pere/sami_parallel huggingface dataset:
Endringen trer i kraft straks.
Rievdadus biddjo fápmui dakkaviđe.
Prop. 134 L
Prop. 134 L
(2018–2019) Proposisjon til Stortinget (forslag til lovvedtak)
(2018–2019) Proposišuvdna Stuorradiggái (láhkamearrádusevttohus)
Endringer i finnmarksloven (endringer som følge av sammenslåingen av Troms og Finnmark fylker)
Rivdadusat finnmárkkulágas (rievdadusat Romssa ja Finnmárkku fylkkaid ovttastahttima geažil)
Tilråding fra Kommunal- og modernseringsdepartementet 21. juni 2019, godkjent i statsråd samme dag.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta ráva 21. geassemánnu 2019, dohkkehuvvon Stáhtaráđis seamma beaivvi.
(Regjeringen Solberg)
(Solberg-ráđđehus)
Kommunal- og moderniseringsdepartementet fremmer i denne proposisjonen forslag om endringer i finnmarksloven.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta ovddida dán proposišuvnnas rievdadusevttohusa finnmárkkuláhkii.
Finnmarksloven gjelder forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke.
Finnmárkkuláhka gusto Finnmárkku fylkka eatnamiid ja luondduvalljodagaid hálddašeapmái.
Som følge av Stortingets vedtak av 8. juni 2017 om regionreformen skal Troms og Finnmark fylker slås sammen fra 1. januar 2020.
Stuorradikki geassemánu 8. b. 2017 mannosaš mearrádusa geažil regiovdnaođastusa birra galget Romssa ja Finnmárkku fylkkat ovttastahttojuvvot ođđajagimánu 1. b. 2020 rájes.
Sammenlåingen gjør det nødvendig å gjøre visse endringer for å tilpasse finnmarksloven til den nye fylkesinndelingen.
Ovttastahttima geažil lea dárbu dahkat muhtun rievdadusaid heivehan dihtii finnmárkkulága ođđa fylkajuohkimii.
Det er behov for tilpasning i loven når det gjelder hvordan man angir lovens geografiske virkeområde.
Heiveheapmi lágas dárbbašuvvo dan hárrái mii guoská dasa manin galgá gohčodit lága geográfalaš doaibmaviidodaga.
Departementet foreslår å endre loven slik at det vises til det geografiske området Finnmark, som i dag utgjør Finnmark fylke, slik at virkeområdet blir det samme som i dag.
Departemeanta evttoha rievdadit lága nu ahte das čujuhuvvo Finnmárkku geográfalaš guvlui, mii dál lea Finnmárkku fylka, vai doaibmaguovlu šaddá seammá go dál.
Oppgaver som i dagens lov er lagt til Finnmark fylkesting (blant annet valg av styremedlemmer til Finnmarkseiendommen, valg til kontrollkomiteen og godkjenning av Finnmarkseiendommens avhending av eiendom i visse tilfeller), foreslås lagt til fylkestinget i den nye Troms og Finnmark fylkeskommune.
Bargamušat mat dálá lága vuođul gullet Finnmárkku fylkkadiggái (earret eará stivralahtuid válljen Finnmárkkuopmodahkii, gozihanlávdegotti válljen ja Finnmárkkuopmodaga opmodatluobaheami dohkkeheapmi dihto dilálašvuođain), evttohuvvojit biddjojuvvot ođđa Romssa ja Finnmárkku fylkkasuohkana fylkkadiggái.
Det er også foreslått tilpasninger i reglene for hvem som skal kunne være mottaker av et eventuelt overskudd fra Finnmarkseiendommen, dersom styret beslutter at overskuddet skal deles ut.
Evttohuvvon leat maid heiveheamit njuolggadusain das gii galgá sáhttit leat Finnmárkkuopmodaga vejolaš badjebáhcaga vuostáiváldi, jus stivra mearrida ahte dat galgá juhkkojuvvot.
2 Bakgrunnen for proposisjonen
2 Proposišuvnna duogáš
2.1 Regionreformen
2.1 Regiovdnaođastus
Fra 1. januar 2020 har vi elleve fylker i Norge;
Ođđajagimánu 1. b. 2020 rájes leat mis oktanuppelot fylkka Norggas;
ti fylkeskommuner samt Oslo kommune med fylkeskommunale oppgaver.
logi fylkkagieldda ja Oslo gielda mas leat fylkkagielddalaš bargamušat.
Mens ni fylker i dag har under 200 000 innbyggere, vil minste fylke i innbyggertall fra 2020 øke fra 76 000 til 240 000 innbyggere.
Go dálá ovcci fylkkas dál leat vuollel 200 000 ássi, de lassána jagi 2020 rájes uhcimus fylkka ássiidlohku 76 000 rájes 240 000 rádjai.
Når fylkeskommunene nå blir større, skal de også få flere virkemidler til å utvikle fylkene i tråd med regionale behov og muligheter.
Go fylkkagielddat dál sturrot, de dat galget maid oažžut eanet váikkuhangaskaomiid ovddidit fylkkaid regionála dárbbuid ja vejolašvuođaid vuođul.
Det skal overføres oppgaver og virkemidler innenfor områder der fylkeskommunene allerede har ansvar og kompetanse.
Bargamušat ja váikkuhangaskaoamit galget sirdojuvvot dakkár surggiin main fylkkagielddain lea jo ovddasvástádus ja gelbbolašvuohta.
Fylkeskommunene skal få nye oppgaver blant annet innen kompetanse og integrering, folkehelse, klima og miljø, næringsutvikling og landbruk, forskning, samferdsel, planlegging og kultur.
Fylkkagielddat galget oažžut ođđa bargamušaid earret eará gelbbolašvuođas ja integreremis, álbmotdearvvašvuođas, dálkkádagas ja birrasis, ealáhusovddideamis ja eanadoalus, dutkamis, johtalusas, plánemis ja kultuvrras.
Dette er viktige områder for utviklingen av samfunnet i det enkelte fylket og oppgaver som fylkeskommunene har gode forutsetninger for å løse.
Dát leat dehálaš suorggit fylkkaid servodatovddideapmái ja bargamušat maid fylkkagielddain leat buorit vejolašvuođat čoavdit.
2.2 Finnmarksloven
2.2 Finnmárkkuláhka
Proposisjonen fremmes av Kommunal- og moderniseringsdepartementet, som ansvarlig for forvaltningen av finnmarkslovens bestemmelser om Finnmarkseiendommen.
Proposišuvnna ovddida Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta finnmárkkulága mearrádusaid ovddasvástideaddjin Finnmárkkuopmodaga hárrái.
Proposisjonen fremmes i samråd med Justis- og beredskapsdepartementet som har ansvaret for finnmarksloven som sådan.
Proposišuvdna ovddiduvvo ovttasráđiid Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanttain mas nammalassii lea ovddasvástádus finnmárkkulágas.
Lovens formål er å legge til rette for at grunn og naturressurser i Finnmark fylke forvaltes på en balansert og økologisk bærekraftig måte til beste for innbyggerne i fylket og særlig som grunnlag for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Lága ulbmil lea láhčit diliid nu, ahte Finnmárkku fylkka eatnamat ja luondduvalljodagat hálddašuvvojit dássedis ja ekologalaččat suvdinnávccalaš vuogi mielde fylkka ássiide buorrin ja earenoamážit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodatellimii vuođusin.
2.3 Høringen
2.3 Gulaskuddan
Kommunal- og moderniseringsdepartementet sendte 4. desember 2018 på høring et forslag om endringer i finnmarksloven.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta sáddii juovlamánu 4. b. 2018 gulaskuddanevttohusa rievdadusaid birra finnmárkkuláhkii.
