pere/sami_parallel huggingface dataset:
De som drev med tospråklighetsforskning , mente den gangen at det var viktig å beherske ett språk , før man begynte med et annet .
Sii geat dutke guovttegielalašvuođa , oaivvildedje dalle ahte lei deaŧalaš hálddašit ovtta giela , ovdalgo álget nuppiin .
Ellers kunne man bli " halvspråklig " .
Muđui olmmoš sáhtii šaddat " beallegielalaš " .
I de første årene på skolen hadde elevene lese- og skriveopplæring på samisk .
Skuvlla álgojagiid lei ohppiin lohkan- ja čállinoahpahus sámegillii .
Noen lærte å lese og skrive , andre lærte litt .
Muhtumat ohppe lohkat ja čállit , ja iežát fas ohppe dušše veaháš .
Noen lærte bare å kjenne igjen enkelte ord .
Muhtumat ohppe dušše dovdat eaŋkilsániid .
Først senere hadde vi litt lesing og skriving på norsk .
Easka maŋŋá lei mis veaháš lohkan ja čállin dárogillii .
Siden en av lærerne var norsktalende , ble en del av undervisningen gitt på norsk .
Go okta oahpaheaddji lei dárogielat , de oahpaheimmet muhtun oasi dárogillii .
I ettertid har noen foreldre tenkt at deres barn hadde klart seg bedre i storsamfunnet om de hadde lært mer norsk som barn .
Maŋŋá leat muhtun váhnemat oaivvildan ahte sin mánát livčče birgen buorebut stuorraservodagas jos sii livčče oahppan eanet dárogiela mánnán .
Da kunne de kanskje også nyttegjøre seg tilbud i spesialskoler , som enda fantes den gangen .
Dalle livčče sii soaitán sáhttit ávkkástallat erenoamášskuvllaid fálaldaga , mat ain dalle gávdnojedje .
Da den nye samiske rettskrivingen ble innført i 1979 , forutså jeg at vi ville få problemer .
Go ođđa sámi riektačállin álggahuvvui 1979:s , mun einnostin ahte mii oažžut váttisvuođaid .
Men det gikk merkelig lett .
Muhto dat han imašlaš geahppasit lihkostuvai .
Det synes jeg tyder på at den nye rettskrivingen virkelig er enklere å lære enn den gamle .
Dán dulkon ahte ođđa riektačállima duođai lei álkit oahppat go ovddeš čállinvuogi .
Det fantes ikke lærebøker som passet for elevene på samisk , så læreren måtte skrive i boka til hver enkelt .
Eai gávdnon oahppogirjjit mat heivejedje ohppiide sámegillii , nu ahte oahpaheaddji fertii čállit girjji juohke oktii .
Det er for øvrig noe alle spesiallærere har erfaring med .
Dát han muđui lea juoga maid buot erenoamášoahpaheaddjit leat vásihan .
Jeg er ikke bare glad for det , for de egner seg jo ikke til all slags undervisning .
Mun in nu liiko dása , go dat han eai heive buotlágan oahpahusaide .
De har mellom annet vært brukt til samiskopplæring for norsktalende .
Dáid leat earret eará geavahan dárogielagiid sámegiela oahpahusas .
Det er de selvsagt ikke beregnet på , men det viser bare den store mangelen på samiske bøker .
Dasa dát eai leat jurddašuvvon , muhto dát vissásit muitala man ollu ain váilot sámegiela girjjit .
Alle fag , men på vår egen måte
Buot fágat , muhto min iežamet ládje
Noen av elevene lærte å regne litt .
Muhtun oahppit ohppe veaháš rehkenastit .
Idar lærte noen å bruke kalkulator .
Idar oahpahii muhtumiidda geavahit kalkuláhtora .
Det var lettere med matematikkbøker enn andre lærebøker , for det fantes regnebøker beregnet på spesialundervisning , uten tekst .
Lei geahppasat matematihkkagirjjiiguin go iežá oahppogirjjiiguin , go gávdnojedje rehkenastingirjjit mat ledje heivehuvvon erenoamášoahpahussii , teavstta haga .
Vi hadde mye konkret undervisningsmateriell og regnespill .
Mis ledje ollu konkrehtalaš oahpahusveahkkevárit ja rehkenastinspealut .
Hver gang jeg var i Oslo , trålte jeg butikkene for å se hva som fantes av hjelpemidler , og for å finne ut hva vi kunne bruke .
Juohke háve go ledjen Oslos , de golgen buot gávppiid mielde geahččame makkár veahkkeneavvut gávdnojedje , ja maid mii sáhtiimet geavahit .
Jeg kan aldri huske at jeg noen ganger tenkte på at det måtte spares .
Mun in sáhte muitit ahte ahte mun goassige smihtten ahte mii fertiimet seastit .
Vi begynte alltid dagen med salmesang og " Áhččemin " .
Mii álggaheimmet álo beaivvi sálbmalávlumiin ja " Áhččámet " rohkosiin .
Hver hadde sin tur til å bestemme salme .
Juohkehaš beasai vurrolaga válljet sálmma .
I kristendomsundervisningen brukte jeg bøker med bilder og fortalte .
Kristtalašvuođaoahpahusas mii geavaheimmet govvagirjjiid ja daid mielde muitalin .
En elev fikk låne en bok med seg hjem , men kom tilbake med beskjed om at det var en " ruska-girji " .
Muhtun oahppi luoikkahii girjji ruoktot , ja bođii ruovttoluotta dieđuin ahte girji lei " ruskagirji " .
Da jeg snakket med faren siden , viste han likevel forståelse for at barna kanskje husket bedre når de hadde sett bilder .
Go mun maŋŋá hupmen su áhčiin , de son liikká oinnii ávkki das ahte mánát soite muitit buorebut go govaid oidne .
Svømming og gymnastikk hadde vi sammen med andre barn .
Vuojadeapmi ja lášmmohallan lei mis ovttas iežá mánáiguin .
Elevene var sammen med dem som hørte til samme aldersgruppe .
Oahppit ledje ovttas singuin geat ledje seamma ahkásaččat .
En tid fikk vi ekstra oppvarmet vann i bassenget når de mest funksjonshemmede hadde svømming .
Muhtun áigge oaččuimet lieggaseabbo čázi vuojadanáldái dallego eanemus doaibmahehttejuvvon mánáin lei vuojadeapmi .
Da var det ikke andre barn der .
Dalle eai lean iežá mánát doppe .
Ellers hadde vi alle fag som andre skolebarn .
Muđui ledje mis buot fágat mat iežá skuvlamánáinge ledje .
Idar var et friluftsmenneske .
Idar lei meahccemannalas .
Han var mye ute med elevene og lærte dem om det de så og hørte i naturen .
Son lei olu olgun ohppiiguin ja oahpahii sidjiide dan maid oidne ja gulle meahcis .
Han viste dem palser ( tuer ) med is inni , så de kunne brukes til kjøleskap .
Son čájehii sidjiide balssaid main lei jiekŋa siskkobealde , ja nu sáhtii dáid geavahit galbmaskáben .
De lærte mye om fugler .
Sii ohppe ollu lottiid birra .
Hver elev hadde sin fugl , som den ene var spesialist på .
Juohke oahppis lei iežas loddi , ja son lei spesialista das .
Det var så få elever at de fikk plass i en bil .
Mis ledje nu unnán oahppit ahte sii čáhke seamma biilii .
Jeg husker de satte garn en dag og trakk garn den neste .
Mun muittán ahte sii oktii suhppo sáimma ja nuppi beaivve fas gesse .
