pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samelovens språkregler pålegger Samisk språkråd i Norge å samarbeide over landegrensene ( se § 2 c og f ) .
Sámelága láhkaásahus geatnegahttá Sámi giellaráđi Norgga bealde ovttasbargui rájiid rastá ( buohtastahte § 2 c ja f ) .
Samisk språkråd viser til forskrifter for samelovens språkregler og Sametingets vedtak i sak 45/94 hvor språkrådet pålegges å gjennomføre språkbruksundersøkelser for Sametinget hvert fjerde år .
Sámi giellaráđđi lea Sámelága giellanjuolggadusaid ásahus ja Sámedikki mearrádusa mielde áššis 45/94 geatnegahtton dahkat stuorát giellageavahaniskkadeami Sámediggái juohke njealját jagi .
En slik språkbruksundersøkelse vil være et nødvendig grunnlagsdokument til Regjeringens melding om norsk samepolitikk til Stortinget hvert 4. år .
Dát giellageavahaniskkadeapmi lea vuođđodokumenta Norgga ráđđehusa dieđáhussii Norgga sámepolitihka birra Stuoradiggái juohke njealját jagi .
Dette er første gang språkrådet har gjennomført en slik språkbruksundersøkelse .
Lea vuosttaš geardi ahte giellaráđđi lea dahkan dákkár giellageavahaniskkadeami .
Resultatet av undersøkelsen er å finne under pkt. 4 i Samisk språkråds egen årsmelding 2000 .
Iskkadeami bohtosat leat ráđi 2000 jahkedieđáhusa njealját oasis .
Forarbeidet til undersøkelsen er gjort i 1999 , og prosjektet er gjennomført i år 2000 .
Iskkadeami ovdabargu lea dahkkon 1999:s ja iskkadeapmi lea čađahuvvon 2000:s .
Voksnes rett til samisk opplæring
1.2.2.1 Rávisolbmuid vuoigatvuohta oažžut sámegiel oahpu
I henhold til samelovens § 3–8 har enhver rett til opplæring i samisk .
Sámelága § 3–8 mielde lea juohkehaččas vuoigatvuohta oažžut oahpu sámegielas .
Samelovens § 3–7 gir rett til permisjon med lønn for tilsatte i et lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet .
Sámeláhka § 3–7 mearrida vuoigatvuođa oahpahusvirgelohpái bálkkáin olbmuide geat barget báikkálaš dahje guovlulaš almmolaš orgánas mii lea hálddašanguovllus .
I flg. § 3–7 kan det synes enkelt for tilsatte i offentlige administrasjoner å få permisjon med lønn for samisk opplæring , og i flg. § 3–8 med dens forskrifter synes det som om det er enkelt å få samisk opplæringen gratis .
Dás lea dat eaktu ahte orgána dovdá dárbbu . § 3–7 mielde orro leame hui álki beassat lohkat sámegiela bálkkáin jus bargá almmolaš hálddahusas , ja § 3–8 ja dan láhkaásahusa mielde orro leame hui álki oažžut sámegiel oahpu nuvttá .
Praksis viser at dette ikke fungerer i hht. lovens intensjon .
Geavatlaččat dat ii oro doaibmame lága ulbmila mielde .
Realiteten viser at § 3–8 og dens forskrifter kun gjelder for nordsamisk , for DAVVIN- og SÁMÁS-kursene og for opplæringsorganisasjonene .
Duohtavuođas čájehuvvo ahte § 3–8 ja dan láhkaásahusas lea oahppu gáržžiduvvon davvisámegillii , DAVVIN ja SÁMÁS kurssaide ja oahppoorganisašuvnnaide .
Språkrådets største utfordring er å informere om hvilke rettigheter enkeltpersoner har til bruk av og opplæring i samisk språk i medhold av samelovens språkregler og lov om voksenopplæring .
Giellaráđi stuorámus hástalus lea muitalit olbmuide makkár vuoigatvuohta sis lea geavahit ja oahppat sámegiela Sámelága giellanjuolggadusaid vuođul ja Rávisolbmuid oahpahuslága vuođul .
( Oppfølging av grunnskoleloven og lov om videregående skoler hører til andre institusjoner ) .
( Vuođđoskuvlalága ja Joatkkaskuvlalága mearrádusaid gozihit eará ásahusat ) .
Det ligger et stort arbeid i å nå målsettingen i samelovens § 1–5 : Samisk og norsk er likeverdige språk .
Lea stuora bargu olahit Sámelága § 1–5 : Sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaččat .
De skal være likestilte språk etter bestemmelsene i kapittel 3 .
Dat galget leat dássálagaid 3. kapihttala mearrádusaid mielde .
Samisk språkråd skal ikke bare føre tilsyn med at offentlige institusjoner følger bestemmelsene , men også arbeide for å oppmuntre enkeltpersoner til bruk av samisk språk i alle sammenhenger både privat og offentlig slik at intensjonene i § 1–1 og § 1–5 kan oppnås .
Dás ii leat sáhka dušše das ahte bearráigeahččat almmolaš ásahusaid ahte dat čuvvot mearrádusaid , muhto dás lea maid sáhka movttiidahttit juohke ovttaskas olbmo sihke priváhta ja almmolaččat geavahit sámegiela buot dilálašvuođain nu ahte § 1–1 ja § 1–5 ollašuvvagohtet .
Samisk språkråd har i flere år foreslått at det gis økonomisk støtte til gjennomføring av nevnte tiltak fordi erfaringene har hittil vist at samelovens §§ 3–7 og 3–8 kun er papirbestemmelser så lenge det ikke gis egne midler til dette .
Sámi giellaráđđi lea máŋga jagi árvalan ahte namuhuvvon doaimmaide juolluduvvo sierra ruhta danne go dán rádjái lea čájehuvvon ahte Sámelága §§ 3–7 ja 3–8 leat dušše bábirmearrádusat nu guhká go daidda ii leat dihto ruhta biddjon .
1.2.3 Utdanning og forskning
1.2.3 Oahpahus ja duktan
Fra 1. januar 2000 opphørte Samisk utdanningsråd som et rådgivende organ for Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet .
Ođđajagimánu 1. b. 2000 loahpahuvvui Sámi oahpahusráđđi Girko- , oahpahus- ja dutkandepartementta ráđđeaddi orgánan .
Fra samme dato ble sekretariatet omorganisert som en egen avdeling i Sametingets hovedadministrasjon .
Seamma beaivvi rájes rievddai čállingoddi sierra ossodahkan Sámedikki váldohálddahusas .
Behovet for å kartlegge situasjonen mht. samiskopplæring er stort , da det viser seg at elever utenfor forvaltningsområdet for samisk språk har problemer med å få samiskopplæring , bl.a. fordi retten til opplæring på samisk er knyttet til opplæringslovens « samisk distrikt » .
Lea stuora dárbu kártet sámegiel oahpahusa dili , danne go čájehuvvo ahte ohppiide geat orrot sámegiela hálddašanguovllu olggobealde , lea váttis lágidit sámegiel oahpahusa ee. danne go vuoigatvuohta sámegiel oahpahussii lea čadnon Oahpahuslága « sámi guovlluide » .
Sametinget har i en rekke år arbeidet for at samiske elever bør få en mulighet til å velge to førstespråk ; samisk og norsk , både i grunn- og videregående opplæring .
Sámediggi lea máŋggaid jagiid bargan dan ovdii ahte sámi oahppit berrejit oažžut vejolašvuođa válljet vuosttašgiela : sámegiela ja dárogiela , sihke vuođđo- ja joatkkaskuvllas .
