av sakskostnader for tilfeller der kommisjonen ikke har funnet at private parter har rettigheter som akseptabel.
Sámediggeráđđi árvvoštallá dohkálažžan bušeahttagokčančovdosa friija riekteveahkkeortnega bokte oktan čielgasat árvvoštallanválddi mearridit áššegoluid gokčama dakkár dáhpáhusain go kommišuvdna ii leat gávnnaha ahte beliin leat vuoigatvuođat.
Parter med rimelige og begrunnede krav vil få dekket sine kostnader ved denne ordningen.
bealit geain leat govttolaš ja ákkastuvvon gáibádusat, ožžot gokčojuvvot goluideaset dán ortnega bokte.
Høylandet kommunens arealplan
Høylandet suohkana areálaplána
Sametinget fremmet i 2013 innsigelse mot kommuneplanens arealdel med hensyn til naturgrunnlaget for reindrifta.
Sámediggi ovddidii vuosttaldeami 2013:s suohkanplána areálaoassái boazodoalu luondduvuđđosa vuhtiiváldima hárrái.
Innsigelsen var rettet mot et større hyttefelt i Grønningen området som ville blokkere reinens flyttevei.
Vuosttaldeapmi guoskkai stuorra bartaguvlui Grønningen nammasaš guovllus mii livččii gidden bohcco johtolaga.
Området ble etter førstegangshøring redusert både i antall hytter og areal, men Sametinget og det berørte reinbeitedistriktet mente at hyttefeltet fortsatt ville utgjøre en vandringshinder for rein.
Maŋŋá vuosttaš geardde gulaskuddama uhciduvvui guovlu sihke bartaloguid ja areála ektui, muhto Sámediggi ja guoskevaš orohat oaivvildedje ahte bartaguovlu ain hehtte bohccuid johtolaga.
Rådsmedlem Thomas Åhrén møtte ordføreren i Høylandet kommune til mekling hos fylkesmannen i Nord-Trøndelag i 27. juni. Meklingen resulterte i at kommunen avgrenset arealet til hyttefelt ytterligere ut i fra det som Fylkesmannen i Nord-Trøndelag krevde.
Ráđđelahttu Thomas Åhrén deaivvadii Høylandet suohkana sátnejođiheddjiin soabadeapmái Davvi-Trøndelága fylkkamánni luhtte geassemánu 27. b. Soabadeapmi mielddisbuvttii ahte suohkan uhcidii bartaguovllu areála ain eanet Davvi-Trøndelága fylkkamánni gáibádusa vuođul.
Hensynssone for reindrift ble utvidet helt frem til fylkesveien som går gjennom området.
Boazodoalu vuhtiiváldinavádat viiddiduvvui gitta fylkkageainnu rádjai mii rasttida guovllu.
I tillegg ble det enighet om at en parkeringsplass midt i flytteleia kunne stenges på kort varsel.
Dasa lassin sohppojuvvui ahte dan biilabissehatšilju, mii lea guovdu johtolaga, galggai sáhttit giddet oanehis dieđiheami vuođul.
Av hensyn til reinflytting vil skiløypa i området ikke kjøres etter andre påskedag.
Boazojohtolaga geažil ii sáhte guovllu sabetlahtu vuodjit maŋŋá nuppi beassášbeaivvi.
Kommunal arealplan og veiutvikling i Sør-Varanger kommune
Gieldda areálaplána ja geaidnoovdáneapmi Mátta-Várjjaga gielddas
Kommuneplan for Sør-Varanger kommune var på høring i sommer.
Mátta-Várjjaga gieldda gielddaplána lei gulaskuddamis dán geasi.
Sametinget videreførte innsigelsen mot utbygging av næringsarealet på Pulkneset.
Sámediggi fievrridii viidáseappot vuosttaldeami ealáhusareála huksema vuostá Geresnjárggas.
Denne var fremmet allerede ved høring av kommunedelplanen for Tømmerneset i 2015 med hensyn til reindriftens mulighet til flytting til og fra beite på Tømmerneset.