Saken ble sendt til følgende høringsinstanser med høringsfrist 4. mars 2019:
Ášši sáddejuvvui čuovvovaš gulaskuddanásahusaide gulaskuddanáigemeriin njukčamánu 4. b. 2019:
Departementene
Departemeanttat
Finnmark fylkeskommune
Finnmárkku fylkkagielda
Fylkesmannen i Troms
Romssa fylkkamánni
Alta kommune
Álttá suohkan
Balsfjord kommune
Báhccavuona suohkan
Bardu kommune
Bearddu suohkan
Berg kommune
Birggi suohkan
Berlevåg kommune
Bearalvági gielda
Båtsfjord kommune
Báhcavuona gielda
Dyrøy kommune
Divrráid suohkan
Gamvik kommune
Gáŋgaviikka gielda
Gratangen kommune
Rivttága suohkan
Hammerfest kommune
Hámmárfeastta suohkan
Harstad kommune
Hársttága suohkan
Hasvik kommune
Ákŋoluovtta suohkan
Ibestad kommune
Ivvárstáđiid suohkan
Karasjok kommune
Kárášjoga gielda
Karlsøy kommune
Gálssa suohkan
Kautokeino kommune
Guovdageainnu suohkan
Kvæfjord kommune
Giehtavuona suohkan
Kvænangen kommune
Návuona suohkan
Kåfjord kommune
Gáivuona suohkan
Lavangen kommune
Loabága suohkan
Lebesby kommune
Davvesiidda gielda
Lenvik kommune
Leaŋgáviikka suohkan
Loppa kommune
Láhpi suohkan
Lyngen kommune
Ivgu suohkan
Målselv kommune
Málatvuomi suohkan
Måsøy kommune
Muosága gielda
Nesseby kommune
Unjárgga gielda
Nordkapp kommune
Davvenjárgga gielda
Nordreisa kommune
Ráissa suohkan
Porsanger kommune
Porsáŋggu gielda
Salangen kommune
Siellaga suohkan
Skjervøy kommune
Skiervvá suohkan
Skånland kommune
Skániid suohkan
Storfjord kommune
Omasvuona suohkan
Sørreisa kommune
Ráisavuona suohkan
Sør-Varanger kommune
Mátta-Várjjaga gielda
Tana kommune
Deanu gielda
Torsken kommune
Doaskku suohkan
Tranøy kommune
Ránáidsullo suohkan
Tromsø kommune
Romssa suohkan
Vadsø kommune
Čáhcesullo gielda
Vardø kommune
Várggáid gielda
Finnmark bonde- og småbrukarlag
Finnmark bonde- og småbrukarlag
Finnmark bondelag
Finnmark bondelag
Finnmarkseiendommen
Finnmárrkuopmodat
Fiskarlaget nord
Fiskarlaget nord
Landsorganisasjonen i Norge
Landsorganisasjonen i Norge/Norgga Riikaorganisašuvdna
Norges jeger- og fiskerforbund Finnmark
Norges jeger- og fiskerforbund Finnmark
Norges jeger- og fiskerforbund Troms
Norges jeger- og fiskerforbund Troms
Norske reindriftssamers landsforbund
Norgga boazosápmelaččaid riikkasearvi
Norske samers riksforbund
Norgga sámiid riikkasearvi
Næringslivets hovedorganisasjon
Næringslivets hovedorganisasjon/Ealáhusaid váldoorganusašuvdna
Troms bonde- og småbrukarlag
Troms bonde- og småbrukarlag
Troms bondelag
Troms bondelag
UiT Norges arktiske universitet
UiT Norgga árktalaš universitehta
Disse har hatt merknader til høringsnotatet:
Dát ásahusat bukte mearkkašumiid gulaskuddannotáhtii:
Etnisk og demokratisk likeverd (EDL)
Etnisk og demokratisk likeverd (EDL)
Finnmarkseiendommen/Finnmárkkuopmodat
Finnmarkseiendommen/Finnmárkkuopmodat
For Finnmark
For Finnmark
Norske Kveners Forbund – Ruijan Kveeniliitto
Norske Kveners Forbund - Ruijan Kveeniliitto
Norske Samers Riksforbund
Norgga Sámiid Riikkasearvi
Steinar N. Christensen
Steinar N. Christensen
Stig Harby
Stig Harby
Øst-Finnmark regionråd
Nuorta-Finnmárkku regiovdnaráđđi
2.4 Konsultasjoner
2.4 Konsultašuvnnat
Når departementet vurderer endringer i finnmarksloven, har departementet plikt til å konsultere Sametinget.
Go departemeanta árvvoštallá rievdadit finnmárkkulága, de lea departemeanttas geatnegasvuohta konsulteret Sámedikkiin.
Det er, slik departementet vurderer det, gjennomført konsultasjoner i tråd med avtale om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget.
Departemeantta árvvoštallama mielde leat čađahuvvon konsultašuvnnat dan šiehtadusa vuođul mii gusto stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvdnaprosedyraide.
Departementet har valgt å involvere Finnmark fylkeskommune på tilsvarende måte som Sametinget.
Departemeanta lea válljen siskkildahttit Finnmárkku fylkkagieldda áššái seamma láhkai go Sámedikki.
Det ble gjennomført to konsultasjonsmøter med både Sametinget og Finnmark fylkeskommune, hvor det siste møtet ble gjennomført som felles møte.
Guokte konsultašudnačoahkkima dollojuvvojedje sihke Sámedikkiin ja Finnmárkku fylkkagielddain, main maŋimus čoahkkin lei oktasaščoahkkin.
Det har vært utvekslet dokumenter mellom konsultasjonspartene.
Konsultašuvdnabealit leat lonohallan dokumeanttaid gaskaneaset.
Det ble ikke oppnådd enighet om lovforslaget.
Ovttamielalašvuohta láhkaevttohusa birra ii juksojuvvon.
Sametinget har i konsultasjonene fremholdt som sitt utgangspunkt at Sametinget ikke ønsker at Troms og Finnmark fylker skal slås sammen.
Sámediggi lea konsultašuvnnain ovdandoallan iežas vuolggasadjin ahte Sámediggi ii háliit ahte Romssa ja Finnmárkku fylkkat galget ovttastahttojuvvot.
Sammenslåingen svekker etter Sametingets syn Finnmarkseiendommens mulighet for å drive en god og helhetlig ressurs- og arealforvaltning, og fører til negative konsekvenser for innbyggerne i Finnmark.
Sámedikki oainnu mielde láivuda ovttastahttin Finnmárkkuopmodaga vejolašvuođa doaimmahit buori ja ollislaš resursa- ja areálahálddašeami, ja dagaha negatiiva váikkuhusaid Finnmárkku ássiide.
Etter Sametingets vurdering vil en kunne bøte på de negative konsekvensene ved å gi Sametinget og den nye fylkeskommunen frihet til selv å velge hvordan de skal oppnevne styremedlemmer, altså at lovens krav om forholdsvalg og valg i plenum bør falle bort.
Sámedikki árvvoštallama mielde sáhtášii geahpedit negatiiva váikkuhusaid go attášii Sámediggái ja ođđa fylkkagildii friijavuođa ieža válljet mo sii galget nammadit stivralahtuid, nappo ahte lága gáibádus gorreválgga birra ja válljen dievasčoahkkimis berre luohpahuvvot.
Som begrunnelse viser Sametinget til prinsippet om samenes rett til selvbestemmelse i interne anliggender, for Sametingets del, og for den nye fylkeskommunens del til prinsippet om kommunalt og fylkeskommunalt selvstyre.