Dette burde hjemles i opplæringsloven .
Dát berrešii nannejuvvot Oahpahuslágas .
Situasjonen i dag er at mange elever med samisk som førstespråk på grunnskolenivå velger samisk som B / C-språk når de kommer på videregående nivå .
Dálá dilli lea ahte olu oahppit geain lea sámegiella vuosttašgiellan vuođđoskuvlla dásis , válljejit sámegiela B / C-giellan go ollejit joatkkaskuvlla dássái .
Sametinget har drøftet saken i møte med politisk ledelse ved Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet .
Sámediggi lea digaštallan ášši Girko- , oahpahus- ja dutkandepartementta politihkalaš jođihangottiin .
I desember har KUF besluttet at elever i videregående opplæring skal kunne velge både samisk og norsk som førstespråk .
Juovlamánus lea GOD mearridan ahte joatkkaskuvllaoahppit galget sáhttit válljet sihke sámegiela ja dárogiela vuosttašgiellan .
Handlingsplanen for Informasjons- og kommunikasjonsteknologi ( IKT ) i norsk utdanning er blitt drøftet med politisk ledelse ved KUF , der Sametinget påpekte at den samiske skolen må tas med i IKT-satsingen de kommende årene .
Norgga oahpahusa Diehtojuohkin- ja gulahallanteknologiija ( IKT ) doaibmaplána lea digaštallojuvvon GOD politihkalaš jođihangottiin , gos Sámediggi deattuhii ahte sámi skuvla ferte váldot mielde boahttevaš jagiid IKT-vuoruhemiide .
Sametinget har ikke fått ta del i midlene som er bevilget til IKT i skolen på landsbasis .
Sámediggi ii leat ožžon ávkki ruđain mat juolluduvvojedje skuvlla IKT váste miehtá riikka .
I planen gjør man rede for dagens læremiddelsituasjon og fremtidige behov , og hva som skal vektlegges og prioriteres i perioden 2001–2005 .
Plánas čielggadit dálá oahpponeavvodili ja boahttevaš dárbbuid , ja maid berre deattuhit ja vuoruhit 2001–2005 áigodagas .
Ordningen med godkjenning av læremidler opphørte med virkning fra 1. august , og dette innebærer at Sametinget ikke lenger godkjenner læremidler som er påbegynte etter denne dato .
Oahpponeavvuid dohkkehanortnet loahpahuvvui borgemánu 1. b. rájes , ja dát mielddisbuktá ahte Sámediggi ii šat dohkket oahpponeavvuid mat leat álggahuvvon maŋŋel dán beaivvi .
Sametinget har i en høringsuttalelse gått imot avviklingen av statlig godkjenning av lærebøker .
Sámediggi lea gulaskuddancealkámušas vuosttildan stáhtalaš oahppogirjjiid dohkkehanortnega heaittiheami .
Det er i tillegg utarbeidet nye søknadsskjemaer slik at det blir enklere for læremiddelprodusentene å vite hva søknaden skal inneholde .
Dasa lassin leat ráhkaduvvon ođđa ohcanskovit vai oahpponeavvoráhkadeddjiide šaddá álkit oaidnit mii ohcamis galgá boahtit ovdan .
Midler til læremiddelprosjekter ble utlyst i oktober 2000 , og i den forbindelse ble det avholdt et informasjonsmøte for forlagene og andre læremiddelprodusenter .
Oahpponeavvoprošeavttaid ruđat almmuhuvvojedje golggotmánus 2000 , ja dan oktavuođas dollojuvvui diehtojuohkinčoahkkin lágádusaide ja eará oahpponeavvobuvttadeddjiide .
Etter råd fra Sametinget etablerte Statlig spesialpedagogisk støttesystem et faglig tyngdepunkt innenfor det spesialpedagogiske feltet som en egen enhet ved Samisk høgskole i Kautokeino .
Sámedikki ávžžuhusaid vuođul ásahii Stáhta erenoamášpedagogalaš doarjjavuogádat fágalaš guovddášdoaimma erenoamášpedagogalaš suorggi siskkobealde , mii šaddá sierra ovttadahkan Sámi allaskuvlii Guovdageidnui .
Det samiske tyngdepunktet vil være i drift fra 01.01.2001 .
Sámi guovddášdoaibma doaibmagoahtá 01.01.2001 rájes .
Sametinget la vekt på at styrking og utvikling av det spesialpedagogiske tilbudet overfor den samiske befolkningsgruppen må skje innenfor en nettverksmodell .
Sámediggi deattuhii ahte erenoamášpedagogalaš fálaldaga nannen ja ovdánahttin sámi álbmoga ektui ferte dáhpáhuvvat fierpmádatmodealla siskkobealde .
Nettverket må være forankret i et miljø som også arbeider med kompetanseheving innenfor dette fagfeltet .
Fierpmádat ferte leat čadnon dakkár birrasii mii maid bargá gelbbolašvuođa loktemiin dán fágasuorggis .
Det må dekke både lule- , nord- og sørsamisk språkområde og det må sikre samordning mellom Pedagogisk Psykologisk tjeneste ( PP-tjenesten ) og det øvrige lokale og regionale hjelpeapparatet .
Das fertejit leat mielde sihke julev- , davvi- ja lullisámi giellaguovllut , ja ferte sihkkarastit ovttasteami Pedagogalaš Psykologalaš bálvalusain ( PP-bálvalus ) ja muđui báikkálaš ja regiovnnalaš doarjjadoaimma gaskka .
Sametinget har gått inn for at det opprettes en referansegruppe for tyngdepunktet .
Sámediggi oaivvilda ahte guovddášdoibmii galgá ásahuvvot referánsajoavku .
Forvaltningen av det særlige statstilskuddet til samiske barnehager overføres fra Barne- og familiedepartementet til Sametinget fra og med 1. januar 2001 .
Sámi mánáidgárddiid erenoamáš stáhtado ­arjaga hálddašeapmi sirdojuvvo Mánáid- ja bearašdepartementtas Sámediggái ođđajagimánu 1. b. 2001 rájes .
Hensikten med det særskilte tilskuddet til samiske barnehager er å dekke de merutgiftene som et samisk barnehagetilbud medfører og derigjennom sikre at samiske barn i barnehagene får utvikle og styrke sitt samiske språk og sin samiske kulturbakgrunn .
Sámi mánáidgárddiid erenoamáš stáhtadoarjaga ulbmil lea buhtadit daid eambbogoluid maid sámi mánáidgárdefálaldat mielddisbuktá , ja dainnalágiin sihkkarastit ahte sámi mánáidgárdemánát besset ovddidit ja nannet iežaset sámegiela ja sámi kulturduogáža .
Sametinget har i sak 47/00 avgitt høringsuttalelse til NOU 14:2000 Frihet med ansvar – om høgere utdanning og forskning i Norge .
Sámediggi lea áššis 47/00 buktán gulaskuddancealkámuša NOU 14:2000 Frihet med ansvar – om høgere utdanning og forskning i Norge .
Sametinget valgte å gi uttalelse selv om Sametinget ikke var en høringsinstans til utredningen .
Sámediggi válljii ieš buktit cealkámuša vaikko Sámediggi ii lean gulaskuddanásahus .
Sametinget har kommet med merknader om samisk utdanning , forskning og formidling i tillegg til styringsstruktur for universitetssektoren .
Sámediggi lea buktán mearkkašumiid sámi oahpahusa , dutkama ja gaskkusteami birra , ja maiddái universitehtasektuvrra stivrenstruktuvrra birra .