Dat lei ovddiduvvon juo gulaskuddama oktavuođas gielddaoasseplánii Hirsanjárgga várás 2015:s boazodoalu vejolašvuođa geažil johtalit guohtumiidda Hirsanjárggas.
Konsekvensutredningene til kommunedelplanen viste at hinder for flytting til og fra Tømmerneset kan i verste fall medføre beitetap som motsvarer en siida-andel.
Gielddaoasseplána váikkuhusčielggadeapmi čájehii ahte vearrámus dilis sáhtii manahuvvot guohtun mii vástida siidaoassái.
Nekting av utøvelse av tradisjonell urfolksnæring kan være et brudd på folkeretten.
Árbevirolaš álgoálbmotealáhusa čađaheami gieldin sáhttá leat álbmotrievtti rihkkun.
Fylkesmannen i Finnmark har besluttet å ikke gå videre med mekling på Sametingets og andre Fylkesmannens reindriftsavdelingens innsigelser på Tømmerneset i påvent av regjeringens beslutning om konseptvalg for den fremtidige stamnetthavnen med tilhørende vegforbindelse i Kirkenes.
Finnmárkku fylkkamánni lea mearridan loahpahit soabadeami Sámedikki ja Fylkkamánni boazodoalloossodaga vuosttaldemiid geažil Hirsanjárggas dassážiigo ráđđehus mearrida konseaptaválljema boahtteáiggi váldofierpmádathámmana várás oktan gullevaš geaidnooktavuođain Girkonjárggas.
Pulkneset har vært et av alternativene som Statens vegvesen har fremmet som fremtidig stamnetthavn.
Geresnjárga lea leamaš okta dain molssaeavttuin maid Stáhta geaidnolágádus lea evttohan boahttevaš váldofierpmádathámmanin.
Sametingsråd Thomas Åhrén møtte med statssekretær Tom Cato Karlsen i en innledende dialogmøte i saken 25.8. i Samferdselsdepartementet.
Sámediggeráđđi Thomas Åhrén deaivvadii stáhtačálliin Tom Cato Karlseniin álggaheaddji gulahallančoahkkimis áššis 25.8 Johtolatdepartemeanttas.
Rådsmedlem Åhrén gjentok Sametingets ståsted i saken.
Ráđđelahttu Åhrén geardduhii Sámedikki oainnu áššis.
Det ble enighet om at dialogen føres videre ved en formell konsultasjon, når departementet nærmer seg en beslutning i saken.
Sohppojuvvui ahte gulahallan galgá jotkojuvvot formálalaš konsultašuvnnain, go departemeanta lahkona mearrideami áššis.
Oppfølging av 420kV kraftlinja Balsfjord-Skaidi
Báhccavuona-Skáiddi 420kV fápmolinnjá čuovvoleapmi
Sametingsrådet ved rådsmedlem Silje Karine Muotka ble i begynnelsen av juni 2016 kontaktet av Lákkonjárga reinbeitedistrikt vedrørende arbeidet med 420-kv kraftlinja fra Balsfjord til Skaidi.
Sámediggeráđđái ráđđelahtu Silje Karine Muotka bokte válddii Lákkonjárgga orohat oktavuođa barggu birra 420-kv fápmolinnjáin Báhccavuonas Skáidái.
Distriktet uttrykte misnøye med Statnett sin fremgangsmåte og ønsket Sametingets vurdering i forhold til om konsesjonsvilkårene og ILO 169 brytes av Statnett.
Orohat dovddahii duhtameahttunvuođa Statnett bargovugiin ja háliidii Sámedikki árvvoštallama konsešuvdnaeavttuid ektui ja das ahte rihkku go Statnett ILO 169.
Sametingets plenum har riktignok i vedtak 12/15 gitt sin samtykke for kraftlinjeprosjektet, men satte noen forventninger til hvordan arbeidet skal foregå.
Sámedikki dievasčoahkkin lea gal ášši 12/15 mearrádusas mieđihan fápmolinnjáprošektii, muhto bijai muhtun vuordámušaid das mo bargu galgá dahkkojuvvot.