Ággan čujuha Sámediggi prinsihppii sámiid vuoigatvuođa birra iešmearrideapmái siskkáldas áššiin, Sámedikki bealis, ja ođđa fylkkagieldda bealis prinsihppii gielddalaš ja fylkkagielddalaš iešstivrema birra.
Finnmark fylkeskommune støttet ikke Sametingets forslag, for fylkestingets oppnevning av styremedlemmer.
Finnmárkku fylkkagielda ii dorjon Sámedikki evttohusa, fylkkadikki stivralahtuid nammadeami oktavuođas.
Fylkeskommunen ga imidlertid støtte til at Sametingets styremedlemmer burde kunne oppnevnes i henhold til Sametingets forslag.
Fylkkagielda doarjjui dattetge dan ahte Sámedikki stivralahtuid berrešii sáhttit nammadit Sámedikki evttohusa vuođul.
Finnmark fylkeskommune har i konsultasjonene motsatt seg departementets forslag om at det nye fylkestinget skal velge styremedlemmer, varamedlemmer og kontrollkomite for Finnmarkseiendommen, og få overført øvrige oppgaver som i dag er lagt til Finnmark fylkesting.
Finnmárkku fylkkagielda lea konsultašuvnnain vuosttaldan departemeantta evttohusa ahte ođđa fylkkadiggi galgá válljet stivralahtuid, várrelahtuid ja gozihanlávdegotti Finnmárkkuopmodahkii, ja oažžut sirdojuvvot alccesis eará bargamušaid mat dál gullet Finnmárkku fylkadiggái.
Finnmark fylkeskommune vurderer det slik at det nye fylkestinget ikke vil være representativt for innbyggerne i Finnmark, og mener at det er i strid med Finnmarkslovens intensjon å legge oppgavene til Troms og Finnmark fylkesting, slik departementet foreslår.
Finnmárkku fylkkagieldda árvvoštallan lea ahte ođđa fylkkadiggi ii leat Finnmárkku ássiid ovddasteaddji, ja oaivvilda ahte dat rihkku Finnmárkkulága áigumuša bidjat bargamušaid Romssa ja Finnmárkku fylkkadiggái, nu mo departemeanta evttoha.
Finnmark fylkeskommune viser til at det nye fylkestinget vil hovedsakelig være valgt av en befolkning fra Troms, som ikke omfattes av grunneierstatusen og rettighetene i Finnmarksloven.
Finnmárkku fylkkagielda čujuha dasa ahte ođđa fylkkadikki leat vuosttažettiin válljen Romssa fylkka ássit, geaidda eai guoskka Finnmárkkulága eanaeaiggátstáhtus ja vuoigatvuođat.
Fylkeskommunen har lansert andre alternativer for valg til vervene i Finnmarkseiendommen, og for de andre oppgavene som i dag ligger til Finnmark fylkeskommune.
Fylkkagielda lea evttohan eará molssaeavttuid dasa mo galgá válljet olbmuid Finnmárkkuopmodaga luohttámušdoaimmaide, ja daidda eará bargamušaide mat dál gullet Finnmárkku fylkkagildii.
Prinsipalt foreslår Finnmark fylkeskommune et eget valgorgan eller representantskap, valgt av kommunene i Finnmark etter nærmere regler.
Vuosttažettiin evttoha Finnmárkku fylkkagielda sierra válgaorgána dahje ovddastusgotti, maid Finnmárkku gielddat leat válljen lagat njuolggadusaid vuođul.
Subsidiært foreslår fylket at styremedlemmene skal velges og de øvrige oppgavene utføres av «Finnmarksbenken» i det nye fylkestinget for Troms og Finnmark, altså av de medlemmene i det nye fylkestinget som har bostedsadresse i Finnmark.
Nuppádassii evttoha fylka ahte stivralahtuid galgá Romssa ja Finnmárkku ođđa fylkkadikki «Finnmárkkubeaŋka» válljet ja doaimmahit daid eará bargamušaid, nappo dan ođđa fylkkadikki áirasat geain lea ássančujuhus Finnmárkkus.
Sametinget støttet ikke fylkeskommunens forslag om særskilt valgorgan eller representantskap, men ga støtte til en nærmere utredning av muligheten for at «Finnmarksbenken» kunne være et organ som ivaretar oppgavene som i dag løses av Finnmark fylkesting.
Sámediggi ii dorjon fylkkagieldda evttohusa ahte galgá leat sierra válgaorgána dahje ovddastusgoddi, muhto doarjjui ahte lagabut čielggaduvvo dat vejolašvuohta ahte «Finnmárkkubeaŋka» sáhttá leat orgána mii fuolaha daid bargamušaid maid Finmmárkku fylkkadiggi dál doaimmaha.
Sametinget og Finnmark fylkeskommune mente begge at departementets høringsgrunnlag ikke i tilfredsstillende grad hadde utredet konsekvenser og aktuelle alternativ, og at høringsgrunnlaget derfor ikke ga muligheter til reelle konsultasjoner for å finne løsninger som ivaretok flere interesser.
Sihke Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda oaivvildedje ahte departemeantta gulaskuddanvuođđu ii doarvái bures lean guorahallan váikkuhusaid ja guovdilis molssaeavttuid, ja ahte gulaskuddanvuođđu danne ii addán vejolašvuođa duohta konsultašuvnnaide gávdnan dihtii dakkár čovdosiid mat fuolahit eanet beroštusaid.
Sametinget og Finnmark fylkeskommune fant heller ikke at departementet ga noen begrunnelse for hvorfor foreslåtte alternative framgangsmåter for styreoppnevning ikke kunne vurderes.
Ii ge Sámedikki ii ge Finnmárkku fylkkagieldda mielas ovddidan departemeanta makkárge ákkaid manne evttohuvvon molssaektosaš stivranammadanvugiid ii sáhte árvvoštallat.
Sametinget og Finnmark fylkeskommunene holdt fram at siden de ikke hadde kjennskap til departementets vurderinger, var det ikke mulig til å konsultere reelt, og at det dermed ikke var mulig å oppnå enighet i saken.
Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda ovdandolle ahte go sii eai dovdan departemeantta árvvoštallamiid, de ii lean vejolaš čađahit duohta konsultašuvnna, ja ahte danne ii lean vejolaš juksat ovttamielalašvuođa áššis.
Sametinget ønsket at det i proposisjonen skulle varsles at det skal foretas en grundig vurdering med sikte på mulige endringer av finnmarkslovens bestemmelser knyttet til styreoppnevning med videre til Finnmarkseiendommen.
Sámediggi háliidii ahte proposišuvnnas galggai dieđihuvvot ahte galgá čađahuvvot vuđolaš árvvoštallan dainna áigumušain vai lea vejolaš rievdadit finnmárkkulága mearrádusaid Finnmárkkuopmodaga stivranammadeami jed. oktavuođas.
Finnmark fylkeskommune mente det på tilsvarende måte burde gjøres en grundig vurdering av forslagene fylkeskommunen hadde spilt inn.
Finnmárkku fylkkagielda oaivvildii ahte seamma láhkai berre vuđolaččat árvvoštallat daid evttohusaid maid fylkkgielda lei árvalan.
Sametinget og Finnmark fylkeskommune ba om departementets tilbakemelding på dette.
Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda bivde dasa vástádusa departemeanttas.
Departementet fant ikke å kunne gå inn på forslagene, da de går ut over det som er nødvendig som følge av fylkessammenslåingen.
Departemeanta ii gávnnahan sáhttit gieđahallat evttohusaid, go dat fátmmastit eanet go dan mii lea dárbu fylkkaovttastahttima geažil.
Departementet viste for øvrig til at Sametinget har anledning til å ta opp sitt forslag på selvstendig grunnlag i den ordinære dialogen med departementet.