Sametingsrådet har i brev av 12.07.00 bedt Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet prioritere realisering av et samisk vitenskapsbygg i Kautokeino med fem ulike fagmiljøer som basis .
Sámediggeráđđi lea reivves b. 12.07.00 bivdán Girko- , oahpahus- ja dutkandepartementta vuoruhit hukset sámi dieđalašvistti Guovdageidnui mas leat vihtta iešguđetlágán fágabirrasa vuođđun .
Sametinget er positiv til at retten til grunnskole- og videregående opplæring for voksne lovfestes , og at ansvarfordelingen mellom stat , fylke og kommune klargjøres .
Sámedikki mielas lea buorre go rávisolbmuid vuoigatvuohta vuođđoskuvla- ja joatkkaoahpahussii nannejuvvo lága bokte , ja go čielggaduvvo makkár juohku stáhta , fylkka ja gielddaid ovddasvástádusas galgá leat .
Voksne samer skal også ha mulighet til å få opplæring i samisk som første- eller andrespråk i samsvar med L97S .
Rávis sápmelaččat galget maid oažžut vejolašvuođa váldit oahpu sámegielas vuosttaš- dahje nubbingiellan O97S mielde .
Sametinget gikk imot at ordning med statlig godkjenning av samiske lærebøker avvikles .
Sámediggi vuostálasttii sámi oahppogirjjiid stáhtalaš dohkkehanortnega heaittiheami .
Det vises til at produksjon av samiske lærebøker ikke virker i et tilsvarende konkurrerende lærebokmarked som gjelder for norske lærebøker .
— ujuhuvvo dasa ahte sámi oahppogirjjiid ráhkadeami ii sáhte buohtastahttit sullasaš gilvaleaddji girjemárkaniin mii Norgga oahppogirjjiin lea .
Sametinget påpeker i sin høringsuttalelse at det i dag eksisterer få forlag som produserer samiske lærebøker , og derfor utvikles det ikke mer enn ett læreverk for hvert fag / trinn .
Sámediggi deattuhii iežas gulaskuddancealkámušas ahte dál leat nu unnán lágádusat mat ráhkadit sámi oahppogirjjiid , danne ii ráhkaduvvo eará go okta oahpponeavvu guđege fágii / dássái .
Den enkelte skole og lærer må altså forholde seg til det ene læreverket – uansett kvalitet .
Juohke skuvla ja oahpaheaddjit fertejit geavahit dan ovtta oahpponeavvu – vaikko makkár kvalitehta livččii .
Når det gjelder lule- og sørsamiske lærebøker , så befinner man seg fortsatt i en oppstartingsfase , og man ser med bekymring på at dette kan medføre til at den språklige kvaliteten i samiske lærebøker kan bli dårligere .
Maiddái sámegiela dili dáfus ferte dohkkehanortnet bisuhuvvot . Julev- ja lullisámi oahppogirjjiid dáfus leat ain álggahandásis , ja lea stuora ballu ahte dát sáhttá mielddisbuktit ahte gielalaš kvalitehta hedjona sámi oahppogirjjiin .
Når det gjelder privat skoler , så synes Sametinget at det er positivt at private skoler skal ha de samme rammebetingelser og regelverk som offentlige skoler .
Priváhta skuvllaid dáfus lea Sámedikki mielas buorre ahte priváhta skuvllain galget leat seamma rámmaeavttut ja njuolggadusat go almmolaš skuvllain .
Dette bidrar til å sikre enkeltelevers rettigheter .
Dát lea mielde sihkkarastime ovttaskas oahppi vuoigatvuođaid .
Sametingets synspunkter ble ikke tatt til følge .
Sámedikki oainnut eai doahttaluvvon .
Godkjenningsordningen opphørte 1.8.2000 og gjelder også for samiske læremidler .
Dohkkehanortnet heaittihuvvui 01.08.2000 , ja maiddái sámi oahpponeavvuid ektui .
1.2.4 Næringer
1.2.4 Ealáhusat
Samfunnsutviklingen krever at man får et samfunn med et bredt spekter av varer og tjenester innenfor alle næringer .
Servodatovdáneapmi gáibida ahte mii háhkat dakkár servodaga mas gávdnojit juohkelágán gálvvut ja bálvalusat buot ealáhusain .
Tradisjonelle og utradisjonelle næringskombinasjoner står sentralt i næringsutviklingen i de samiske områdene .
Árbevirolaš ja ođđamállet lotnolasealáhusat leat guovddážis sámi guovlluid ealáhusovdánahttimis .
Gjennom Sametingets næringspolitikk skal det jobbes for å få større aksept for næringsstrukturen i det samiske samfunn .
Sámedikki ealáhuspolitihka bokte áigut bargat dan ovdii ahte sámi servodaga ealáhusstruktuvra dohkkehuvvo buorebut .
Det er derfor viktig å delta i ulike samarbeidsfora for derigjennom å tilkjennegi sin politikk og strategier på samfunnsområder hvor samisk perspektiv skal ivaretas .
Danne lea deaŧalaš oassálastit iešguđetlágán ovttasbargoforain , ja dainna lágiin čilget iežas politihka ja strategiijaid dakkár servodatsurggiin gos galgá fuolahit sámi perspektiiva .
Samtidig gir det også muligheter til bedre samordning av virkemiddelbruk for oppfølging og gjennomføring av planer , programmer og tiltak .
Seammás sáhttá maiddái buorebut ovttastahttit veahkkedoaimmaid plánaid , prográmmaid ja doaimmaid čuovvoleami ja čađaheami dáfus .
Det er viktig å se kultur og næring i sammenheng når en skal utvikle strategier for bærekraftig utvikling i det samiske samfunnet .
Lea deaŧalaš ovttastahttit kultuvrra ja ealáhusa go galgá ráhkadit strategiijaid nana ovdáneami dáfus sámi servodagas .
Næringsstrukturen i bygdesamfunnene er sterkt preget av enkeltmannsforetak betegnet som husholdsbedrifter der bedriftsøkonomisk veksttenkning ikke er generelt fremtredende .
Gilleservodaga ealáhusstruktuvrras leat olu ovttaolbmodoaimmat maid gohčodit dállodoallofitnodahkan doppe gos fitnodatekonomalaš ovdánanjurdda ii leat nu dábálaš .
År 2000 er det siste året i Omstillingsprogrammet .
Jahki 2000 lea Nuppástuhttinprográmma maŋemus jahki .
Utviklingsforum for Indre-Finnmark har hatt ansvaret for å forankre omstillingsarbeidet i det ordinære virkemiddelapparatet .
Sis-Finnmárkku ovdánahttinforumas lea leamaš ovddasvástádus čatnat nuppástuhttinbarggu dábálaš veahkkedoaibmabargui .
I følge Utviklingsforumet er situasjonen i reindriftsnæringen ikke enklere i dag enn den det var før omstillingsprogrammet .
Ovdánahttinforuma dieđuid mielde ii leat boazodoalloealáhusas álkit dilli dál go ovdal nuppástuhttinprográmma .
Utviklingsforumet konkluderer med at omstillingen har lykkes bra for de som har tatt utdannelse , men at det er noe variert bilde for de som har valgt å etablere egen virksomhet .
Ovdánahttinforuma konklušuvdna lea ahte nuppástuhttin lea lihkostuvvan bures sidjiide geat leat váldán oahpu , muhto lea veaháš eahpečielggas sin dáfus geat leat válljen ásahit sierra doaimmaid .
Indre Finnmark Utviklingsselskap ( IFU ) skal være et regionalt instrument for næringsutvikling .
Indre-Finnmark Utviklingsselskap ( IFU ) galgá leat ealáhusovdáneami regiovnnalaš veahkkeneavvu .
