pere/sami_parallel huggingface dataset:
Språknormering foregår vanligvis på flere nivå: ny terminologi, rettskriving, tegnsetting, setningsoppbygging (syntaks), og oppbygging av en internasjonal termdatabase.
Giellanormeren dáhpáhuvvá máŋgga dásis: ođđa terminologiija, riektačállin, merkenvuogit, cealkkaráhkadeapmi (syntáksa), ja riikkaidgaskasaš tearbmadiehtovuođu ráhkadeapmi.
Divvun og Sámi Giellagáldu samarbeider på mange områder, som for eksempel med utvikling av den digitale språkbanken www.satni.org der termer utviklet av Sámi Giellagáldu er lett tilgjengelige for språkbrukere.
Sámi Giellagáldu bargá ovttas Divvuniin máŋgga suorggis, dego ovdamearkan digitála giellabáŋkku www.satni.org ovddidemiin, mas tearpmat maid Sámi Giellagáldu lea ovddidan, leat álkit giellageavaheaddjiid olámuttus.
Divvun lager verktøy som er basert på Sámi Giellagáldus normeringsvedtak.
Divvun ráhkada reaidduid Sámi Giellagáldu normerenmearrádusaid vuođul.
Samarbeid er også viktig fordi nye termer og normeringer blir innarbeidet i språket via Divvuns språkverktøy, deriblant stave- og grammatikkontrollen.
Ovttasbargu lea dehálaš maiddái danin go ođđa tearpmat ja normeremat cigget gillii Divvuna ráhkadan giellareaidduid, dego stávendárkkástusa ja grammatihkkadárkkástusa bokte.
Dette bidrar til at det blir enklere å skrive samisk, samt øker bruken av samiske språk.
Dáid vehkiin šaddá álkit čállit sámegillii, ja dán láhkai lassána maiddái sámegielaid geavaheapmi.
Uten Giellagáldu kan ikke Divvun lage de digitale språkutviklingsverktøyene som det samiske samfunnet trenger.
Almmá Sámi Giellagáldu haga ii sáhte Divvun ráhkadit daid digitála giellaovddidanreaidduid maid sámi servodat dárbbaša.
Mens det finnes en basis av normert rettskrivning og termer for noen av de samiske språkene, er det syntaktiske normeringsarbeidet ikke engang påbegynt og mange års normeringsarbeid gjenstår på dette området.
Dál gávdno muhtun sámegielain diehtovuođđu normerejuvvon riektačállimii ja tearpmaide, muhto syntávssalaš normerenbargu ii leat oppa álggahuvvonge ja máŋgga jagi normerenbargu dán suorggis lea ain ovddabealde.
For en del samiske språk vil både normering av rettskrivning og syntaks komme til å kreve store ressurser.
Muhtun sámegielaid várás dárbbašuvvojit olu resurssat sihke riektačállima ja syntávssa normeremii.
Samiske språk er urfolksspråk og minoritetsspråk.
Sámegielat leat álgoálbmotgielat ja unnitlogugielat.
Samer er den eneste urbefolkningen i den Europeiske Unionen.
Sápmelaččat leat áidna álgoálbmot Eurohpá Uniovnnas.
I henhold til UNESCO er alle samiske språk truede eller alvorlig truede språk, derfor har samiske språk behov for permanente tiltak for å bevare og utvikle disse.
UNESCO mielde leat buot sámegielat áitojuvvon dahje duođalaččat áitojuvvon gielat. Danin dárbbašit sámegielat bistevaš doaibmabijuid daid gáhttemii ja ovddideapmái.
Alle urfolksspråk i verden er truede språk, derfor har de Forente Nasjoner (FN) har erklært 2019 som det Internasjonale året for urfolksspråk (IYIL2019).
Buot álgoálbmotgielat máilmmis leat áitojuvvon gielat. Danin leat Ovttastuvvan našuvnnat (ON) julggaštan jagi 2019 riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajahkin (IYIL2019).
Sametingsrådet har i tiltredelseserklæringen “Muohtačalmmit” lovet å arbeide for at Sámi Giellagáldu blir et permanent felles nordisk samisk språkorgan.