Departemeanta čujuhii muđui dasa ahte Sámedikkis lea alddis vejolašvuohta váldit ovdan iežas evttohusa dábálaš gulahallamis departemeanttain.
For departementets vurderinger av de nevnte forslagene, se pkt. 3.3.2, nedenfor.
Vuolleleappos boahtá ovdan mo departemeanta árvvoštallá namuhuvvon evttohusaid, geahča čuoggá 3.3.2.
3 Endringer i finnmarksloven
3 Rievdadusat finnmárkkulágas
Endringene som foreslås i denne proposisjonen skjer på bakgrunn av sammenslåingen av Troms og Finnmark fylker.
Rievdadusat mat evttohuvvojit dán proposišuvnnas dahkkojuvvojit Romssa ja Finnmárkku fylkkaid ovttastahttima geažil.
Endringene i fylkesstrukturen krever tilpasning i loven når det gjelder hvordan man angir lovens geografiske virkeområde, hvordan styremedlemmer til Finnmarkseiendommen og kontrollkomiteen skal velges, samt hvem som skal kunne være mottaker av et eventuelt overskudd fra Finnmarkseiendommen, dersom styret beslutter at dette skal deles ut.
Fylkkastruktuvrra rievdadusat gáibidit heiveami lágas das mo galgá almmuhit lága geográfalaš doaibmaviidodaga, das mo galgá válljet Finnmárkkuopmodaga stivralahtuid ja gozihanlávdegotti, ja vel das gii sáhttá leat Finnmárkkuopmodaga vejolaš badjebáhaga vuostáiváldi, jus stivra mearrida ahte dat galgá juhkkojuvvot.
3.1 Gjeldende rett og forslagene i høringsutkastet
3.1 Gustojeaddji riekti ja gulaskuddanárvalusa evttohusat
3.1.1 Om lovens geografiske virkeområde og navn
3.1.1 Lága geográfalaš doaibmaviidoga ja nama birra
Flere steder i loven er det vist til Finnmark fylke.
Lágas lea máŋgga sajis čujuvhuvvon Finnmárkku fylkii.
Departementet foreslo i høringsutkastet å endre lovteksten ved å henvise til det geografiske området Finnmark, i stedet for Finnmark fylke.
Departemeanta evttohii gulaskuddanárvalusas rievdadit láhkateavstta čujuhettiin geográfalaš guvlui Finnmárkui, dan sajis go Finnmárkku fylkii.
Det geografiske området Finnmark vil da tilsvare det området som per i dag utgjør Finnmark fylke.
Dalle vástidivččii geográfalaš guovlu Finnmárku dan guovllu mii dál lea Finnmárkku fylka.
I dagens lovtekst er det også henvist til Finnmark fylkesting, Finnmark fylkeskommune og fylkesmannen i Finnmark.
Dálá láhkateavsttas čujuhuvvo maiddái Finnmárkku fylkkadiggái, Finnmárkku fylkkagildii ja Finnmárkku fylkkamánnái.
Dette endres i tråd med de nye navnene på organene.
Dat rievdaduvvo orgánaid ođđa namaid vuođul.
Når det gjelder formålsparagrafen, ble det i høringsutkastet foreslått å endre ordlyden til å gjelde «Finnmark» i stedet for «Finnmark fylke», og at grunn og naturressurser forvaltes på en «balansert og økologisk bærekraftig måte til beste for innbyggerne».
Mii guoská ulbmilparagráfii, de evttohuvvui gulaskuddanárvalusas rievdadit sátnehámi nu ahte dat gusto «Finnmárkui» dan sajis go «Finnmárkku fylkii», ja ahte eatnamat ja luondduvalljodagat hálddašuvvojit «dássedis ja ekologalaččat suvdinávccalaš vuogi mielde ássiide buorrin».
3.1.2 Om hvilke organer som skal velge medlemmer til Finnmarkseiendommens styre og kontrollkomite
3.1.2 Dan birra mat orgánaid galget válljet lahtuid Finnmárkkuopmodaga stivrii ja gozihanlávdegoddái
Finnmarksloven § 7 regulerer hvordan medlemmer til Finnmarkseiendommens styre skal velges.
Finnmárkkulága § 7 mudde dan mo Finnmárkkuopmodaga stivralahtut galget válljejuvvot.
Ifølge dagens bestemmelse velger Sametinget og Finnmark fylkesting tre medlemmer, med hvert sitt personlige varamedlem, hver.
Dálá mearrádusaid vuođul vállje sihke Sámediggi ja Finnmárkku fylkkadiggi golbma lahtu, oktan juohkehačča persovnnalaš várrelahtuin.
Alle må være bosatt i Finnmark.
Buohkat galget ássat Finnmárkkus.
I høringsutkastet ble det foreslått at tre medlemmer, med hvert sitt personlige varamedlem, skal velges av nye Troms og Finnmark fylkesting.
Gulaskuddanárvalusas evttohuvvui ahte golbma lahtu, oktan juohkehačča persovnnalaš várrelahtuin, galgá ođđa Romssa ja Finnmárkku fylkkadiggi válljet.
Forslaget innebærer en endring ved at fylkestingspolitikere fra Troms er med på å bestemme hvem som skal styre Finnmarkseiendommen.
Evttohus mearkkaša rievdama dainna lágiin ahte Romssa fylkkadiggepolitihkkárat leat mielde mearrideamen geat dat galget stivret Finnmárkkuopmodaga.
Samtidig legger forslaget, som i dag, opp til at medlemmene og varamedlemmene må være bosatt i området som tidligere utgjorde Finnmark fylke.
Seammás lea evttohusa áigumuš, nu mo dál ge, ahte lahtut ja várrelahtut galget ássat dan guovllus mii ovdal lei Finnmárkku fylka.
I § 16 reguleres det hvordan medlemmer til kontrollkomiteen velges.
§ 16 mudde dan mo gozihanlávdegotti lahtut válljejuvvojit.
I høringsutkastet ble det lagt opp til at ett medlem til kontrollkomiteen, med et personlig varamedlem, velges av det nye fylkestinget.
Gulaskuddanárvalusa áigumuš lea ahte ođđa fylkkadiggi vállje ovtta lahtu gozihanlávdegoddái, oktan persovnnalaš várrelahtuin.
3.1.3 Om utdeling av overskudd fra Finnmarkseiendommen
3.1.3 Finnmárkkuopmodaga badjebáhcaga juohkin
Lovens § 15 har en bestemmelse om at styret i Finnmarkseiendommen kan bestemme at et eventuelt overskudd kan deles ut til Finnmark fylkeskommune, Sametinget eller allmennyttige formål som kommer fylkets innbyggere til gode.
Lága 15. paragráfas lea dakkár mearrádus ahte Finnmárkkuopmodaga stivra sáhttá mearridit ahte vejolaš badjebáza sáhttá juhkkojuvvot Finnmárkku fylkkagildii, Sámediggái dahje álbmogii ávkkálaš ulbmiliidda fylkka ássiide buorrin.
I høringsutkastet ble det foreslått at den nye fylkeskommunen skal kunne motta overskudd dersom styret beslutter dette.
Gulaskuddanárvalusas evttohuvvui ahte ođđa fylkkagielda galgá sáhttit oažžut badjebáhcaga jus stivra dan mearrida.
Departementet foreslår at ordningen for utdeling av overskudd avgrenses, slik at eventuelle tildelinger til fylkeskommunen må komme innbyggerne i det området som i dag utgjør Finnmark fylke, til gode.