Flere av de forutsetningene som var satt ved etablering av disse to selskapene er ikke oppfylt .
Olu dain eavttuin mat ledje biddjon dán guovtti doaimma ásaheami oktavuođas , eai leat ollašuvvan .
Fylkeskommunen har heller ikke bevilget de midlene som er nødvendige for å etablere disse to selskapene .
Ii fylkkagielda ge leat juolludan daid ruđaid mat livčče dárbbašlaččat dán guovtti doaimma ásaheamis .
Sametinget vil ta standpunkt til etableringen i januar måned .
Sámediggi áigu ságastallat ásaheami birra ođđajagimánus .
I forbindelse med å forbedre planarbeidet innen næringsutvikling i disse fire omstillingskommunene , har Sametinget opprettet to stillinger .
Sámediggi lea ásahan guokte virggi dán njealji nuppástuhttingieldda ealáhusovddideami plánabarggu ráhkaneami oktavuođas .
Den ene stillingen er plassert i Samisk næringsråd og den andre i Plan- og administrasjonsavdelingen .
Nubbi virgi lea Sámi ealáhusráđis ja nubbi fas Plána- ja hálddahusossodagas .
De prosessene som er gjennomført er bl.a. utarbeidelse av samisk jordbruksplan , utviklingsprogram for duodji og næringsanalyse av Indre Finnmark .
Proseassat mat leat čađahuvvon , lea ee. sámi eanandoalloplána ráhkadeapmi , duoji ovdánahttinprográmma ja Sis-Finnmárkku ealáhusguorahallan .
I tillegg er det foreslått et opplegg for resultatmåling av næringsutviklingsarbeidet .
Dasa lassin lea evttohuvvon doaibma ealáhusovdánahttinbarggu boađusmihtideami oktavuođas .
Duodji ( samisk håndverk ) er en sentral samisk kulturfaktor , et fag og en næring .
Duodji lea guovddáš sámi kulturfaktor , fága ja ealáhus .
Næringen har et stort utviklingspotensial og vil i fremtiden spille en avgjørende rolle for trivsel og bosetting i samiske områder .
Ealáhusas lea buorre ovdánanvejolašvuohta , ja šaddá boahtteáiggis hui deaŧalaš loaktima ja ássama dáfus sámi guovlluin .
Interessen for å etablere seg innenfor tradisjonell duodji som næringsvei er jevnt over høy , særlig i næringskombinasjonssammenheng .
Olbmuin lea stuora beroštupmi álggahit árbevirolaš duoji ealáhusláhkin , erenoamážit lotnolasealáhusaid oktavuođas .
Sektoren kjennetegnes i dag med svak inntjening og lav lønnsomhet .
Dál lea suorggis unnán dienas iige leat nu gánnáhahtti .
Sametinget og de sentrale myndighetene har et særskilt ansvar for å legge forholdene til rette for utviklingen av duodji som næring .
Sámedikkis ja eará guovddáš eiseválddiin lea erenoamáš ovddasvástádus láhčit diliid nu ahte sáhttá duoji ovddidit ealáhussan .
Sametinget nedsatte et utvalg som skal komme med forslag til innhold for et femårig utviklingsprogram innen duodji .
Sámediggi nammadii lávdegotti mii galgá evttohit duoji viđajagi ovdánahttinprográmma sisdoalu .
Utvalgets arbeid er nå avsluttet og skal i 2001 behandles i Sametinget .
Dál lea lávdegotti bargu loahpahuvvon , ja galgá gieđahallot Sámedikkis 2001:s .
Detaljene i programmet vil bli utarbeidet i nært samarbeid mellom Sametinget , relevante departementer og regionale myndigheter og organisasjoner , bedrifter og institusjoner som er knyttet til duodji .
Sámediggi , gullevaš departementtat ja regiovnnalaš eiseválddit ja organisašuvnnat , fitnodagat ja ásahusat mat barget dujiin ráhkadit ovttas prográmma detáljjaid .
Sametinget vil behandle forslaget fra arbeidsgruppen i første halvår av 2001 .
Sámediggi meannuda bargojoavkku evttohusa 2001 vuosttaš jahkebealis .
1.2.4.1 Fiskeriene
1.2.4.1 Guolástus
Sametinget har som mål å ivareta det samiske folks rett til fiske slik at man kan bevare og videreutvikle samisk språk , kultur og næring .
Sámedikki ulbmil lea nannet sámi álbmoga guolástanvuoigatvuođaid nu ahte sáhttá seailluhit ja ovddidit sámi giela , kultuvrra ja ealáhusaid .
Sametinget vil bidra til å innføre nærhets- og avhengighetsprinsippet i forvaltning og beskatning av maritime ressurser .
Sámediggi áigu bargat dan ovdii ahte hálddahusa ja maritiima resurssaid seailluheami lagasvuođa- ja sorjjasvuođaprinsihpat dahkkojit duohtan .
Sametinget ser særdeles alvorlig på at bestanden av norsk kysttorsk er nedfisket ettersom denne bestanden danner grunnlaget for det nære kyst- og fjordfisket .
Sámedikki mielas lea vahát go Norgga vuotnadorskki lea nálihuvvan , danne go dát šládja han lea lagas riddo- ja vuotnabivddu vuođđun .
Sametinget er i ferd med å utarbeide prosjektet « Bærekraftig utvikling i utvalgte fjorder » .
Sámediggi lea ráhkadeame prošeavtta « Nana ovdáneapmi dihto vuonain » .
Prosjektet er en oppfølging av handlingsplanen for samiske kyst- og fjordområder og et LA- 21 prosjekt .
Prošeakta lea sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána čuovvoleapmi , ja LA- 21 prošeakta .
Prosjektet vil i utgangspunktet være avgrenset til områdene Tysfjord i Nordland , Lyngenfjorden i Troms og Tanafjorden i Finnmark .
Prošeakta galgá vuosttažettiin guorahallat dáid guovlluid ; Divttasvuotna Nordlánddas , Ivguvuotna Tromssas ja Deanuvuotna Finnmárkkus .
I forbindelse med forarbeidene og gjennomføringen av prosjektet er det etablert en administrativ referansegruppe bestående av Kommunal- og regionaldepartementet , Fiskeridepartementet , Miljøverndepartementet og Sametinget .
Ovdabargguid ja prošeavtta čađaheami oktavuođas lea ásahuvvon hálddahuslaš referánsajoavku mas leat mielde Gieldda- ja guovlludepartementa , Guolástusdeparatementa , Birasgáhttendepartementa ja Sámediggi .
Hovedprosjektet vil bli satt i gang i første halvår av 2001 .
Váldoprošeakta biddjo johtui 2001 vuosttaš jahkebealis .
Bakgrunnen for dette er at samlekvoteprosjektet kan anses som et viktig bidrag til å utprøve lokale forvaltningsordninger .
Duogážin dása lea dat go čoahkkeearreprošeakta lea deaŧalaš doaibma báikkálaš hálddašanortnegiid geahččaleamis .
Sametinget har også bedt Fiskeridepartementet om at det avsettes kr 3 mill til oppfølging av Handlingsplan for samiske kyst- og fjordområder .
Sámediggi lea maid bivdán Guolástusdepartementta juolludit 3 miljon ruvnno Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána čuovvoleapmái .
Arbeidsgruppens mandat er å fremme forslag til fremtidig forvaltning og fiske av kongekrabbe .
Bargojoavkku ulbmil lea buktit evttohusaid gonagasreabbá boahttevaš hálddašeami ja bivddu birra .