Så kokte de fisk da de kom til skolen .
De vušše guoli go bohte skuvlii .
Idar hadde husstell han også .
Idar oahpahii ruovttudikšuma maiddái .
Vi lagde oppskriftsbøker med tegninger i , uten tekst .
Mii ráhkadeimmet málesgovvagirjji , teavstta haga .
De samme rettene laget vi mange ganger .
Seamma mállásiid mii ráhkadeimmet máŋgii .
En viktig del av opplæringen var å gå og handle , etter tur .
Okta deaŧalaš oassi oahpahusas lei fitnat gávppašeamen , vurrolagaid .
Vi prøvde å tenke ut hva elevene ville få bruk for etter skolegang .
Mii geahččaleimmet smiehttat maid oahppit dárbbašedje maŋŋá skuvlla .
Kameraet ble brukt for å lage minnebok , og for å finne ut om det var noen som plagde våre elever .
Govvenapparáhta mii geavaheimmet ráhkadit muitogirjji , ja gávnnahan dihte ahte lei go oktage gii givssidii min ohppiid .
Bildene ble også brukt for å lage " gjenkjennelsesbok " med bilder av ting i nærmiljøet for de svakeste elevene .
Govaid maiddái geavaheimmet ráhkadit " dovdángirjji " návccaheamos ohppiide ja mas ledje govat áđain mat mis ledje lagasbirrasis .
Formingsoppgavene måtte gjøres enkle .
Duddjonbargguid fertiimet dahkat hui álkin .
Men det gikk bra , for vi hadde så rikelig og variert materiell .
Muhto bureshan manai , go mis ledje valjis ja máŋggalágan ávdnasat .
Noen av produktene ble virkelige kunstverk .
Muhtun duojit ledje duođai dáidagat .
Mye vi ikke visste
Ollu maid mii eat diehtán
Det vanskeligste var å undervise de multihandikappede barna .
Váddáseamos lei oahpahit máŋggasivavuloš mánáid .
Jeg viste rett og slett ikke hva jeg skulle gjøre med dem .
Mun duođai in diehtán maid mun singuin galgen bargat .
På Eik lærerskole , der jeg tok 1. avdeling , lærte vi slett ikke noe om det .
Eik oahpaheaiskuvllas , gos mun 1. ossodaga čađahin , mii eat oahppan maidige dan birra .
Så var det å lese det jeg kunne komme over av litteratur og spørre dem som skulle være fagfolk .
De fertejin lohkat buot girjjálašvuođa maid gávdnen ja jearahit sis geat galge leat fágaolbmot .
Nå har man kommet mye lenger i forståelsen av disse barna og vet mer hva man kan gjøre for dem .
Dál leat joavdan ollu guhkkelii dáid mánáid ipmirdeames , ja mii diehtit eambbo dan birra ahte mo sin veahkehit .
Disse elevene har jeg noen ganger vond samvittighet for .
Dáid ohppiid ektui lea mus muhtumin heajos oamedovdu .
Jeg tenker : At jeg ikke visste det den gangen !
Mun smiehtan : Ahte go in galgan dán diehtit dalle !
Jeg ville helt sikkert ha prøvd å lære dem å bruke tegn .
Mun livččen vissásit geahččalan sidjiide oahpahit mearkageavaheami .
Da jeg begynte med det , var de allerede voksne og ble gitt så få timer til undervisning at det var håpløst å komme noen vei .
Dallego mun álgen singuin , de ledje sii juo rávesolbmot ja sidjiide juolludedje nu unnán oahpahusdiimmuid ahte lei veadjemeahttun ovdánit .
Det vi gjorde var å lære dem å bevege seg , spise , kle av og på seg og andre daglige gjøremål .
Dan maid mii oahpaheimmet , lei lihkadit , boradit , nuoladit ja gárvodit ja iežá beaivválaš daguid .
Vi hadde mye musikk .
Mis lei ollu musihkka .
Da var alle sammen .
Dalle ledje buohkat ovttas .
Mange av elevene i spesialklassene var veldig musikalske .
Máŋga oahppi erenoamášluohkás ledje hirbmat nuohttái .
Jeg er sikker på at de kunne mange flere salmemelodier og sangmelodier enn noen andre jevnaldrende .
Mun lean sihkar ahte sii máhtte ollu eanet sálbmanuohtaid ja lávlunmelodiijaid go iežá seammaahkásaččat .
I alt var det 14 barn som var innom spesialklassene den gangen de eksisterte .
Oktiibuot ledje 14 máná geat ledje erenoamášluohkás dallego dat gávdnui .
Et par av dem var der bare en kort stund .
Muhtumat ledje dušše doppe oanehis áiggi .
Noen fikk hele sin skolegang i grunnskolen der , og fortsatte tre år på videregående skole med tilrettelagt undervisning .
Muhtumat ožžo olles sin skuvlejumi vuođđoskuvllas , ja jotke golbma jagi joatkkaskuvllas heivehuvvon oahpahusain .
Noen gikk barneskolen i spesialklassen og ble " integrert " da de kom over i ungdomsskolen .
Muhtumat vázze mánáidskuvlla erenoamášluohkás ja " integrerejuvvojedje " go bohte nuoraidskuvlii .
Det virket som de fleste trivdes på skolen .
Orui ahte eatnašat lokte bures skuvllas .
Det var veldig lite skolefravær .
Sis lei unnán skuvlajávkan .
Som lærer må jeg si at det var min beste og morsomste tid i skolen .
Oahpaheaddjin ferten mun dadjat ahte dát lei mu buoremus ja somámus áigi skuvllas .
Det er ikke alle lærere som er så heldige å bli møtt med et stort smil hver morgen eller som får høre : " skolen er artig " hver dag .
Eai buot oahpaheaddjit leat nu lihkolaččat ahte juohke beaivve oahppit ovddaldit du stuorra mojiin dahje muitalit : " Skuvla lea somá . "
Jeg har også snakket med voksne elever som gir uttrykk for at skoletiden var en god tid .
Mun lean maiddái humadan rávis ohppiiguin geat muitalit ahte skuvlaáigi lei buorre áigodat .
De som hadde det vondt , var de som fungerte nærmest opp til vanlig nivå .
Sis geain lei váttis , ledje sii geat doibme measta dábálaš dásis .
For dem hadde det sikkert vært best å være i vanlig klasse .
Sidjiide livččii sihkkarit leamaš buoremus leat dábálaš klássas .
De var heller ikke så lenge i klassen .
Sii eai leange gal nu guhká klássas .
Man kan trygt si at forskjellen mellom de forskjellige elevene var større innenfor spesialklassene enn mellom de andre elevene i grunnskolen .
Sáhttá várra roahkka dadjat ahte erohus sierranas ohppiid gaskka lei stuorát erenoamášklássain go iežá ohppiid gaskka vuođđoskuvllas .
De som fungerte godt , var redde for å bli identifisert med de mest funksjonshemmede .
Sii geat doibme bures , balle ahte sin identifiserejit eanemusat doaibmahehttejumiiguin .
Vi gjorde noen forsøk med å la elever være med i vanlige klasser i noen av timene .
Mii geahččaleimmet diktit ohppiid leat dábálaš luohkáin muhtun diimmuin .
Det gikk ikke så veldig bra .
Dát ii gal lihkostuvvan nu bures .
Så vi var kanskje for mye for oss selv .
Danin várra leimmet ollu sierra .
Vi deltok i aktiviteter felles for hele skolen .
Mii oassádalaimet doaimmain mat ledje oktasaččat buohkaide skuvllas .