Enighet i konsultasjon med Sametinget lå til grunn også for Olje- og energidepartementet sin konsesjonsvedtak.
Vuođđun Oljo- ja energiijadepartemeantta konsešuvdnamearrádussii lei soahpamuš konsultašuvnnas Sámedikkiin.
Det er derfor viktig for at Statnett som statlig selskap overholder betingelsene i konsesjonsvedtaket.
Danne dat lea deaŧalaš dasa ahte Statnett stáhta fitnodahkan ollašuhttá konsešuvdnamearrádusa eavttuid.
Sametingsrådet hadde 6. juli et møte med Statnett for å få informasjon om hvordan Statnett anser at prosessen med kraftlinja har fremgått så langt.
Sámediggeráđis lei suoidnemánu 6. b. čoahkkin Statnettain háhkan dihtii dieđuid dan birra mo Statnett mielas fápmolinnjáproseassa lea ovdánan dán rádjai.
Lákkonjárga reinbeitedistrikt samt andre distrikter som fortsatt er uenige med Statnett var også invitert til å delta på møte som observatører.
Lákkonjárgga orohat ja eará orohagat main ain ii leat ovttamielalašvuohta Statnettain, ledje maid bovdejuvvon čoahkkimii dárkojeaddjin.
Sametingspresident var invitert til å delta i oppstarts markering av arbeidet med kraftlinja.
Sámediggepresideanta lei bovdejuvvon searvat fápmolinnjábarggu álggahančalmmusteapmái.
I talen påminnet presidenten at prosessene fortsatt pågår og anmodet at Statnett tilstreber for å komme til enighet med de gjenstående distriktene.
Sártnistis muittuhii presideanta dan ahte proseassa lea ain jođus ja ávžžuhii Statnett geahččalit soahpat daid eará orohagaiguin.
Dette var en viktig forutsetning som Sametingets plenum satte ved sin tilslutning til utbyggingen av kraftlinja fra Balsfjord til Skaidi.
Dát lei deaŧalaš eaktu maid Sámedikki dievasčoahkkin bijai go mieđihii fápmolinnjá huksemii Báhccavuonas Skáidái.
Innsigelse til Fauske kommunes arealplan
Vuosttaldeapmi Fuoiskku suohkan areálaplánii
Sametinget fremmet 7.7.2016 innsigelse til Fauske kommunes arealplan av hensyn til kultur og næringsutøvelse, herunder reindrift.
Sámediggi ovddidii 7.7.2016 vuosttaldeami Fuoiskku suohkana areálaplánii vuhtiiválddidettiin kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami, dás maiddái boazodoalu.
Planen mangler en konsekvensutredning for det samiske naturgrunnlaget.
Plánas váilu váikkuhusčielggadus sámi luondduvuđđosii.
Det var også avsatt arealer til skytebane og massedeponi som var i sterk konflikt til reindriftens arealbehov og ønsker.
Ledje maid várrejuvvon areálat báhčinšilljui ja mássavuorkái mat leat garrasit vuostálagaid boazodoalu areáladárbbuin ja sávaldagaiguin.
Det stilles et krav til Fauske Kommune om å utrede og vurdere de samla konsekvensene for reindrift og samiske interesser.
Gáibádussan biddjojuvvo Fuoiskku suohkanii čielggadit ja árvvoštallat váikkuhusaid oktiibuot boazodollui ja sámi beroštusaide.
Både på tiltaksnivå og for planen i sin helhet, hvor hvert av reinbeitedistriktene ivaretas.
Sihke doaibmabidjodásis ja plánii ollislaččat, mas juohke orohat fuolahuvvo.
Innsigelsen krever også at arealformålene pistolskytebane ved Osbakk og massedeponi i Jodal /Valnesfjord tas ut av planen.
Vuosttaldeapmi gáibida maiddái ahte areálaáigumušat pistovlabáhčingeainnus Osbakk guovllus ja mássavuorká Jodal/Valnesfjord guovllus sihkkojuvvojit plánas.