Departemeanta evttoha ahte badjebáhcaga juohkinortnet gáržžiduvvo, nu ahte vejolaš juolludeamit fylkkagildii galget boahtit buorrin sidjiide geat ásset dan guovllus mii dál lea Finnmárkku fylka.
Sametinget har på sin side ikke hatt en tilsvarende begrensning, og departementet foreslo heller ikke en slik begrensning i høringsutkastet.
Sámedikki bealis ii leat leamaš seamma gáržžádus, ii ge departemeanta evttot dakkár gáržžideami gulaskuddanárvalusas.
3.2 Høringsinstansenes syn
3.2 Gulaskuddanásahusaid oainnut
3.2.1 Om lovens geografiske virkeområde og navn
3.2.1 Lága geográfalaš doaibmaviidoga ja nama birra
Ingen av høringsinstansene har kommet med innsigelser til den delen av forslaget som gjelder hvordan man skal angi lovens geografiske virkeområde.
Ii okta ge gulaskuddaásahusain leat ovddidan vuosteákkaid dan oassái evttohusas mii guoská dasa mo lága geográfalaš doaibmaviidodat galgá almmuhuvvot.
Finnmark fylkeskommune mener at forslaget bidrar til at lovens geografiske virkeområde ikke misforstås.
Finnmárkku fylkkagielda oaivvilda ahte evttohus váikkuha dasa ahte lága geográfalaš doaibmaviidodat ii áddejuvvo boastut.
Finnmark fylkeskommune og Vadsø kommune spilte inn at det i formålsparagrafen bør understrekes at loven er ment å tilgodese innbyggerne i Finnmark.
Finnmárkku fylkkagielda ja Čáhcesullo gielda árvaledje ahte ulbmilparagráfas berre deattuhuvvot ahte láhka lea oaivvilduvvon ovdun Finnmárkku ássiide.
3.2.2 Om hvilke organer som skal velge medlemmer til Finnmarkseiendommens styre og kontrollkomite
3.2.2 Dan birra mat orgánaid galget válljet lahtuid Finnmárkkuopmodaga stivrii ja gozihanlávdegoddái
Mange av høringsinstansene har vært kritiske til høringsutkastets forslag på dette punktet.
Máŋga gulaskuddaásahusa leat moaitán gulaskuddanárvalusa evttohusa dán áššis.
Finnmarkseiendommen mener at denne løsningen bryter med prinsippet om at eierrådigheten skal ligge hos finnmarkingene, samt at flertallet i det nye fylkestinget kan ha motstridende interesser med befolkningen i Finnmark.
Finnmárkkuopmodat oaivvilda ahte dát čoavddus rihkku dan prinsihpa ahte finnmárkolaččain galgá leat eaiggáduššanváldi, ja ahte ođđa fylkkadikki eanetlogus sáhttet leat beroštusat mat leat vuostálagaid Finnmárkku álbmoga beroštusaiguin.
Finnmark fylkeskommune viser til at en slik løsning vil være i strid med finnmarkslovens intensjon, og at det nye fylkestinget vil ha hovedvekt av folkevalgte fra Troms.
Finnmárkku fylkkagielda čujuha dasa ahte dakkár čoavddus rihkošii finnmárkkulága áigumuša, ja ahte ođđa fylkkadikkis leat eanaš álbmotválljen áirasat Romssa fylkkas eret.
Etter Finnmark fylkeskommunes vurdering kan en slik løsning svekke tilliten til fylkestinget og Finnmarkseiendommens styre.
Finnmárkku fylkkagieldda árvvoštallama vuođul sáhttá dakkár čoavddus njuolvudit luohttámuša fylkkadiggái ja Finnmárkkuopmodaga stivrii.
Finnmark fylkeskommune støtter forslaget om at styremedlemmene må være bosatt i Finnmark, men mener at dette ikke er nok til å løse problemene fylkeskommunen ser med å tillegge oppgavene til det felles fylkestinget.
Finnmárkku fylkkagielda doarju dan evttohusa ahte stivralahtut galget ássat Finnmárkkus, muhto oaivvilda ahte dat ii leat doarvái čoavdit daid váttisvuođaid maid fylkkagielda oaidná šaddat go bargamušat biddjojuvvojit oktasaš fylkkadiggái.
Finnmark fylkeskommune har utdypet sine synspunkter i konsultasjonsmøtene med departementet, jf. pkt. 2.4, ovenfor.
Finnmárkku fylkkagielda lea čiekŋudan iežas oainnuid konsultašuvdnačoahkkimiin departemeanttain, gč. čuoggá 2.4, bajábealde.
Tana kommune er også kritisk til å legge oppgaven om å legge valgene til disse vervene til det nye fylkestinget.
Deanu gielda moaitá maid dan ahte áigumuš lea luohttámušdoaimmaide olbmuid válljema bidjat ođđa fylkkadiggái.
Det vises blant annet til forarbeidene i finnmarksloven, der det drøftes at dersom fylkeskommunen forsvinner, kan en mulig løsning være at ordførerne i fylket velger medlemmene i samlet møte.
Earret eará čujuhuvvo finnmárkkulága ovdabargguide, main árvvoštallo ahte jus fylkkagielda jávká, de sáhttá vejolaš čoavddus leat ahte fylkka sátnejođiheaddjit válljejit lahtuid oktasaš čoahkkimis.
Porsanger og Kautokeino kommuner er også kritiske til forslaget, og ønsker heller å opprette et representantskap som utgår fra kommunene i gamle Finnmark fylke.
Porsáŋggu gielda ja Guovdageainnu suohkan moitet maiddái evttohusa, ja háliidit baicce ásahit ovddastusgotti mii vuolgá boares Finnmárkku fylkka gielddain.
Øst-Finnmark regionråd mener at Finnmarkseiendommen er strategisk viktig for samfunnsutvikling i kommunene i Finnmark.
Nuorta-Finnmárkku regiovdnaráđđi oaivvilda ahte Finnmárkkuopmodat lea strategalaččat dehálaš Finmmárku gielddaid servodatovddideapmái.
Derfor må finnmarkingene fortsatt ha full styring med Finnmarkseiendommen.
Danne fertejit finnmárkolaččat ain ollásit stivret Finnmárkkuopmodaga.
De anbefaler å opprette et representantskap som utnevnes med utgangspunkt i kommunenes innbyggertall.
Sii rávvejit ásahit ovddastusgotti mii nammaduvvo gielddaid ássiidlogu vuođul.
Troms fylkeskommune har ikke innsigelser til forslaget i høringsutkastet.
Romssa fylkkasuohkanis eai leat vuosteákkat gulaskuddanárvalusa evttohussii.
3.2.3 Om utdeling av overskudd fra Finnmarkseiendommen
3.2.3 Finnmárkkuopmodaga badjebáhcaga juohkin
Finnmark fylkeskommune mente i høringsrunden at Troms og Finnmark fylkeskommune ikke skal kunne være mottaker av et eventuelt overskudd, fordi organet ikke anses som representativt for befolkningen i Finnmarks interesser i denne sammenheng.
Finnmárkku fylkkagielda oaivvildii gulaskuddanvuorus ahte Romssa ja Finnmárkku fylkkagielda ii sáhte leat badjebáhcaga vejolaš vuostáiváldi, dannego orgána ii adnojuvvo ovddasteaddjin Finnmárkku álbmoga beroštusaide dán oktavuođas.
Fylkeskommunen mente at løsningen som er mest i tråd med lovens formål, er at et eventuelt overskudd benyttes til tiltak i nåværende Finnmark fylke.
Fylkkagielda oaivvildii ahte dat čoavddus mii guorrasa buoremusat lága ulbmilii, lea ahte vejolaš badjebáza geavahuvvo doaibmabijuide dálá Finnmárkku fylkkas.