De fleste var ute i friminuttene samtidig med de andre barna , men ikke alle .
Eatnašat ledje olgun bottuin oktanaga iežá mánáiguin , muhto eai buohkat lean .
Når vi feiret noe , og det gjorde vi rett som det var , fikk elevene invitere en gjest hver .
Go mii ávvudeimmet juoidá , ja dan gal dagaimet oalle dávjá , de ožžo oahppit bovdet ovtta guossi guhtege .
De valgte sjelden barn , ikke en gang søsken .
Sii hárve bovdejedje mánáid , eai oappáid eaige vieljaidge .
De ba skolestyrer , skolesjef , prest og andre lærere , og de kom .
Sii bovdejedje skuvlajođiheaddji , skuvlahoavdda , báhpa ja iežá oahpaheddjiid , ja sii bohte .
Foreldrene var selvsagte gjester , så langt de hadde anledning til å møte .
Váhnemat ledje dieđusge guossin , nu dávjá go sáhtte boahtit .
Vi prøvde å holde god kontakt med foreldrene , og de flest viste lærerne stor tillit .
Mii geahččaleimmet doalahit buori oktavuođa váhnemiiguin , ja eatnašat čájehedje oahpaheddjiide stuorra luohttámuša .
Jeg var redd at de skulle tro at vi kunne utrette mer enn det vi var i stand til .
Mun ballen ahte sii galge jáhkkit ahte mii máhtiimet dahkat eanetgo maid mii sáhtiimet .
Vi hadde jevnlig kontakt med PP-tjenesten i kommunen .
Mis lei jámma oktavuohta gieldda PP-bálvalusain .
Vi hadde også kontakt med audiopedagog og andre fagfolk .
Mis lei maiddái oktavuohta audiopedagogain ja iežá fágaolbmuiguin .
Elever ble noen ganger sendt til kortere opphold på forskjellige spesialinstitusjoner .
Muhtumin sáddiimet ohppiid oanehat áigái sierranas erenoamášásahusaide .
Da ville de helst at en samisktalende lærer skulle være til stede hele tiden elevene var der , for ingen hadde den gangen kompetanse i samisk språk på disse institusjonene .
Dalle háliidedje sii áinnas ahte sámegielat oahpaheaddji galgá leat mielde oppa áigge go oahppi lei doppe , go ii ovttasge dien áigodagas lean sámegiela gelbbolašvuohta diein institušuvnnain .
Læreren måtte også noen ganger følge elever til lege eller tannlegebehandling utenfor Finnmark , dersom de pårørende ikke hadde anledning til det .
Oahpaheaddji fertii máŋgii maiddái čuovvut ohppiid doaktára lusa dahje bátnedoavtterdikšui Finnmárkku olggobealde , jos váhnemiin ii lean vejolašvuohta dan dahkat .
Blant de mange bøkene Inger har skrevet og illustrert er Muorje-girjjit ( Bær-bøkene ) : Jokŋa , Luomi , Sarrit og Jeret .
Girjjiid gaskas maid Inger lea čállán ja maidda son lea govaid sárgon leat Muorje-girjjit : Jokŋa , Luomi , Sarrit ja Jeret .
Fra spesialklasse til integrering
Erenoamášluohkás integreremii
På den tiden spesialklassen ble oppløst , var det veldig " fy " med spesialklasser .
Dan áigodagas go erenoamášklássa heaittihedje , de leierenoamášluohkká hirbmat " fihcce " .
Alle elever skulle integreres .
Buot oahppit galge integrerejuvvot .
Jeg tror også at alle som overhode har mulighet til å lære i en vanlig klasse , bør få tilbudet sitt der .
Mun jáhkán maiddái ahte buohkat geain oppanassiige lea vejolašvuohta oahppat dábálaš luohkás , berrejit oažžut doppe fálaldaga .
Det stiller veldig store krav til klasselæreren , og det forutsetter at læreren får nødvendig støtte og utdannelse .
Dát gáibida ollu klássaoahpaheaddjis , ja eaktuda ahte oahpaheaddji oažžu dárbbašlaš doarjaga ja oahpu .
Jeg har sett vellykket integrering og også det motsatte .
Mun lean oaidnán lihkostuvvan integrerema ja maiddái nuppi beali .
Noen elever har så spesielle behov at de ikke kan få det de trenger i et vanlig klasserom .
Muhtun ohppiin leat nu erenoamáš dárbbut ahte sii eai sáhte oažžut maid sii dárbbašit dábálaš klássalanjas .
Jeg har nå levd så lenge at jeg har sett elevene som voksne .
Mun lean dál eallán nu guhká ahte mun lean oaidnán ohppiid rávisolmmožin .
Jeg har fulgt med elevene i spesialklassene .
Mun lean čuvvon ohppiid erenoamášluohkáin .
Jeg kjenner dem som har vært " integrert " både før og etter at spesialklassen eksisterte .
Mun dovddan sin geat leat leamaš " integrerejuvvon " sihke ovdal ja maŋŋá go erenoamášluohkká gávdnui .
Hvor mye de deltar i det vanlige samfunnslivet , er mer avhengig av den enkeltes personlighet og hvordan omgivelsene legger forholdene til rette , enn hvor de har fått sin opplæring .
Man olu sii oassádallet servodagas , lea eanet juohke persovnnalašvuođa duohkin ja mo biras láhčá dilálašvuođaid , go dan duohken gos sii leat ožžon oahpahusa .
Elevene i den ene spesialklassen hadde både norsktalende og samisktalende lærere .
Nuppi erenoamášluohká ohppiin ledje sihke dárogielat ja sámegielat oahpaheaddjit .
Nå som voksne , snakker og forstår de både norsk og samisk , i hvert fall så de klarer seg godt i dagliglivet .
Dál rávisolmmožin , sii hupmet ja ipmirdit sihke dáro- ja sámegiela , ain juo nu ahte sii birgejit bures árgabeaivvis .
Det har i grunnen forundret meg hvor tospråklige de er på sitt nivå .
Mu hirpmahuhttá man guovttegielalaččat sii leat iežaset dásis .
De tre bøkene om Boahtte-áigge-bárdni ( framtidsgutten ) forteller om en gutt fra vår tid som havner på et skoleinternat for 50 år siden .
Golbma girjji Boahtte-áigge-bártni birra muitalit muhtin dálá áiggi bártni birra gii dáhpedorpmis šaddá vázzit skuvlla ja orrut internáhtas 50 jagi dás ovdal .
De er også oversatt til lulesamisk .
Girjjit leat maiddái jorgaluvvon julevsámegillii .
Nye utfordringer
Ođđa hástalusat
For å slutte der jeg begynte : Etter at spesialklassen var avviklet , fortsatte jeg å gjøre ting jeg ikke kunne .
Loahpahan gos mun álgen : Maŋŋá go erenoamášluohkká heaittihuvvui , de jotken mun bargat barggu maid mun in máhttán .
Jeg tok 2. avdeling , spesialpedagogisk linje med vekt på generelle lærevansker , på spesiallærerhøyskolen i 1992 .
Mun čađahin 2. ossodaga , erenoamášpedagogalaš linnjá mii deattuhii oahppanváttisvuođaid , erenoamášoahpaheaiallaskuvllas 1992:s .
Vi lærte mye om elever med multihandikap , men ikke noe om hørsels- eller synshemming .
Mii oahpaimet ollu máŋggasivavuloš ohppiid birra , muhto eat maidige gullan- ja oaidninváttuid birra .
Da fikk jeg nettopp noe med disse gruppene å gjøre , og nye ting å lære .
