pere/sami_parallel huggingface dataset:
Søknadsfristen for tilskudd til prosjekt om tradisjonell kunnskap og samisk utmarksbruk i grunnskolen var 01.03.16.
Doarjjaohcanáigemearri prošeavttaide árbevirolaš máhtu birra ja meahcásteami birra vuođđoskuvllas lei njukčamánu 1.b.2016.
Det er budsjettert kr. 500 000,- til denne ordningen.
Bušeahtta lea 500 000,- ruvnno dán ortnegii.
Det er innkommet søknader for kr. 1 013 000,-, som behandles i juni.
Leat boahtán ohcamat 1 013 000,- ruvnno ovddas. Ohcamat meannuduvvojit geassemánus.
7 Høyere utdanning og forskning
7 Alit oahppu ja dutkan
Utdanningstilbud og forskning som møter det samiske samfunnets behov og som bidrar til en ønsket samfunnsutvikling i Sápmi.
Oahppofálaldat ja duktan mii duhtada sámi servodaga dárbbuid ja mii váikkuha sávvojuvvon servodatovdáneapmái Sámis
7.1 Samisk høyere utdanning
7.1 Sámi alit oahppu
Samisk rammeplanutvalg for ny 5-årig masterutdanning for grunnskolelærerutdanning
Sámi rámmaplánalávdegoddi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu 5-jagi masteroahppu
Sametingsrådet møtte rammeplanutvalget 22. april i Tromsø.
Sámediggeráđđi deaivvadii rámmaplánalávdegottiin cuoŋománu 22. b. Romssas.
Utvalget informerte om sitt arbeid, og om lærerutdanning på sør- og lulesamisk.
Lávdegoddi muitalii barggus birra, ja oahpaheaddjioahpu birra lulli- ja julevsámegillii.
Samisk rammeplanutvalg leverte sitt forslag til Kunnskapsdepartementet 1. mai 2916.
Sámi rámmaplánalávdegoddi geigii evttohusas Máhttodepartementii miessemánu 1. b. 2016.
Utvalget ytret ønske om årlige dialogmøter mellom Sametinget og lærerutdanningsinstitusjonene Sámi allaskuvla, UiT Norges arktiske universitet og Nord Universitet.
Lávdegoddi dovddahii oažžut jahkásaš gulahallančoahkkimiid gaskal Sámedikki ja oahpaheaddjioahppoásahusaid Sámi allaskuvlla, UiT Norgga árktalaš universitehta ja Davvi Universitehta.
7.2 Samisk perspektiv i høyere utdanning på nasjonalt nivå
7.2 Sámi perspektiiva alit oahpus nationála dásis
Rammeplan for femårige grunnskolelærerutdanninger
5-jagi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpuid rámmaplána
Konsultasjon om fastsetting av rammeplaner for femårige grunnskolelærerutdanninger 1-7 og 5-10, ble avholdt 6. mai.
Konsultašuvdna čađahuvvui miessemánu 6.b. 5-jagi vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpuid 1-7 ja 5-10 rámmaplánaid mearrideami birra.
Det ble oppnådd enighet om tillegg under §2 Læringsutbytte, Generell kompetanse andre strekpunkt.
Sohppojuvvui lasáhus paragráfii 2 Læringsutbytte, oppalaš gelbbolašvuohta nubbi sárggisčuokkis.
Punktet lyder som følger, (i kursiv):
Čuokkis dadjá ná, (kursiivvas):
«Kandidaten kan styrke internasjonale og flerkulturelle perspektiver ved skolens arbeid, bidra til forståelse av samenes status som urfolk, stimulere til demokratisk deltakelse og bærekraftig utvikling»
«Kandidaten kan styrke internasjonale og flerkulturelle perspektiver ved skolens arbeid, bidra til forståelse av samenes status som urfolk, stimulere til demokratisk deltakelse og bærekraftig utvikling»
Dialogmøte med Nord Universitet
Gulahallančoahkkin Davvi Universitehtain
Sametingsrådet hadde møte med Nord Universitet, Campus Levanger 4.februar. Sametingsrådet fikk orientering om samisk innhold i profesjonsutdanningene og om framtidig samarbeid med Nord Universitet, Bodø.
Sámediggeráđis lei čoahkkin Davvi Universitehtain, Campus Levanger, guovvamánu 4. b. Sámediggeráđđi beasai gullat sámi sisdoalu birra profešuvdnaoahpuin ja boahttevaš ovttasbarggu birra Davvi Universitehtain, Bådåddjo.
Universitetet orienterte om mottatt støtte på 4,4 millioner kroner i støtte fra RFF Midt- Norge til forskningsprosjekt om sørsamisk kultur, næringsliv og historie og ansettelse av Phd-student med samisk språk-/kulturbakgrunn.
Universitehta muitalit ahte ledje ožžon 4,4 miljon ruvdnosaš doarjaga RFF Gaska-Norggas dutkanprošektii lullisámi kultuvrra, ealáhuseallima ja historjjá birra ja dakkár Phd-studeantta virgádeami birra, geas lea sámi giella-/kulturduogáš.
7.3 Samisk forskning
7.3 Sámi dutkan
Sametingsrådet arrangerte 28. april 2016 seminar om etablering av et senter for samisk tradisjonskunnskap.
Sámediggeráđđi lágidii cuoŋománu 28. b. 2016 seminára sámi árbediehtoguovddáža ásaheami birra.
Seminaret ble arrangert i samarbeid med Sámi allaskuvla, og var en oppfølging av Sametingets budsjett for 2016, kap. 9.4 om avklaring av grunnlaget for opprettelsen av et permanent senter for samisk tradisjonskunnskap.
Seminára lágiduvvui ovttas Sámi allaskuvllain, ja dat lei Sámedikki 2016 bušeahta čuovvoleapmi vuođu čielggadeami birra ásahit bistevaš sámi árbediehtoguovddáža.
Representanter for Samisk museumslag, Sjøsamisk kompetansesenter, Deanu Instituhtta og De samiske samlingers museums- og historielag deltok.
Sámi museasearvvi, Mearrasámi diehtoguovddáža, Deanu Instituhta ja Sámi Vuorká-Dávviriid musea- ja historjásearvvi ovddasteaddjit oassálaste.
Oppfatningene rundt opprettelsen av et senter for samisk tradisjonskunnskap er ulike, fra motstand til aksept.
Oainnut sámi árbediehtoguovddáža ásaheapmái leat iešguđetláganat, vuostálastimis dohkkeheapmái.
Den videre prosessen vil avklare om det finnes grunnlag for opprettelse av et permanent senter.
Viidásat proseassa čielggada lea go vuođđu bistevaš guovddáža ásaheapmái.
Regionale forskningsfond
Regionála dutkanfoanddat
Nytt styre for det regionale forskningsfondet for Midt-Norge 2016-2019 er valgt.
Gaska-Norgga regionála dutkanfoandda áigodaga 2016-2019 ođđa stivra lea válljejuvvon.
Sametingets representant er Nora Marie Brandsfjell, vararepresentant er Sigbjørn Dunfjeld.
Sámedikki áirras lea Nora Marie Brandsfjell, várreáirras lea Sigbjørn Dunfjell.
Styret for fondsregion Nord-Norge er ennå ikke oppnevnt.
Davvi-Norgga foandaregiovnna stivra ii leat vel nammaduvvon.
Finnmark fylkeskommune vil etter planen foreta sin oppnevning i fylkestinget 11. – 12. mai.
Finnmárkku fylkkagieldda áigumuš lea dahkat nammadeami fylkkadikkis miessemánu 11. – 12. b.