I tillegg har Sametinget gått inn for at det gjennomføres en kvoteavkorting i torsk- , hyse- og seifiske for de fartøyene som har rettigheter i sild- og loddefiske .
Dasa lassin lea Sámediggi ávžžuhan ahte dorskke- , dikso- ja sáideguollebivddus čađahuvvo earreunnideapmi daid fatnasiid dáfus main lea vuoigatvuohta sallit- ja šákšabivdui .
Sametinget er positivt til de prosessene som Miljøverndepartementet ved Villaksutvalget har satt i gang for å bevare villaksbestandene i Norge .
Sámediggi lea positiivvalaš daidda proseassaide maid Birasgáhttendepartementa Villaksutvalget bokte lea álggahan gáhtten dihte Norgga luođoluossanáli .
Sametinget opprettholder sitt tidligere krav om å få en egen utredning om laksens betydning for samisk kultur og samfunnsliv .
Sámediggi doalaha iežas ovddeš gáibádusaid ahte galgá ráhkaduvvot sierra čielggadeapmi das makkár mearkkašupmi luosas lea sámi kultuvrii ja servodateallimii .
Sametinget vil i denne sammenheng understreke viktigheten av å benytte « føre var » - prinsippet slik at man hindrer rømming og spredning av fiskesykdommer og parasitter fra oppdrettsanlegg .
Dan oktavuođas áigu Sámediggi deattuhit man deaŧalaš lea muitit « várrogas » - prinisihpa nu ahte hehtte beassama ja guolledávddaid ja parasihtaid leavvama biebmanrusttegiin .
Fra et samisk ståsted vil det være en katastrofe om vassdragene Neiden , Tana og Alta skulle bli infisert med farlige sykdommer eller parasitter .
Sámi oainnu mielde livččii katastrofalaš jus Njávdáma , Deanu ja Álttá čázádagaide boađáše várálaš dávddat dahje parasihtat .
Sametinget vil her minne om FN-konvensjonen om biologisk mangfold og « føre var , » - prinsippet og om de forpliktelsene Norge har ovenfor det samiske folk gjennom Grunnlovens § 110 a og ved ratifiseringen av bl.a ILO-konvensjonen nr. 169 .
Dás áigu Sámediggi muittuhit ON-konvenšuvnna biologalaš eatnavuođa ja « várrogas » - prinsihpa birra , ja daid geatnegasvuođaid birra mat Norggas leat sámi álbmoga ektui vuođđolága § 110a bokte ja ee. ILO-konvenšuvnna nr. 169 ratifiserema bokte .
1.2.4.2 Jordbruket
1.2.4.2 Eanandoallu
Sametinget har i året som gikk rullert sin jordbruksplan .
Sámediggi lea mannan jagi gieđahallan iežas eanandoalloplána .
Her fastslås det at landbruket er sentral som samisk næring og kulturbærer , og i tillegg er en svært viktig sysselsettings- og bosettingsfaktor i de samiske områdene .
Dás daddjo ahte eanandoallu lea guovddáš sámi ealáhus- ja kultuvraguoddi ; ja lea dasa lassin hui deaŧalaš bargo- ja ássanfaktuvra sámi guovlluin .
Næringens utviklingsmuligheter i de samiske områdene må vurderes sterkere i et samlet regionalt utviklingsperspektiv .
Ealáhusa ovdánanvejolašvuođaid sámi guovlluin ferte buorebut árvvoštallat regiovnnalaš ovdánanperspektiivva ektui .
Sametinget ser samarbeid over landegrensene både til Finland og Russland , som et stort potensial for landbruket i Finnmark .
Sámediggi oaidná rájiidrasttildeaddji ovttasbarggu sihke Suomain ja Ruoššain hui mávssolažžan Finnmárkku eanandoalu dáfus .
Sametinget skal fortsatt utvikle en egen landbrukspolitikk bl.a. gjennom de virkemidlene tinget forvalter .
Sámediggi áigu ain ovddidit sierra eanandoallopolitihka ee. daid veahkkedoaimmaid dáfus maid diggi hálddaša .
På sikt vil Sametinget bidra til å etablere en landbrukspolitisk sone for samiske bosettingsområder .
Guhkit áiggi vuollái áigu Sámediggi oččodit eanandoallopolitihkalaš biire sámi ássanguovlluide .
Sametingets overordnete mål for jordbruk i samiske områder er å sikre stabil sysselsetting slik at man gjennom dette kan bevare samisk språk og kultur .
Sámedikki bajimus ulbmil sámi guovlluid eanandoalu dáfus lea sihkkarastit buriid bargovejolašvuođaid ja dainnalágiin seailluhit sámi giela ja kultuvrra .
For å oppnå dette går Sametinget inn for å inkorporere samisk landbrukspolitisk sone i et nasjonalt landbruksperspektiv , verdiskapningsprogram for samisk jordbruk og tilpasse Sametingets virkemiddelbruk i hht. jordbruksnæringen .
Olahan dihte dán , bargá Sámediggi dan ovdii ahte inkorporeret sámi eanandoallopolitihkalaš biire našuvnnalaš eanandoalloperspektiivii , sámi eanandoalu árvoháhkanprográmmii , ja heivehit Sámedikki veahkkedoaibmageavaheami eanandoalloealáhusa ektui .
For å oppnå målene i samisk jordbruk ser Sametinget det som viktig å igangsette et eget verdiskapningsprogram i samiske områder som favner et helhetlig og samfunnsmessig perspektiv .
Olahan dihte sámi eanandoalu ulbmiliid , atná Sámediggi deaŧalažžan álggahit sierra árvoháhkanprográmma sámi guovlluide mas lea ollislaš ja servodatlaš perspektiiva .
Et verdiskapingsprogram som tar hensyn til andre primærnæringer og de grensesnittene som her skapes i kombinasjoner med andre næringer vil for Sametinget være avgjørende for å opprettholde og videreutvikle sysselsetting og bosetting i samiske områder .
Árvoháhkanprográmma mii doahttala eará vuođđoealáhusaid , ja dat rádjeearut mat bohciidit eará ealáhusaid lotnolasdoaimmain , šaddet mearrideaddjin Sámedikki barggu dáfus bisuhit ja ovddidit sámi guovlluid barggolašvuođa ja ássama .
Et nært samarbeid med landbruksmyndighetene er nødvendig for å kunne lykkes med å ha et levedyktig landbruk .
Lea dárbbašlaš atnit lagas ovttasbarggu eanandoalloeiseválddiiguin jus galgá lihkostuvvat oažžut eanandoalu gánnáhahttin .
Forprosjektet skal resultere i en rapport om faktorer som påvirker rekruttering av kvinner og ungdom til jordbruket infrastruktur knyttet til dette , med sikte på å presentere en situasjonsbeskrivelse , mål , mandat , satsningsområder , organisering og finansiering av programmet og tiltak for å nå målene .
Ovdaprošeavttas galgá ráhkaduvvot raporta daid faktuvvraid birra mat váikkuhit nissonolbmuid ja nuoraid oččodeami eanandollui , infrastruktuvrraid birra mat gusket dása , man ulbmil lea čilget dili , ulbmila , mandáhta , vuoruhansurggiid , prográmma organiserema ja ruhtadeami ja makkár doaimmat galget čađahuvvot vai joksá ulbmiliid .
Tiltaket er et av de prioriterte tiltakene i Handlingsplanen for samiske kyst- og fjordområder .
Doaibma lea okta dain vuoruhuvvon doaimmain mat bohtet ovdan Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplánas .
Det er innenfor jordbruk viktig med egne tiltak rettet mot kvinner og ungdom .