10 års-jubileum og nedlegging av grunnstein for FeFo
10-jagi ávvudeapmi ja FeFo vuođđogeađggi bidjamii
Sametingsrådet, blant annet med sametingspresidenten, var til stede på 10-årsjubileet til Finnmarkseiendommen (FeFo) 1.7, hvor det også ble lagt ned grunnstein for den nye administrasjonsbygningen til FeFo.
Sámediggeráđđi, earret eará sámediggepresideanttain, serve Finnmárkkuopmodaga (FeFo) 10-jagi ávvudeapmái suoidnemánu 1.b. gos maid biddjui vuosttaš vuođđogeađgi eatnamii FeFo ođđa hálddahusvistái.
Sametingsrådet sendte i mai brev til bankene Citigroup, JP Morgan Chase, HSBC og Credit Suisse som holdt aksjer i Nussir ASA.
Sámediggeráđđi sáddii miessemánus reivve báŋkkuide Citigroup, JP Morgan Chase, HSBC ja Credit Suisse geain leat ossosat Nussir ASA:s.
Fra tidligere hadde Sametingsrådet sendt brev til UBS om det samme (mars 2016).
Dan ovdal lei Sámediggi sádden reivve UBS:ii dan seamma ášši birra (njukčamánus 2016).
Sametingsrådet gjorde bankene oppmerksom på Sametingets vedtak, samt at deres rolle i eierskapet til Nussir ASA ikke er i overenstemmelse med egne etiske retningslinjer.
Sámediggeráđđi fuomášuhtii báŋkkuid Sámedikki mearrádusa birra, ja ahte sin rolla Nussir ASA eaiggáduššamis ii guorras sin iežaset etihkalaš njuolggadusaide.
UBS og HSBC har besvart ved å orientere om at de ikke lenger holder aksjer i Nussir ASA, mens Credit Suisse har orientert om at de holder noen aksjer på vegne av klienter, som er de egentlige eierne og at de dermed ikke står ansvarlig for de etiske sidene av diss aksjepostene.
UBS ja HSBC leat vástidan dainna lágiin ahte sii eai eaiggáduša ossosiid Nussir ASA:s, ja Credit Suisse lea fas muitalan ahte sii dollet muhtun ossosiid áššehasaid bealis, geat leat dat duohta eaiggádat ja ahte sis danne ii leat ovddasvástádus dáid oasuspoasttaid etihkalaš beliin.
Sametingsrådet vil fortsette å følge opp overfor investorer i Nussir ASA.
Sámediggeráđđi áigu joatkit čuovvoleami Nussir ASA investoriid ektui.
På bakrunn av vedtak i Finnmark fylkesting i juni 2016 om at Sametingsrådet, ved å sende brev til investorer i Nussir ASA, ikke respekterte demokratiske prosesser sendte sametingspresidenten 15.08.2016 brev til fylkesordfører i Finnmark Runar Sjåstad.
Finnmárkku fylkkadikki geassemánu 2016 mearrádusa vuođul ahte Sámediggeráđđi, go sádde reivve Nussir ASA investoriidda, ii árvvusane demokráhtalaš proseassaid, sáddii sámediggepresideanta 15.08.2016 reivve Finnmárkku fylkkasátnejođiheaddjái Runar Sjåstad.
I brevet orienterer sametingspresidenten om at det ikke foreligger endelig myndighetstillatelse for oppstart av gruvedrift i Repparfjord og at det er et nasjonalt og internasjonalt anerkjent prinsipp at næringslivet har et selvstendig ansvar for å respektere menneskerettighetene.
Reivves muitala sámediggepresideanta ahte eiseválddit eai leat loahpalaččat addán lobi álggahit ruvkedoaimma Riehppovuonas ja ahte nationála ja riikkaidgaskasaččat dohkkehuvvon prinsihppa lea ahte ealáhuseallimis lea iehčanas ovddasvástádus árvvusatnit olmmošvuoigatvuođaid.