Sámediggeráđđi lea álggahanjulggaštusastis “Muohtačalmmit” lohpidan bargat nu ahte Sámi Giellagáldu šaddá bistevaš oktasaš davviriikkalaš sámi giellaorgánan.
Dagens organisering av Sámi Giellagáldu følger prosjektorganiseringen.
Sámi Giellagáldu dálá organiseren čuovvu prošeaktaorganiserema.
Organet kan ikke etableres som fast med dagens prosjektbaserte organisasjonsmodell. Den har vesentlige utfordringer knyttet blant annet til finansiering, arbeidsgiveransvar og ledelse.
Orgána ii sáhte ásahuvvot bistevažžan dáinna organisašuvdnamálliin go das leat stuorra hástalusat earret eará ruhtadeami bargoaddiovddasvástádusa ja jođiheami ektui.
Alle ansatte som jobber i Sámi Giellagáldu er formelt ansatt ved de respektive Sametingene.
Sámi Giellagáldu buot bargit barget formálalaččat iežaset riikka sámedikkis.
Sámi Giellagáldu har imidlertid bestemmelsesmyndighet når det gjelder arbeidsinnhold og utførelse.
Sámi Giellagáldus lea liikká mearridanváldi bargguid sisdollui ja čađaheapmái.
Det at arbeidsgiveransvaret er fordelt på tre Sameting, medfører utfordringer når det gjelder enhetlig ledelse av Sámi Giellagáldus medarbeidere.
Dat ahte bargoaddiovddasvástádus lea golmma sámedikkis, mielddisbuktá hástalusaid oktasaš jođiheapmái Sámi Giellagáldu bargiid ektui.
Dette er noe som skaper uklarhet.
Dát dagaha čuolmmaid.
Sámi Giellagáldus virksomhet mangler fortsatt fast finansiering.
Dasa lassin Sámi Giellagáldu doaimmain váilu fásta ruhtadeapmi.
Det medfører til at normeringsarbeidet ikke blir gjennomført i henhold til de langsiktige formålene, fordi arbeidet ikke har kontinuitet.
Dát mielddisbuktá dan ahte normerenbargu ii čađahuvvo guhkitáigge ulbmiliid ektui go doaibma ii leat bistevaš.
Sametingene i de tre landene har i lengre periode arbeidet med å utrede spørsmålet med å etablere en enhetlig organisasjonsmodell, men ser at arbeidet byr på utfordringer som de nasjonale myndigheter må være med på å løse.
Sámedikkit golmma riikkas leat guhkit áigge bargan ja čielggadan ásahit oktasaš organisašuvdnamálle, muhto leat oaidnán ahte dát bargu mielddisbuktá hástalusaid main nationála eiseválddit fertejit leat mielde čoavdimen.
Sametingene har derfor i flere omgang løftet behovet for at det utarbeides en organisasjonsmodell for Sámi Giellagáldu med en enhetlig ledelse, selv om den er virksomhet i tre land.
Sámedikkit leat danin máŋgga oktavuođas ovdanbuktán ahte lea dárbu hábmet Sámi Giellagáldui dakkár organisašuvdnamálle mas lea oktasaš jođiheapmi, vaikko doaibma lea golmma riikkas.
Sametingene har også påpekt at det er behov for at den finansielle situasjonen til Sámi Giellagáldu får fastere rammer.
Sámedikkit leat maid čujuhan dasa ahte lea dárbu oažžut Sámi Giellagáldu ruhtadillái eanet fásta rámmaid.
Dette har vært tema allerede fra 2014 både i flere av møtene mellom nordiske ministre som er ansvarlige for de samiske spørsmål og sametingenes presidenter, og i flere av møtene ved Nordisk embetsorgan for samiske spørsmål (NÄS).
Dát lea leamaš fáddán juo 2014 rájes sihke davviriikkaid ministariid geain lea ovddasvástádus sámi áššiide, ja sámedikkiid presideanttaid gaskasaš čoahkkimiin, ja Davviriikkalaš sámi áššiid virgeolmmošorgána (NÄS) čoahkkimiin.