Dalle dieđusge šadden bargat dáiguin joavkkuiguin , ja ođđa beliid fertejin oahppat .
Jeg har måttet lære meg en del tegn-til-tale , og jeg har fått være med å lage læremidler for blinde elever .
Mun lean ferten oahppat muhtun meari mearka-hupmama ja mun lean beassan ráhkadit oahpponeavvuid čalmmehis ohppiide .
Også blinde elever trenger illustrasjoner i bøkene sine , og jeg har laget tegninger som så blir svellet opp slik at eleven kan føle konturene .
Maiddái čalmmehis oahppit dárbbašit govaid girjjiineaset ja mun sárgon govaid maid de bohtanahtte nu ahte sáhtii čuovvut ravddaid .
Det er en ekstra stor utfordring å lage tegninger som blinde kan oppfatte .
Lea hirbmat stuorra hástalus sárgut tevdnegiid maid čalmmeheamit sáhttet fihttet .
Seks millioner til kirkevalg
Guhtta milliuvnna girkoválggaide
Regjeringen foreslår å bevilge seks millioner kroner i 2010 til forberedelsene av kirkevalgene neste år .
Ráđđehus evttoha juolludit guhtta milliuvnna ruvnnu 2010:s boahtte jagáš girkoválggaid ráhkkanemiide .
Kirkevalgene i 2011 vil foregå samtidig med kommune- og fylkestingsvalget i september .
2011 girkoválggat čađahuvvojit čakčamánus , seammá áigge go gielda- ja fylkadiggeválggat .
Det er Kirkerådet som har ansvaret for å forberede valgene .
Bargagoahtit válgaávdnasiiguin ja mielbargiid oahpahemiin .
Bilateralt kultursamarbeid , inkludert land i Sør .
Miiehtámáilbmásaš kulturovttasbarggu ja servodatoktavuođa sekšuvdna
Samarbeid med norske og utenlandske kulturorganisasjoner og – institusjoner .
Ovttasbargu Norgga ja olgoriikka kulturorganisašuvnnaiguin ja - ásahusaiguin .
Kulturarrangementer knyttet til statsbesøk .
Kulturlágideamit stáhtagalledemiid oktavuođas .
Multilateralt kultursamarbeid , bl.a. innenfor Nordisk Ministerråd og Unesco .
Máŋggariikkagaskasaš kulturovttasbargu , earret eará Davviriikkaid Ministtarráđi ja UNESCO siskkobealde .
Avdelingsdirektør John Petter Opdahl
Ossodatdirektevra Arne Gjermundsen
Seksjon for humanitær- og strafferett ( S-HS )
Humanitára- ja ráŋggáštusriektesekšuvdna
Folkerettslige og forfatningsrettslige spørsmål , spesielt vedrørende Europarådet og de Forente Nasjoner , herunder Europarådets folkerettsgruppe ( CAHDI ) , FNs folkerettskommisjon ( ILC ) og Generalforsamlingens 6. komité .
Álbmotrievttálaš ja vuođđoláhkarievttálaš gažaldagat , erenoamážit dat mat gusket Eurohpáráđđái ja Ovttastuvvon Našuvnnaide , dás maiddái Eurohparáđi álbmotriektejovkui ( CAHDIi ) , ONa álbmotriektekommišuvdnii ( ILCii ) ja Váldočoahkkima 6. lávdegoddái .
Sanksjoner .
Ráŋggáštusat .
Rettslige spørsmål vedrørende bekjempelse av internasjonal terrorisme .
Rievttálaš gažaldagat mat gusket riikkaidgaskasaš terrorismma vuostálastindoarrumii .
Internasjonal staffeforfølgning , herunder Den internasjonale straffedomstol ( ICC . )
Riikkaidgaskasaš ráŋggáštusdoarrádallan , dás maiddái Riikkaidgaskasaš ráŋggáštusduopmostuollu ( ICC . )
, Jugoslavia-domstolen ( ICTY ) og Rwanda-domstolen ( ICTR ) .
, Jugoslávia-duopmostuollu ( ICTY ) ja Rwanda-duopmostuollu ( ICTR ) .
Folkeretten i væpnede konflikter .
Álbmotriekti riidduin main vearjjuid geavahit .
Rettslige spørsmål vedrørende den internasjonale beskyttelse av menneskerettighetene og humanitærretten .
Rievttálaš gažaldagat mat gusket olmmošvuoigatvuođaid ja humanitárarievtti riikkaidgaskasaš suodjaleapmái .
Rettslige spørsmål knyttet til eksportkontroll .
Eksportadárkkástussii guoski rievttálaš gažaldagat .
Urfolks rettsstilling .
Álgoálbmogiid riektedilli .
Utleveringsbegjæringer fra utlandet .
Átnumuš nuppi riikkas iežas háldui oažžut olbmo .
Avdelingsdirektør Martin Sørby
Ossodatdirektevra Martin Sørby
Seksjon for Sentral-Europa og EØS-finansieringsordningene
Gaska-Eurohpá ja EESa ruhtadanortnegiid sekšuvdna ( SEEF )
EØS-finansieringsordningene .
EESa ruhtadanortnegat .
Budsjett og resultatstyring , dialog med de 15 mottakerlandene , ansvar for sekretariat for ordningene i Brussel ( FMO ) og koordinering med departementene og andre aktører i Norge .
Bušeahtta ja boađusstivren , gulahallan 13 doarjaga vuostáiváldi riikkain , ovddasvástádus ortnegiid čállingottis Brusselis ( FMO ) ja oktiiordnen departemeanttaiguin ja eará oassálastiiguin Norggas .
Landansvar for Bulgaria , Estland , Latvia , Litauen , Polen , Romania , Slovakia , Slovenia , Tsjekkia og Ungarn .
Riikaovddasvástádus Estteeatnamis , Látvias , Lietuvas , Puolas , Čehkkias , Slováhkias , Ungáras ja Slovenias .
Avdelingsdirektør Steinar Hagen
Oddodatdirektevra Ingrid Schulerud
Nr. : 23/2012
Nr. : 23/2012
Selskaper i utlandet må rapportere om skatt
Olgoriikkas doaibmi fitnodagat fertejit almmuhit vearu
Norge vil innføre såkalt land-for-land-rapportering , som betyr at selskaper i utlandet må rapportere om utbetalinger til utenlandske myndigheter .
Norga áigu ásahit nu gohčoduvvon riikkas-riikii-raporterema , mii mielddisbuktá , ahte olgoriikkas doaibmi fitnodagat fertejit almmuhit , man ollu sii mákset olgoriikka eiseválddiide .
Ved overrekkelse av en underskriftskampanje om saken , møtte finansminister Sigbjørn Johnsen en hylende ” fanklubb ” .
Go ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsenii geigejuvvui vuolláičáluslistu ášši doarjjan , son beasai vásihit doarjjajoavkku , mii ovddidii ášši gilljasiin .
( Se video i bunnen av artikkelen .
( Geahča filmmaža artihkkala loahpas .
Artikkelen fortsetter under bildet . )
Artihkal joatkašuvvá gova vuolábealde . )
Last ned høyoppløst versjon ( Foto : Tor Martin Bærum ) / Finansdepartementet
Viečča buoret kvaliteahta veršuvnna ( Foto : Tor Martin Bærum ) / Finansdepartementet
Land-for-land rapportering ( LLR ) innebærer at nærmere angitte selskaper må rapportere om utbetalinger de gjør til myndighetene i de enkelte land hvor de driver sin virksomhet .
Land-for-land rapportering ) mielddisbuktá , ahte dihto fitnodagat fertejit almmuhit , man ollu sii mákset eiseválddiide dain riikkain , main sis leat doaimmat .