Sametinget skriver i sin høringsuttalelse at dersom fylkeskommunen er mottaker av utbyttet, så må midlene komme innbyggerne i Finnmark til gode.
Sámediggi čállá gulaskuddancealkámušastis ahte jus fylkkagielda lea badjebáhcaga vuostáiváldi, de fertejit ruđat boahtit Finnmárkku ássiide buorrin.
Kautokeino kommune mente at overskuddet må komme kommunene i Finnmark til gode.
Guovdageainnu suohkan oaivvildii ahte badjebáza galgá boahtit Finnmárkku gielddaide buorrin.
Norges jeger- og fiskerforbund Finnmark foreslo i høringen å opprette et fond som styres fra Finnmark, der de som forvalter fondet er personer bosatt i Finnmark, og tildeler midler til beste for Finnmarks befolkning.
Norges Jeger- og fiskerforbund Finnmark evttohii gulaskuddamis ásahit foandda mii stivrejuvvo Finnmárkkus, mas dat olbmot geat hálddašit foandda ásset Finnmárkkus, juhket ruđaid Finnmárkku álbmogii buorrin.
3.2.4 Innspill på fremgangsmåten for valg av styremedlemmer
3.2.4 Árvalusat stivralahtuid válljenvuohkái
I høringsbrevet ble det, etter et innspill fra Sametinget, åpnet for at høringsinstansene kunne komme med eventuelle innspill til fremgangsmåten for valg av styre- og varamedlemmer til Finnmarkseiendommen.
Gulaskuddanreivves rahppojuvvui, Sámedikki árvalusa vuođul, vejolašvuohta dasa ahte gulaskuddanásahusat sáhtášedje ovddidit vejolaš árvalusaid Finnmárkkuopmodaga stivra- ja várrelahtuid válljenvuohkái.
Etter dagens § 7 skal valget gjøres av fylkestinget og Sametinget i plenum, og etter § 8 skal valget gjøres ved forholdstallsvalg når minst ett medlem av organet krever det.
Dálá § 7 vuođul galget fylkkadiggi ja Sámedikki dievasčoahkkin čađahit válgga, ja § 8 vuođul galgá válga čađahuvvot gorreválgan go uhcimusat okta orgánalahttu dan gáibida.
I høringsrunden har Kautokeino og Porsanger kommuner stilt spørsmål ved om regelen om forholdstallsvalg er formålstjenlig.
Gulaskuddanvuorus leat Guovdageainnu suohkan ja Porsáŋggu gielda jearran lea go gorreválganjuolggadus ulbmillaš.
De har foreslått heller å la Sametinget vedta særskilte kriterier for valg av styremedlemmer.
Sii leat evttohan baicce diktit Sámedikki mearridit sierra eavttuid stivralahtuid válljemii.
Sametinget ønsker også å endre finnmarkslovens § 8, slik at Sametinget selv kan velge fremgangsmåte.
Sámediggi háliida maid rievdadit finnmárkkulága § 8, nu ahte Sámediggi ieš sáhttá válljet vuogi.
Sametinget viser til at det ville være i bedre samsvar med det samiske folkets rett til selvbestemmelse og Sametingets selvstendige stilling og myndighet, om Sametinget selv gir bestemmelser om sin arbeidsordning.
Sámediggi čujuha dasa ahte dat soabašii buorebut sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuhtii ja Sámedikki iehčanas dillái ja váldái, jus Sámediggi ieš mearrida iežas bargoortnega.
Sametinget foreslår også å ta bort kravet i § 7 om at valget skal skje i plenum, slik at plenum selv kan velge å delegere oppgaven til Sametingsrådet eller til et annet organ, jf. også omtalen av konsultasjonene, under pkt. 2.4, ovenfor.
Sámediggi evttoha maiddái sihkkut § 7 gáibádusa ahte válga galgá čađahuvvot dievasčoahkkimis, vai dievačoahkkin ieš beassá válljet fápmudit doaimma Sámediggeráđđái dahje eará orgánii, gč. maiddái konsultašuvnnaid máinnašumi čuoggás 2.4, bajábealde.
3.3 Departementets vurderinger
3.3 Departemeantta árvvoštallamat
3.3.1 Om lovens geografiske virkeområde og navn
3.3.1 Lága geográfalaš doaibmaviidodaga ja nama birra
Departementet fastholder i hovedsak forslaget i høringsutkastet.
Departemeanta doalaha váldoáššis evttohusa mii lea gulaskuddanevttohusas.
Når det gjelder formålsparagrafen og hvem loven er ment å tilgodese, foreslår departementet å spesifisere at loven er ment å tilgodese innbyggerne i Finnmark, i tråd med innspill fra Finnmark fylkeskommune.
Ulbmilparagráfa hárrái ja dan hárrái gean láhka galgá fuolahit, árvala departemeanta aiddostahttit ahte láhka lea oaivvilduvvon fuolahit Finnmárkku ássiid Finnmárkku fylkkagieldda evttohusa mielde.
Intensjonen har ikke vært å utvide kretsen av de som skal tilgodeses etter loven, og forslaget fra Finnmark fylkeskommune gjør dette klarere.
Áigumuš ii leat leamaš daid olbmuid logu viiddidit geat galget fuolahuvvot lága vuođul, ja Finnmárkku fylkkagieldda evttohus dahká dan čielgasabbon.
3.3.2 Om hvilke organer som skal velge medlemmer til Finnmarkseiendommens styre og kontrollkomite
3.3.2 Dan birra mat orgánat galget válljet lahtuid Finnmárkkuopmodaga stivrii ja gozihanlávdegoddái
Departementet la i høringsnotatet opp til å legge oppgaven med å velge medlemmer til Finnmarkseiendommens styre og kontrollkomite til det nye fylkestinget.
Departemeanta evttohii gulaskuddannotáhtas bidjat ođđa fylkkadiggái bargamuššan válljet lahtuid Finnmárkkuopmodaga stivrii ja gozihanlávdegoddái.
Flere av høringsinstansene går inn for at det skal opprettes et nytt organ for å løse denne oppgaven, for eksempel et råd eller et representantskap som utgår fra kommunene i Finnmark.
Máŋga gulaskuddanásahusa háliidit ahte ásahuvvo ođđa orgána dán bargamuša čoavdima várás, ovdamearkka dihtii ráđđi dahje Finnmárkku gielddaid ovddastusgoddi.
Etter departementets vurdering er det mest hensiktsmessig å benytte seg av eksisterende strukturer, og ikke opprette et eget system med et valgorgan som bare har som oppgave å oppnevne medlemmer til Finnmarkseiendommens styre og kontrollkomite, og eventuelle andre oppgaver som etter finnmarksloven i dag ligger til Finnmark fylkesting.
Departemeantta árvvoštallama mielde lea ulbmilleamos geavahit dálá struktuvrraid ii ge ásahit sierra vuogádaga dakkár válljenorgánain mas lea duššše doaibmamuššan nammadit lahtuid Finnmárkkuopmodaga stivrii ja gozihanlávdegoddái, ja vejolaččat eará doaibmamušaid mat odne gullet finnmárkkulága vuođul Finnmárkku fylkkadiggái.
Dersom man skulle ha valgt en slik løsning, er det en rekke problemstillinger man må finne egne løsninger på. Det gjelder blant annet hvordan stemmegivning i valgorganet skal skje, om hver kommune i gamle Finnmark skal ha én stemme, eller om stemmene skal avgjøres ut fra antall innbyggere eller areal.
