pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ofte er ikke slike aktører klar over at det er samiske stedsnavn på rutene de merker, eller de tenker ikke over dette.
Dávjá eai dieđe dát aktevrrat ahte guovlluin maid sii merkejit, gávdnojit sámi báikenamat, dahje sii eai oba jurddaš ge dan.
Sametinget mener fylkeskommunene gjennom samarbeidsavtalene bør forpliktes til å gjøre prosjekteierne klar over disse forholdene, og at de setter krav til bruk av samiske stedsnavn ved finansiering av slike typer prosjekter.
Sámedikki mielas galggaše fylkkagielddat ovttasbargošiehtadusaid bokte geatnegahttojuvvot muitalit prošeaktaeaiggádiidda dán ášši, ja ahte biddjo gáibádussan ahte geavahit sámi báikenamaid go ruhtadit dákkár prošeavttaid.
Komiteens medlem fra Arbeiderpartiet, Ronny Wilhelmsen, fremmet følgende merknad:
Ronny Wilhelmsen, BB ovddidii mearkkašumi:
Orientering om de regionale samarbeidsavtalene
Diehtojuohkin regionála ovttasbargošiehtadusaid birra
Samarbeidsavtalene med fylkeskommunene har høy status i Sametinget.
Ovttasbargošiehtadusain fylkkagielddaiguin lea alla árvu Sámedikkis.
Hvert område og fylke har sin egen særegenhet og sine utfordringer som avviker i forhold til andre.
Juohke guovllus ja fylkkas leat iešvuođat ja iežaset hástalusat mat leat earáláganat go duoin earáin.
Derfor er det viktig at disse avtalene behandles særskilt i plenum, slik at Sametingsrepresentantene kan komme med sine betraktninger rundt avtalene,- innholdet i dem, samt gi sin tilslutning til avtalen.
Danin lea dehálaš ahte dát šiehtadusat meannuduvvojit sierra dievasčoahkkimis, nu ahte Sámediggeáirasat sáhttet ovdanbuktit iežaset jurdagiid daid birra, dan sisdoalu birra ja maid addit iežaset doarjaga daidda.
Toril Bakken Kåven.
Toril Bakken Kåven.
Nordkalottfolket, fremmet følgende forslag:
Nordkalottfolket, ovddidii evttohusa:
Forslaget støttes av komiteens medlemmer fra Nordkalottflolket Toril Bakken Kåven, Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Sylvi Pedersen Vatne og Høyres Nils Ante Oskal Eira.
Evttohusa dorjot Nordkalottflolket Toril Bakken Kåven, Bargiidbellodaga sámediggejoavku Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Sylvi Pedersen Vatne ja Olgeža Nils Ante Oskal Eira.
Sametinget tar saken om den regionale samarbeidsavtalen til orientering.
Sámediggi váldá diehtun ášši regionála ovttasbargošiehtadusaid birra.
Støtte til merknad fra komiteen Nordkalottfolket v/representant Kjetil Romsdal støtter merknad 2 fra komiteen.
Sámedikki dievasčoahkkin - 051/18 Doarjja lávdegotti mearkkašumiide Nordkalottfolket, áirras Kjetil Romsdal doarju lávdegotti mearkkašumi 2.
Flyttsamelista v/representant Anders Somby jr. støtter merknad 1 fra komiteen.
Johttisápmelaččaid listu, áirras Anders Somby jr. doarju lávdegotti mearkkašumi 1.
Saken påbegynt 27.09.18 kl.18.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 27.09.18 dii. 18.00
Votering Av 39 representanter var 35 tilstede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
· Forslag 1 ble forkastet med 23 mot 12 stemmer · Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
· Evttohus 1 hilgojuvvui 23 jienain 12 jiena vuostá · Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat
Saken avsluttet 27.09.18 kl. 18.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 27.09.18 dii. 18.30
Nærings- og kulturkomiteen Dato: 29.05.2018-31.05.2018
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 29.05.2018-31.05.2018
Ášši/Sak 052/18
Ášši 052/18
Finnmarkseiendommen – Samstyring
Finnmárkkuopmodat – Ovttasstivren
Arkivsaknr. 18/1026
Áššenr. 18/1026
1. Sametingets valgte medlemmer og personlige varamedlemmer til FeFo sitt styre representerer der Sametinget og en skal søke å sikre at de samlet har kompetanse, erfaring og kapasitet på følgende områder: a. Samisk språk og kulturkunnskap b.
1. Sámedikki válljen lahtut ja persovnnalaš várrelahtut FeFo stivrras ovddastit doppe Sámedikki ja geahččalit galgá ahte sihkkarastojuvvo čoahkis gelbbolašvuohta, vásihusat ja kapasitehta čuovvovaš surggiin: a. Sámi giella- ja kulturmáhttu.
Samfunnskunnskap og politisk arbeid c. Virksomhetsstyring d. Juridisk kompetanse
b. Servodatmáhttu ja politihkalaš bargu c. Doaibmastivren d. Juridihkalaš gelbbolašvuohta
Dialogmøtene kan også være en arena for å drøfte overordnede prinsipielle problemstillinger for oppfølging av Sametingets vedtak.
Gulahallančoahkkimat sáhttet maiddái leat arenan gos guorahallat bajimuš prinsihpalaš áššečuolmmaid Sámedikki mearrádusa čuovvuleapmái.
Medlem Jovna Vars Smuk, Norske samers riksforbund/Samefolkets parti, fremmet forslag i saken.
Norgga Sámiid Riikasearvi/Sámeálbmotbellodaga lahttu, Jovna Vars Smuk, ovddidii evttohusa áššis.
Forslag 1 Utsettelseav avgivelse av innstilling
Evttohus 1 Maŋidit árvalusa buktima
I saken 37/18 Finnmarkseiendommen- samstyring fremmer komiteleder en skriftlig søknad til plenumsledelsen umiddelbart om utsettelse av komiteinnstilling i henhold til kjørereglene for arbeidet i fagkomiteene av 01.06.2017 punkt 1, bokstav j).
Áššis 37/18 Finnmárkkuopmodat – ovttas stivren ovddida lávdegotti jođiheaddji čálalaš ohcama dievasčoahkkinjođihangoddái dakka viđe, ahte maŋidit lávdegottis meannudeami čoahkkinortnega mielde, bargu fágalávdegottiin 01.06.2017 čuoggá 1, bokstáva j) mielde.
Søknaden utformes som følger: Nærings- og kulturkomiteen ber om utsettelse av fristen for å avgi innstilling i sak 37/18 Finnmarkseiendommen – samstyring til neste plenum.
Ohcan hábmejuvvo ná: Ealáhus- ja kulturlávdegoddi bivdá maŋidit áigemeari árvalusa addimis áššis 37/18 Finnmárkkuopmodat – ovttas stivren boahtte dievasčoahkkimii.
Behandling av saken utsatt
DC - Mearrádus: Ášši maŋiduvvui.
Nærings- og kulturkomiteen - 007/18
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 007/18
Dette er også offentlig samiske samfunnsinteresser som må forvaltes på en best mulig måte til beste for innbyggerne i fylket og i tråd med Sametingets syn.
Dá leat maid almmolaš sámi servodatberoštumit maid ferte hálddašit buoremus lági mielde buoremussan fylkka ássiide ja Sámedikki oainnu mielde.
Sametinget har parlamentarisk styreform og Finnmark Fylkeskommune har formannskapsmodellen, dette framkommer ved valg av FeFo`s styremedlemmer.
Sámedikkis lea parlamentáralaš stivrenmálle, ja Finnmárkku fylkkasuohkanis lea ovdagoddemodealla, dát boahtá ovdan go nammada Sámedikki FeFo stivralahtuid.