- Formålet er blant annet å synliggjøre betalingsstrømmer og gjøre myndighetene i de landene hvor foretakene opererer , ansvarlige for bruken av inntekter fra sine naturressurser , sier finansminister Johnsen .
- Ulbmil lea čalmmustahttit gosa ruhtarávdnji golgá ja dahkat oinnolažžan daid riikkaid eiseválddiid ovddasvástádusa , mat ožžot boađuid iežaset luondduvalljodagain , ruhtadanministtar Johnsen dadjala .
- Jeg er stolt av at Norge går foran for å bekjempe skatteunndragelser .
- Mun lean rámis das , ahte Norga geahččala ovddimuččaid searvvis hehttet vearrobeaitimiid .
Fattige land trenger skatteinntekter for å satse på helse og utdanning .
Geafes riikkat dárbbašit vearroboađuid , maiguin sii sáhttet áŋgiruššat dearvvašvuođa ja oahpu ovdii .
Derfor bør rapporteringen også vise forholdet mellom betalt skatt og uttak av naturressurser , sier utviklingsminister Heikki Holmås .
Danin raporteren berrege maid čájehit makkár gaskavuohta lea máksojuvvon vearu ja guovllus vižžojuvvon luondduvalljodagaid gaskkas , ovddidanministtar Heikki Holmås nannesta .
EU-kommisjonens forslag til LLR-regelverk ligger for tiden til behandling i Rådet og Europaparlamentet .
EO-kommišuvnna RRR-njuolggadusaid árvalus meannuduvvo dál Ráđis ja Europarlameanttas .
Norske myndigheter vil nå arbeide overfor EU for at det utvikles et så godt og robust LLR-regelverk som mulig i EU , og at regler om LLR settes i kraft i hele EØS-området så raskt som mulig .
Norgga eiseválddit áigot dál bargat EO oktavuođas dan ovdii , ahte EO:i ráhkadit nu buriid ja nana RRR-njuolggadusaid , go vejolaš , ja ahte RRR-njuolggadusat boađášedje fápmui olles EES-guovllus nu johtilit go vejolaš .
( Artikkelen fortsetter under bildet ) Last ned høyoppløst versjon ( Foto : Tor Martin Bærum ) / Finansdepartementet
( Artihkal joatkašuvvá gova vuolábealde ) Viečča buoret kvaliteahta veršuvnna ( Govva : Tor Martin Bærum / Ruhtadandepartemeanta )
I denne saken har finansminister Sigbjørn Johnsen møtt et spesielt engasjement .
Ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen lea vásihan dán ášši hárrái erenoamáš beroštumi .
Changemaker og Kirkens Nødhjelp er opptatt av at det skal innføres bestemmelser om land-for-land rapportering , og overrakte i denne forbindelse over 38 500 underskrifter til finansministeren til støtte for slike rapporteringskrav .
Changemaker ja Girku heahteveahkki ( Kirkens Nødhjelp ) áŋgiruššet goabbáge dan beales , ahte ásahuvvojit riikkas-riikii-raporterema njuolggadusat , ja geigejedje dan olis ruhtadanministarii 38 500 vuolláičállosa , maiguin dorjo dakkár raporterengáibádusaid .
De har også opprettet det de kaller en ” fanklubb ” for ministeren , med eget nettsted , videoer , sanger , plakater og bannere .
Ášši doarjut leat maid ásahan sierra doarjjajoavkku , mas lea iežas neahttabáiki , filmmat , lávlagat , plakáhtat ja diehtogalbbat , maid ministtar beasai oaidnit .
Da ” fanklubben ” under overrekkelsen ble kjent med regjeringens standpunkt , ble det jubelrop , hyl og allsang .
Go doarjjajoavku vuolláičállosiid geigema oktavuođas gulai man oaivilis ráđđehus lea ášši hárrái , de gal olbmot ávvudišgohte gilljasiiguin ja ovttas lávlumiin .
Finansministeren takket for engasjementet de har vist .
Ruhtadanministtar giitalii sin áŋgiruššama ášši ovdii .
Your browser does not support iframes .
Your browser does not support iframes .
Tale / artikkel , 05.02.2008
Sárdni / artihkal , 11.02.2008
Selvbestemmelse og samene
Iešmearrideapmi ja sámit
Åpningsinnlegg på konferansen » Sami Self-Determination " , Alta 4. februar 2008
» Sámi Self-Determination ” - konferánssa álgosáhkavuorru : Eaŋgalasgiella vuođđogiellan
Engelsk originalspråk Møteleder , Herr spesial-rapportør Sametingspresident , Kjære deltakere ,
Gudnejahttojuvvon čoahkkinjođiheaddji , Árvvusadnojuvvon sierraraporterejeaddji , Sámediggepresideanta , Buorit oassálastit ,
Aller først vil jeg gjerne takke de som har tilrettelagt denne konferansen :
Álggus háliidan mielastan giitit sin geat leat ráhkkanahttán dán konferánssa :
- Gáldu – Kompetansesenter for urfolksrettigheter - Samisk høgskole og - Nordisk samisk institutt
Gáldu – Álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáža Sámi allaskuvlla ja
Begrepet og debatten er ikke godt kjent i Norge , og jeg ønsker å rose Gáldu og de andre arrangørene for å tilrettelegge denne arena for å bringe debatten videre , og å informere den norske offentligheten om temaet .
Doaba ja dan digaštallan ii leat nu oahpis Norggas , ja háliidan rámiidit Gáldu ja earáid geat leat lágidan dán arena ovddidan dihtii digaštallama ja čuvgen dihtii Norgga almmolašvuođa fáttá birra .
Jeg forventer at vi alle vil lære mye om hva selvbestemmelse kan bety fra et samisk perspektiv .
Vuorddán ahte mii buohkat oahppat ollu das maid iešmearrideapmi sáhttá mearkkašit , sámi oaidninsajis .
Jeg har ikke til hensikt å dekke denne kompliserte debatten i detalj , men heller gjøre noen få observasjoner , sett fra en den norske regjeringens synsvinkel .
Mun in áiggo gokčat oppa dán váttes digaštallama biegálaččat , muhto baicce váldit ovdan muhtun dárkomiid , Norgga ráđđehusa geahččansaji ektui .
For det første : Det er ikke alltid nyttig å snakke om retten til selvbestemmelse , som om den fantes med bare ett bestemt meningsinnhold .
Vuosttažettiin : Ii leat álot ávkkálaš hállat iešmearridanvuoigatvuođa birra , dego das livččii dušše okta dihto mearkkašupmi .
Det rettslige innholdet i begrepet har klart forandret seg over tid , og mellom ulike folkerettslige tekster .
Doahpaga rievttálaš sisdoallu lea čielgasit rievdan guhkit áiggi mielde , ja iešguđetlágan álbmotrievttálaš teavsttain .
Det rettslige innholdet , og anvendelsen , vil også variere avhengig av den faktiske situasjonen på bakken .
Dan rievttálaš sisdoallu , ja geavaheapmi , rievdada duohta dili ektui .
Dette var tilfellet , til og med der hvor grensene hadde blitt trukket på en tilfeldig måte av kolonimaktene , slik at de skilte grupper med en felles historie , felles språk og kultur , og slik at andre grupper ble boende innenfor ett territorium .
Nu lei dilli vel doppe ge gos koloniijariikkat ledje mearridan rájáid sahtedohko , nu ahte dat biđgejedje ja háddjejedje olmmoščearddaid main lei oktasaš historjá , giella ja kultuvra , ja nu ahte eará joavkkut gárte ássat territorias .