Eanandoalu dáfus lea deaŧalaš čađahit sierra doaimmaid nissonolbmuid ja nuoraid várás .
1.2.4.3 Reindriftsavtalen 2000–2001
1.2.4.3 Boazodoallošiehtadus 2000–2001
Under forhandlingene av avtalen 2000–2001 var fokus rettet mot reintallssituasjonen i Finnmark .
Finnmárkku boazologu dilli lei guovddážis 2000–2001 šiehtadallamiin .
Fra Sametinget ble det understreket at situasjonen som har oppstått er sammensatt .
Sámedikki bealis deattuhuvvui ahte dilli mii lea badjánan , lea máŋggabealat .
En side av saken er de natur- og miljømessige hensynene , som selvsagt er sentrale i forhold til det økologiske grunnlaget for reindriften .
Okta bealli lea luonddu- ja birasáššit , mat dieđusge leat guovddážis boazodoalu ekologalaš vuođu ektui .
Dernest har man de samfunnsmessige og kulturelle forholdene , da det vil være mange utøvere og familier som blir direkte berørt av situasjonen .
Dasto leat servodat- ja kulturbealit , danne go leat olu bargit ja bearrašat geaidda dilálašvuohta váikkuha njuolga .
Sametinget finner grunn til å understreke at alle disse hensynene må ivaretas i det videre arbeidet med reintallstilpasningen .
Sámedikki mielas lea dárbbašlaš deattuhit ahte dáid beliid ferte fuolahit boazologu heiveheami viidáset barggus .
Partene valgte å ta spørsmålet om øvre reintall ut av avtaleforhandlingene .
iehtadusbealit válljejedje guođđit áššiid šiehtadallamiin mat gusket bajimus boazolohkui .
Sametinget er tilfreds med denne løsningen .
Sámediggi lea duhtavaš dáinna čovdosiin .
Tilpasning av reintallet er som kjent et lovbasert virkemiddel og er derfor ikke nødvendigvis et forhandlingstema for partene .
Lea dovddus ahte boazologu heiveheapmi lea lágalaš veahkkedoaibma , ja danne eai dárbbaš bealit šiehtadallat dán ášši .
1.2.4.4 Næringskombinasjoner
1.2.4.4 Lotnolasealáhusat
Sametinget mener at tradisjonelle næringer skal sikres samtidig som nye næringer gis utviklingsmuligheter .
Sámediggi oaivvilda ahte árbevirolaš ealáhusat galget sihkkarastojuvvot , seammás go ođđa ealáhusat ožžot ovdánanvejolašvuođaid .
Et særskilt behov for nyskaping har sammenheng med behovet for utvikling av mer differensierte arbeidsplasser i de samiske områdene .
Lea erenoamáš dárbu ođđa doaimmaide danne go lea mávssolaš háhkat máŋggalágán bargosajiid sámi guovlluide .
Derfor er det også nødvendig å vie oppmerksomheten til næringer og arbeidsplasser utenfor primærnæringene .
Danne lea maiddái dárbbašlaš beroštit ealáhusain ja bargosajiin mat eai gula vuođđoealáhusaide .
I denne sammenhengen danner kulturminner , museer , produksjon og salg av duodji potensiale for samisk reiseliv .
Dán oktavuođas šaddet kulturmuittut , museat , duoji buvttadeapmi ja gávppašeapmi sámi mátkkošteami vuođđun .
Imidlertid skaper masseturisme og ukritisk bruk av samisk kultur i reiselivssammenheng en rekke utfordringer .
Dattetge sáhttet mássaturisma ja sámi kultuvrra summal geavaheapmi mátkkoštanoktavuođain mielddisbuktit olu hástalusaid .
Fra Sametingets side er det derfor avgjørende med samisk styring og kontroll av virksomheten .
Danne lea Sámedikki mielas dárbbašlaš ahte sámit ieža stivrejit ja bearráigehččet doaimma .
Kombinasjonsutøvelse er i liten grad prioritert av sentrale myndigheter .
Guovddáš eiseválddit leat unnán vuoruhan lotnolasealáhusaid .
Rammebetingelsene for kombinasjonsdrift må bedres innen fiske , jordbruk og reindrift .
Lotnolasdoaimmaid rámmanjuolggadusat fertejit buoriduvvot guolásteami , eanandoalu ja boazodoalu dáfus .
Koordinering av virkemiddelbruken i landbruks- , reindrifts- og fiskeripolitikken vil være viktig slik at næringspolitikken lettere kan tilpasses utviklingen av næringskombinasjonsvirksomheten .
Eanandoallo- , boazodoallo- ja guolástanpolitihka veahkkedoaimmaid koordineren lea hui deaŧalaš vai sáhttá álkibut heivehit ealáhuspolitihka lotnolasealáhusdoaimmaid ovdáneami ektui .
I likhet med jordbruksavtalen er det overført 2 mill. kr over reindriftsavtalen til kombinasjonsnæringer .
Eanandoallošiehtadusa mielde leat 2 miljon ruvnno sirdojuvvon boazodoallošiehtadusa bokte lotnolasealáhusaide .
Antall søknader om driftsstøtte er gått betraktelig opp i forhold til 1999 .
Doaibmadoarjaga ohcciidlohku lea dovdomassii lassánan 1999 ektui .
I år har det blant søkerne vært en stor gruppe ungdommer med bakgrunn i reindrift .
Dán jagi ledje olu nuorra ohccit geain lea boazodoalloduogáš .
Den store økningen i antall søknader skyldes trolig at flere tilpasser seg slik at de oppnår driftstilskudd .
Ohcciidlogu stuora lassáneami vuođđun soaitá leat dat ahte eanebut heivehit diliid nu ahte ožžot doaibmadoarjaga .
Den vanligste kombinasjonen er reindrift og duodji .
Dábálaččamus lotnolasdoaibma lea boazodoallu ja duodji .
1.2.4.5 Annet næringsliv
1.2.4.5 Eará ealáhusat
Omstrukturering mot et mer moderne differensiert næringsliv har naturlig rekruttert den samiske befolkning til yrkesliv utover de tradisjonelle basisnæringene .
Rievdadeapmi eambbo ođđaáigásaš ealáhusaid guvlui lea hásttuhan sámi álbmoga bargagoahtit eará bargguid go daid dábálaš árbevirolaš vuođđoealáhusaid .
De generelle endringsprosessene i næringslivet med sterkere grad av videreforedling , produktutvikling og bruk av informasjonsteknologi gjør det nødvendig å prioritere kompetanseheving og nyskaping .
Ealáhusaid oppalaš rievdanproseassa mas náláštuhttin , buvttadeapmi ja diehtojuohkinteknologiija geavahuvvojit eambbo , dahká dárbbašlažžan vuoruhit gelbbolašvuođaloktema ja ođasteami .
Det er en stor utfordring å etablere tilfredsstillende rammebetingelser for å videreutvikle sterke , allsidige og dynamiske bedriftsmiljøer der kompetanse , nyskaping , produktutvikling og videreforedling er sentrale tema for konkurransedyktige enkeltbedrifter .
Lea stuora hástalus ráhkadit dohkálaš rámmanjuolggadusaid vai sáhttá viidáset ovddidit nanu , máŋggabealat ja dynámalaš fitnodatbirrasiid gos gelbbolašvuohta , ođasteapmi , buvttadeapmi ja náláštuhttin leat guovddáš temát ovttaskas gilvaleaddji fitnodagaide .
Innenfor de tjenesteytende næringene finner man en høy andel av kvinnelige sysselsatte .