1. Sametingets valgte medlemmer og personlige varamedlemmer til FeFo styret representerer Sametinget og gruppene skal søke å sikre at de samlet har bred kompetanse og erfaring.
1. čuoggá sadjái: 1. Sámedikki válljen lahtut ja persovnnalaš várrelahtut FeFo stivrras ovddastit Sámedikki ja joavkkut galget geahččalit ahte sis sihkkarastojuvvo čoahkis gelbbolašvuohta ja vásihusat.
2. Sametingsrådet kan i begynnelsen av hver valgperiode innkalle Sametingets oppnevnte styremedlemmer og varamedlemmer i FeFo, medlem og varamedlem i Kontrollkomiteen til FeFo og Sametingets gruppeledere til dialog gjennom seminar om FeFos rolle, oppgaver og ansvar.
3. čuoggá sajdái: 2. Sámediggeráđđi sáhttá juohke válgaáigodaga álggus gohččut Sámedikki nammadan FeFo stivralahtuid ja várrelahtuid, lahtu ja várrelahtu FeFo dárkkistanlávdegoddái ja Sámedikki joavkojođiheddjiid gulahallamii semináras FeFo rolla, bargguid ja ovddasvástádusa birra.
3. Sametingets plenum skal i begynnelsen av hver valgperiode bli forelagt sak fra Sametingsrådet med forslag til prioriteringer og oppfatninger for å oppnå formålet med finnmarksloven (Styringsdokument).
4. čuoggá sadjái: 3. Sámedikki dievasčoahkkin galgá juohke válgaáigodaga álggus oažžut ášši Sámediggeráđis mas evttohuvvojit vuoruheamit ja áddejumit juksan dihtii Finnmárkolága ulbmila.
4. Sametingsrådet skal i en av årets fire beretninger til plenum, eller som egen sak legge fram årsmeldingen fra FeFo og Kontrollkomiteen for FeFo.
5. čuoggá sadjái: 4. Sámediggeráđđi galgá oktii jagis njealji dieđáhusas dievasčoahkkimii, dahje sierra áššin, bidjat ovdan FeFo ja FeFo bearráigeahččanlávdegotti jahkedieđáhusa.
5. Sametingsrådet kan innkalle Sametingets oppnevnte styremedlemmer til FeFo og de parlamentariske lederne for listene/partiene som har et medlem i Fefo-styret til dialogmøte.
6. čuoggá sadjái: 5. Sámediggeráđđi sáhttá gohččut Sámedikki nammadan FeFo stivralahtuid ja listtaid/bellodagaid parlamentáralaš jođiheddjiid main lea lahttu FeFo stivrras gulahallančoahkkimii.
Dialogmøtene kan også være en arena for å drøfte overordnede og prinsipielle problemstillinger for oppfølging av Finnmarksloven og Sametingets vedtak.
Gulahallančoahkkimat sáhttet maiddái leat arenan gos guorahallat bajimuš ja prinsihpalaš áššečuolmmaid čuovvoleapmái Finnmárkolágas ja Sámedikki mearrádusa čuovvuleapmái.
6. Det årlige dialogmøtet med fylkeskommunen og FeFo styrkes og videreutvikles for å sikre at arbeidet for å oppnå formålet med finnmarksloven skjer på en konstruktiv måte.
7. čuoggá sadjái: 6. Jahkásaš gulahallančoahkkin fylkkagielddain ja FeFoin nannejuvvo ja viidásetovddiduvvo, ja sihkkarastojuvvo ahte bargu Finnmárkolága ollašuhttimiin dáhpáhuvvá ávkkálaš vuogi mielde.
7. Sametingsrådet skal legge til rette for god informasjon og dialog med fylkeskommunen.
9. čuoggá sadjái: 7. Sámediggeráđđi galgá láhčit buori diehtojuohkima ja gulahallama fylkkagielddain.
Dette gjelder Sametingets sak om prioriteringer og oppfatninger for å oppnå formålet med finnmarksloven samt eventuelle andre saker med behov for samordning, Sametinget ber Sametingsrådet evaluere og vurdere revisjon av retningslinjene for endret bruk av utmark etter finnmarksloven.
Dát guoská Sámedikki ášši ráhkadeamis vuoruhemiid ja áddejumiid birra juksan dihtii Finnmárkolága ulbmila, ja vejolaš eará áššiid ráhkadeamis maid lea dárbu ovttastahttit. Sámediggi bivdá Sámediggeráđi evalueret ja árvvoštallat njuolggadusaid reviderema rievdan meahccegeavahusa ektui Finnmárkolága mielde.
Ášši/Sak 054/18
Ášši 054/18
Sametingets plenum Dato: 04.12.2018-07.12.2018
Sámedikki dievasčoahkkin 04.12.2018-07.12.2018
Arkivsaknr. 18/5475
Áššenr. 18/5476
Plenumsledelsens innstilling Innkalling av DATO med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus 08.11.18 beaiváduvvon gohččun árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvo
Sametingets plenum - 054/18 Saken påbegynt 04.12.18 kl. 09.35
Sámedikki dievasčoahkkin - 054/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 04.12.18 dii. 09.35.
Votering Av 39 representanter var 37 tilstede
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 37 čoahkis.
Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Innlegg Replikk 1 Tom Sottinen, plenumsleder SP - vedtak:
Sáhkavuorru Replihkka 1 Tom Sottinen, dievasčoahkkinjođiheaddji
Innkalling av 08.11.18 med forslag til saksliste, program og taletid ble godkjent.
DC - Mearrádus: 08.11.18 beaiváduvvon gohččun, árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvui.
Saken avsluttet 04.12.18 kl. 09.40
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 04.12.18 dii. 09.40
Ášši/Sak 055/18
Ášši 055/18
Arkivsaknr. 18/4992
Áššenr. 18/4992
Mielddus/Vedlegg
Áššečilgehus
Saksfremstilling 1 Innledning Denne beretningen omhandler perioden fra 31.08.18 til 09.11.18 og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2018.
1 Álggahus Dát dieđáhusas válddaha áigodaga 31.08.18 rájes 09.11.18 rádjai ja čatnasa Sámedikki 2018 bušehttii.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt to fysiske rådsmøter og flere telefonmøter og har behandlet 92 saker i perioden.
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan guokte fysálaš čoahkkima ja máŋga telefončoahkkima ja lea meannudan oktiibuot 92 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/arrangementer har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nu go oidno geahčastagas www.sametinget.no/arrangementer, de lea ráđđi searvan maiddái ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
2 Språk Samfunnsmål: Samisk og norsk er likeverdige språk.
Servodatmihttomearri: Sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat.
Bruk av samisk språk Mål for innsatsområdet: Innbyggerne i forvaltningsområdet for samisk språk kan aktivt bruke samisk i kommunikasjon med offentlige instanser.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Ássit sámegiela hálddašanguovllu sáhttet árjjalaččat geavahit sámegiela gulahallamis almmolaš instánssaiguin.
Språkrådgivning i sør-, lule- og markasamisk område Fra og med 17. september har stillingen rådgiver til språktiltak vært besatt, kontorsted er Skånland i Sør-Troms.
Ráđđeaddin Oarjel-, julev- ja márkosámi guovlluin Čakčamánu 17. beaivvi rájes lea Sámedikkis leamaš gielladoaimmaid ráđđeaddi-virgi, kantuvrabáikkis Skániin Oarje-Romssas.