Et viktig folkerettslig dokument der denne tilnærmingen finnes , er FN-erklæringen om avkolonialisering , Resolusjon 1514 .
Dehálaš álbmotrievttálaš dokumeanta mas dákkár lahkaneapmi lea , lea ON-julggaštus koloniijaid heaittiheami birra , resolušuvdna 1514 .
Dessuten , selv om avkolonialiseringen for det meste skjedde på 1960-tallet og tidlig op 1970-tallet , så sliter vi fortsatt med tilsvarende situasjoner , for eksempel i sakene som gjelder Øst-Timor og Vest-Sahara .
Dan lassin , vaikko vel eanaš koloniijaid heaittihedje ge 1960-logus ja 1970-logu álgogeahčen , de váivvidit ain sullasaš dilálašvuođat , ovdamearkka dihtii áššiin mat gusket Nuorta-Timorii ja Oarje-Sahárai .
Møteleder , Når vi diskuterer selvbestemmelse for urfolk nå i 2008 , har begrepet fått en helt annerledes meningsinnhold .
Gudnejahttojuvvon čoahkkinjođiheaddji , Go mii digaštallat álgoálbmogiid iešmearrideami dál jagi 2008 , de lea doahpagii šaddan áibbas eará mearkkašupmi .
Spørsmål som gjelder dannelsen av stater blir sett på som lite relevant , og hva som konstituerer et folk blir ikke definert av territorielle grenser , men heller av felles historie , språk , kultur og institusjoner .
Gažaldagat mat gusket stáhtaid ásaheapmái , eai adnojuvvo nu áššáigullevažžan , ja álbmoga eai meroštala dakkár dovdomearkkat go territoriála ráját , muhto baicce oktasaš historjá , giella , kultuvra ja ásahusat .
En svært viktig kilde for å bestemme det rettslige innholdet i retten til selvbestemmelse for urfolk er FN-erklæringen om urfolks rettigheter , som endelig ble vedtatt av FNs generalforsamling 13. september 2007 .
Go olmmoš áigu mearridit álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa rievttálaš sisdoalu , de lea hui dehálaš gáldu ON-julggaštus álgoálbmotvuoigatvuođaid birra , maid ONa váldočoahkkin mearridii loahpalaččat čakčamánu 13. beaivvi 2007 .
Den norske regjeringen uttrykte glede over vedtakelsen av erklæringen , som et viktig skritt framover for beskyttelsen av urfolks rettigheter , over hele verden .
Norgga ráđđehus dovddahii ahte lea ilus go julggaštus lei mearriduvvon , dehálaš lávkin ovddosguvlui álgoálbmotvuoigatvuođaid suodjaleamis miehtá máilmmi .
Erklæringen setter en standard å strekke seg etter , som skal forsøkes oppnådd i en partnerskapsånd , og med gjensidig respekt .
Julggaštus bidjá juvssahanstandárdda , maid galggašedje geahččalit ollašuhttit searvevuođavuoiŋŋain , ja beliid gaskasaš árvvusatnimiin .
Erklæringen gjør det klart at selvbestemmelse innbefatter retten for urfolk til fritt å arbeide for sin egen økonomiske sosiale og kulturelle utvikling .
Julggaštus dadjá čielgasit ahte iešmearrideapmi sisttisdoallá álgoálbmogiid vuoigatvuođa beassat ovddidit iežaset ekonomalaš ja kultuvrralaš diliid .
Videre har urfolk , når de utøver sin rett til selvbestemmelse , en rett til autonomi eller selvstyre i saker som angår deres interne og lokale anliggender , og rett til et system for finansiering av sine selvstyrefunksjoner .
Dasto lea álgoálbmogiin , geavahettiin iešmearridanvuoigatvuođaset , vuoigatvuohta autonomiijii dahje iešstivrejupmái dakkár áššiin mat gusket sin siskkáldas ja báikkálaš dilálašvuođaide , ja vuoigatvuohta oažžut ásahuvvot vuogádaga mainna sáhttet ruhtadit iešstivrendoaimmaideaset .
I Norge vil en rekke politiske saksområder ha stor betydning , både for samene og for andre grupper og interesser .
Norggas leat ollu politihkalaš áššesuorggit hui dehálaččat sihke sámiide ja álbmoga eará joavkkuide ja beroštumiide .
I praksis blir denne retten utøvd gjennom Sametinget , som et folkevalgt organ med beslutningsmyndighet og konsultasjonsmyndighet , innenfor rammen av den lovgivningen som kommer til anvendelse .
Geavadis geavaha Sámediggi dán vuoigatvuođa álbmot válljen orgánan mas lea mearridanváldi ja konsultašuvdnaváldi daid lágaid rájáid siskkobealde mat bohtet geavahussii .
Tanken om at samene i Norge har en rett til å fatte sine egne avgjørelser om sin egen økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling er ikke ny .
Dat jurdda ahte Norgga sámiin lea vuoigatvuohta dahkat iežaset mearrádusaid mat gusket sin ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdáneapmái , ii leat ođas .
Da sameloven ble vedtatt i 1987 , bli det i komitéinnstillingen vist til samenes rett til å styre sine egne anliggender .
Go sámeláhka mearriduvvui jagi 1987 , čujuhuvvui lávdegoddeárvalusas sámiid vuoigatvuhtii stivret iežaset áššiid .
Konsultasjoner med de berørte folk er ett av tiltakene som deklarasjoner setter opp .
Áššáiguoski álbmogiid gaskasaš konsultašuvnnat leat okta dain doaibmabijuin maidda julggaštusat čujuhit .
I Norge er denne forpliktelsen implementert gjennom prosedyrene for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget , i tråd med artikkel 6 i ILO-konvensjon nr. 169 .
Norggas lea dát geatnegasvuohta čađahuvvon stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvdnavugiid bokte , ILO-konvenšuvnna nr. 169 artihkkala 6 mielde .
Man kom fram til enighet om disse prosedyrene i 2005 .
Dáid konsultašuvdnavugiid birra sohpe jagi 2005 .
Når det gjelder saker og oppgaver som bare er relevante for samene , er selvbestemmelse ofte utøvd ved at beslutningsmyndighet er lagt til Sametinget alene .
Daid áššiid ja bargamušaid hárrái mat gusket dušše sámiide , čađahuvvo iešmearrideapmi dávjá dan láhkai ahte dušše Sámedikkis lea mearridanváldi .
Tiltak som gjelder samisk språk og Samisk utviklingsfond er to relevante eksempler .
Doaibmabijut mat gusket sámegillii ja Sámi ovddidanfondii , leat dan ovdamearkkat .
Det er viktig for den norske regjeringen av at begrepet selvbestemmelse blir tolket på en slik måte at det er gyldig og fruktbart , også internasjonalt .
Gudnejahttojuvvon čoahkkinjođiheaddji , Norgga ráđđehussii lea dehálaš ahte iešmearrideapmi-doaba dulkojuvvo nu ahte dat gusto ja lea ávkin riikkaidgaskasaččat ge .
En hovedproblemstilling er : Hvilken type presedens skapes ?
Okta váldočuolbmačilgehus lea : Makkár presedeansa das vuolgá ?
Mange stater er høyst klar over den politiske og retoriske kraften selvbestemmelsesbegrepet hadde under avkolonialiseringen , og ønsker ikke å støtte et begrep som kan ha potensial for å legitimere løsrivelsesbevegelser og etnisk baserte konflikter .