I brevet klargjøres det derfor at Sametingsrådets oppfølging av Sametingets vedtak om etablering av gruvedrift i Repparfjord skjer på grunnlag av nasjonal og internasjonal rett, og ut fra Sametingets selvstendige stilling som folkevalgt organ i folkestyret i Norge.
Danne čilgejuvvo reivves ahte Sámedikki mearrádusa čuovvoleapmi ruvkedoaimma ásaheami oktavuođas Riehppevuonas dáhpáhuvvá nationála ja riikkaidgaskasaš rievtti vuođul, ja Sámedikki iehčanas sajádaga vuođul álbmotválljen orgánan álbmotstivrejuvvon Norggas.
Sametingspresidenten gir i brevet uttrykk for at hun derfor finner grunn til å tro at det beror på en misforståelse at Finnmark fylkesting mener Sametingsrådets oppfølging av gruveplanene i Repparfjord ikke forholder seg til «demokratiske prosesser».
Sámediggepresideanta dovddaha reivves ahte danne su mielas lea boasttuáddejupmi go Finnmárkku fylkkadiggi oaivvilda ahte Sámediggeráđi čuovvoleapmi ruvkeplánaid oktavuođas Riehppevuonas ii guorras demokráhtalaš proseassaide.
Sametingsrådet har registrert at Nussir ASA har sendt inn søknad om driftskonsesjon til Direktoratet for mineralforvaltning.
Sámediggeráđđi lea registreren ahte Nussir ASA lea sádden doaibmakonsešuvdnaohcama minerálahálddašandirektoráhtii.
Sametingsrådet vil uttale seg til en slik søknad når den sendes på høring.
Sámediggeráđđi áigu buktit cealkámuša dakkár ohcamii go dat sáddejuvvo gulaskuddamii.
Sametingsrådet legger videre til grunn Fefo samtidig som det avgir sin høringsuttalelse (jf. mineralloven § 17) også vil fatte vedtak om gruveplanene i Nussir og Gumppenjunni etter finnmarksloven § 10, jf. § 4.
Sámediggeráđđi bidjá viidáseappot vuođđun ahte FeFo seammás go dat addá gulaskuddancealkámušas (gč. minerálalága § 17) maiddái dahká mearrádusa ruvkeplánaid ektui Nussiris ja Gumppenjunis Finnmárkolága § 10 vuođul, gč. § 4.
Dersom minimum to av styrerepresentantene oppnevnt av Sametinget går imot avhendingen av grunnen til gruvedrift, skal saken sendes Sametinget for uttalelse.
Jus uhcimusat guovttis dain stivraovddasteddjiin geaid Sámediggi lea nammadan, mannaba vuostá addimis eatnama ruvkedoibmii, de galgá ášši sáddejuvvo Sámediggái mii addá cealkámuša.
Saken vil da behandles av Sametingets plenum.
Ášši galgá dalle meannuduvvot Sámedikki dievasčoahkkimis.
Imøtekommet klage på konsesjon til oppdrett ved Spildra
Mieđihuvvon váidda biebmankonsešuvdnii Spittás
Sametinget fremmet i 2004 og 2013 innsigelser til oppretting av akvakulturanlegg ved Spildra Øst med bakgrunn i hensynet til samisk næring og kultur, herunder tradisjonell fiske.
Sámediggi ovddidii 2004:s ja 2013:s vuostecealkámuša akvakulturrusttega ásaheapmái Nuorta Spittás vuhtiiválddidettiin sámi ealáhusa ja kultuvrra, dás maiddái árbevirolaš guolásteami.
Dette i forbindelse med Kvænangen kommunes behandlinger av kystsoneplan.
Dan oktavuođa ahte Návuona suohkan galggai meannudit riddoavádatplána.
Kvænangens Kommunestyre vedtok 27.04.2016 å gi dispensasjon til oppdrett ved Spildra Øst, til tross for stor motstand og flere klager.
Návuona suohkanstivra mearridii 27.04.2016 addit sierralobi guollebiebmamii Nuorta Spittás.