Sametingsrådet hadde møte med representantene oppnevnt av Sametinget til RFF Midt–Norge 3.februar. Tema var hvordan bedre informere og motivere samiske forskningsmiljøer til å søke på tilskudd i regi av RFF Midt- Norge.
Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Sámedikki nammadan RFF Gaska-Norgga áirasiiguin guovvamánu 3. b. Fáddán lei mo buorebut sáhttá addit dieđuid ja movttiidahttit sámi dutkanbirrasiid ohcat doarjaga RFF Gaska-Norgga olis.
Under møte med sekretariatsledelsen i RFF Midt-Norge 8.april var det enighet om å gjennomføre informasjonsmøter om RFF Midt Norge i sørsamisk område.
Čoahkkimis RFF Gaska-Norgga čállingoddejođiheddjiiguin cuoŋománu 8.b. sohppojuvvui čađahit diehtojuohkinčoahkkimiid RFF Gaska-Norgga birra lullisámi guovllus.
Møtene vil omhandle forskningsfondet, ulike typer prosjekter, søknadsveiledning og identifisering av gode prosjekter i samarbeid med deltakerne.
Čoahkkimiin gieđahallojuvvojit dutkanfoandda iešguđet prošeavttat, ohcanbagadeapmi ja buriid prošeavttaid identifiseren ovttas oassálastiiguin.
Nytt planleggingsmøte er 3.juni.
Ođđa plánenčoahkkin dollojuvvo geassemánu 3. b.
Sametingsrådet presenterte sametingsmeldingen om høyere utdanning og forskning under dialogmøte med Norges forskningsråd og de regionale forskningsfondene for Innlandet, Midt-Norge og Nord-Norge, 26. april i Karasjok.
Sámediggeráđđi bijai ovdan sámediggedieđáhusa alit oahpu ja dutkama birra gulahallančoahkkimis Norgga dutkanráđiin ja regionála dutkanfoanddaiguin Siseatnama, Gaska-Norgga ja Davvi-Norgga várás cuoŋománu 26. b. Kárášjogas.
Meldingen utgjorde grunnlaget for drøftinger om satsing på samisk forskning, herunder Norges teknisk-naturvitenskapelige universitets – NTNUs rolle i samisk forskning.
Dieđáhus lei vuođđun digaštallamiidda áŋgiruššama birra sámi dutkamiin, dás maiddái Norgga teknihkalaš-luonddudieđalaš universitehta – NTNU – rolla birra sámi dutkamis.
7.4 Styrking av det samiske samfunnets kompetansebehov
7.4 Sámi servodaga gealbodárbbu nannen
Stipend for høyere utdanning
Stipeanda alitohppui
Sametingsrådet har lyst ut anbudskonkurranse om evaluering av stipend for høyere utdanning.
Sámediggeráđđi lea almmuhan fálaldatgilvvu alit oahpu stipeanddaid evaluerema birra.
Fristen for å komme med tilbud er 13. mai.
Áigemearri buktit fálaldaga lea miessemánu 13. b.
Andre møter
Ohcamat Juolluduvvon 2016 giđa
5. februar – møte mellom Sametingsrådet og Aajege.
Oahpaheaddji 5-10 23 230 000 Oahpaheaddji 1-7 9 90 000 Mánáidgárdeoahpaheaddji 25 210 000 Eará oahpadeaddjioahppu 10 60 000 Buhcciiddikšu 32 292 500 Lullisámegiella 2 10 000 Davvisámegiella 42 328 000 Julevsámegiella 5 33 000 Vuoruhemiid olggobealde 3 - Bušeahtta 2016 2 450 000 Juolluduvvon stipeanda oktiibuot miessemánu 9. B. 2016 muttus 1 253 500 Reastabušeahtta stipeanda 2016 čavčča 1 196 500 Eará čoahkkimat Guovvamánu 5.b. – čoahkkin gaskal Sámediggeráđi ja Aajege.
Sametingsrådet ble orientert om studiegivende språkopplæring og utviklings/formidlingsprosjekter som de hadde i sin portefølje.
Sámediggeráđđái muitaluvvui dan giellaoahpahusa ja daid ovddidan-/gaskkustanprošeavttaid birra maid sii fállet.
18.-og 19. februar. Sametinget er observatør i nasjonalt råd for lærerutdanning (NRLU) og deltok på rådets møtet.
Guovvamánu 18.-ja 19. b. Sámediggi lea áicin oahpaheaddjioahpu ráđis (NRLU) ja oassálasttii ráđi čoahkkimii.
Blant sakene var ny grunnskolelærerutdanning på masternivå og status for retningslinjearbeidet i treårige faglærerutdanningene.
Áššiid gaskkas lei ođđa vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahppu masterdásis ja golmmajahkásaš fágaoahpaheaddjioahpuid njuolggadusbarggu stáhtus.
Kunnskapssenter for utdanning og Foreldreutvalget for grunnopplæring orienterte om sine virksomheter.
Oahpahusa máhttoguovddáš ja vuođđooahpahusa váhnenlávdegoddi muitaledje doaimmaideaset birra.
25. februar – møte mellom rektor ved Sámi allaskuvla og Sametingsrådet.
Guovvamánu 25. b. – čoahkkin gaskal Sámi allaskuvlla rektora ja Sámediggeráđi.
Temaer for møtet var blant annet samisk sykepleieutdanning og seminar om etablering av senter for samisk tradisjonskunnskap.
Čoahkkima fáddán lei earret eará sámi buohccedivššároahpu ja seminára sámi árbediehtoguovddáža ásaheami birra.
7. mars – møte mellom Sametingets representant i brukerrådet for Kunnskapssenter for utdanning, Laila Oskarsson og Sametingsrådet.
Njukčamánu 7. b. – čoahkkin gaskal Sámedikki áirasa, Laila Oskarsson, oahpahusa máhttoguovddáža geavaheaddjiráđis ja Sámediggeráđi.
På møtet ble erfaringene fra arbeidet i brukerrådet drøftet.
Čoahkkimis digaštallojuvvojedje vásáhusat geavaheaddjiráđi barggus.
Brukerrådet ble oppnevnt i 2013 for 2 år.
Geavaheaddjiráđđi nammaduvvui 2 jahkái jagis 2013.
Det er Norges forskningsråd som står for oppnevningen, og det er ikke kommet informasjon om at nytt brukerråd skal oppnevnes.
Norgga dutkanráđđi dat dagai nammadeami, eai ge leat boahtán dieđut dan birra ahte ođđa geavaheaddjiráđđi galgá nammaduvvot.
11. mars – møte mellom representanter fra UiT Norges arktiske universitet, Sámi allaskuvla, fylkesmennene i Finnmark og Troms og Kautokeino kommune, og Sametinget.
Njukčamánu 11. b. – čoahkkin gaskal UiT Norgga árktalaš universitehta, Sámi allaskuvlla, Finnmárkku ja Romssa fylkkamánniid ja Guovdageainnu suohkana ovddasteddjiid ja Sámedikki.
Møtet kom i stand etter initiativ fra utdanningsinstitusjonene og ble avholdt på campus Hammerfest.
Čoahkkin dollojuvvui oahppoásahusaid dáhtu vuođul ja dollojuvvui campus Hámmárfeasttas.
Temaet var sykepleieutdanning med samisk som undervisningsspråk i samarbeid mellom Norges arktiske universitet og Sámi allaskuvla.
Fáddán lei buohccedivššároahppu sámegielain oahpahusgiellan ovttasbarggus gaskal Norgga árktalaš universitehta ja Sámi allaskuvlla.
Målet er å starte opp i januar 2018.
Áigumuššan lea álgit ođđajagimánus 2018.
17. – 18. mars deltok Sametingsrådet i møte med Nasjonal fagstrategisk enhet for samisk høyere utdanning og forskning.