Stillingens oppgaver vil være rådgivning, oppfølgning og utvikling av Sametingets språktiltak i markasamisk område, lule- og sørsamiske saker, og faglig utvikling i forbindelse med Sametingets språkengasjement.
Virggi bargodoaimmaide gullá rávvenbálvalus, Sámedikki ovddideapmi ja čuovvoleapmi gielladoaimmain oarjel-, julev- ja márkosámi áššiin ja fágalaš ovdáneapmi Sámedikki giellaáŋgirruššama oktavuođas.
Tospråklighetstilskudd til kommuner - direkte tilskudd Røros kommune inn i forvaltningsområdet for samisk språk Sametingspresidenten har besøkt Røros 4. og 5. oktober i anledning deres markering av at Røros kommune ble innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk fra og med 1. juli 2018.
Plassje suohkan sámegiela hálddašanguvlui Presideanta finai Plassjes golggotmánu 4.-5. b. gos sii ávvudedje ahte Plassje suohkan dál lea oassin sámegiela hálddašanguovllus 01.07.2018 rájes.
Sametingspresidenten innledet på åpent folkemøte om innlemmelsen, og deltok på festmiddag i regi av kommunen.
Sámediggepresideanttas lei sáhkavuorru álbmotčoahkkimis Plassje sámegiela hálddašanguovllu birra, ja searvvai ávvomállásiidda maid suohkan lágidii.
Presidenten besøkte også Røros museum, Røros skole, Svaale samisk avdeling ved Ysterhagen barnehage, Rørosrein og SANKS.
Presideanta finai maiddái Plassje museas, Plassje skuvllas, Svaale sámi ossodagas Ysterhagen mánáidgárddis, Rørosreinas ja SANKS:s.
Videre deltok presidenten også på uformelt møte med Fylkesmannen i Trøndelag, lokale politikere og ansatte i kommunen.
Sámediggepresideanta oassálasttii maiddái eahpeformálalaš čoahkkimis Trøndelága Fylkkamánniin, báikkálaš politihkkáriiguin ja suohkanbargiiguin.
Det ble også avholdt møte mellom Sametinget og administrativ- og politiske kommuneledelse, hvor det ble diskutert hvilke forpliktelser og muligheter Røros kommune får som samisk forvaltningskommune.
Lei maiddái čoahkkin gaskal Sámedikki ja suohkana hálddahusjođiheddjiiguin ja politihkalaš jođiheddjiiguin, mas digaštalle Plassje vejolašvuođaid ja geatnegasvuođaid sámegiela hálddašanguovlun.
Utvikling av samiske språk Mål for innsatsområdet: Befolkningen har mulighet til å lære seg samisk og fremme språket.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Álbmogis lea vejolašvuohta oahppat sámegiela ja ovdánahttit giela.
Språkkonferanse Sametinget jobber med å planlegge en stor språkkonferanse i Tromsø 4. og 5. februar 2019.
Giellakonferánsa Sámediggi lea plánegoahtán stuorra giellakonferánsa Romssas guovvamánu 4. ja 5. beaivvi 2019.
Konferansen skal fungere som oppstart av Sametingets språksatsing Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten og markerer også starten av det internasjonale urfolksspråkåret.
Konferánsa galgá leat vuolgga Sámedikki giellaáŋgiruššamii, Giellalokten, ja riikkaidgaskasaš jahkái eamiálbmotgielaid váras.
Tema for konferansen skal blant annet være Sametingets språksatsing Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten og urfolksspråk i arktiske strøk.
Giellakonferánssa fáttát galget earret eará leat Sámedikki giellaáŋgiruššan, Giellalokten, ja eamiálbmotgielat árktalaš guovlluin.
Sametingets språkreform Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten I forbindelse med etableringen av Sametingets langsiktige språksatsing, Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten, er det i forrige periode blitt avholdt veiledningsmøter.
Giellalokten – Sámedikki giellaođastus Sámedikki guhkes áiggi giellaáŋgiruššama, Giellalokten, ráhkadeami oktavuođas leat ovddit áigodagas dollojuvvon rávačoahkkimat.
Denne perioden ble det arrangert veiledningsmøte i Kvænangen.
Maiddái dán áigodagas lea leamaš rávačoahkkin Návuonas.
Sametingspresidenten deltok på veiledningsmøtet.
Presideanta searvvai rávačoahkkimii.
Veiledningsmøtet ble arrangert i forbindelse med åpning av Kvænangen språksenter.
Rávačoahkkin lágiduvvui Návuona giellaguovddáža rahpama oktavuođas.
Mange hadde funnet veien til møtet, og det var et stort engasjement blant de fremmøtte.
Ollugat ledje boahtán čoahkkimii, ja čoahkkin buvtti stuorra áŋgiruššama.
Vitalisering av pitesamisk Sametinget har avholdt kontaktmøte med Duoddara rafe i Bodø 23. oktober.
Bihtánsámegiela ealáskahttin Sámediggi lea doallan gulahallančoahkkima Duoddara Rafe:in Bådådjos 23.10.18.
Tema for møtet var språkarbeid i pitesamisk område, virksomhet i 2018 og planer for 2019.
Čoahkkima fáddán ledje giellabarggut Bihtánsámi guovllus, doaibma 2018:s ja boahttejagi plánat.
Spesielt situasjonen for pitesamisk språk ble løftet på møtet.
Čoahkkimis loktejuvvui bihtánsámegiela dilli earenoamážit.
Det er per i dag ingen aktive språkbrukere på norsk side, og omlag 40 brukere på svensk side.
Otne eai leat aktiivvalaš giellageavaheaddjit Norgga beale Sámis, ja sullii 40 giellageavaheaddji Ruoŧa beale Sámis.
Arbeidet med å normere pitesamisk er startet opp i oktober 2018, og i løpet av våren 2019 burde det være vedtatt et normert skriftspråk for pitesamisk.
Bihtánsámegiela normerenbargu álggahuvvui golggotmánus 2018, ja 2019 giđa mielde berre leat dohkkehuvvon normerejuvvon čállingiella bihtánsámegielas.
Behov for læremidler, mulig finansiering av språkstilling og samarbeid med andre samiske institusjoner ble også drøftet på møtet.
Oahpponeavvudárbu, giellavirggi ruhtadeapmi ja ovttasbargu eará sámi ásahusaiguin maid digaštallojuvvui čoahkkimis.
Samiske språksentre - direkte tilskudd De fleste språksentre har fått den andre halvdelen av direktetilskuddet utbetalt.
Sámi giellaguovddážat – Njuolggodoarjja Eanas giellaguovddážiidda lea loahppa oassi njuolggodoarjagis mákson.
Sametingspresidenten deltok på offisiell åpning av Kvænangen språksenter 19. september, der presidenten også holdt et innlegg.
Presideanta Aili Keskitalo lea searvan, ja doallan sáhkavuoru, Návuona giellaguovddáža almmolaš rahpama oktavuođas čakčamánu 19. beaivvi.
Språksentertreff Sametinget arrangerte språksentertreff på Samisk hus i Oslo 7. og 8. november.
Giellaguovddášdeaivvadeapmi Sámediggi doalai giellaguovddášdeaivvadeami Oslos Sámi viesus skábmamánu 7. ja 8. beivviid.
Temaet var hvordan man kan jobbe videre med Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten og hvordan jobbe videre med språksentertreffet, som ble gjennomført på vinteren i fjor.
Deaivvadeami fáddán lei mot viidásit bargat giellaloktemiin ja mot čuovvulit giellaguovddášiskkadeami mii čađahuvvui mannan dálvvi.
Språkprosjekter - søkerbasert tilskudd Sametingsrådet har hittil behandlet 38 språkprosjektetsøknader og bevilget støtte til 30 prosjekter.