For å sikre langsiktighet i finansieringen av Sámi Giellagáldu er det en målsetting for sametingene at Sámi Giellagáldu etableres som et permanent organ.
Sihkkarastin dihte guhkitáigge ruhtadeami Sámi Giellagáldui, de lea Sámedikkiid mihttun ahte Sámi Giellagáldu ásahuvvo bistevaš orgánan.
Under møtet i 2014 mellom de nordiske landenes sameministre og sametingenes presidenter ble det vedtatt at ministrene og Sametingspresidentene støtter nordisk språksamarbeid.
Davviriikkaid sámeministariid ja sámedikkiid presideanttaid čoahkkimis mearriduvvui 2014:s ahte ministarat ja sámedikkiid presideanttat dorjot davviriikkalaš giellaovttasbarggu.
På dette møtet ble det bestemt at Nordisk embetsorgan for samiske spørsmål (NÄS) skal utrede nordisk språksamarbeid.
Dán čoahkkimis mearriduvvui ahte Davviriikkalaš sámi áššiid virgeolmmošorgána (NÄS) čielggada davviriikkalaš giellaovttasbarggu.
På NÄS møte i 2016 informerte Sametinget i Finland om Sámi Giellagáldus virksomhet som drives gjennom Interreg-prosjektet.
NÄS čoahkkimis 2016:s dieđihii Suoma Sámediggi Sámi Giellagáldu doaimmaid birra mat dalle doaimmahuvvojedje Interreg-prošeaktan.
Samtlige Sameting understrekte viktigheten av kontinuitet i arbeidet.
Buot Sámedikkit deattuhedje dehálašvuođa ahte bargu joatkašuvvá almmá bisáneami haga.
Den norske delegasjonen støttet sametingets uttalelse om viktigheten av å få finansiering av Sámi Giellagáldu på plass for å sikre kontinuiteten i arbeidet.
Norgga delegašuvdna doarjjui sámedikki cealkámuša das ahte lea dehálaš oažžut sadjái fásta ruhtadeami Sámi Giellagáldui, vai bargu ii bisánivčče.
NÄS foreslo da at Giellagáldu settes på dagsorden på det neste møtet mellom sameministre og sametingenes presidenter.
NÄS evttohii ahte Giellagáldu loktejuvvo áššin sámeministariid ja sámedikkiid presideanttaid čuovvovaš čoahkkimii.
Under møtet mellom ministre som er ansvarlige for de samiske spørsmål og sametingenes presidenter i november 2016, ble det vedtatt at ministrene og sametingenes presidenter fremmer samarbeidet over landegrensene om fastsetting av samisk språknormer og samisk terminologi, og oppfordret derfor NÄS å utarbeide et forslag på hvordan utfordringer knyttet til normering av de samiske språkene skal løses fra halvårsskiftet 2018.
Davviriikkaid ministariid geain lea ovddasvástádus sámi áššiide ja sámedikkiid presideanttaid čoahkkimis skábmamánus 2016:s, mearridedje ministarat ja sámediggepresideanttat ovddidit ovttasbarggu riikarájiid rastá mii galgá mearridit sámi giellanormerema ja sámi terminologiija, ja ávžžuhedje danin NÄS hábmet evttohusa jagi 2018 vuosttas jahkebeale rádjai, mo čoavdit daid hástalusaid mat gusket sámegielaid normeremii.
Sametinget i Norge minnet Nordisk embetsorgan for samiske spørsmål på møtet i august 2018 om at det ble gitt et oppdrag og mandat til NÄS i forbindelse med møtet i november 2016 mellom ministrene med ansvar for samiske spørsmål og sametingspresidentene i Finland, Norge og Sverige.
Norgga Sámediggi muittuhii Davviriikkalaš sámi áššiid virgeolmmošorgána čoahkkimis borgemánus 2018:s barggus ja mandáhtas maid NÄS oaččui skábmamánu 2016 čoahkkimis gaskal ministariid geain lea ovddasvástádus sámi áššiide ja Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámediggepresideanttaid.