Njukčamánu 17. – 18. b. oassálasttii Sámediggeráđđi čoahkkimii sámi alitoahpu ja dutkama nationála fágastrategalaš ovttadagain.
Et av temaene som ble drøftet var samarbeid om den nye femårige grunnskolelærerutdanningen.
Okta fáttáin mii digaštallojuvvui lei ovttasbargu ođđa viđajahkásaš vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpuin.
Sametingsrådet deltok 19. april på møte med Kunstfakultetet ved UiT Norges arktiske universitet og samisk komponistforening.
Cuoŋománu 19.b. oassálasttii Sámediggeráđđi čoahkkimii UiT Norgga árktalaš universitehta dáiddafakultehtain ja sámi komponistaservviin.
Tema var utvikling av valgemne i samisk musikk/joik for bacherlorstudenter i musikk ved fakultetet.
Fáddán lei válljenfáttá ovddideapmi sámi musihkas/juoigamis fakultehta bachelorstudeanttaid várás musihkas.
Sametingets rapportering til FN ekspertmekanisme for urfolks rettigheter.
Sámedikki raporteren ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanismii.
(EMRIP)
(EMRIP)
Sametinget har etter anmodning fra FN ekspertmekanisme for urfolks rettigheter rapportert på retten til helse og urfolk, med særskilt fokus på barn og unge.
Sámediggi lea ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanismma jearaheami vuođul raporteren álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra buori dearvvašvuhtii ja dásseárvosaš dearvvašvuođabálvalusaide, erenoamáš deattuin mánáide ja nuoraide.
Sametingsrådet valgte i sin rapportering også å ha et fokus på manglende samisk medvirkning og selvbestemmelse innenfor helse.
Sámediggeráđđi válljii raporteremisttis maiddái deattuhit váilevaš sámi mielváikkuheami ja iešmearrideami dearvvašvuođas.
Samisk representasjon i beslutningsorganer er nødvendig for å sikre at samiske pasienter får likeverdige tjenester, og også en forutsetning for å ivareta retten til helse for samiske barn og unge.
Sámi ovddastus mearridanorgánain dárbbašuvvo dasa ahte sihkkarastit sámi buhcciide dásseárvosaš bálvalusaid, ja lea maiddái eaktun dasa ahte fuolahit sámi mánáide ja nuoraide vuoigatvuođa dearvvašvuhtii.
Videre rapporteres det på manglende mulighet til å bruke samisk innenfor helse- og sosialtjenesten, manglende dokumentert kunnskap om tjenestetilbudet til samiske pasienter, og manglende dokumentert kunnskap om fornorskningens konsekvenser for helse og levekår.
Viidáseappot raporterejuvvo váilevaš vejolašvuođa birra geavahit sámegiela dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusas, váilevaš duođaštuvvon máhttu dáruiduhttima váikkuhusaid birra dearvvašvuhtii ja eallindiliide.
Vedrørende samiske barn og unge har Sametinget rapportert manglende dokumentert kunnskap om samiske barn og unges helse og levekår, og manglende tilgjengelighet til helsetjenestetilbud med nødvendig kunnskap om samiske barn og unges utfordringer.
Sámi mánáid ja nuoraid oktavuođas lea Sámediggi raporteren váilevaš duođaštuvvon máhtu sámi mánáid ja nuoraid dearvvašvuođa ja eallindiliid birra, ja váilevaš vejolašvuođa birra oažžu dearvvašvuođabálvalusfálaldaga mas lea dárbbašlaš máhttu sámi mánáid ja nuoraid hástalusaid birra.
Videre er det vist til områder som mobbing og diskriminering, stigmatisering og hets gjennom sosiale media, og andre faktorer som påvirker barn og unges psykiske helse.
Viidáseappot lea čujuhuvvon surggiide nugo givssideapmi ja vealaheapmi, stigmatiseren ja oaguhallan sosiála mediain, ja eará bealit mat váikkuhit mánáid ja nuoraid psyhkalaš dearvvašvuhtii.
Deriblant hvordan utfordringer innenfor tradisjonelle næringer påvirker barn og unges helse.
Das maiddái mo hástalusat árbevirolaš ealáhusain váikkuhit mánáid ja nuoraid dearvvašvuhtii.
Sametinget har også valgt å trekke frem manglende kunnskap om helse og levekår hos barn og unge under barnevernets omsorg.
Sámediggi lea maid válljen váldit ovdan váilevaš máhtu daid mánáid ja nuoraid dearvvašvuođa ja eallindiliid birra, geat leat mánáidsuodjalusa fuolahusas.
Oppnevning lokale og regionale helseforetak
Nammadeamit báikkálaš ja regionála dearvvašvuođadoaimmaide
I 2016 er det valgt nye styrer og styreledere i regionale og underliggende helseforetak.
Jagi 2016 válljejuvvojedje ođđa stivrrat ja stivrajođiheaddjit regionála ja vuollásaš dearvvašvuođadoaimmaide.
I regionale helseforetak velges styrer og styreledere av minister i foretaksmøter, uten invitasjon til medvirkning.
regionála dearvvašvuođadoaimmaide vállje ministtar stivrraid ja stivrajođiheddjiid doaimmačoahkkimiin, ii bovdema haga mielváikkuheapmái.
For underliggende helseforetak i Helse Nord sendte Sametingsrådet innspill til styremedlemmer, men dette ble ikke fulgt opp slik Sametinget ønsket.
Davvi dearvvašvuođa vuollásaš dearvvašvuođadoaimmahaga hárrái sáddii Sámediggeráđđi stivralahttoevttohusaid, muhto dat ii čuovvoluvvon nu mo Sámediggi háliidii.
Sametingsrådet har beklaget dette for styret i Helse Nord, og påpekt at dette ikke er i tråd med internasjonale konvensjoner som Norge har forpliktet seg til.
Sámediggi šállošii dan Davvi dearvvašvuođa ektui, ja čujuhii ahte dat ii čuovo daid riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid maidda Norga lea geatnegahttán iežas.
Sametinget vil følge dette opp i dialog med helse Nord RHF
Sámediggi áigu dan čuovvolit gulahallamis Davvi dearvvašvuođa RHF:iin.
Fremtidig organisering av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter
Spesialistadearvvašvuođabálvalusaid boahttevaš organiseren sámi buhcciid várás
Samisk legeforening søkte om støtte fra Sametinget til å gjennomførte en utredning om organisering av spesialisthelsetjenester til det samiske folk.
Sámi doavttersearvi ozai doarjaga Sámedikkis čielggadeapmái spesialistadearvvašvuođabálvalusaid organiserema birra sámi álbmoga várás.
I utredningen, som ble gjennomført av Johan Ailo Kalstad, gis det en gjennomgang samisk medbestemmelse og medvirkning innenfor dagens organisering av tjenestetilbud til samiske pasienter.
Čielggadusas, maid Johan Ailo Kalstad čađahii, gieđahallojuvvo sámi mielmearrideapmi ja mielváikkuheapmi bálvalusfálaldaga dálá organiseremis.
Det gjøres også en vurdering av alternative organiseringsmuligheter for fremtidig spesialisthelsetjeneste til samiske pasienter.
Das árvvoštallojuvvo maiddái boahttevaš spesialistadearvvašvuođabálvalusa eará organiserenvejolašvuođat sámi buhcciid várás.
Rapporten er presentert for Sametingsrådet.
Raporta lea geigejuvvon Sámediggeráđđái.
Sametingsrådet vil presentere en sak om fremtidig organisering av spesialisthelsetjenester for plenum høsten 2016.
Sámediggeráđđi áigu ovddidit ášši spesialistadearvvašvuođabálvalusa boahttevaš organiserema birra dievasčoahkkimii čakčat 2016.