Jus dakkár čoavddus válljejuvvošii, de leat ollu čuolmmat maidda lea dárbu gávdnat sierra čovdosiid, earret eará mo válgaorgána jienasteapmi galgá čađahuvvot, galgá go ovddeš Finnmárkku juohke gielddas leat okta jienastat, vai galget go jienastagat mearriduvvot ássiid logu vuođul vai eanaviidodaga vuođul.
Et nytt organ vil også kreve løsninger for administrasjon og finansiering.
Ođđa orgána gáibida maiddái čovdosiid hálddašeapmái ja ruhtadeapmái.
Etter departementets vurdering vil dette være dyrere og mer byråkratisk enn å legge oppgaven til den nye fylkeskommunen.
Departemeantta árvvoštallama mielde šaddá dát divraseabbon ja eambbo byrokráhtalažžan go bidjat bargamuša ođđa fylkkagildii.
Videre kan det ved opprettelse av et slikt nytt organ bli uklart hvordan styremedlemmene skal kunne holdes til ansvar mellom de ordinære valgene.
Dasto sáhttá dakkár ođđa orgána ásaheapmi šaddat eahpečielggas dan hárrái mo galgá leat vejolaš doalahit stivralahtuid ovddasvástideaddjin dábálaš válggaid gaskkas.
I dag kan Sametinget og fylkestinget avsette og velge nye styremedlemmer på et hvilket som helst tidspunkt.
Odne sáhttá Sámediggi ja fylkkadiggi lihccut ja válljet ođđa stivralahtuid vaikke goas.
Et eget valgorgan vil møtes sjeldnere og vil vanskelig kunne holde styremedlemmene i Finnmarkseiendommen ansvarlig på tilsvarende måte.
Sierra válgaorgána čoahkkana hárvvit ja dasa lea váddásat doallat Finnmárkkuopmodaga stivralahtuid ovddasvástideaddjin seamma bures.
Videre vil et valg fra et kommunebasert valgorgan kunne føre til at ulike grupper av kommuner i praksis vil velge «sitt» styremedlem, noe som vil kunne gi uheldige bindinger for de som er valgt.
Viidáseappot sáhttá gielddavuđot válgaorgána válljen dagahit ahte iešguđet gieldajoavkkut geavadis válljejit «iežaset» stivralahtu, ja dat fas sáhttá dagahit unohis čatnasemiid sidjiide geat leat válljejuvvon.
Departementet vil her vise til at det jevnlig oppstår situasjoner der en kommune og Finnmarkseiendommen har motstridende interesser.
Departemeanta háliida dás čujuhit dasa ahte jámma bohciidit dáhpáhusat main gielddas ja Finnmárkkuopmodagas leat vuostálaš beroštumit.
I konsultasjonene med Finnmark fylkeskommune ble det, som nevnt under pkt. 2.4, også foreslått at valget av styremedlemmer kunne bli lagt til fylkestingsrepresentantene med bostedsadresse i Finnmark, den såkalte «Finnmarksbenken».
Ráđđádallamiin Finnmárkku fylkkagielddain evttohuvvui, nu go lea namahuvvon čuoggás 2.4, maiddái ahte stivralahtuid válljen sáhttá biddjojuvvot fylkkadiggeáirasiidda geain lea ássančujuhus Finnmárkkus, nu gohčoduvvon «Finnmárkkubeŋkii».
Departementet vurderer heller ikke det alternativet som en god løsning.
Ii dán ge čovdosa árvvoštala departemeanta buorrin čoavddusin.
Fra 1. januar 2020 vil det nye fylket være én valgkrets.
Ođđajagimánu 1. b. 2020 rájes šaddá ođđa fylka oktan válgabiiren.
Hvor mange representanter de ulike listene har fra Finnmark, vil kunne variere, og dette alternativet vil gi en vilkårlig fordel til de listene som har flere representanter fra Finnmark.
Man galle áirasa iešguđet listtut ožžot Finnmárkkus, sáhttet molsašuddat, ja dát molssaeaktu addá sahte ovddu daidda listtuide main leat eanet áirasat Finnmárkkus.
Videre vil representanter bosatt i Finnmark kunne ha vararepresentanter bosatt i Troms, og motsatt, slik at sammensetningen av «Finnmarksbenken» vil kunne variere fra fylkestingssamling til fylkestingssamling, noe som kan gi tilfeldige utslag.
Dasto sáhttet áirasiin geat ásset Finnmárkkus, leat várreáirasat geat ásset Romssa fylkkas, ja nuppe láhkai, nu ahte «Finnmárkkubeaŋkka» čoahkkádus sáhttá rievdat fylkkadiggečoahkkaneamis fylkkadiggečoahkkaneapmái, ja dat sáhttá váikkuhit sahtedohko.
Departementet vurderer det derfor fortsatt slik at oppgaven med å velge styremedlemmer bør legges til det nye fylkestinget.
Departemeanta ain árvvoštallá buoremussan ahte bargamuš válljet stivralahtuid berre biddjojuvvot ođđa fylkkadiggái.
Når Sametinget i dag velger medlemmer til Finnmarkseiendommens styre, gjøres det av et samlet plenumsmøte, som også består av representanter fra utenfor Finnmark.
Go Sámediggi odne vállje lahtuid Finnmárkkuopmodaga stivrii, de dan dahká dievasčoahkkin, mas maid leat áirasat Finnmárkku olggobealde.
Etter departementets vurdering er det en praktisk løsning, som også vil kunne fungere godt for de tre øvrige styremedlemmene.
Departemeantta árvvoštallama mielde dat lea geavatlaš čoavddus mii doaibmá bures stivrra eará lahtuide ge.
Departementet vurderer det også slik at kravet om at medlemmene skal være bosatt i Finnmark, vil være med på å forankre styringen i Finnmarks befolkning.
Departemeanta árvvoštallá maid ášši nu ahte dat gáibádus ahte lahtut galget ássat Finnmárkkus, lea mielde čatnamin stivrema Finnmárkku álbmogii.
Etter departementets vurdering er det gode grunner for at modellen for oppnevning av styremedlemmer bør være så lik som mulig for de sametingsvalgte styremedlemmene og de fylkestingsvalgte.
Departemeantta árvvoštallama mielde dorjot buorit ákkat dan ahte stivralahtuid nammadanmodealla berre leat ovttalágan daidda stivralahtuide geaid Sámediggi lea válljen go sidjiide geaid fylkkadiggi lea válljen.
Det er i stor grad de samme hensynene som gjør seg gjeldende, og hensynet til et oversiktlig system tilsier at valgmodellene fortrinnsvis bør være like.
Viehka muddui gustojit seamma vuhtiiváldimat, ja visogovalaš vuogádaga ovdu dadjá ahte válljenmodeallat berrejit leat ovttaláganat.
Det er vanskelig å se at tilstrekkelig tungtveiende grunner er anført for å innføre ulike modeller.
Váttis lea oaidnit ahte doarvái nana ákkat leat ásahit modeallaid mat eai leat ovttaláganat.
Departementet har notert seg Finnmark fylkeskommunes bekymring for om det nye fylkestinget vil ha tilstrekkelig legitimitet, men deler ikke denne bekymringen.
Departemeanta lea dárkon Finnmárkku fylkkadikki vuorjašumi das lea go ođđa fylkkadikkis doarvái legitimitehta, muhto das ii leat dakkár fuolastuvvan.
Departementet legger til grunn at det nye fylkestinget vil ha et godt grunnlag for å løse oppgaven med valg av styremedlemmer og medlemmer i kontrollkomiteen på en god måte.
Departemeanta bidjá vuođđun ahte ođđa fylkkadikkis lea buorre vuođđu bures čoavdit bargamuša mii gullá stivralahtuid válljemii ja gozihanlávdegotti lahtuid válljemii.