Giellaprošeavttat – Ohcanvuđot doarjja Dássážii lea Sámediggeráđđi meannudan 38 giellaprošeakta ohcama ja juolludan doarjaga 30 prošektii.
De fleste prosjektene som har fått støtte er språkapplikasjoner, språkrøktstiltak og gode språkarenaer for barn og unge og samiskkurs for voksne.
Prošeavttat mat leat ožžon doarjaga leat eanas giellaapplikašuvnnat, gielladikšundoaibmabijut/giellaárenat mánáide ja nuoraide ja giellakurssat rávisolbmuide.
Det er bevilget støtte til 1-3 prosjekter for alle de andre prioriteringene.
Muđui lea juolluduvvon doarjja ovtta dahje moatti prošektii buot dain eará vuoruhemiin.
Samisk hus i Oslo og Kvænangen kommune har mottatt andre års tilskudd for språkutviklingstiltak for språksenter i etableringsfasen.
Sámi viessu Oslos ja Návuona suohkan leat ožžon nuppi jagi doarjaga gielladoaimmaide mat leat vuođđun ásahit giellaguovddáža.
Stormen sáme guovdásj Sametinget har besøkt det nyåpnede Stormen sáme guovdásj i Bodø 23 oktober.
Stormen sáme guovdásj Sámediggi lea fitnan Stormen sáme guovdásjis Bådådjos golggotmánu 23. beaivvi.
Formålet med besøket var å bli kjent med senteret, få innsikt i hvilke aktiviteter som var blitt gjennomført og hvilke aktiviteter som er under planlegging.
Ulbmil lei oahpásnuvvat giellaguovddážiin ja gullat makkár doaimmat leat čađahuvvon ja makkár doaimmat leat plánejuvvon.
Stormen sáme guovdásj får tilskudd for språkutviklingstiltak for språksentre i etableringsfasen.
Stormen sáme guovdásj oažžu doarjaga gielladoaimmaide mat leat vuođđun ásahit giellaguovddáža.
Sámi Giellagáldu - prosjekt Sametingsrådet har som mål at normeringsarbeidet med de samiske språkene skjer over landegrensene og at pitesamisk skriftspråk skal normeres.
Sámi Giellagáldu - prošeakta Sámediggeráđi mihttun lea, ahte sámegielaid normerenbargu čađahuvvo riikka rájáid rastá ja ahte bihtánsámegiela čállinvuohki galgá normerejuvvot.
Derfor har Sametinget prioritert finansiering av utgiftene til den norske delen av Sámi Giellagáldu, men på finsk og svensk side er ikke en fast finansiering på plass.
Danin Sámediggi leage vuoruhan fásta ruhtadeami Sámi Giellagáldu Norgga beale goluide, muhto Suoma ja Ruoŧa bealde ii leat fásta ruhtadeapmi sajis.
Et grenseoverskridende språksamarbeid har derfor siden juni måned fortsatt som et samarbeid mellom sametingene i en begrenset form med færre ansatte og reduserte økonomiske ressurser, og uten ekstern finansiering.
Rájáid rasttildeaddji giellaovttasbargu lea joatkašuvvan geassemánu rájes gáržžiduvvon hámis uhcit bargoveagain ja uhcit ekonomalaš resurssaiguin Sámedikkiid gaskasaš ovttasbargun almmá olggobeale ruhtadeami haga.
Sametingene har et felles ansvar for finansieringen av Sámi Giellagáldu.
Sámedikkit vástidit ovttas Sámi Giellagáldu ruhtadeamis.
Det finske Sametinget leder samarbeidet.
Suoma Sámedikkis lea jođihanovddasvástádus ovttasbarggus.
Sámi Giellagáldu er et nordisk samisk språksamarbeidsorgan underlagt Samisk Parlamentarisk Råd (SPR), som har sin virksomhet i Norge, Sverige og Finland.
Sámi Giellagáldu lea Sámi Parlamentáralaš Ráđi (SPR) vuollásaš davviriikkalaš sámi giellaovttasbargoorgána, mii doaibmá Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
Sámi Giellagáldu er det øverste myndighetsorganet i faglige spørsmål om de samiske språkene, og Giellagáldu sitt arbeid er den faglige utviklingen av språkene: ny terminologi og normering av normene i skriftspråket, og språkrøkt.
Sámi Giellagáldu lea bajimuš mearridanorgána sámegielaid fágalaš gažaldagain. Sámi Giellagáldu bargun lea sámegielaid fágalaš ovddideapmi: ođđa terminologiija ja čállingiela norpmaid normeren, ja giellagáhtten.
Giellagáldu tilbyr gratis språklig skriveveiledning til språkbrukere, som for eksempel journalister, oversettere, forfattere, studenter osv. Sámi Giellagáldu svarer fortløpende på språkspørsmål både på e-post, over telefon, på Facebook-siden og på egne nettsider: www.giella.org.
Giellagáldu fállá nuvttá gielalaš čállinrávvagiid giellageavaheddjiide, dego omd. journalisttaide, jorgaleddjiide, girječálliide, studeanttaide jna. Sámi Giellagáldu vástida dađistaga giellagažaldagaide sihke e-poastta bokte, telefovnna, Facebook-siiddu ja neahttasiiddu (www.giella.org) bokte.
Sámi Giellagáldu har fem språkseksjoner; sør-, lule- og nordsamisk, samt den enaresamiske og den østsamiske språkseksjonen.
Sámi Giellagáldus leat vihtta giellajuhkosa: lulli-, julev-, ja davvisámegiela, sihke anáraš- ja nuortalašgiela giellajuhkosat, mat vástidit normeremis.
Den sørsamiske språkseksjonen har kommet sammen to ganger i perioden og har normert til sammen 161 nye termer.
Lullisámegiela giellajuogus lea čoahkkanan guktii dán áigodagas ja normeren oktiibuot 161 ođđa tearpma.
I tillegg til de nye termene har også språkseksjonen behandlet ume- og sørsamisk ortografigrensa.
Ođđa tearpmaid lassin giellajuogus gieđahalai maiddái ubmi- ja lullisámegiela ortografiijarájá.
Språkseksjonen støttet vedtaket til Samisk språknemnd sitt sørsamiske arbeidsutvalg fra 2009, som sier at ortografigrensen for ume- og sørsamisk følger Umeelva fra Lappmarksgrensen (ortografigrænsen mellan ume- og sørsamisk.
Giellajuogus doalahii Sámi giellalávdegotti lullisámegiela bargolávdegotii jagi 2009 mearrádusa dán áššis, man mielde ubmi- ja lullisámegiela ortografiijarádjá čuovvu Lappmarksgrensena rájes Ubmieanu (ortografigrænsen mellan ume- og sørsamisk.
Att följa Umeælven från Lappmarksgrænsen i øst etc).
Att följa Umeælven från Lappmarksgrænsen i øst etc).
Den lulesamiske språkseksjonen har kommet sammen en gang i denne perioden og normert til sammen 28 nye termer.
Julevsámegiela giellajuogus lea čoahkkanan oktii dán áigodagas. Giellajuogus normerii oktiibuot 28 ođđa tearpma.
I tillegg sendte språkseksjonen 27 nye termer ut på høring til språksamfunnet.
Dasa lassin giellajuogus ovddidii 27 ođđa tearpma gulaskuddamii giellaservošii.
Seksjon møtes igjen i desember.
Julevsámi giellajuogus čoahkkana čuovvovaš geardde juovlamánus.