Grenseoverskridende samarbeid innenfor helse
Rádjerasttideaddji ovttasbargu dearvvašvuođa suorggis
Sametinget har hatt møter med Sametinget i Finland om helsepolitiske utfordringer og felles problemstillinger.
Sámedikkis leat leamaš čoahkkimat Suoma bealde Sámedikkiin dearvvašvuođapolitihkalaš hástalusaid ja oktasaš čuolbmačilgehusaid birra.
Finske kommuner er i en stor omstillingsfase som berører alle felt.
Suoma bealde gielddat leat stuorra nuppástuhttinproseassas mii guoská buot surggiide.
Deriblant er det store endringer innenfor helsefeltet, der ansvar for helsetilbud sentraliseres i større grad.
Earret eará leat stuorra rievdamat dearvvašvuođasuorggis, mas ovddasvástádus dearvvašvuođafálaldagas sentraliserejuvvo eanet ja eanet.
Sametinget i Finland er bekymret for helsetilbudet til den samiske befolkningen, og ønsker å drøfte dette med Sametinget i Norge.
Suoma bealde Sámediggi lea fuolastuvvan dearvvašvuođafálaldaga geažil sámi álbmogii, ja háliida dan birra ságastallat Norgga bealde Sámedikkiin.
SPR behandlet sak om grenseoverskridende samarbeid av samiske helsetjenester mellom Norge, Sverige og Finland på styremøte i Murmansk 11.4.16. hvor det ble vedtatt at grenseoverskridende samarbeid innenfor helse løftes til nordisk ministernivå.
Čoahkkimis digaštallojuvvui rádjerastásaš ovttasbargu sámi dearvvašvuođabálvalusaiguin gaskal Norgga, Ruoŧa ja Suoma stivračoahkkimis Murmánskkas 11.4.16 gos mearriduvvui ahte rádjerastásaš ovttasbargu dearvvašvuođain loktejuvvo davviriikkalaš ministtardássái.
Seminar: Fornorskning og helse
Seminára: Dáruiduhttin ja dearvvašvuohta
Sametingsrådet har deltatt på seminaret «Fornorskning og helse - fortellinger om tap, smerte, håp og forsoning» som Árran julevsáme guovdásj og SANKS arrangerte på Drag.
Sámediggeráđđi oassálasttii seminárii «Fornorskning og helse - fortellinger om tap, smerte, håp og forsoning» maid Árran julevsáme guovdásj ja SÁNAG lágidedje Ájluovttas.
På seminaret ble det satt søkelys på fornorskningens konsekvenser for helse og levekår gjennom innlegg fra forskere, fagfolk, og personlige fortellinger.
Semináras geahčaduvvui dáruiduhttima váikkuhusat dearvvašvuhtii ja eallindiliide sáhkavuoruid bokte maid dutkit ja fágaolbmot dolle, ja persovnnalaš muitalusaid bokte.
Sametingsrådet sa i sin åpningstale at man må få et større fokus på fornorskingsprosessene som har foregått, og som til dels enda fremkommer.
Sámediggeráđđi dajai rahpansártnis ahte ferte eanet čalmmustahttit dan dáruiduhttinproseassa mii lea dáhpáhuvvan, ja mii ain dáhpáhuvvá.
Det er nødvendig både i et historisk perspektiv og for forståelse av dagens samiske samfunn og våre utfordringer innenfor flere felt.
Dat dárbbašuvvo sihke historjjálaš perspektiivvas ja dasa ahte áddet dálá sámi servodaga ja min hástalusaid ollu surggiin.
Sametingsrådet viste også til at dette må gjøres gjennom en fornorskingskommisjon, og vi selv må være aktive i å beskrive og frembringe kunnskap om konsekvensene av fornorskingspolitikken.
Sámediggeráđđi čujuhii maiddái dasa ahte dan ferte dáruiduhttinkommišuvdna dahkat, ja mii fertet ieža árjjalaččat válddahit dáruiduhttima váikkuhusaid ja oažžut ovdan máhtu dan birra.
Sametingsrådet vil fortsette arbeidet med de ulike sider av fornorskingspolitikkens konsekvenser.
Sámediggeráđđi áigu ain bargat dáruiduhttinpolitihka váikkuhusaid iešguđet beliiguin.
Situasjon til samer med funksjonsnedsettelse
Sámi doaibmavádjigiid dilli
Universitetet i Tromsø, campus Harstad har gjennomført et forskningsprosjekt der formålet har vært å øke forståelsen for situasjonen til samer med funksjonsnedsettelser gjennom å avdekke opplevelser av egen hverdag og viktige overganger i livet, samt mulighet for deltakelse i demokratiske prosesser Sametingsrådet har deltatt med innlegg på lanseringsseminar for prosjektet.
Romssa universitehta, campus Harstad, lea čađahan dutkanprošeavtta man ulbmil lei lasihit áddejumi dan dili birra mas doaibmavádjit sápmelaččat leat dakko bokte ahte oažžut ovdan vásáhusaid iežamet árgabeaivvis ja iešguđet deaŧalaš muttuin eallimis, ja vejolašvuođa oassálastit demokráhtalaš proseassaide. Sámediggeráđđi lea doallan sáhkavuoru prošeavtta álggahansemináras.
Sametingsrådet viser til at vi har lite dokumentert kunnskap om hvilke utfordringer samer med funksjonsnedsettelser møter.
Sámediggeráđđi čujuha dasa ahte mis leat uhccán duođaštuvvon máhttu daid iešguđet hástalusaid birra, mat doaibmavádjit sápmelaččain leat.
Noe som medfører at det er det utfordrende å forme en politikk som ivaretar denne gruppas behov på en god måte.
Mii dagaha ahte leat hástaleaddjin hábmet dakkár politihka, mii fuolaha dán joavkku dárbbuid buriin vugiin.
Dette er en problemstilling som Sametinget også har løftet for sentrale myndigheter.
Dát lea dakkár čuolbmačilgehus maid Sámediggi maiddái lea lokten guovddáš eiseválddiide.
Forskningsprosjektet resultater er et viktig bidrag i vårt arbeid for å fremme rettighetene til samer med funksjonsnedsettelser og vil følges opp gjennom Sametingsrådets arbeid innenfor likestilling.
Dutkanprošeavtta bohtosat lea buorre veahkkin min bargui ovddidemiin doaibmavádjit sápmelaččaid vuoigatvuođaid, ja dat galgá čuovvoluvvot Sámediggeráđi dásseárvobarggu bokte.
Spesialisthelsetjenester til samiske pasienter
Spesialistadearvvašvuođabálvalusat sámi buhcciide
I etterkant av at det ble oppnådd enighet om en strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenesten til samiske pasienter i nasjonal helse og sykehusplan, der Helse Nord fikk i oppdrag å ivareta dette, har Sametingsrådet jobbet videre med å sikre utvikling av tjenestetilbudet til samiske pasienter.
Maŋŋágo sohppojuvvui strategalaččat viidáseappot ovddidit spesialistadearvvašvuođabálvalusa sámi buhcciid várás nationála dearvvašvuođa- ja buhcciidviessoplánas, mas Davvi dearvvašvuohta oaččui bargun dan fuolahit, lea Sámediggeráđđi bargan viidáseappot sihkkarastimiin ahte bálvalusfálaldat sámi buhcciide ovddiduvvo.
Arbeidet innebærer prosesser med flere helse -aktører både sentralt, regionalt og lokalt.
Bargu mielddisbuktá proseassaid ollu dearvvašvuođaoassálastiiguin sihke guovddáš, regionála ja báikkálaš oassálastiiguin.