Ministrene og sametingspresidentene vil fremme samarbeidet over landegrensene om fastsettelse av samiske språknormer og samisk terminologi og ga derfor NÄS i oppdrag å utarbeide et forslag til hvordan arbeidet med de samiske språkenes normerings- og terminologiutfordringer skal løses fra halvårsskiftet 2018.
Ministarat ja sámediggepresideanttat háliidit ovddidit sámegielaid norpmaid ja terminologiija mearrideapmái guoski ovttasbarggu riikarájiid rastá. Danin sii adde NÄS:i bargun hábmet jahkebealemolsuma 2018 rádjai evttohusa mo sámegielaid normeren- ja terminologiijabargguide guoski hástalusat galget čovdojuvvot.
Saken reiser spørsmål knyttet både til finansieringen og organiseringen av Sámi Giellagáldu.
Dán áššis čuožžilit gažaldagat sihke Sámi Giellagáldu ruhtadeami ja organiserema ektui.
NÄS nedsatte derfor på det årlige møtet i august 2018 en arbeidsgruppe med representanter fra hvert av sametingene og fra departementene i Finland, Sverige og Norge for å utrede Sámi Giellagáldus fremtidige organisasjonsform.
NÄS vuođđudii danin jahkásaš čoahkkimis borgemánus 2018:s bargojoavkku, mas leat áirasat buot sámedikkiin ja departemeanttain Suomas, Ruoŧas ja Norggas. Dát bargojoavku galgá čielggadit Sámi Giellagáldu boahtteáigge organisašuvdnamálle.
Arbeidsgruppen skal utarbeide forslag til organisasjonsform, herunder eierskap og tilknytningsform for Sámi Giellagáldu.
Bargojoavku galgá hábmet Sámi Giellagáldu organisašuvdnamálleevttohusa mii sisdoallá eaiggátvuođa ja masa dat galggašii čadnojuvvot.
Arbeidsgruppen skal legge frem sitt endelige forslaget til NÄS innen 1. mai 2019.
Bargojoavku galgá buktit iežas loahpalaš evttohusa NÄS:i ovdal miessemánu 1. beaivve 2019.
I møtet som ble avholdt mellom ministrene som har ansvaret for samiske spørsmål og sametingspresidentene i Finland, Norge og Sverige i Oslo 26. november 2018 anerkjente og verdsatte ministrene og sametingspresidentene de samiske språkenes betydning for samisk identitet og kulturelt mangfold og gjentok sin støtte til et felles nordisk samisk språksamarbeid.
Čoahkkimis mii dollojuvvui gaskal ministariid geain lea ovddasvástádus sámi áššiide ja Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid presideanttaid Oslos skábmamánu 26.b. 2018 dorjo ja árvvusatne ministarat ja sámediggepresideanttat sámegielaid mearkkašumi sámi identitehtii ja kultuvrralaš girjáivuhtii, ja geardduhedje ahte sii dorjot oktasaš davviriikkalaš sámi giellaovttasbarggu.
Ministrene og presidentene har bedt Nordisk embetsorgan for samiske saker (NÄS) om å gi sin anbefaling til fremtidig organisasjonsform basert på arbeidsgruppens utredning.
Ministarat ja presideanttat leat bivdán Davviriikkalaš sámi áššiid virgeolmmošorgána (NÄS) buktit iežas ávžžuhusa boahtteáiggi organiserenmállii man vuođđun lea bargojoavkku čielggadeapmi.
Det er planlagt at NÄS-møtet skal vurdere rapporten mandag 3. juni i Stockholm før neste møte mellom ministrene og sametingspresidenter.
Plána mielde NÄSčoahkkin árvvoštallá raportta vuossárgga geassemánu 3.b. Stockholmmas ovdal ministariid ja sámediggepresideanttaid čuovvovaš čoahkkima.
Spørsmål knyttet til finansieringen av Sámi Giellagáldu løses ikke i utredningen utført av NÄSarbeidsgruppen.
Sámi Giellagáldu ruhtadeapmái guoski gažaldagat eai čovdojuvvo NÄS-bargojoavkku čielggadeamis.
Den norske regjeringen har siden 2014 bevilget to millioner kroner til Sámi Giellagáldu prosjektet.