Ollu stáhtat dihtet viehka bures makkár politihkalaš ja retoralaš vuoibmi iešmearridandoahpagis lei dallego koloniijaid heaittihedje , eai ge háliit doarjut doahpaga mii sáhttá dahkat lobálažžan friddjenlihkadusaid ja čearddalašvuođas bohciidan riidduid .
Dette er dessverre et reelt problem , ulike steder omkring i verden .
Dađibahábut dat lea duohta váttisvuohta máŋgga sajis máilmmis .
Den norske regjeringen og Stortinget har gjort det klart flere ganger , at selvbestemmelse for samene må gjennomføres innenfor rammen av en eksisterende , demokratisk stat .
Norgga ráđđehus ja Stuorradiggi leat cealkán , máŋgii , ahte sámiid iešmearrideapmi ferte čađahuvvot dálá demokráhtalaš stáhta rámmaid siskkobealde .
Mange i denne salen kan muligens tenke at slike klargjøringer er unødvendige .
Olus dán lanjas dáidet jurddašit ahte dákkár čielga cealkimat leat dárbbašmeahttumat .
Selv om det har vært debatt om det presise meningsinnholdet i begrepet selvbestemmelse , har vi likevel en svært konstruktiv dialog mellom Sametinget og den norske regjeringen om praktiske tiltak for å gjennomføre samisk beslutningsmyndighet og medbestemmelsesmyndighet i relevant lovgivning .
Vaikko vel leat ge digaštallan iešmearridandoahpaga aiddolaš sisdoalu , de lea hui konstruktiiva gulahallan gaskal Sámedikki ja Norgga ráđđehusa das makkár geavatlaš doaibmabijuid bokte sáhtášii čađahit sámi iešmearridanválddi ja mielváikkuhanválddi áššáigullevaš lágain .
En del tiltak er gjennomført , andre er under vurdering , eller i konsultasjonsfasen .
Muhtun doaibmabijut leat jo čađahuvvon , muhtumat leat árvvoštallojuvvomin dahje leat kosultašuvdnamuttus .
Disse tiltakene innbefatter :
Dáidda doaibmabijuide gullet :
finnmarksloven
Finnmárkkuláhka
konsultasjonsprosedyrene
konsultašuvdnameanut
nye bestemmelser i plan- og bygningsloven
plána- ja huksenlága ođđa mearrádusat
bestemmelser om samiske interesser i den nye mineralloven
ođđa minerálalága mearrádusat sámi beroštusaid birra
lovgivning som vil bli foreslått av Smith-utvalget om to uker , om rettigheter til saltvannsfiske , og
lágat maid Smith-lávdegoddi evttoha guovtti vahku geahčen , vuoigatvuođaid birra mearraguolásteapmái , ja
I denne plattformen har de tre regjeringspartiene gjort det klart at ” Sametinget må ha reell innflytelse på områder som er viktig for det samiske samfunn ” .
Dán politihkalaš vuođus leat golbma ráđđehusbellodaga dadjan čielgasit ahte ” Sámedikkis ferte leat duohta váikkuhus dakkár surggiin mat leat dehálaččat sámi servodahkii ” .
Landbruk , reindrift , fiskeri og ressursforvaltning er pekt på som sektorer der samisk innflytelse er nødvendig .
Eanadoallu , boazodoallu , guolástus ja resursahálddašeapmi leat namahuvvon dakkár suorgin main sámit dárbbašit dadjamuša .
De tradisjonelle samiske områdene er delt av nasjonalstatenes grenser , og samene bor i fire ulike stater : Finland , Russland , Sverige og Norge .
Gudnejahttojuvvon čoahkkinjođiheaddji , Sámi árbevirolaš guovllu juhket nationálastáhtaid ráját , ja sámit ásset njealji stáhtas : Suomas , Ruoššas , Ruoŧas ja Norggas .
Et viktig redskap for å nå dette målet , er det pågående arbeide med å utarbeide en nordisk samekonvensjon .
Dehálaš gaskaoapmi dán ulbmila juksamis lea dálá joatkašuvvi bargu davviriikkalaš sámekonvenšuvnna ráhkademiin .
Et utkast til Nordisk samekonvensjon ble lagt fram i 2005 .
Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna evttohus almmuhuvvui jagi 2005 .
Utkastet ble utformet av en uavhengig gruppe av eksperter på rettslige spørsmål , og mange av dem er til stede her i dag .
Dan evttohusa ráhkadedje sorjjasmeahttun joavku , mas ledje láhkagažaldagaid áššedovdit , ja máŋggas sis leat dás dál .
Alle de tre sametingene har uttrykt støtte til de foreliggende utkastet , mens det fortsatt er under vurdering hos finske , svenske og norske statsmyndigheter .
Buot golbma sámedikki leat dorjon evttohusa , ja Suoma , Ruoŧa ja Norgga stáhtaeiseválddit leat ain evttohusa árvvoštallamin .
Formelle forhandlinger om en Nordisk samekonvensjon vil forhåpentligvis starte opp snart , med representanter fra de tre sametingene og de tre regjeringene ved bordet .
Doaivumis álggahuvvojit formála šiehtadallamat Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna birra fargga , main golmma sámedikki ja golmma ráđđehusa ovddasteaddjit galget leat šiehtadallanbeavddi birra .
Retten til selvbestemmelse for det samiske folket er et viktig prinsipp i konvensjonsutkastet , og flere av artiklene i utkastet er konkrete eksempler på hvordan prinsippet kan anvendes til samenes beste .
Sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuohta lea dehálaš vuođđojurdda konvenšuvdnaevttohusas , ja máŋga árvaluvvon artihkkala leat konkrehtalaš ovdamearkkat dasa mo vuođđojurdaga lea vejolaš geavahit sámiide buoremussan .
Denne konferansen vil meisle ut hva retten til selvbestemmelse kan bety i praksis , når den gjennomføres på ulike sektorer av det samiske samfunnet .
Dát konferánsa fearrá dan maid iešmearridanvuoigatvuohta sáhttá mearkkašit geavadis go dat čađahuvvo sámi servodaga sierranas surggiin .
Jeg ser fram til å lytte til hva ekspertene har å si om alle disse viktige temaene , og til de tilknyttede debattene .
Miellagiddevaš šaddá gullat maid áššedovdit dadjet buot dáid dehálaš fáttáid birra , ja daidda čatnaseaddji digaštallamiin .
Jeg vil ønske dere alle lykke til med konferansen .
Sávan didjiide buohkaide lihku konferánssain .
Takk !
Giitu !
Senter for statlig økonomistyring
Stáhta ekonomiijastivrenguovddáš
Senter for statlig økonomistyring ( SSØ ) ble etablert 1. januar 2004 .
Stáhta ekonomiijastivrenguovddáš ( SSØ ) ásahuvvui 1. beaivvi ođđajagimánus 2004 .
SSØ er et ekspertorgan for økonomistyring i staten .
SSØ lea ekonomiijastivrema ekspeartaorgána stáhtas .
Hovedfunksjonene er knyttet til forvaltning av økonomiregelverket i staten , konsernsystemene for statsregnskapet og statens konsernkontoordning , samt å levere økonomitjenester til statlige forvaltningsvirksomheter .
Váldodoaibma lea čadnon stáhta ekonomiija njuolggadusaid hálddašeapmái , stáhtarehketdoalu konsernasystemaide ja stáhta konsernakontoortnegii , ja dasa ahte fuolahit ekonomiijabálvalusaid stáhta hálddašandoaimmaide .
SSØ skal bidra til effektiv ressursbruk i staten ved å tilrettelegge for god økonomistyring og ved å levere økonomitjenester .