Sametingsrådets møte med helseministeren
Sámediggeráđi čoahkkin dearvvašvuođaministariin
Sametingsrådet og helse- og omsorgsminister har avtale om årlige dialogmøter.
Sámediggeráđđi ja dearvvašvuođa- ja fuolahusministtar leat šiehtadan doallat jahkásaš gulahallančoahkkimiid.
Møtet erstatter ikke politiske konsultasjonsmøter på enkeltsaker/temaer som meldes inn til konsultasjoner.
Čoahkkin ii boađe konsultašuvdnačoahkkimiid sadjá eaŋkiláššiid/fáttáid birra mat dieđihuvvojit konsultašuvnnaide.
På årets møte ble det satt fokus på samisk medvirkning og medbestemmelse innenfor spesialisthelsetjenesten.
Dán jagi čoahkkimis deattuhuvvui sámi mielváikkuheapmi ja mielmearrideapmi spesialistabálvalusas.
Sametinget viste til prosessene i forbindelse med styreutnevninger til regionale og underliggende helseforetak, som ikke er i tråd med internasjonale konvensjoner som Norge har forpliktet seg til.
Sámediggi čujuhii proseassaide stivranammademiid oktavuođas regionála ja vuollásaš dearvvašvuođadoaimmahagaide, mat eai čuovo daid riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid maid Norga lea geatnegahttá iežas čuovvut.
Dette medfører at det samiske folk ikke har reell påvirkning og medbestemmelse i forhold til utvikling av eget helsetjenestetilbud.
Dat mielddisbuktá ahte sámi álbmogis ii leat duohta váikkuhan- ja mielmearridanvejolašvuohta iežas dearvvašvuođafálaldaga ovddideami ektui.
Regjeringens syn er derimot at oppnevning til regionale helseforetak ikke skal ha politisk påvirkning, og utnevnes derfor av helseforetaksmøter hvor helseminister deltar.
Ráđđehus baicce oaivvilda ahte nammadeamis regionála dearvvašvuođadoaimmahagaide ii galgga leat politihkalaš váikkuhus, ja danne dat nammaduvvojit dearvvašvuođadoaimmahagaid čoahkkimis mas dearvvašvuođaministtar lea mielde.
Sametingsrådet viste videre til hvordan valg av organisering innenfor spesialisthelsetjenesten påvirker helsetilbudet til samiske pasienter, og at det også er behov for en gjennomgang av hvordan spesialisthelsetjenestene til samiske pasienter skal organiseres.
Sámediggeráđđi čujuhii viidáseappot das mo organiserema válljen spesialistadearvvašvuođabálvalusas váikkuha dearvvašvuođa fálaldahkii sámi buhcciide, ja ahte maiddái lea dárbu geahčadit mo spesialistadearvvašvuođabálvalus sámi buhcciide galgá organiserejuvvot.
Sametingsrådet ba derfor om at det opprettes et underutvalg til Kvinnsland-utvalget som får som oppgave å vurdere organisering av spesialisthelsetjenesten til samiske pasienter.
Danne bivddii Sámediggeráđđi ahte ásahuvvo Kvinnsland-lávdegoddái vuollásaš lávdegoddi mii galgá árvvoštallat mo spesialistadearvvašvuođabálvalus sámi buhcciide galgá organiserejuvvot.
Møte med Helse nord RHF og Finnmarksykehuset HF
Čoahkkin Davvi dearvvašvuođain RHF ja Finnmárkobuhcciidviesuin HF
Sametingsrådet har også hatt flere møter med styret i Helse nord, der temaet har vært Helse Nords ansvar for strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenesten til den samiske befolkningen.
Sámediggeráđis leat maid leamaš máŋga čoahkkima Davvi dearvvašvuođa stivrrain, main fáddán lei Davvi dearvvašvuođa ovddasvástádus spesialistadearvvašvuođabálvalusa strategalaš viidásat ovddideapmi sámi álbmoga várás.
For Sametingsrådet er videreutvikling av fremtidig Samisk helsepark, som også gir tilbud til samiske pasienter uavhengig av bosted, en vesentlig del av dette arbeidet.
Sámediggeráđđái lea boahttevaš Sámi dearvvašvuođasiidda viidásat ovddideapmi, mii maiddái addá fálaldaga sámi buhcciide beroškeahttá orrunsajis, deaŧalaš oassi dán bárggus.
Sametingsrådet er fornøyd med at Helse Nord RHF har igangsatt prosesser for å møte oppdraget, og at samisk fagmiljø involveres.
Sámediggeráđđi lea duhtavaš go Davvi dearvvašvuohta RHF lea álggahan proseassaid dustet dán bargamuša, ja ahte sámi fágabirrasat váldojuvvojit mielde.
Finnmarksykehuset HF får gjennomføringsansvar for store deler av tilbudet til samiske pasienter.
Finnmárkkubuhcciidviessu HF oažžu čađahanovddasvástádusa stuorra osiin fálaldagas sámi buhcciide.
Sametingsrådet har hatt møte med styreleder og direktør i foretaket både for å klargjøre Sametingets forventninger til videre utvikling av spesialisthelsetjenestetilbudet til samiske pasienter, og bli informert om pågående prosesser og planer.
Sámediggeráđis lei čoahkkin doaimmahaga stivrajođiheddjiin ja direktevrrain čielggadan dihtii Sámedikki vuordámušaid spesialistadearvvašvuođafálaldaga viidása ovddideapmái sámi buhcciid várás, ja dat oažžu dieđuid daid proseassaid ja plánaid birra mat leat doaimmas.
Møte med Finnmarkssykehuset om tolkeprosjektet
Čoahkkin Finnmárkobuhcciidviesuin dulkonprošeavtta birra
Sametinget har hatt møte med Finnmarkssykehuset vedrørende videreføring av tolkeprosjektet Prosjektet skal foreløpig utprøves ved klinikk Hammerfest.
Sámedikki lei čoahkkin Finnmárkkubuhcciidviesuin dulkonprošeavtta joatkima birra. Prošeakta galgá vuos geahččaluvvot Hámmárfeastta klinihkas.
Sykehuset jobber nå med å få ut informasjon om tilbudet, både til pasienter, avdelinger og kommuner, og har blant annet hatt informasjonsmøte med Kautokeino kommune og Sametingets eldreråd.
Buhcciidviessu bargá dál diehtojuohkimiin fálaldaga birra, sihke buhcciide, ossodagaide ja gielddaide, ja lea earret eará doallan diehtojuohkinčoahkkima Guovdageainnu suohkaniin ja Sámedikki vuorasráđiin.
Finnmarksykehuset vil avvente resultater og erfaringer fra Klinikk Hammerfest før dette utvides til flere sykehus
Finnmárkkubuhcciidviessu vuordá bohtosiid ja vásáhusaid Hámmárfeastta klinihkas ovdalgo dat viiddiduvvo eanet buhcciidviesuide.
Eldrerådet
Vuorrasiidráđđi
Sametingets eldreråd har i perioden avholdt et møte på Sortland og ett møte i Kautokeino.
Sámedikki vuorrasiidráđđi lea áigodagas doallan čoahkkima Suorttas ja ovtta čoahkkima Guovdageainnus.
Eldrerådet har blant annet behandlet saker som mangel på samisktalende logopeder, pasientreiser og ledsagere, tolketjenester, tapt skolegang / fornorskingspolitikkens følger.
Vuorrasiidráđđi lea earret eará meannudan dakkár áššiid go sámegielat logopedaid váiluma, buhcciidmátkkiid ja mieđušteddjiid, dulkonbálvalusa, oahppováilli/dáruiduhttinpolitihka čuovvumušaid.
Eldrerådet ber Sametingsrådet jobbe videre med disse sakene.