Norgga ráđđehus lea jagi 2014 rájes juolludan Sámediggái guokte miljon ruvnnu Sámi Giellagáldu prošektii.
I tillegg til det har Sametinget bevilget en million kroner fra Sametingets budsjett.
Dasa lassin lea Sámediggi vuoruhan prošektii miljon ruvnnu Sámedikki bušeahtas.
Det nye organet forventes å ha større budsjettbehov enn den nåværende prosjektbaserte organiseringen.
Ođđa orgánas leat vuordimis stuorát bušeahttadárbbut go dálá prošeaktamállesaš organiseremis.
Valget av organisasjonsmodellen er det første skrittet for å oppnå et fast organ.
Organisašuvdnamálle válljen lea vuosttas lávki orgána bistevažžan oččodeamis.
Sametingene må også prøve å påvirke statenes neste års budsjett og på den måten få fast bevilgning til Sámi Giellagáldu.
Sámedikkit fertejit seammás geahččalit váikkuhit stáhtaid boahtte jagi bušeahttaproseassaide ja dán láhkai oažžut bistevaš ruhtadeami sadjái Sámi Giellagáldui.
Det arbeidet gjøres samtidig med dette arbeidet.
Dát bargu lea oktanaga dáinna bargguin jođus.
Sametingene har som mål at den permanente organisasjonsmodellen av Sámi Giellagáldu ikke krever omfattende lovendringer i de respektive landene.
Sámedikkiin lea mihttun ahte Sámi Giellagáldu bistevaš organisašuvdnamálle ii galgga gáibidit viiddis láhkarievdademiid dáin riikkain.
Det er ønskelig at organisasjonsmodellen kan være operativ fra 1. januar 2020.
Lea sávahahtti ahte ođđa organisašuvdnamálle sáhttá doaibmagoahtit ođđajagimánu 1. beaivve 2020 rájes.
Sámi Giellagáldu er i dag underlagt Samisk Parlamentarisk Råd (SPR).
Sámi Giellagáldu lea dál Sámi Parlamentáralaš ráđi (SPR) vuollásaš.
SPR har endelig vedtaksmyndighet i saker som vedrører Sámi Giellagáldus virksomhet som f.eks. vedtekter og forretningsordenen/arbeidsordningen for Sámi Giellagáldu.
SPR:s lea loahpalaš mearridanváldi áššiide mat gusket Sámi Giellagáldu doaimmaide, dego omd. njuolggadusaide ja bargoortnegii.
Derfor er det naturlig at SPR får mandat fra Sametingene å omorganisere Sámi Giellagáldus nåværende virksomhet ved å velge den framtidige permanente organisasjonsmodellen av Sámi Giellagáldu.
Danin lea lunddolaš ahte SPR oažžu mandáhta Sámedikkiin ođđasisorganiseret Sámi Giellagáldu doaimmaid, ja válljet Sámi Giellagáldu boahtteáiggi bistevaš organisašuvdnamálle.
Denne saken krever plenumsvedtak fra Sametingene i de tre landene.
Dát ášši gáibida dievasčoahkkinmearrádusa buot golmma riikka Sámedikkiin.
Sametinget i Sverige har plenum i slutten av mai, og Sametinget i Finland i midten av juni 2019.
Ruoŧa Sámedikkis lea dievasčoahkkin miessemánu loahpas, ja Suoma Sámedikkis lea geassemánu gaskkamuttus.
Det er sametingsvalg i Finland på høsten og derfor er det uklart om det blir flere plenum.
Suomas čađahuvvojit boahtte čavčča sámediggeválggat, ja dan geažil lea eahpečielggas šaddetgo Suoma bealde eanet dievasčoahkkimat dán jagi.
Det nye Sametinget i Finland skal konstitueres i februar 2020.
Suoma ođđa sámediggi konstituerejuvvo plána mielde guovvamánus 2020:s.
Vedlegg
Mearrádusárvalus
Det er viktig for Sametinget å få etablert Sámi Giellagáldu som et permanent nordisk normeringsorgan for samiske språkene, som fungerer som et språksamarbeidsorgan over landegrensene.