Den nordsamiske språkseksjonen har ikke kunnet møtes i denne perioden fordi en manglende finansiering av Sámi Giellagáldu har begrenset aktiviteten.
Davvisámegiela giellajuogus ii leat sáhttán čoahkkanit dán áigodagas go váilevaš ruhtadeami geažil Sámi Giellagáldu doaibmá dál gáržžiduvvon hámis.
På finsk og svensk sider har det i perioden ikke vært ansatte som arbeider med språk, og det har gått ut over arbeidet med normering av nordsamisk.
Suoma ja Ruoŧa bealde eai leat leamaš dán áigodagas giellabargit ja dát lea čuohcan davvisámegiela normerenbargui.
Sámi Giellagáldu har opprettet en pitesamisk arbeidsgruppe som har som oppgave å normere pitesamisk rettskriving.
Sámi Giellagáldui lea ásahuvvon bihtánsámegiela bargojoavku, man bargun lea normeret bihtánsámegiela čállinvuogi.
I tillegg til sekretæren består denne gruppen av fire eksperter.
Bargojoavkkus leat čálli lassin njeallje áššedovdi.
To av disse representerer det svenske Sametinget og to det norske Sametinget.
Guovttis dáin ovddastit Ruoŧa Sámedikki ja guovttis Norgga Sámedikki.
Denne arbeidsgruppa har møttes første gang i denne perioden og normeringen av pitesamisk er påbegynt.
Dát bargojoavku lea čoahkkanan dán áigodagas vuosttas geardde ja bihtánsámegiela čállinvuogi normeren lea álggahuvvon.
Den pitesamiske foreningen Duoddara Ráfe har sent et forslag til normering av pitesamisk rettskriving til Sametinget.
Bihtánsámegiela searvi Duoddara Ráfe lea sádden Sámediggái bihtánsámegiela čállinvuohkeárvalusa normeremii.
Også Bidumsámegiella rijka gaskan searvi (Pitesamiska över landsgränserna) har sendt bakgrunnsmateriale til Sámi Giellagáldu.
Maiddái Bidumsámegiella rijka gaskan searvi (Pitesamiska över landsgränserna) lea sádden duogášmateriála Sámi Giellagáldui.
Til dette bakgrunnsmaterialet hører blant annet en digital ordbok og skriveregler.
Dán duogáš materiálii gullet earret eará digitála sátnegirji ja čállinnjuolggadusat.
Sámi Giellagáldu sin pitesamiske arbeidsgruppe gjennomgikk i møtet bakgrunnsmaterialet hvor blant annet følgende saker ble nærmere belyst: det pitesamiske alfabetet, stadieveksling og skriving av konsonanter/konsonantforbindelser, vokalendringer, dialektforskjeller, skriving av bøyningsendelser og bøyningsparadigmer.
Sámi Giellagáldu bihtánsámegiela bargojoavku manai čoahkkimis čađa duogášmateriála mas čilgejuvvo lagabui earret eará čuovvovaš áššit: bihtánsámegiela alfabehtat, dássemolsašuddan ja konsonánttaid/konsonántačohkiid čállin, vokálarievdan, suopmanerohusat, sojahangehčosiid čállin ja sojahanparadigmat.
I fortsettelsen vil arbeidsgruppen skrive en rapport, møte språkbrukerne og normere pitesamisk rettskriving på bakgrunn av det.
Čuovvovažžan bargojoavku pláne čállit raportta, deaivvadit giellageavaheddjiiguin ja de dan vuođul normeret bihtánsámegiela čállinvuogi.
Anbudskonkurranse – Ny tilskuddsmodell Sametinget har avholdt en anbudskonkurranse for ny tilskuddsmodell.
Fálaldatgilvu – Ođđa doarjjamodealla Sámedikkis lea leamaš fálaldatgilvu ođđa doarjjamodealla várás.
Sametinget har i konkurransegrunnlaget bedt om en tilskuddsmodell som er tilpasset ny språkområdeordning (jmf. Sametingets plenumssak 053/18 Samisk språkområde).
Gilvovuođus Sámediggi bivddii doarjjamodealla mii heive ođđa giellaguovloortnegii (Sámedikki dievasčoahkkinášši 053/18 Sámi giellaguovlu).
Åpning av anbud var 1. november 2018.
Fálaldatgilvu rahppui 01.11.18.
Deltakelse på UNGEGN symposium Sametingets stednavntjeneste har deltatt på UNGEGN symposium i Brüssel fra 10. til 13. oktober.
Searvan UNGEGN symposia Sámedikki nammanevvohat searvvai UNGEGN symposia Brüsselis 10.-13.10.18.
UNGEGN er forkortelse for United Nations Group of Experts on Geographical Names – De forente nasjoners expertgruppe for geografiske navn.
UNGEGN lea oanádus namas United Nations Group of Experts on Geographical Names – Ovttastuvvon našuvnnaid geográfalaš namaid expeartajoavku.
UNGEGN holdt felles divisjonsmøter og arbeidsgruppemøter, og arrangerte i den forbindelse et vitenskapelig symposium i Brüssel, der Sametinget deltok.
UNGEGN doalai oktasaš divišuvnnaid ja bargojoavkočoahkkimiid, ja dan oktavuođas lágidedje maiddái dieđalaš symposia Brüsselis gos Sámedikki hálddahus lei oassálastin.
Tema for symposiumet var rolle og betydning av fagkunnskap i standardisering av geografiske navn.
Symposia fáddá lei fágačehppodaga rolla ja mearkkašupmi geográfalaš namaid standardiseremis.
Det var 61 deltakere fra 28 land over hele verden, som orienterte om deres arbeid med stedsnavn, spesielt om utfordringer de ulike landene opplever i forvaltningen av stedsnavn, og organisering av stedsnavnforvaltning og standardisering.
Čoahkkimis oassálaste 61 olbmo 28 riikkas birra máilmmi, geat muitaledje iežaset báikenammabargguid birra, earenoamážiid makkár hástalusat nammahálddašeamis iešguđet riikkas leat, ja mot iešguđet riikkat organiserejit geográfalaš namaid hálddašeami ja standardiserema.
Sametingets administrasjon orienterte om situasjonen for samiske stedsnavn og stedsnavnlovens innvirkning på samiske navn.
Sámedikki hálddahus muitalii sámi báikenamaid dili birra, ja báikenammalága váikkuhusa birra sámi namaide.
Kaisa Rautio Helander holdt et innlegg der hun fortalte om fornorskningspolitikkens innvirkning på samiske stedsnavn og for folks holdninger
Professor Kaisa Rautio Helander doalai sáhkavuoru ja muitalii mot dáruiduhttinpolitihkka lea váikkuhan sámi báikenamaide ja olbmuid guottuide.
Årlig samrådingsmøte med Norsk Språkråd Sametingets stedsnavntjeneste har også deltatt på årlig samrådingsmøte med Norsk Språkråd og Statens kartverk i Bergen i oktober 2018.
Jahkásaš ovttasbargočoahkkin Norgga giellaráđiin Sámedikki nammanevvohat searvvai jahkásaš ovttasbargočoahkkimis Norgga Giellaráđiin ja Kártadoaimmahagain Bergenis.
Tema på dette møtet var blant annet det Norske språkråds rettleiing til skrivemåten av stadnamn (tidligere en del av forskriften om skrivemåten av stadnamn).
Čoahkkima fáddán ledje earret eará Norgga Giellaráđi báikenamaid čállinnjuolggadusat (ovdal oassin báikenammalága láhkaásahusas).
Endringer i lov om stadnamn som nå er på høring, og om et nytt register hvor sentralt stedsnavnregister og matrikkelen kobles sammen til ett register.