Vuorrasiidráđđi bivdá Sámediggeráđi bargat viidáseappot dáid áššiiguin.
Sametingets eldreråd har også gitt innspill til Sametingets melding om kulturminnevern.
Sámedikki vuorrasiidráđđi lea maid addán cealkámušaid Sámedikki dieđáhussii kulturmuitosuodjalusa birra.
Eldrerådet har videre hatt møte med Sortland kommunes eldreråd vedrørende eldre sin situasjon i kommunen, og besøkt kommunens bo– og rehabiliteringssenter der kommunen orienterte om drift og aktiviteter, og eldrerådet kom med innspill på samiske aktiviteter.
Viidáseappot lea vuorrasiidráđis leamaš čoahkkin Suortta suohkana vuorrasiidráđiin vuorasolbmuid dili birra iežaset suohkanis, ja galledan suohkana ássan- ja veajuiduhttinguovddáža gos suohkan muitalii jođiheami ja doaimmaid birra, ja vuorrasiidráđđi evttohii sámi doaimmaid.
I Kautokeino møtte eldrerådet Kautokeino kommune og eldreråd, og besøkte det nye omsorgssenteret.
Guovdageainnus deaivvadii vuorrasiidráđđi Guovdageainnu suohkaniin ja vuorrasiidráđiin, ja galledii ođđa fuolahusguovddáža.
I denne forbindelse ble det videre avholdt møte med Statens seniorråd, Nordland pasient- og brukerombud og tolkeprosjektet ved Finnmarkssykehuset.
Dan oktavuođas dollojuvvui čoahkkin Stáhta seniorráđiin, Nordlándda buhcciid- ja geavaheddjiidáittardeddjiin ja Finnmárkkubuhcciidviesu dulkonprošeavttain.
Det ble også arrangert et åpent informasjonsmøte med Statens sivilrettsforvaltning.
Lágiduvvui maid rabas diehtojuohkinčoahkkin Stáhta siviilariektehálddašemiin.
Supplering av eldrerådet
Lasiheapmi vuorrasiidráđđái
Olaf Hansen, Tana har bedt om å få fratre som medlem av Sametingets eldreråd.
Olaf Hansen, Deatnu lea bivdán luvvejuvvot Sámedikki vuorrasiidráđi lahttun.
Nytt medlem i eldrerådet er valgt Ingolf Kvandahl.
Vuorrasiidráđi ođđa lahttun lea válljejuvvon Ingolf Kvandahl.
Som varamedlem er Hans Eriksen, Tana oppnevnt
Su várrelahttun lea nammaduvvon Hans Eriksen, Deatnu oppnevnt
Samiske barn i fosterhjem
Sámi mánát sadjásašruovttuin
Sametinget har i denne perioden mottatt flere meldinger der samiske barn er blitt plassert i ikke – samiske fosterhjem.
Sámediggi lea dán áigodagas ožžon máŋga dieđu dan birra ahte sámi mánát leat lágiduvvon sadjásašruovttuide mat eai leat sámegielat.
Sametingsrådet mener dette er svært bekymrende, særlig fordi det fremkommer at barnevernstjenesten på alle nivå har manglende kunnskaper om samiske barns rettigheter og behov, og om de forpliktelser Norge har med hensyn til ivaretakelse av urfolks barns rettigheter, deriblant jfr Barnekonvensjonen.
Sámediggeráđđi atná dan hui fuolastahttin, erenoamážit go boahtá ovdan ahte buot dásiin mánáidsuodjalusbálvalusas váilu máhttu sámi mánáid vuoigatvuođaid ja dárbbuid birra, ja daid geatnegasvuođaid birra mat Norggas leat fuolaheamis álgoálbmotmánáid vuoigatvuođaid, gč. Mánáidkonvenšuvnna.
Sametinget har tidligere løftet opp oppfølging av samiske barns rettigheter i sentrale prosesser som forskrift på tilsyn i fosterhjem og barnevernsinstitusjoner, rett til talsperson med kompetanse i samisk språk og kultur, samisk representasjon i lovutvalg for revidering av barnevernsloven og andre.
Sámediggi lea ovdal váldán ovdan sámi mánáid vuoigatvuođaid čuovvoleami dakkár deaŧalaš proseassain go láhkaásahus bearráigeahču birra sadjásašruovttuin ja mánáidsuodjalusásahusain, vuoigatvuohta ovddasteaddjái geas lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras, sámi ovddastus mánáidsuodjaluslága ođasmahttima lávdegottis ja eará.
Dette har gitt varierende resultater.
Bohtosat leat leamaš nuo ja ná.
Sametingsrådet ser behov for å satse ytterligere på at samiske barns rettigheter ivaretas når det er under barnevernets omsorg.
Sámediggeráđđi oaidná dárbbu áŋgiruššat eanet dainna ahte daid sámi mánáid vuoigatvuođat fuolahuvvojit, mat leat mánáidsuodjalusa fuolahusas.
Sametingsrådet vil møte Barne- og likestillingsministeren for å drøfte utfordringer og fremtidige grep som kan sikre at samiske barns rettigheter følges opp når det er under barnevernets omsorg.
Sámediggeráđđi áigu deaivvadit Mánáid- ja dásseárvoministariin digaštallan dihtii hástalusaid ja maid sáhttá dahkat boahtteáiggis mii sihkkarastá ahte daid sámi mánáid vuoigatvuođat čuovvoluvvojit, mat leat mánáidsuodjalusa fuolahusas.
Manglende dokumentert kunnskap om livssituasjon og levekår for samiske barn som er/har vært under barnevernets omsorg vil være et av temaene.
Váilevaš duođaštuvvon máhttu daid sámi mánáid eallindili ja eallineavttuid birra, mat leat/leat leamaš mánáidsuodjalusa fuolahusas, šaddá okta fáttáin.
Sametingsrådet vil også møte Barneombudet for å drøfte hvordan barneombudet kan bistå til at samiske barns rettigheter ivaretas innenfor barnevernet.
Sámediggeráđđi áigu maid deaivvadit Mánáidáittardeddjiin digaštallan dihtii mo mánáidáittardeaddji sáhttá veahkehit dasa ahte sámi mánáid vuoigatvuođat fuolahuvvojit mánáidsuodjalusas.
Sametingsrådet planlegger videre et møte med Bufetat og fylkesmenn der fylkesmannens tilsynsrolle ovenfor kommunenes barneverntjenester vil være et av temaene
Sámediggeráđđi áigu viidáseappot doallat čoahkkima Bufetatain ja fylkkamánniiguin mas okta fáttáin galgá leat fylkkamánniid bearráigeahččanrolla gielddaid mánáidsuodjalusbálvalusaid ektui.
Sametingsrådet ser også behov for å gå i dialog med samiske fagressurser på barnevernfeltet. Dette for å drøfte innhold og utfordringer for et samisk tilrettelagt barnevern, økt kompetanse om samiske barns rettigheter i utdanningsløp, og styrking av samisk forskning/forskningsmiljø innenfor temaet.
Sámediggeráđđi oaidná maid dárbbu gulahallamii sámi fágaresurssaiguin mánáidsuodjalussuorggis, digaštallan dihtii sisdoalu ja hástalusaid sámi heivehuvvon mánáidsuodjalusas, eanet gelbbolašvuođa sámi mánáid vuoigatvuođaid birra oahppamannolahkii, ja sámi dutkama/dutkanbirrasa nannema fáttás.
Videre er det behov for å øke tilgangen på samiske fosterhjem i alle deler av Sapmi.
Viidáseappot dárbbašuvvojit eanet sámi sadjásašruovttut miehtá Sámi.