SSØ galgá oččodit stáhtii beaktilis resursageavaheami . Dan galgá dahkat dakko bokte ahte láhčit buori ekonomiijastivrema ja fuolahit ekonomiijabálvalusaid .
Hovedmål for SSØ :
SSØ váldoulbmilat :
SSØ skal levere hensiktsmessige og effektive økonomitjenester og styringsinformasjon til statlige virksomheter
SSØ galgá fuolahit ávkkálaš ja beaktilis ekonomiijabálvalusaid ja stivrendieđuid stáhta doaimmaide
SSØ skal forvalte det statlige økonomiregelverket og ivareta operative funksjoner knyttet til statsregnskapet og statlig betalingsformidling
SSØ galgá hálddašit stáhta ekonomiijanjuolggadusaid ja áimmahuššat operatiiva doaimmaid mat gusket stáhtarehketdollui ja stáhta máksingaskkusteapmái
SSØ skal utvikle og overføre kompetanse innenfor økonomistyring og samfunnsøkonomisk analyse , tilpasset statlige virksomheters behov
SSØ galgá ovddidit ja sirdit gelbbolašvuođa mii guoská ekonomiijastivremii ja servodatekonomalaš analysaide , mii heive stáhta doaimmaid dárbbuide
SSØ skal bidra til utnyttelse av synergier og stordriftsfordeler med utgangspunkt i statens samlede behov for effektiv ressursbruk SSØ er organisert med en sentral enhet i Oslo og seks regionkontorer i hhv. Tromsø , Trondheim , Stavanger , Kristiansand , Drammen og Hamar .
SSØ galgá váikkuhit dasa ahte mieldeváikkuheapmi geavahuvvo ávkin ja ahte stuorajođihandoaimma ovdamuniid bohtet ávkin stáhta ollislaš beaktilis resursageavaheami oktavuođas SSØ lea organiserejuvvon nu ahte guovddáš ossodat lea Oslos ja de leat guhtta guovllukántuvrra ; Tromssas , Troandimis , Stavangeris , Kristiansanddas , Drammenis ja Hamaris .
Underlagt regionkontoret i Tromsø er det også et kontor i Vadsø .
Tromssa guovllukántuvrra vuollái gullá maid kantuvra mii lea Čáhcesullos .
SSØ hadde pr 1. januar 2006 en bemanning tilsvarende 274,4 årsverk .
SSØ : s lei 1. beaivvi ođđajagimánus 2006 bargoveahka mii dahká 274,4 jahkedoaimma .
Dette er fordelt med 66,6 årsverk i sentralenheten og 207,8 årsverk på regionkontorene .
Das leat 66,6 jahkedoaimma guovddáš ossodagas ja 207,8 jahkedoaimma guovllukántuvrrain .
Høyere utdanning i Finnmark ____________________________ 12
3 Alit oahppu Finnmárkkus __________________________________ 12
4 Forskning i Finnmark __________________________________ 24
4 Finnmárkku dutkan _______________________________________ 25
Oppfølging __________________________________________ 36
Čuovvoleapmi _______________________________________ 37
Sigrunn Rønbeck :
Sigrunn Rønbeck :
Tilbakeblikk fra Karasjok Arbeiderpartis virke 1934-83
Kárášjoga Bargiidbellodaga doaimma 1934-83 ruovttoluottageahčastat
Sigrunn Rønbeck , Tromsø 2002 ( Foto : Svein Lund )
Sigrunn Rønbeck , Romsa 2002 ( Foto : Svein Lund )
Sigrunn Myreng blei født i 1910 i Finnkongkeila , et fiskevær ytterst i Tanafjorden som nå er avfolka .
Sigrunn Myren riegádii 1910:s Sieidevuonas , vearas Deatnuvuona olggumusas mii dál lea ávdimin báhcán .
I 1934 gifta hun seg med Hans Rønbeck , som var født i Hammerfest 1912 .
1934:s son náitalii Hans Rønbeckain , gii lei riegádan Hámmarfeasttas 1912:s .
De flytta til Karasjok , der de bygde opp et småbruk gjennom nyrydning .
Soai fárriiga Kárášjohkii , gosa álggaheigga smávvadállodoalu njáskkahaga bokte .
Seinere fikk Hans Rønbeck forskjellige kommunale stillinger i Karasjok kommune , og også politiske verv i kommunen .
Maŋŋá oaččui Hans Rønbeck máŋga virggi Kárášjoga gielddas , ja maiddái politihkalaš ámmáhiid gielddas .
Ekteparet Rønbeck var aktive i Arbeiderpartiet , og Hans Rønbeck var formann i lokallaget fra 1934 .
Náittospárra Rønbeck leigga aktiivvalaččat mielde Bargiidbellodagas , ja Hans Rønbeck lei báikkálaš searvvi ovdaolmmoš 1934 ’ rájes .
Hans og Sigrunn Rønbeck flytta til Tromsø i 1983 .
Hans ja Sigrunn Rønbeck fárriiga Romsii 1983:s .
Hans døde i 1994 , men Sigrunn bor fortsatt i Tromsø , og hun har til det siste vært aktiv med å skrive avisinnlegg .
Hans jámii 1994:s , muhto Sigrunn orru ain Romssas ja son lea dássážii leamaš viššalis aviisalohkkiidbihtáid čálli .
Vi har fått lov å gjengi et foredrag som hun holdt for Karasjok bygdelag i Oslo i 1996 .
Mii leat ožžon lobi bájuhit ságastallama maid son doalai Kárášjoga gilisearvvis Oslos 1996:s .
Vi takker også Sigrunn Rønbeck for at vi har fått kopiere og bruke noen dokumenter fra hennes rikholdige arkiv .
Mii giitit maiddái Sigrunn Rønbecka go oaččuimet máŋget ja geavahit muhtun dokumeanttaid su stuorra vuorkkás .
Kjære venner !
Ráhkis ustibat !
Da jeg første gang fikk høre om Karasjok bygdelag av vår datter Ingbjørg og våre nå avdøde venner , Ingrid og Georg Næss , ble jeg like glad og begeistret som dem , og min glede er enda større nå , etter at jeg har møtt dere .
Go mun vuosttaš geardde gullen Kárášjoga gilisearvvi birra munno nieiddas Ingbjørgas ja munno dál jápmán ustibiin , Ingrid ja Georg Næssas , de mun ilosmin ja jierásmin sin láhkai , ja mu illu lea ain stuorát dál , go dinguin lean deaivvadan .
Jeg føler virkelig at jeg er kommet blant venner , for mange av dere er barn av våre beste venner .
Mun dovddan ahte mun duođai lean ustibiid luhtte , go máŋggas dis lehpet munno buoremus ustibiid mánát .
Det var ikke studielån å få for de ungdommene som ville ha utdannelse .
Nugo dii diehtibehtet , de lei garra 20-30-loguin stuorra bargguhisvuohta olles riikkas .
Heller ikke arbeid å få for en stor del av landets ungdom .
Ii gávdnon dalle lohkanloatna nuoraide geat háliidedje oahpu váldit .
Det har dere selv også fått føle på kroppen .
Iige lean bargu fidnemis ollu nuoraide riikkas .
Her må jeg få komme med noen ord om vår tilknytning til Karasjok .
Dás mun ferten beassat muitalit munno Kárášjoga oktavuođa birra .
Vinteren 1933-34 var Hans i Oslo og gjorde seg ferdig med 6 måneders handelsskole .
Dálvet 1933-34 lei Hánsa Oslos ja gergehii 6-mánnosaš gávpeskuvlla .