Báikenammalága rievdadusárvalusat mat dál leat gulaskuddamis ja ođđa registtar masa guovddáš báikenammaregisttar ja matrikkel čadnoba oktii oktan registariin.
Stedsnavntjenesten har i perioden gitt råd om navn i hele Sápmi, blant annet i Hattfjelldal, Steigen og Porsanger.
Nammanevvohat lea áigodagas rávven namaid miehtá Sámi, omd Aarbortes, Stájgos ja Porsáŋggus.
Møte med LIA Sametinget har i denne perioden hatt et møte med prosjektgruppa LIA (Language infrastructure made accesible), som jobber med å transkribere gamle lydbånd og elektronisk lagring av disse.
Čoahkkin LIA:in Áigodagas lea Sámediggi deaivvadan LIA (Language infrastructure made accessible)prošeaktajoavkkuin mii bargá boares jietnabátti transkriberemiin ja daid elektrovnnalaš vurkemiin.
Sametinget informerte om sitt språkarbeid og især arbeidet knyttet til Juhu Niillas (Nils Jernsletten) sitt arbeid som språkforsker og politiker.
Sámediggi muitalii sámi giellabargguid birra ja erenoamážit Juhu Niillasa bargguid birra sihke gielladutkin ja politihkkárin.
Forberedelser til «Oversatte dager» i Oslo I forbindelse med det internasjonale urfolksspråk-året arrangerer Sametinget i samarbeid med Litteraturhuset i Oslo et arrangement «Oversatte dager» i slutten av februar neste år.
Ráhkkaneamit «Oversatte dager» oktavuođas Oslos Riikkaidgaskasaš eamiálbmotgielaid jagi oktavuođas ovttasbargá Sámediggi Litteraturhuset:in Oversatte dager lágidemiin mii lea Oslos guovvamánu loahpas boahtte jagi.
3 Kunnskap Samfunnsmål: Det samiske samfunnet har kunnskap, kompetanse og ferdigheter for å sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Servodatmihttomearri: Sámi servodagas lea máhttu, gelbbolašvuohta ja gálggat mat adnojit vai bastá sihkkarastit ja ovddidit gielas, kultuvrras ja servvodateallimis.
Innholdet i samisk barnehagetilbud Mål for innsatsområdet: Samiske barn har et kvalitativt godt barnehagetilbud som bygger på samiske verdier, samisk kultur og tradisjonell kunnskap.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi mánáin lea mánáidgárdefálaldat mas lea buorre kvalitehta ja mii lea huksejuvvon sámi árvvuid, sámi kultuvrra ja árbedieđu ala.
Sametingets bidrag til implementering av rammeplan for barnehagen Sametinget har deltatt i flere fora i forbindelse med implementering av rammeplan for barnehagen.
Sámedikki veahkki mánáidgárderámmaplána doibmiibidjamii Sámediggi lea oassálastán ollu forumaide mánáidgárderámmaplána doibmiibidjama oktavuođas.
Ny rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver ble lansert 24. april 2017.
Mánáidgárddi sisdoalu ja bargamušaid ođđa rámmaplána almmuhuvvui cuoŋománu 24. b. 2017.
Utdanningsdirektoratet har sammen med fylkesmennene ansvaret for å realisere rammenplanen i barnehagene.
Oahpahusdirektoráhtas lea ovttas fylkkamánniiguin ovddasvástádus doibmiibidjamis rámmaplána mánáidgárddiide.
Sametinget deltar i en egen implementeringsprosess for samiske barnehager.
Sámediggi lea oassálastán sámi mánáidgárddiid sierra doibmiibidjanprosessii.
Som et ledd i dette samarbeidet, bidrar Sametinget med innspill på konferanser og fagdager.
Oassin dán ovttasbarggus ovddida Sámediggi árvalusaid konferánssain ja fágabeivviin.
Sametinget har deltatt på nettverksmøter i regi av Fylkesmannen i Troms.
Sámediggi lea oassálastán Romssa fylkkamánni lágidan fierpmádatčoahkkimiidda.
I oktober bidro Sametinget med innlegg om barnehageseksjonens arbeid på samisk barnehageseminar i Bodø i regi av Fylkesmannen i Nordland.
Golggotmánus doalai Sámediggi sáhkavuoru mánáidgárdejuhkosa barggu birra Nordlándda fylkkamánni lágidan sámi mánáidgárdesemináras Bådådjos.
Det var stor interesse fra deltakerne for tema.
Oassálastiid mielas lei fáddá hui miellagiddevaš.
Sametinget fikk også mange spørsmål om tilskuddsordningene, spesielt om hvordan de norske barnehagene, som ikke har samiske barn kan arbeide med samisk språk og kultur i barnehagen.
Sámediggi oaččui maid ollu gažaldagaid doarjjaortnegiid birra, erenoamážit dan birra mo dat dáža mánáidgárddit, main eai leat sámi mánát, sáhttet bargat sámi gielain ja kultuvrrain mánáidgárddis.
Barnehageprosjektet var også et tema som engasjerte deltakerne.
Mánáidgárdeprošeakta lei maid fáddá mii beroštahtii oassálastiid.
Samarbeid med myndighetene Sametinget har hatt samarbeidsmøte med Utdanningsdirektoratet 21. september i Kautokeino.
Ovttasbargu eiseválddiiguin Sámedikkis lea leamaš ovttasbargočoahkkin Oahpahusdirektoráhtain čakčamánu 21. b. Guovdageainnus.
Tema for møtet var arbeidet med implementering av rammeplanen i barnehagene med vekt på det samiske.
Čoahkkima fáddán lei mánáidgárddiid rámmaplána doibmiibidjan deattuhettiin sámi perspektiivva.
Arbeidsprosessen med implementering av rammeplanen skal evalueres og Sametinget vil være delaktig i denne prosessen også.
Rámmaplána doibmiibidjama bargoproseassa galgá evaluerejuvvot ja Sámediggi maid searvá dán prosessii.
Andre tema som ble tatt opp på møtet er ståstedsanalysen.
Eará fáddá čoahkkimis lei vuolggasadjeanalysa.
Dette er et verktøy som hjelper barnehagen å gjøre kvalitetsvurdering.
Dat lea dakkár reaidu mii galgá veahkehit mánáidgárddiid kvalitehtaárvvoštallamis.
Det er nå laget film om Guovssahas mánáidgárdi i Tromsø, som viser hvordan innholdet i en samisk barnehage kan være.
Dál lea ráhkaduvvon filbma Guovssahasa mánáidgárddi birra Romssas, mii čájeha mo sámi mánáidgárddi sisdoallu sáhttá leat.
Sametinget er fornøyd med samarbeidet av implementeringsprosessen så langt.
Sámediggi lea duhtavaš ovttasbargguin doibmiibidjanproseassa oktavuođas dán rádjai.
Samarbeidsmøte med departement og direktorat. Det ble avholdt samarbeidsmøte på administrativt nivå mellom Sametinget, Kunnskapsdepartementet og Utdanningsdirektoratet 20. september.
Ovttasbargočoahkkin departemeanttain ja direktoráhtain. Čakčamánu 20. b. dollojuvvui ovttasbargočoahkkin hálddahusdásis gaskal Sámedikki, Máhttodepartemeantta ja Oahpahusdirektoráhta.
Her ble det blant annet diskutert hvordan samarbeidspartnerne kan følge opp sluttrapport nr. 5 2017, fra Følgegruppa for barnehagelærerutdanningen og forslaget om at det etableres et kompetansesenter for lærerutdanningene på Samisk høgskole.