Sametinget klaget dispensasjonen inn til Fylkesmannen og ba også om konsultasjon om klagen.
Sámediggi váiddii sierralobi Fylkkamánnái ja bivddii maiddái konsultašuvnnaid váidaga oktavuođas.
Konsultasjonen ble avholdt 16.08.16.
Konsultašuvdna dollojuvvui 16.08.16.
Fylkesmannen tok klagen til følge, og dispensasjonssøknaden om oppdrett ved Spildra Øst ble avslått.
Fylkkamánni válddii vuhtii váidaga, ja sierralohpeohcan guollebiebmamii Nuorta Spittás biehttaluvvui.
Utdrag fra vedtaket mottatt av Sametinget 29.08.16: «vilkårene for å innvilge dispensasjon i medhold av plan- og bygningsloven § 19-2 er ikke oppfylt.
Dás oassi mearrádusas maid Sámediggi oaččui 29.08.16: «vilkårene for å innvilge dispensasjon i medhold av plan- og bygningsloven § 19-2 er ikke oppfylt.
Med bakgrunn i at den omsøkte dispensasjonen vil medføre en vesentlig tilsidesettelse av hensynene bak arealformålet «fiskeområde», som det omsøkte området er avsatt til i kystsoneplanen».
Med bakgrunn i at den omsøkte dispensasjonen vil medføre en vesentlig tilsidesettelse av hensynene bak arealformålet «fiskeområde», som det omsøkte området er avsatt til i kystsoneplanen» (eavttut sierralobi oažžumii plána- ja huksenlága § 19-2 vuođul, eai leat ollašuhttojuvvon.
Vindkraftutbygging på Fosen
Bieggafápmohuksen Fosenis
19. april ble det etter initiativ fra Sametinget gjennomført et møte mellom Fylkesmennene i Trøndelag og Sametingsråd Thomas Åhrén.
Cuoŋománu 19. b. čađahuvvui Sámedikki álgaga vuođul čoahkkin gaskal Trøndelága fylkkamánniid ja Sámediggeráđi Thomas Åhrén.
På møtet var også representanter for nord gruppen i Fosen reinbeitedistrikt representert.
Čoahkkimis ledje maid Fosen orohaga davvi joavkku ovddasteaddjit.
På møtet ble det minnet om statens ansvar for den sørsamiske reindrifta og kulturen.
Čoahkkimis muittuhuvvui stáhta ovddasvástádusa birra lullisámi boazodoalus ja kultuvrras.
31. mai ble det etter initiativ fra Sametinget gjennomført et møte mellom vindkraftutbyggingsinteressene på Fosen ved Fosen Vind DA og Statkraft og Sametingsråd Thomas Åhrén.
Miessemánu 31. b. čađahuvvui Sámedikki álgaga vuođul čoahkkin gaskal bieggafápmohuksenberošteddjiid Fosenis Fosen Vind DA ja Statkraft bokte ja Sámediggeráđi Thomas Åhrén.
På møtet ble selskapene minnet om deres etiske ansvar for den sørsamiske kulturen og reindriften på Fosen.
Čoahkkimis muittuhuvvojedje fitnodagat sin etihkalaš ovddasvástádusa birra lullisámi kultuvrras ja Fosena boazodoalus.
Sametingsrådet deltok også på en markeing mot vindkraftutbygging på Fosen 20. august.
Sámediggeráđđi searvvai maid čalmmustahttimii bieggamillorusttegiid vuosttaldeami oktavuođas borgemánu 20.b.
Jakttidsforskriften
Bivdoáigeláhkaásahus
Ny forskrift for jakttider har vært på høring.
Ođđa láhkaásahus bivdoáiggiid birra lea leamaš gulaskuddamis.
Sametinget ønsker en prosess i forhold til Miljødirektoratets forslag om rypejakta.
Sámediggi háliida proseassa Birasdirektoráhta rievssatbivdoevttohusa ektui.