Sámediggi atná dehálažžan Sámi Giellagáldu ásaheami bistevaš davviriikkalaš sámegielaid normerenorgánan, mii doaibmá giellaovttasbargoorgánan rastá riikkarájiid.
Sametinget gir mandat til neste plenum i Samisk Parlamentarisk Råd til å bestemme organisasjonsmodellen til Sámi Giellagáldu med følgende vilkår:
Sámediggi fápmuda Sámi Parlamentáralaš Ráđi čuovvovaš dievasčoahkkima válljet Sámi Giellagáldu organisašuvdnamálle čuovvovaš eavttuiguin:
· Sámi Giellagáldu etableres som et permanent organ forutsatt at alle sametingene er med på samarbeidet.
· Sámi Giellagáldu ásahuvvo bistevaš ásahussan dainna eavttuin ahte buot Sámedikkit servet ovttasbargui.
· Samisk selvbestemmelse sikres ved at det opprettes et styre for Sámi Giellagáldu, som har 2 medlemmer og 2 varamedlemmer fra hvert sameting.
· Sámi iešmearrideapmi sihkkarastojuvvo dainna ahte Sámi Giellagáldui ásahuvvo stivra, mas guhtege Sámedikkis leat guokte lahtu ja guokte várrelahtu.
· Sametingene oppnevner sine styremedlemmer og varamedlemmer etter sametingenes egne gjeldende retningslinjer.
· Iešguhtege Sámediggi nammada iežas stivrralahtuid ja várrelahtuid gustovaš Sámediggevuogádaga mielde.
· Organisasjonen skal ha språkmedarbeidere slik at man i normeringsarbeid kan ta hensyn til majoritetsspråkenes påvirkning i alle tre land, og ta hensyn til alle samiske språkvariantenes særskilte behov og utfordringer.
· Ásahusas galget leat giellabargit nu ahte váldogielaid váikkuhusat ja iešguhtege sámegielaid dárbbut ja sierranas hástalusat váldojuvvojit vuhtii normeremis buot golmma riikkas.
Denne saken fremmes i neste plenum ved Samisk Parlamentarisk Råd.
Dát ášši ovddiduvvo Sámi Parlamentáralaš Ráđi čuovvovaš dievasčoahkkimii.
NKK - vedtak: Innledning Sametingets Nærings- og Kulturkomité har behandlet sak 003/19 Sametingets sak om Nordisk språksamarbeid.
EKL - Mearrádus: Álggahus Sámedikke ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 003/19 Davviriikkalaš giellaovttasbargu.
Komiteen tilrådning Komiteen har ikke merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju Sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 027/19 Saken påbegynt 06.06.2019 kl 17.10
Sámedikki dievasčoahkkin - 027/19 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.06.19 dii. 17.10
Votering Av 39 representanter var 31 til stede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 31 čoahkis.
· Komiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
· Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk Ann Karin Kvernmo, saksordfører Bjørn Inge Mo Aili Keskitalo Runar Myrnes Balto Per Mathis Oskal Mathis Nilsen Eira Nora Marie Bransfjell Ann Karin Kvernmo, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka 1 Ann Karin Kvernmo, áššejođiheaddji 2 Bjørn Inge Mo 3 Aili Keskitalo 4 Runar Myrnes Balto 5 Per Mathis Oskal 6 Mathis Nilsen Eira 7 Nora Marie Bransfjell 8 Ann Karin Kvernmo, áššejođiheadji
Det er viktig for Sametinget å få etablert Sámi Giellagáldu som et permanent nordisk normeringsorgan for samiske språkene, som fungerer som et språksamarbeidsorgan over landegrensene.
DC - Mearrádus: Sámediggi atná dehálažžan Sámi Giellagáldu ásaheami bistevaš davviriikkalaš sámegielaid normerenorgánan, mii doaibmá giellaovttasbargoorgánan rastá riikkarájiid.
Saken ble avsluttet 06.06.2019 kl. 17.40
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 06.06.19 dii. 17.40
Ášši/Sak 028/19
Ášši 028/19
Uttalelse om møte i Selbu
Cealkámuš Selbu-čoahkkimii
Arkivsaknr. 19/2843
Áššenr. 19/2843 Mildosat
Sametinget tar sterk avstand fra rasesjekk og propaganda på anti-samisk møte.