Das ságastallojuvvui earret eará dan birra mo ovttasbargobealit sáhttet čuovvulit Mánáidgárdeoahpaheddjiidoahpu čuovvunjoavkku (Følgegruppa for barnehagelærerutdanningen) loahpparaportta nr. 5 2017 ja dan evttohusa birra ahte ásahit oahpaheddjiidoahpuid gealboguovddáža Sámi allaskuvlii.
Samisk høgskole har diskutert dette som en mulighet og uttrykker selv at de innehar nødvendig kompetanse og at de ser sitt ansvar.
Sámi allaskuvla lea árvvoštallan dan vejolašvuođa ja sii celket ahte sis lea dat gelbbolašvuohta mii dárbbašuvvo ja ahte sii oidnet iežaset ovddasvástádusa.
Det er viktig at det leveres kvalitet og at det ikke går utover den ordinære driften.
Deaŧalaš lea lágidit kvalitehta dáfus buori barggu ja ahte dat ii heađuš dábálaš doaimma.
Sámi lohkanguovddáš (Senter for samisk i opplæringa) er også en sentral aktør et slikt prosjekt.
Sámi lohkanguovddážis lea maid deaŧalaš rolla dakkár prošeavttas.
Revidering av Sametingsmelding om samisk barnehagetilbud Arbeidet med å revidere sametingsmeldingen om samisk barnehagetilbud fra 2013 er igangsatt.
Ođasmahttit Sámediggedieđáhusa sámi mánáidgárdefálaldaga birra Bargu ođasmahttit jagi 2013 sámediggedieđáhusa sámi mánáidgárdefálaldaga birra lea álggahuvvon.
Forslag til ny melding skal behandles i Sametingets plenum i mars 2019.
Sámedikki dievasčoahkkin meannuda ođđa dieđáhusevttohusa njukčamánus 2019.
Parallelt er også arbeidet med en ny handlingsplan i gang der ulike tiltak beskrives.
Seammás ráhkaduvvo maid ođđa doaibmaplána mas iešguđet doaibmabijut válddahuvvojit.
I den nye meldingen ønsker Sametinget å sette fokus på samiske barns rettigheter til samisk barnehagetilbud, samisk språk i barnehagen, tradisjonell kunnskap i barnehagen, samt kunnskap og kompetanse om samisk barnehagetilbud på alle plan i samfunnet.
Ođđa dieđáhusas háliida Sámediggi deattuhit sámi mánáid vuoigatvuođaid sámi mánáidgárdefálaldahkii, sámegillii mánáidgárddis, árbedihtui mánáidgárddis, ja máhttui ja gelbbolašvuhtii sámi mánáidgárdefálaldaga birra buot dásiin servodagas.
Innspill til nasjonal rapport om barnehagelærerrollen Sametinget har gitt skriftlig innspill til ekspertgruppen som utarbeider en nasjonal rapport om barnehagelærerrollen.
Árvalus nationála raportii mánáidgárdeoahpaheddjiidrollii Sámediggi lea ovddidan čálalaš árvalusa dan áššidovdijovkui mii ráhkada nationála raportta mánáidgárdeoahpaheddjiidrolla birra.
Det er gitt innspill om at det samiske perspektivet ikke er tatt med i diskusjonsnotatet eller i den foreløpige innholdsfortegnelsen av rapporten.
Sámediggi lea čujuhan ahte sámi perspektiiva ii leat mielde digaštallannotáhtas ii ge raportta gaskaboddasaš sisdoallologahallamis.
Vårt innspill har utgangspunkt i at den samiske barnehagelærerrollen må taes med i rapporten på lik linje med den norske barnehagelæreren.
Min árvalusa vuođđun lea ahte sámi mánáidgárdeoahpaheddjiid rolla galgá leat mielde raporttas seamma láhkai go dáža mánáidgárdeoahpaheddjiid rolla ge.
Mange av punktene som er beskrevet i foreløpig rapport vil kunne gjelde også for den samiske barnehagelærerem, men det er samtidig mange punkter som vil være unikt for den samiske barnehagelæreren i en samisk barnehage-kontekst.
Ollu dain čuoggáin mat válddahuvvojit gaskaboddasaš raporttas gustojit maid sámi mánáidgárdeoahpaheaddjái, muhto seammás leat ollu čuoggát mat leat áidnalunddogat sámi mánáidgárdeoahpaheaddjái sámi mánáidgárddi oktavuođas.
Samiske elever har kvalitetsmessig god opplæring i og på samisk.
Sámi ohppiid oahpahusas sámegielas ja sámegillii lea buorre kvalitehta.
Revidering av læreplaner – prosjekt. Læreplanarbeid yrkesfag, videregående opplæring Læreplanene for de yrkesfaglige utdanningsprogrammene skal revideres.
Oahppoplánaid ođasmahttin - prošeakta. Fidnofágaid oahppoplánabargu, joatkkaoahpahus Fidnofágaid oahppoprográmmaid oahppoplánat galget ođasmahttojuvvot.
I høst har arbeidet med læreplanene for Vg1 kommet igang.
Dán čavčča lea Jo1 oahppoplánabargu álggahuvvon.
Sametinget har oppnevnt samiske medlemmer i læreplanen for Naturbruk og Design og tradisjonshåndverk.
Sámediggi lea nammadan sámi lahtuid Luonddugeavaheami ja Design ja árbevirolaš duoji oahppoplánajovkui.
Læreplangruppen i vg1 «Design og tradisjonshåndverk» og «Naturbruk» skal levere endelig utkast 1. juni 2019.
Oahppoplánajoavku Jo1 Luonddugeavaheami ja Design ja árbevirolaš duoji várás geige loahpalaš evttohusa geassemánu 1. b. 2019.
Sametinget har i et møte med ulike kunsthåndverkere eller duojárat utformet et dokument som omhandler sluttkompetanse i vg3 i «pels-og skinnduodjifaget», «horn-bein og metallduodji», «treduodjifaget», «veve-og håndstrikkeduodjifaget» og «tekstilduodjifaget».
Sámediggi lea čoahkkimis iešguđet duojáriiguin hábmen dokumeantta mii válddaha loahppagelbbolašvuođa Jo3 fágain «náhkke- ja guolganáhkkeduodjefágat», «čoarve-dákte- ja metálladuodji», «muorraduodjefága», «čuoldin-ja giehtagođđinfága» ja «tekstiiladuodjefága».
Sametinget er i gang med å finne duodjiutøvere og duodjilærere til de ulike læreplangruppene.
Sámediggi lea ohcamin duojáriid ja duodjeoahpaheddjiid iešguđet oahppoplánajoavkkuide.
Læreplangruppene i duodjifagene vg2 og vg3 starter med sitt arbeid i mars 2019.
Oahppoplánajoavkkut Jo2 ja Jo3 duodjefágaid várás álggahit bargguset njukčamánus 2019.
Fagfornyelsen Med bakgrunn i Meld. St. 28 (20015-2016) Fag- fordypning-Forståelse.
Stuorradiggedieđáhusa 28 (2015-2016) Fága-čiekŋudeapmi-áddejupmi, Máhttoloktema ođasmahttin (Meld. St. 28 (2015-2016) Fag – Fordypning - Forståelse.
En fornying av Kunnskapsløftet har, Kunnskapsdepartementet utarbeidet en Strategi for fagfornyelsen av Kunnskapsløftet og Kunnskapsløftet samisk (2017-2021).
En fornying av Kunnskapsløftet) vuođul lea Máhttodepartemeanta strategiija Máhttoloktema ja Máhttoloktema sámi (2017-2021) fágaođasmahttima (Strategi for fagfornyelsen av Kunnskapsløftet og Kunnskapsløftet samisk (20172021)) várás.