Bálvalusealáhusaid siskkobealde leat olu nissonolbmot barggus .
Derfor må virkemiddelbruken aktivt innrettes slik at det skapes rammebetingelser for å etablere kvinnearbeidsplasser .
Danne ferte veahkkedoaibmageavaheami aktiivvalaččat heivehit nu ahte ráhkaduvvojit rámmanjuolggadusat nissonbargosajiid ásaheami várás .
1.2.5 Helse og sosial
1.2.5 Dearvvašvuođa- ja sosiáladoaimmat
Sametinget behandlet Regjeringens utkast til handlingsplan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge « Mangfold og likeverd » i mars 2000 .
Sámediggi gieđahalai njukčamánus 2000 Ráđđehusa Norgga sámi álbmoga dearvvašvuođa- ja sosialabálvalusaid doaibmaplána evttohusa « Eatnatvuohta ja ovttaárvosašvuohta » ( « Mangfold og likeverd » ) .
Sametinget ber blant annet om en nærmere konkretisering av tidsrammen for gjennomføring av tiltakene samt avklaring av budsjettrammen for oppfølging av disse .
Sámediggi bivdá earret eará ahte doaimmaid čađaheami áigemearit čielggaduvvojit lagabui , ja ahte doaimmaid čuovvoleami bušeahttarámma čielggaduvvo .
Dette ble også tatt opp i møte med helseminister Tore Tønne den 15.08.00 der Sametingets visepresident deltok .
Dát váldui maiddái ovdan čoahkkimis dearvvašvuođaministariin Tore Tønniin 15.08.00 , masa Sámedikki várrepresideanta oassálasttii .
På dette møtet ble Sametinget orientert om at planen ville bli politisk behandlet i løpet av høsten 2000 , noe som ikke har funnet sted enda .
Dán čoahkkimis oaččui Sámediggi dieđu ahte plána galgá politihkalaččat gieđahallot 2000 čavčča , muhto dat ii leat vuos dahkkon .
Sametinget har tildelt prosjektmidler på kr 3 804 010 til oppfølging av NOU 1995 : 6 Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkningen i Norge .
Sámediggi lea juolludan prošeaktaruđaid 3 804 010 ruvnnu čuovvolit NOU 1995 : 6 Dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid plána sámi álbmogii Norggas .
Ved prosjekttildelingen har Sametinget lagt vekt på å prioritere prosjektmidler ut fra tingets egne innsatsområder .
Prošeaktajuolludeami oktavuođas lea Sámediggi deattuhan vuoruhit prošeaktaruđaid dikki iežas vuoruhansurggiid ektui .
Det er også foretatt en vurdering av om prosjekter kan gi raske resultater i tilpasning av helse- og sosialtjenestene for det samiske folk .
Lea maiddái árvvoštallojuvvon sáhttet go prošeavttat mielddisbuktit jođánis bohtosiid sámi álbmoga dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid heiveheami dáfus .
I tillegg er det tatt hensyn til en geografisk fordeling .
Dasa lassin leat smiehttan geográfalaš juogu .
I slutten av oktober 2000 ble det holdt oppfølgingsseminar for prosjektlederne .
Golggotmánu 2000 loahpageahčen dollojuvvui čuovvolanseminára prošeaktajođiheddjiide .
Tema for seminaret var « et helhetlig helse- og sosialtilbud for den samiske befolkning , - utfordringer for praksisfeltet » .
Seminára temá lei « ollislaš dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldat sámi álbmogii – doaibmasuorggi hástalusat » .
Det ble fokusert på hvordan den samisk kulturelle kompetansen bør integreres for å nå målet om et helhetlig helse- og sosialtilbud for det samiske folk .
Das deattuhuvvui movt sámi kultuvrralaš gelbbolašvuođa sáhttá integreret vai joksá ulbmila ahte sámi álbmot galgá oažžut ollislaš dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldaga .
Sametinget har avgitt uttalelser i forhold til flere landsomfattende dokumenter vedrørende helse- og sosialspørsmål .
Sámediggi lea buktán cealkámušaid máŋgga riikkalaš dokumeantta dáfus mat guoskkahit dearvvašvuođa- ja sosiálaáššiid .
Disse er følgende : Utjamningsmeldinga ( St meld nr. 50 , ( 1998–99 ) ) , NOU 2000 : 12 Om barnevernet i Norge , Forskrift om habilitering og rehabilitering og Regional helse- og sosialplan i Helseregion Nord .
Dat leat čuovvovaččat : Utjamningsmeldinga ( St.dieđ. . 50 , 1998–99 ) , NOU 2000 : 12 Norgga mánáidsuodjalusa birra , Habiliterema ja rehabilitere njuolggadusat ja Regionála dearvvašvuođa- ja sosialaplána , Helseregion Nord .
Et gjennomgående tema i Sametingets uttalelser har vært etterspørselen av en systematisk integrering av den samiske dimensjonen , noe som er myndighetenes mål i tilrettelegging av en helse- og sosialtjeneste for samene .
Temá mii čađat čuovvu Sámedikki cealkámušaid , lea leamaš sámi viidodaga systemáhtalaš integrerema jearru , mii lea eiseválddiid ulbmil sámi álbmoga dearvvašvuođa- ja sosialabálvalusaid heiveheamis .
Det registreres en større interesse for tilrettelegging av helse- og sosialtjenesten for det samiske folk .
Mii dovdat stuorit beroštumi heivehit dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid sámi álbmoga várás .
I kjølvannet av prosjektmiddeltildelingen er det optimisme å spore i utviklingen av en tjeneste tilpasset for det samiske folk .
Prošeaktaruđaid juolludeami dáfus orro leame olu optimisma dakkár bálvaleami heiveheamis mii lea ráhkaduvvon vásedin sámi álbmogii .
Foruten at det er utgitt 4 rapporter og en pekebok for samisktalende afasirammede i norsktalende institusjoner fra ulike prosjekter , er tilretteleggingen av tjenesteinnholdet i større grad blitt et tema i mange institusjoner .
Iešguđetlágán prošeavttain leat almmuhuvvon 4 raportta ja bagadusgirji sámegielat afasibuhcciide dáčča ásahusain , ja dasa lassin lea bálvalusheiveheami sisdoallu maiddái šaddan viidát temán olu ásahusain .
Fra sentrale og regionale myndigheter er det ikke utformet krav til tjenestene og rutinene på ivaretakelse av det samiske perspektivet på institusjonsnivå .
Guovddáš ja regiovnnalaš eiseválddit eai leat bidjan gáibádusaid bálvalusaide ja sámi perspektiivva nannema rutiinnaide ásahusdásis .
Mye blir dermed opp til enkelte fagfolk som har spesiell interesse av å ivareta den samiske brukerens behov .
Danne lea olu ovttaskas fágaolbmuid duohken geain lea beroštupmi fuolahit sámi geavaheddjiid dárbbuid .
Slike forhold bidrar til at brukeren møter en uforutsigbar tjeneste .
Dákkár dilit dagahit ahte geavaheaddjit eai riekta ovdagihtii sáhte diehtit makkár bálvalusaid ožžot .
1.2.6 Barn og unge
1.2.6 Mánát ja nuorat
I 2000 ble Sametingets 2-årige barne- og ungdomsprosjekt avsluttet .
Jagi 2000:s loahpahuvvui Sámedikki 2-jagi mánáid- ja nuoraidprošeakta .
Prosjektet skal følges opp ved at det avsettes administrative ressurser til utvikling , oppfølging og koordinering .
Prošeakta galgá čuovvuluvvot hálddahuslaš resurssaid bokte mat juolluduvvojit ovdánahttimii , čuovvoleapmái ja koordineremii .