Sametinget vil bidra til at flere ønsker/føler ansvar for ivaretakelse av samiske barn som trenger fosterhjem.
Sámediggi áigu váikkuhit dasa ahte eanebut háliidit/dovdet ovddasvástádus fuolahit sámi mánáid mat dárbbašit sadjásašruovttu.
Fosterhjemsmeldingen
Sadjásašruoktodieđáhus
Sametingsrådet har konsultert på regjeringens melding om fosterhjem.
Sámediggeráđđi lea konsulteren ráđđehusa sadjásašruoktodieđáhusa birra.
Samiske barns rettigheter jfr norsk lov og internasjonale konvensjoner som Norge har forpliktet seg til, er lagt til grunn for Sametingets innspill.
Sámi mánáid vuoigatvuođat gč. Norgga lágaid ja daid riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid maid Norga lea geatnegahttán iežas čuovvut, leat biddjojuvvon vuođđun Sámedikki cealkámuššii.
Sametinget er ikke fornøyd med hvordan samiske barns rettigheter synliggjøres og ivaretas i fosterhjemsmeldingen.
Sámediggi ii leat duhtavaš dainna mo sámi mánáid vuoigatvuođat bohtet ovdan ja fuolahuvvojit sadjásašruoktodieđáhusas.
Dette omhandler blant annet om hvordan samiske barns rettigheter synliggjøres og ivaretas i overordnede prinsipper og rammer for barnevernet, og i valg, godkjenning og veiledning av fosterhjem.
Dasa gullá earret eará mo sámi mánáid vuoigatvuođat čalmmustahttojuvvojit ja fuolahuvvojit mánáidsuodjalusa bajimus prinsihpain ja rámmain, ja sadjásašruovttu válljemis, dohkkeheamis ja bagadeamis.
Ivaretakelse av samiske barns språklige og kulturelle rettigheter ivaretas heller ikke i meldingens foreslåtte tiltak.
Eai ge sámi mánáid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođat fuolahuvvo dieđáhusa evttohuvvon doaibmabijuin.
Kvalitet og strukturreformen i barnevernet
Kvalitehta ja strukturođastus mánáidsuodjalusas
Sametingsrådet er invitert til gi innspill til høringsutkast for kvalitet og strukturreformen innen barnevernet.
Sámediggeráđđi lea bovdejuvvon addit cealkámušaid gulaskuddanevttohussii kvalitehta ja strukturođastusa birra mánáidsuodjalusas.
I høringsutkastet fremgår det at kommunenes ansvar og rolle innenfor barnevernet skal styrkes.
Gulaskuddanevttohusas boahtá ovdan ahte gielddaid ovddasvástádus ja rolla mánáidsuodjalusas galgá nannejuvvot.
Statlige oppgaver og plikter i barnevernet, både med hensyn til veiledning, rekruttering av fosterhjem og institusjonstiltak vil endres.
Stáhta bargamušat ja geatnegasvuođa mánáidsuodjalusas, sihke bagadeami, sadjásašruovttuid rekrutterema ja ásahusdoaibmabijuid dáfus, rievdaduvvojit.
Sametinget har gitt tilbakemelding på at våre erfaringer med kommunenes manglende kunnskap egen samisk befolkning, også skaper bekymringer for hvordan samiske barns rettigheter under barnevernets omsorg vil følges opp.
Sámediggi lea vástidan ahte min vásáhusat gielddaid váilevaš máhtuin iežaset sámi álbmoga birra, maiddái bohciidahttá balu das mo sámi mánáid vuoigatvuođat mánáidsuodjalusa fuolahusas čuovvoluvvojit.
Høringsutkastet har ikke vurdert hvilke konsekvenser foreslåtte strukturendringer kan ha for samiske barn under barnevernets omsorg.
Gulaskuddanevttohus ii leat árvvoštallan evttohuvvon strukturrievdadusaid vejolaš váikkuhusaid daidda sámi mánáide mat leat mánáidsuodjalusa fuolahusas.
Sametingsrådet har bedt om konsultasjoner på kvalitets- og strukturreformen med påfølgende endringer i barnevernsloven i etterkant av høringsprosessene.
Sámediggeráđđi lea bivdán konsultašuvnnaid kvalitehta- ja strukturođastusa birra čuovvovaš rievdamiiguin mánáidsuodjaluslágas maŋŋá gulaskuddanproseassaid.
Alta 2017 - 4TH International Indigenous Voices In Social Work Conference
Áltá 2017 - 4TH International Indigenous Voices In Social Work Conference
Institutt for barnevern og sosialt arbeid, UIT campus Alta vil i juni 2017 arrangere den 4 internasjonale urfolkskonferanse: «4TH International Indigenous Voices In Social Work Conference».
Instituhtta mánáidsuodjalusa ja sosiála barggu várás, UIT campus Alta, áigu geassemánus 2017 lágidit 4. riikkaidgaskasaš álgoálbmotkonferánssa: «4TH International Indigenous Voices In Social Work Conference».
Etter anmodning har Sametingsrådet hatt møte med styringsgruppen for konferansen der Sametingets bidrag til konferanse, og muligheten til å fronte konferanse i forbindelse med Tråante 2017 ble diskutert.
Ávžžuhusa vuođul lea Sámediggeráđis leamaš čoahkkin konferánssa stivrenjoavkkuin mas digaštallojuvvui Sámedikki veahkki konferánsii, ja vejolašvuohta muitalit konferánssa birra Tråante 2017 oktavuođas.
Sametingsrådet er positiv til konferanse da dette også bidrar til å løfte fokuset på samisk barnevern, og vil være i videre dialog med arrangørene av Alta 2017.
Sámediggeráđđi oaidná konferánssa positiivan go dat maiddái lea mielde čalmmustahttimin sámi mánáidsuodjalusa, ja áigu gulahallat Áltá 2017 lágideddjiiguin.
Studietur Melbourne
Oahppomátki Melbourneii
I forbindelse med Sametingets arbeid med utvikling av etiske retningslinjer for samisk helseforskning, gjennomførte Sametingsrådet, sammen med senter for samisk helseforskning og Sanks, et besøk ved Universitet i Melbourne, avdeling for urfolks studier.
Sámedikki barggu oktavuođas ovddidemiin etihkalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkamii galledii Sámediggeráđđi, ovttas sámi dearvvašvuođadutkama guovddážiin ja Sánagiin, Melbourne universitehta, álgoálbmot dutkamiid guovddáža.
I Australia er det utviklet egne etiske retningslinjer for forskning på urfolk.
Austrálias leat ráhkaduvvon sierra etihkalaš njuolggadusat dan dutkama várás mii dutká álgoálbmogiid.
Retningslinjene blir jevnlig revidert for å reflektere utviklingen i samfunn og forskning.
Njuolggadusat ođasmahttojuvvojit dađistaga speadjalastin dihtii servodaga ja dutkama ovdáneami.
Disse inkluderer blant annet rettigheter i tradisjonell kunnskap og tradisjonelle kultur uttrykk, og etablering av avtaler og protokoller mellom urfolk og forskere så vel som nye utbygginger i digitaliserings, data og informasjonsbehandling, som har betydning for urfolk Dette er også aspekter som er viktig i utvikling av retningslinjer for samisk helseforskning, og for Sametinget er det derfor viktig å få en gjennomgang på hvordan deres prosesser gjennomføres i utvikling og revidering av retningslinjer.