Inneværende periode er vi i fase to.
Otná áigodat gullá nuppi muddui.
I denne fasen består hovedarbeidet med å utvikle læreplaner og veiledningsressurser for fagene.
Dán muttus lea váldobargamuššan ráhkadit iešguđet oahppoplánaid ja bagadusresurssaid fágaide.
Sametinget har arrangert seminar for de samiske medlemmene i læreplangruppene.
Sámediggi lea lágidan seminára oahppoplánajoavkkuid sámi lahtuid várás.
Læreplangruppene har levert sitt første utkast til innspillsrunden med høringsfrist 14. novenber 2018.
Oahppoplánajoavkkut leat geigen iežaset vuosttaš evttohusaid árvalusvurrui gulaskuddanáigemeriin skábmamánu 14. b. 2018.
Sametinget har i høringsbrevet understreket viktigheten av at samisk innhold er godt nok ivaretatt i begge læreplanene, både i Kunnskapsløftet LK20 og Kunnskapsløfte samisk LK20S.
Sámediggi lea gulaskuddanreivves deattuhan deaŧalažžan ahte sámi sisdoallu galgá leat doarvái bures fuolahuvvon goappašiid oahppoplánain, sihke Máhttoloktemis LK20 ja Máhttoloktemis sámi LK20S.
Læremidler Mål for innsatsområdet: Samiske elever har tilgang til samiske læremidler som er i tråd med gjeldende læreplanverk på alle tre språk og i alle fag i grunnopplæringen.
Sámi ohppiide gávdnojit sámi oahpponeavvut mat leat dálá oahppoplána mielde buot golmma gillii ja buot vuođđooahpahusa fágain.
Ny handlingsplan for læremiddelutvikling. Sametingets handlingsplan for utvikling av læremidler 2015 – 2018 er prolongert ut 2019. Dette fordi alle målene, dvs. læremiddelprioriteringene i planen ikke er oppnådd.
Oahpponeavvoráhkadeami ođđa doaibmaplána. Sámedikki oahpponeavvoráhkadeami doaibmaplána 2015 – 2018 lea guhkiduvvon 2019 lohppii, dannego buot plána oahpponeavvovuoruheamit eai leat ollašuhttojuvvon.
Sametinget er i gang med å utvikle en ny handlingsplan for læremiddelutvikling for perioden 2020-2023 og dette arbeidet må gjøres i nær dialog med de som lager læremidler og de som bruker de i skolen.
Sámediggi lea ráhkadeamen ođđa doaibmaplána áigodaga 2020 – 2023 oahpponeavvoráhkadeami várás ja dát bargu ferte dahkkojuvvot lagas gulahallamiin singuin geat ráhkadit oahpponeavvuid ja singuin geat daid geavahit skuvllas.
Sametinget ønsker bred medvirkning i prosessen med handlingsplanen – fra utviklere, brukere og andre som har interesse av samiske læremidler, for å danne et godt grunnlag for plandokumentet.
Sámediggi háliida ollugiid fárrui doaibmaplánabargui – ráhkadeddjiid, geavaheddjiid ja earáid geain lea beroštupmi sámi oahpponeavvuide, oažžun dihtii buori vuođu plánadokumentii.
I den forbindelse gjennomførte Sametinget våren 2018 en spørreundersøkelse blant lærere, der formålet var å kartlegge hvilke læremidler de mangler i deres skolehverdag.
Dan oktavuođas čađahii Sámediggi 2018 giđa jearahallaniskkadeami oahpaheddjiid gaskkas, man ulbmil lei kártet guđe oahpponeavvuid sii váillahedje iežaset skuvlabeaivvis.
Sametinget fikk 97 innspill til denne spørreundersøkelsen.
Sámediggi oaččui 97 árvalusa dán jearahallaniskkadeamis.
Tilbakemeldinger fra Sametingets stimuleringsseminar for samiske læremiddelutviklere er også noe som vil danne grunnlag for det videre arbeidet med handlingsplanen.
Cealkámušat Sámedikki movttiidahttinsemináras sámi oahpponeavvoráhkadeddjiid várás galget maid leat vuođđun doaibmaplána viidásat bargui.
Innspillsmøter i de tre språkområdene Sametingsrådet har i høst gjennomført åpne møter i de tre språkområdene Karasjok, Værnes og Tysfjord, der skoleeiere, skoleledere, lærere, elever, foreldre, forlag og andre læremiddelinteresserte var invitert til å komme med innspill.
Rávačoahkkimat dan golmma giellaguovllus Sámediggeráđđi lea Kárášjogas, Værnes nammasaš báikkis ja Divttasvuonas dán čavčča doallan rabasčoahkkimiid dan golmma giellaguovllus, gosa skuvlaeaiggádat, skuvlajođiheaddjit, oahpaheaddjit, oahppit, váhnemat, lágádusat ja eará oahpponeavvoberošteaddjit ledje bovdejuvvon buktit árvalusaid.
Sametinget er fornøyd med oppmøtet på de forskjellige plassene og fikk mange gode innspill om samiske læremidler og om læremiddelbehovene for neste periode.
Sámediggi lea duhtavaš go nu ollugat bohte iešguđet báikkiide ja go oaččui nu ollu buriid árvalusaid sámi oahpponeavvuid ja oahpponeavvodárbbuid birra boahtteáigodahkii.
Sametinget har også mottatt noen skriftlige innspill til arbeidet med handlingsplanen, og fortsetter å ta imot innspill frem til våren 2019.
Sámediggi lea maid ožžon muhtun čálalaš árvalusaid doaibmaplánabargui, ja joatká vuostáiváldit árvalusaid 2019 giđa rádjai.
Sametingsrådet tar med disse videre i arbeidet med planen.
Sámediggeráđđi váldá dáid árvalusaid mielde viidásat bargui plánain.
Tilskudd til utvikling av læremidler - søkerbasert tilskudd Sametinget har i år mottatt 24 søknader for tilsammen 33,2 millioner kroner.
Doarjagat oahpponeavvoráhkadeapmái – ohcanvuđot doarjagat Sámediggi lea dán jagi ožžon 24 ohcama oktiibuot 33,2 miljon ruvnno ovddas.
Sametingsrådet har gitt tilskudd til 16 prosjekter, noe som utgjør totalt 20,1 millioner kroner.
Sámediggeráđđi lea addán doarjaga 16 prošektii, oktiibuot 20,1 miljon ruvnno ovddas.
Sametingsrådet er fornøyd med at alle årets prioriterte læremiddelprosjekter innenfor sør- og nordsamiske prioriteringer er innvilget tilskudd.
Sámediggeráđđi lea duhtavaš dainna go buot dán jagi vuoruhuvvon oahpponeavvoprošeavttat lulli- ja davvisámi vuoruhemiin leat ožžon doarjaga.
Når det gjelder lulesamiske læremiddelprioriteringer, fikk Sametinget kun søknader til halvparten av prioriteringene, seks prioriterte områder innen lulesamisk ble innvilget tilskudd.
Go guoská julevsámi oahpponeavvovuoruhemiide, de oaččui Sámediggi ohcamiid dušše golmma vuoruhuvvon suorgái guđa vuoruhuvvon suorggi gaskkas julevsámi ektui mat ožžo doarjaga.
Innen særskilt tilrettelagte læremidler ble det i år innvilget tilskudd til fire ulike prosjekter.
Erenoamážit láhččojuvvon oahpponeavvuide juolluduvvui doarjja njealji iešguđet prošektii.