Det har vært gjennomført forberedende konsultasjoner mellom Sametinget og direktoratet, og i forbindelse med høringsuttalelsen har Sametinget bedt om at det konsulteres videre i saken.
Ráhkkaneaddji konsultašuvnnat leat čađahuvvon gaskal Sámedikki ja direktoráhta, ja gulaskuddancealkámuša oktavuođas lea Sámediggi bivdán viidásat konsultašuvnnaid áššis.
I høringsbrevet er ikke Sametinget enig den begrensingen av snarefangsten som foreslås og har stilt spørsmål ved effekten av et forbud mot den begrensede rypejakten med gevær etter nyttår har.
Gulaskuddan reivves ii leat Sámediggi ovttaoaivilis dainna gárdungáržžidemiin mii evttohuvvo ja lea jearran makkár beaktu lea dakkár gildosis dan rievssatbivddu gáržžideami ektui mii dáhpáhuvvá bissuin maŋŋá ođđajagi.
Etter Sametingets syn bør begrensingene gjøres på høsten, når jaktrykket er størst.
Sámedikki oainnu vuođul berrejit gáržžideamit leat čakčat, goas bivdu lea stuorámus.
Sametinget kan ikke gi tilslutning til forskriftsforslaget slik den er nå, fordi det innebærer en ensidig begrensing av samisk og lokal bruk, og ingen begrensning av jakten tilreisende jegere driver.
Sámediggi ii sáhte mieđihit láhkaásahusevttohussii nu mo dat lea dál, go dat mearkkaš ovttabeallásaš gáržžideapmi sámi ja báikkálaš geavahusas, ii ge makkárge gáržžideapmi dan bivddus maid johtti bivdit čađahit.
30-årsjubileum av Reisa Nasjonalpark
30- jagi ávvudeapmi Ráissa álbmotmeahcis
Sametingsrådet deltok på 30-årsjubileet for Reisa Nasjonalpark 13.7.
Sámediggeráđđi searvvai 30-jagi ávvudeapmái Ráissa álbmotmeahcis suoidnemánu 13.b.
10.1 Forvaltning av kulturminner
10.1 Kulturmuittuid hálddašeapmi
Befaring
Geahčadeamit
Befaringssesongen 2016 for Sametingets prosjekt om identifisering og registrering av samiske bygninger ble avsluttet i begynnelsen av september.
Geahčadanbadji Sámedikki prošeavttas identifiseret ja registreret sámi huksehusaid loahpahuvvui čakčamánu álggus.
Sesongen startet med en fellesbefaring med Riksantikvaren og Klima og miljødepartementet til samiske bygninger i Grane og Hattfjelldal kommune.
Badji álggahuvvui oktasaš geahčademiin Riikaantikvárain ja Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain Gaala ja Aarporte suohkaniin.
Dette for å vise fram de sørsamiske kulturminner og for å møte eierne.
Dát dahkkui vai beassat čájehit lullisámi kulturmuittuid ja vai beassat deaivvadit eaiggádiiguin.
Det ble også avholdt et arbeidsmøte om forvaltningsplanen for freda samiske bygninger.
Doppe dollojuvvui maid bargočoahkkin hálddašanplána birra ráfáiduhttojuvvon sámi huksehusaide.
Eiere av ca. 165 mulige samiske bygninger ble tilskrevet i forkant av befaringene.
165 vejolaš sámi huksehusaid eaiggádat ožžo reivve ovdal geahčademiid.
Det ble gjennomført befaringer i Lyngen, Nordreisa, Skjervøy, Kvænangen, Evenes, Hadsel, Sortland, Andøya og Narvik kommune.
Mii leat čađahan geahčademiid Ivgus, Ráissas, Skiervvás, Návuonas, Evenáššis, Válafierddas, Suorttain, Ánddasullos ja Áhkkánjárggas.
På informasjonsmøte i Lyngen kommune møtte flere av de inviterte huseierne.
Diehtojuohkinčoahkkimii Ivgus bohte máŋggas bovdejuvvon viessoeaiggádiin.
NRK var tilstede under en befaring av bygninger i Pollen i Lyngen.