Oppnevning av styremedlemmer er en oppgave fylkestinget som folkevalgt organ er godt egnet til å løse.
Stivralahtuid nammadeapmi lea dakkár doaibmamuš maid fylkkadiggi álbmotválljen orgánan áibbas bures dohkke čoavdit.
Departementet har en tilsvarende vurdering når det gjelder de andre oppgavene som i dagens lov er lagt til Finnmark fylkeskommune, for eksempel samtykke til avhending av grunn i visse tilfeller, etter reglene i lovens § 10 sjette ledd.
Departemeanta árvvoštallá seamma láhkai eará bargamušaid hárrái mat dálá lága vuođul leat biddjojuvvon Finnmárkku fylkkadiggái, ovdamearkka dihtii miehtan eatnama luobaheami hárrái dihto dáhpáhusain, lága § 10, guđat lađđasa njuolggadusaid vuođul.
3.3.3 Om utdeling av overskudd fra Finnmarkseiendommen
3.3.3 Finnmárkkuopmodaga badjebáhcaga juohkima birra
Departementet holder fast ved løsningen som ble skissert i høringsutkastet.
Departemeanta doalaha čovdosa mii skovvejuvvui gulaskuddanevttohusas.
Loven er ment å tilgodese innbyggerne i Finnmark.
Láhka galgá fuolahit Finnmárkku ássiid.
Dersom overskuddet deles ut til den nye fylkeskommunen eller allmennyttige formål, er det spesifisert at midlene skal komme Finnmarks innbyggere til gode.
Jus badjebáza juhkkojuvvo ođđa fylkkagildii dahje álbmogii ávkkálaš ulbmiliidda, de lea aiddostahttojuvvon ahte ruđat galget boahtit Finnmárkku ássiide buorrin.
Midlene skal ikke anvendes til formål som er innrettet mot innbyggerne i hele det nye fylket.
Ruđat eai galgga geavahuvvot ulbmiliidda mat leat olles ođđa fylkka ássiid várás.
3.3.4 Om fremgangsmåte for valg av medlemmer til Finnmarkseiendommens styre
3.3.4 Finnmárkkuopmodaga stivralahtuid válljenvuogi birra
Sametinget, og enkelte andre høringsinstanser, har i høringen kommet med forslag om å endre § 7 og § 8 i loven, slik at Sametinget får frihet til selv å velge hvordan Sametingets styremedlemmer skal oppnevnes.
Sámediggi, ja muhtun eará gulaskuddanásahusat, leat gulaskuddamis evttohan nuppástuhttit lága § 7 ja § 8, nu ahte Sámediggi beassá ieš válljet mo Sámedikki stivralahtut galget nammaduvvot.
Forslaget ville innebære at kravene om forholdsvalg og valg i plenum tas ut av loven.
Árvalus mieldddisbuktá ahte gáibádusat gorreválgga birra ja váljjema birra dievasčoahkkimis sihkkojuvvojit lágas.
Departementet kan ikke se at forslaget er nødvendig som følge av fylkessammenslåingen.
Departemeanta ii sáhte oaidnit ahte evttohussii lea dárbu fylkkaid ovttastahttima geažil.
Sametinget har allerede tatt til orde for forslaget på et tidligere tidspunkt, og begrunnelsen fra Sametinget er i liten grad knyttet til sammenslåingen.
Sámediggi lea jo váldán ovdan dan ovdal, ja Sámedikki ákkasteapmi hui unnán čatnasa ovttastahttimii.
Forslaget om en tilsvarende endring for fylkeskommunens valg av styremedlemmer har ikke støtte fra Finnmark fylkeskommune, og forslaget har heller ikke vært utredet eller vært på alminnelig høring.
Evttohusa sullasaččat rievdadit fylkkagieldda stivralahtuid válljema ii doarjjo Finnmárkku fylkkagielda, ii ge evttohus leat čielggaduvvon dahje leat leamaš dábálaš gulaskuddamis.
Det vil være uheldig om modellen for valg av styremedlemmer skulle endres bare for Sametingets vedkommende.
Unohas lea jus stivralahtuid válljenmodealla galgá nuppástuhttojuvvot dušše Sámedikki dihtii.
Etter departementets syn bør man dessuten i utgangspunktet være tilbakeholden med endringer i finnmarksloven, som var et resultat av et bredt og skjørt kompromiss, inngått i 2005.
Departemeantta oainnu vuođul berre vuolggasajis dan lassin leat várrugasvuohta čađahit rievdadusaid Fnnmárkkulágas, mii lei govda ja hearkkes kompromissa boađus, mii sohppojuvvui jagi 2005.
Departementets syn er på denne bakgrunn at man ikke bør gå videre med Sametingets forslag i denne sammenhengen.
Departemeantta oaivil lea ahte ii berre viidáseappot maidege bargt Sámedikki árvalusain dán oktavuođas.
4 Økonomiske og administrative konsekvenser av forslaget
4 Evttohusa ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat
Etter departementets vurdering vil ikke endringsforslagene i denne proposisjonen innebære økonomiske eller administrative konsekvenser av betydning.
Departemeantta árvvoštallama mielde eai dagat dán proposišuvnna rievdadanevttohusat mearkkašahtti ekonomalaš dahje hálddahuslaš váikkuhusaid.
Forslaget legger opp til at ansvaret for hvordan man går fram ved valg av styremedlemmer, varamedlemmer og kontrollkomite legges til eksisterende organisasjonsstrukturer.
Evttohusas boahtá ovdan ahte ovddasvástádus das man vuogi mielde stivralahtut, várrelahtut ja gozihanlávdegoddi válljejuvvojit, biddjojuvvo dálá organisašuvdnastruktuvrii.
Der Finnmark fylkesting tidligere har hatt oppgaver etter loven, er det i proposisjonen foreslått å legge oppgavene til det nye samlede fylkestinget for Troms og Finnmark.
Gokko Finnmárkku fylkkadikkis leat leamaš bargamušat lága vuođul, lea proposišuvnnas evttohuvvon bidjat bargamušaid ođđa olles Romssa ja Finnmárkku fylkkagildii.
5 Merknader til de enkelte bestemmelser i lovforslaget
5 Mearkkašumit láhkaevtohusa iešguđet mearrádusaide
Til § 1, § 22 første ledd, § 23 første ledd, § 25 andre ledd og § 29 andre ledd
§:i 1, § 22 vuosttaš lađđasii, § 23 vuosttaš lađđasii, § 25 nuppi lađđasii ja § 29 nuppi lađđasii
Det foreslås å endre bestemmelsenes bruk av begrepet Finnmark fylke, til å vise til det geografiske området Finnmark.
Evttohuvvo rievdadit mearrádusaid doahpaga Finnmárkku fylka geavaheami čájehan dihtii geográfalaš guovllu Finnmárku.
Forslaget innebærer at lovens ordning i hovedsak blir videreført når Troms og Finnmark fylke blir slått sammen.
Evttohus mearkkaša ahte lága ortnet váldoáššis jotkojuvvo go Romssa fylka ja Finnmárku fylka ovttastahttojuvvojit.
Lovens geografiske virkeområde vil forbli det samme.
Lága geográfalaš doaibmaguovlu bisuhuvvo seammalágánin go dat ovdal ge lei.
Tittelen på loven endres tilsvarende.
Lága namma rievdaduvvo seamma láhkai.
Lovens korttittel endres slik at den skrives med stor bokstav, i tråd med anbefalingene fra Språkrådet.
Lága oanehis namma rievdaduvvo nu ahte dat čállojuvvo stuorra bustávain, Giellaráđi rávvagiid mielde.
Til § 2
§:i 2