Dasa gullet earret eará vuoigatvuođat árbedihtui ja árbevirolaš kulturovdanbuktimiidda, ja šiehtadusaid ja protokollaid ásaheapmái gaskal álgoálbmogiid ja dutkiid ja maiddái ođđa reaidduide digitaliseren-, dáhta- ja diehtojuohkingieđahallamis, mas lea mearkkašupmi álgoálbmogiidda. Dát leat maid bealit mat leat deaŧalaččat njuolggadusaid ráhkadeapmái sámi dearvvašvuođadutkama várás, ja danne lea deaŧalaš Sámediggái geahčadit mo sin proseassat čađahuvvojit go sii ráhkadit ja ođasmahttet njuolggadusaid.
Sametinget benyttet også anledningen til en gjennomgang av ulike helseutfordringer og forskning i forbindelse med dette.
Sámediggi geavahii maid liibba geahčadit iešguđet dearvvašvuođahástalusaid ja dutkama dan oktavuođas.
Blant annet et større forskningsprogram (“ The first 1000 days “) på kunnskap om barns helse og levekår, noe som også er en utfordring for det samiske samfunnet der vi mangler denne type kunnskap om våre barn og unge.
Earret eará stuorát dutkanprográmma (“ The first 1000 days “) máhtu birra mánáid dearvvašvuođas ja eallindiliin, mii maid lea hástalussan sámi servodahkii mas mis váilu dakkár máhttu min mánáid ja nuoraid birra.
Med tanke på at samiske pasienter ofte opplever et lite tilrettelagt helsetilbud ønsket Sametingsrådet også ideer og eksempler hvordan helsetjenester til urfolk kan organiseres.
Go mii diehtit ahte sámi buohccit dávjá vásihit uhccán heivehuvvon dearvvašvuođafálaldaga, de sávai Sámediggeráđđi oažžut jurdagiid ja ovdamearkkaid das mo sáhttá dearvvašvuođabálvalusaid lágidit álgoálbmogiidda.
Sametingsrådet besøkte derfor også Victorian Aborigian health service, -et helsetjenestetilbud spesielt tilrettelagt for urfolk.
Danne galledii Sámediggeráđđi maiddai Victorian Aborigian health service, - dearvvašvuođabálvalusfálaldat erenoamážit heivehuvvon álgoálbmogiidda.
Etniske retningslinjer for samisk helseforskning
Sámi dearvvašvuođadutkama etnihkalaš njuolggadusat
I sak SP 017/12 - Sametingets behandling av samiske rettigheter i den bioteknologiske utviklingen ble det løftet et behov for å vurdere å etablere et forskningsetisk reglement på området.
Áššis SP 017/12 – Sámediggi meannuda sámi vuoigatvuođaid bioteknologalaš ovddideamis, váldojuvvui ovdan dárbu árvvoštallat ásahit dutkanetihkalaš njuolggadusaid suorgái.
Sametingsrådet har startet et arbeid for å utarbeide etiske retningslinjer for samisk helseforskning og bruk og forvaltning av samisk humant biologisk materiale.
Sámediggeráđđi lea ráhkadišgoahtá etihkalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkama várás ja sámi humána biologalaš ávdnasiid geavaheami ja hálddašeami várás.
Det er nedsatt et arbeidsutvalg bestående av representanter fra samisk helsefaglig forskningsmiljø og juridisk ekspertise.
Bargolávdegoddi lea nammaduvvon mas leat mielde sámi dearvvašvuođafágalaš dutkanbirrasiid ja juridihkalaš áššedovdiid ovddasteaddjit.
Sametinget bidrar med sekretariatfunksjoner for utvalget.
Sámediggi veahkeha lávdegotti čállingoddedoaimmaiguin.
Sametingsrådet legger urfolksrettigheter nedfelt i ILO konvensjon nr 169, FNs erklæring om urfolks rettigheter og andre aktuelle internasjonale konvensjoner, til grunn for arbeidet.
Sámediggeráđđi bidjá vuođđun bargui daid álgoálbmotvuoigatvuođaid mat bohtet ovdan ILO konvenšuvnnas nr 169, ON julggaštusa álgoálbmotvuoigatvuođaid birra ja eará guoskevaš riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid.
Utfra dette har utvalget fått følgende mandat:
Dan vuođul lea lávdegoddi ožžon čuovvovaš mandáhta:
Utarbeide utkast til etiske retningslinjer for samisk helseforskning inkludert forskning der samisk humant biologisk materiale inngår
Evttohit etihkalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkamii oktan dutkamiin mas sámi humána biologalaš ávdnasat leat mielde
Identifisere og drøfte av utfordringer ved lagring og råderett over samisk humant biologisk materiale
Identifiseret ja árvvoštallat hástalusaid sámi humána biologalaš ávdnasiid vurkema ja eaiggáduššama oktavuođas
Drøfte av etiske problemstillinger som de etiske retningslinjene må omfatte
Árvvoštallat etihkalaš čuolbmačilgehusaid etihkalaš njuolggadusaid oktavuođas
Drøfte juridisk status for retningslinjene
Árvvoštallat njuolggadusaid juridihkalaš stáhtusa
Vurdere videre behandling av retningslinjene nasjonalt og internasjonalt
Árvvoštallat njuolggadusaid viidásat meannudeami riikkadásis ja riikkaidgaskasaš dásis
Arbeidsutvalgets medlemmer bestå av:
Bargolávdegotti lahtut leat:
Utvalgsleder: Prof. Siv Kvernmo, UIT Norges Arktiske universitet, Institutt for klinisk medisin
Lávdegotti jođiheaddji: Prof. Siv Kvernmo, UIT Norgga Árktalaš universitehta, Klinihkalaš medisiinna instituhtta
Dr. med Ann Ragnhild Broderstad, UIT –Senter for samisk helseforskning
Dr. med Ann Ragnhild Broderstad, UIT –Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš
Dr juris og Prof. Kirsti Strøm Bull, Det juridiske fakultet, UIO
Dr juris ja Prof. Kirsti Strøm Bull, Juridihkalaš fakultehta, UiO
Post.
Post.
doc Bent Martin Eliassen, UIT - Senter for samisk helseforskning
doc Bent Martin Eliassen, UIT - Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš
Dr. Heidi Anita Eriksen, Kommunelege Utsjok, Lege i spesialisering SáNáG - Karasjok
Dr. Heidi Anita Eriksen, Gielddadoavttir Ohcejohka, Doavttir spesialiseremis SáNáG - Kárášjohka
Advokat May Britt Rossvoll, Kontorsjef Regionalt etisk komite for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk, Tromsø (REK Nord)
Advokáhta May Britt Rossvoll, Kontorhoavda Regionála etihkalaš lávdegoddi medisiinnalaš ja dearvvašvuođafágalaš dutkanetihka várás, Romsa (REK Nord)
Psykolog Jon Petter Stoor, SANKS/SáNáG, prosjektleder – Sametinget i Sverige
Psykolog Jon Petter Stoor, SANKS/SáNáG, prošeaktajođiheaddji – Ruoŧa bealde Sámediggi
9 Arealer og miljø
9 Areála ja biras
Sametingsrådet har utarbeidet og oversendt utkast til Sametingsmelding om areal og miljø til plenumsledelsen.
Sámediggeráđđi lea hábmen ja sádden evttohusa Sámediggedieđáhusa areála ja birrasa birra čoahkkinjođihangoddái.
Meldingen er basert på en grundig medvirkningsprosess og kunnskapsinnhenting.
Dieđáhusa vuođđun lea viiddis mielváikkuhanproseassa ja máhtu háhkan.
I februar 2015 arrangerte rådet innspillmøter på Røros, Kautokeino, Evenes og Varangerbotn.
Guovvamánu 2015 lágidii ráđđi cealkámuščoahkkimiid Rørosas, Guovdageainnus, Evenáššis ja Vuonnabađas.
Oppmøtet varierte mellom 10 og 20 deltakere.
Čoahkkimiidda bohte gaskal 10 ja 20 olbmo.