NRK lei fárus geahčadeame visttiid Vuoivuonas Ivgus.
Reportasjen ble sendt på Nordnytt.
Reportáša sáddejuvvui Nordnytt-prográmmas.
Fornyelse av samarbeidsavtalen med Oppland fylkeskommune
Ovttasbargošiehtadusa ođasmahttin Oppland fylkkasuohkaniin
Den tidligere samarbeidsavtalen med Oppland fylke (OFK) gikk ut i 2013 uten at den har blitt offisielt fornyet.
Ovddit ovttasbargošiehtadus Oppland fylkkasuohkaniin (OFK) manai olggos 2013, ii ge leat dan rájes almmolaččat ođastuvvon.
Sametinget og OFK har imidlertid siden 2013 hatt kontakt for å videreføre samarbeidsavtalen.
Sámediggi ja OFK leat aŋkke 2013 rájes doallan oktavuođa viidásetfievrrideami váste ovttasbargošiehtadusa.
En ny avtale ble godkjent av Sametingsrådet på rådsmøtet i juni 2016 og vedtatt av fylkesutvalget i Oppland fylkeskommune i august 2016.
Ođđa šiehtadus dohkkehuvvui Sámediggeráđi ráđđečoahkkimis geassemánu 2016 ja mearriduvvui fylkkalávdegottis Oppland fylkkasuohkanis borgemánu 2016.
Sametingets direktør og fylkesrådmannen i Oppland underskrev avtalen.
Sámedikki direktevra ja fylkkaráđđeolmmái Oppland fylkkas čáliiga vuollái šiehtadusa.
Samarbeidsavtalen omhandler kun samisk kulturminnevern og forvaltning av samiske kulturminner.
Ovttasbargošiehtadusas lea dušše sámi kulturmuitosuodjalusa ja sámi kulturmuittuid hálddašeami birra.
Begge institusjonene har vært innstilt på å videreføre avtalen slik den er.
Goappašat institušuvnnat háliidit viidásetfievrridit šiehtadusa dálá hámis.
Avtalen fokuserer nå på fire punkter i formålsdelen.
Šiehtadusas leat 4 čuoggá ulbmiloasis.
Disse er:
Dát leat:
Øke kunnskapen om samisk historie og kulturminner i Oppland.
Oažžut eanet máhtu sámi historjjá ja kulturmuittuid birra Opplandas.
Avtalen skal legge til rette for mer registrering, forskning og formidling.
Šiehtadus galgá láhčit vejolašvuođa eanet registreremiidda, dutkamii ja gaskkusteapmái.
Styrke og utvikle et forpliktende samarbeid mellom Sametinget og Oppland fylkeskommune gjennom kompetanseutveksling, fellesprosjekter og målrettede tiltak.
Nannet ja ovddidit geatnegahtti ovttasbarggu gaskal Sámedikki ja Oppland fylkkasuohkana gelbbolašvuođalonohallama, oktasašprošeavttaid ja ulbmillaš doaibmabijuid bokte.
Opprettholde og videreutvikle gode forvaltningsrutiner for samiske kulturminner i Oppland.
Bisuhit ja viidásetovddidit buriid hálddašandábiid sámi kulturmuittuin Opplandas.
Bidra til styrking og utvikling av strategiske satsninger og helhetlig arbeid medsamiske kulturminner i Oppland.
Veahkehit nannet ja ovddidit strategalaš áŋgiruššamiid ja ollislaš bargguid sámi kulturmuittuin Opplandas.
OFK får gjennom avtalen fullmakt fra Sametinget til å administrere den løpende arealforvaltningen av samiske kulturminner i Oppland.
OFK oažžu šiehtadusa bokte válddi Sámedikkis hálddašit doaibmi areálahálddašeami sámi kulturmuittuin Opplandas.
Avtalen legger også opp til at det skal være god informasjonsflyt mellom partene.
Šiehtadusas lea maid ulbmil ahte galgá leat buorre diehtojuohkin oasálaččaid gaskka.