I oppfølgingen av prosjektet utvides de tematiske innsatsområdene i henhold til Samisk barne- og ungdomsplan .
Prošeavtta čuovvoleami oktavuođas galget temáhtalaš vuoruhansuorggit viiddiduvvot Sámi mánáid- ja nuoraidplána ektui .
I oppfølgingen vil samarbeidet med offentlige organer konsentreres om å skape tilfredsstillende rammer med hensyn til samiske barn og unges oppvekstvilkår .
— uovvoleamis galgá ovttasbargu almmolaš orgánaiguin vuosttažettiin fuolahit ahte mánáid- ja nuoraid bajásšaddaneavttut ožžot dohkálaš rámmaid .
I tillegg ønskes et prosessorientert arbeid i forhold til kommuner .
Dasa lassin háliidivččiimet proseassačielggaduvvon barggu gielddaid ektui .
Sametinget har også krevd at Barneombudet omgående skaffer seg nødvendig kompetanse i samisk språk og kultur for å kunne fremme samiske barn og unges interesser .
Sámediggi lea maid gáibidan ahte Mánáidáittardeaddji dakkaviđe háhká alccesis gelbbolašvuođa sámi gielas ja kultuvrras vai sáhttá fuolahit sámi mánáid ja nuoraid áššiid .
Imidlertid må det i fremtiden opprettes et fritt og uavhengig samisk barneombud .
Dattetge ferte boahtteáiggis ásahuvvot friddja ja sorjjasmeahttun sámi má-náidáittardeaddji .
For å styrke barn og unges innflytelse i Sametinget arrangeres første ungdomskonferanse første halvdel av 2001 .
Nannen dihte mánáid ja nuoraid áššiid Sámedikkis , galgá 2001 vuosttaš jahkebealis lágiduvvot vuosttaš nuoraidkonferánsa .
Et midlertidig ungdomspolitisk utvalg med tre medlemmer ( ungdommer ) er oppnevnt til å delta i forberedelsene av ungdomskonferansen .
Lea nammaduvvo gaskaboddosaš nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi mas leat golbma miellahtu ( nuorat ) mii galgá searvat nuoraidkonfereanssa ráhkkananbargguide .
Konferansen i 2001 vil danne grunnlaget for en vurdering av om slike konferanser skal avholdes hvert annet år .
2001 konfereansa lea vuođđun árvvoštallamii ahte galgá go lágidit dákkár konferánssaid juohke nuppi jagi .
1.2.7 Likestilling
1.2.7 Dásseárvu
Sametinget har slått fast at miljø- og kvinneperspektivet er sentrale i utformingen av fremtidig politikk .
Sámediggi lea cealkán ahte biras- ja nissonperspektiivvat leat deaŧalaččat boahttevaš politihka hábmemis .
Det er viktig at likestilling blir en integrert del av helhetsperspektivet for Sametinget , og at det ikke skapes en ny sektor .
Lea deaŧalaš ahte dásseárvu šaddá integrerejuvvon oassin Sámedikki ollislaš perspektiivvas , ja ahte das ii ráhkaduvvo ođđa sektuvra .
Sametingets politikk for integrering av kjønnsperspektiv og likestilling i virksomheten koordineres av Plan- og administrasjonsavdelingen , der det er avsatt stillingsressurs for dette .
Plána- ja hálddahusossodat koordinere Sámedikki politihka doaimma sohkabealperspektiivva ja dásseárvvu dáfus . Ossodagas lea sierra virgi dáidda doaimmaide .
Fra og med 2001 blir budsjett et viktig styringsdokument , og Sametinget har i sak 41/00 Budsjett 2001 fulgt opp arbeidet med integrering .
2001 rájes šaddá bušeahtta deaŧalaš stivrendokumeantan , ja Sámediggi lea áššis 41/00 2001 bušeahtta , čuovvolan integrerenbargguid .
Handlingsplan for likestilling med fokus på samiske kvinners stilling , med innsatsområder , mål og tiltak 1999–2001 og Sametingsplanen for perioden 1998–2001 , danner grunnlaget for arbeidet med likestilling .
Ovttadássásašvuođa doaibmaplána mii deattuha sámi nissonolbmuid dili , oktan vuoruhansurggiiguin , ulbmiliiguin ja doaimmaiguin 1999–2001 , ja Sámediggeplána 1998–2001 áigodahkii , leat vuođđun dásseárvobargui .
1.2.8 Samarbeid mellom Sametingene
1.2.8 Sámedikkiid gaskasaš ovttasbargu
Samisk parlamentarisk råd ble konstituert i Karasjok 02.03.00 .
Sámi parlamentáralaš ráđđi čoahkkanii Kárášjogas 02.03.00 .
Rådet består av til sammen 14 medlemmer fra Sametingene i Finland og Norge .
Ráđis leat oktiibuot 14 miellahtu Suoma ja Norgga Sámedikkiin .
Sametinget i Sverige har foreløpig valgt å stå utenfor og har sammen med samene i Russland og Samerådet , observatørstatus i rådet .
Ruoŧa Sámediggi lea vuos válljen bissut olggobealde , ja lea ráđi observatevran ovttas Ruošša sámiiguin ja Sámiráđiin .
Presidenten for Sametinget i Norge ble valgt som president for Samisk parlamentarisk råd .
Norgga Sámedikki presideanta válljejuvvui Sámi parlamentáralaš ráđi presideantan .
Presidenten for Sametinget i Finland ble valgt som visepresident .
Suoma Sámedikki presideanta válljejuvvui várrepresideantan .
Det ble videre bestemt at sekretariatsfunksjonene for rådet skulle tilligge det sametinget som innehar presidentvervet .
Muđui mearriduvvui ahte ráđi čállingoddedoaimmaid galggai dat sámediggi jođihit geas lea presideantaámmát .
Rådet avholdt et styremøte og et rådsmøte i 2000 .
Ráđđi doalai ovtta stivračoahkkima ja ovtta ráđđečoahkkima 2000:s .
I tillegg har den norske delegasjonen i rådet avholdt ett møte .
Dasa lassin lea ráđi norggabeal delegašuvdna doallan ovtta čoahkkima .
Saker som er blitt behandlet i rådsmøtet er FNs arbeid med urfolkssaker , herunder urfolkserklæringen , permanent forum og arbeidet i Verdens helseorganisasjon , Barentssamerbeidet , fellesmøte med sameministrene , etableringen av en egen samisk kunstutdanning og organisering av arbeidet i Samisk parlamentarisk råd .
Áššit maid ráđđečoahkkimis leat gieđahallan leat ON álgoálbmotáššiid bargu , dán vuollái gullet eamiálbmotjulggaštus , bissovaš forum ja Máilmmi dearvvašvuođaorganisašuvnna bargu , Barentsovttasbargu , sámeministariid oktasaščoahkkimat , sierra sámi dáiddaoahpahusa álggaheapmi ja Sámi parlamentáralaš ráđi doaimmaid organiseren .
02.11.00 ble det avholdt et fellesmøte i Karasjok med sameministrene i Finland , Norge og Sverige .
02.11.00 dollojuvvui oktasaščoahkkin Kárášjogas Suoma , Norgga ja Ruoŧa sámeministariiguin .
I møtet ble det enighet om å etablere et nytt nordisk samarbeid om samiske saker som berører felles nordiske interesser .
— oahkkimis sohpe álggahit ođđa davviriikkalaš ovttasbarggu sámi áššiid dáfus mat guoskkahit oktasaš davviriikkalaš beroštumiid .