Sámediggi garrasit vuostálastá čearddalašvuođa iskamiid ja propagánddaid anti-sámi čoahkkimis
Sametinget viser til møtet i Selbu som fant sted den 06.06.19, i regi av Selbu utmarksråd og Roltdalen allmenningsstyre.
Sámediggi čujuha čoahkkimii maid Selbu utmarksråd ja Roltdalen allmennunsstyre lágideigga Selbus 06.06.19.
Sametinget tar skarpt avstand fra det anti-samiske arrangementet, som synes å ha som formål å spre konspirasjonsteorier og desinformasjon om samer, samiske rettigheter og Sametinget.
Sámediggi vuostálastá garrasit dán anti-sámi lágideami, man ulbmilin orru leamen gilvit konspirašuvdnateoriijaid ja boasttudieđuid sápmelaččaid, sámi rivttiid ja Sámedikki birra.
Arrangørene sørget ikke for balanserte presentasjoner eller kritiske perspektiver, men valgte å bare slippe til noen ekstreme røster som innledere.
Lágideaddjit eai lean fuolahan ahte lágideamis livčče leamaš dássedettolaš logaldallamat ja kritihkalaš perspektiivvas, muhto válljeje duššefal muhtun ekstrema logaldalliid logaldallat.
De er tilknyttet en organisasjon som kalles Etnisk og demokratisk likeverd, men det demokratiet og det likeverdet de forfekter, den har ikke plass for urfolks eksistens, rettigheter eller framtid.
Sii leat čatnagasas organisašuvnnain mii gohčoduvvo Etnisk og demokratisk likeverd (jorg. etnalaš ja demokráhtalaš dásseárvu), muhto eamiálbmogiid eksistensii, rivttiide ja boahtteáigái ii leat sadji dan demokratiijas ja dásseárvvus maid sii bealuštit.
Sametinget reagerer videre sterkt på at en samisk grunneier ble forsøkt nektet adgang til møtet, og bare fikk delta på den betingelse at vedkommende ikke provoserte andre møtedeltakere ved å ta ordet.
Sámediggi reagere maiddái garrasit das, go geahččaledje biehttalit sámi eanaeaiggáda searvat čoahkkimii. Son beasai searvat dainna eavttuin ahte ii daja maidege ja dainna provosere eará čoahkkinoasseváldiid.
En slik rasesjekk hører ikke hjemme i et moderne samfunn.
Diekkár čearddalašvuođa iskan ii gula ođđaáigásaš servodahkii.
Et slik arrangement bidrar til forverring av debattklimaet knyttet til samiske saker i det sørsamiske området.
Diekkár lágideapmi vearáskahttá debáhttavuoiŋŋa lullisámi áššiin lullisámi guovllus.
Utestenging og knebling av samiske stemmer, bevisst fordreining og feilinformasjon fremmer bare fordommer og rasisme.
Sámi jienaid gieldin ja jávohuhttin, dihtomielalaš botnjan ja boasttudieđut ovddidit dušše ovdagáttuid ja rasismma.
Sametinget stiller seg meget kritisk til at denne form for rasisme mot samer fortsatt eksisterer og aksepteres i det offentlige rom i 2019.
Sámediggi lea hui kritihkalaš dasa ahte dákkár rasisma sápmelaččaid vuostá velge gávdno ja dohkkehuvvo almmolašvuođas 2019:s.
Sametinget berømmer leder for Samisk råd i Trøndelag, May Britt Lagesen (Ap), for å ha tatt aktivt avstand fra arrangementet.
Sámediggi rámiida Samisk råd Trøndelag jođiheaddji May Britt Lagesen (Bb), go ii searvan lágideapmái.
Sametinget ber statsminister Erna Solberg, og ansvarlige politikere i området, bl.a. ordfører Ole Morten Balstad Selbu (Ap), ordfører i Tydal Ole Bjarne Østby (Sp), ordfører i Holtålen, Jan Håvard Refsethås (Sp), ordfører i Midtre Gauldal Sivert Moen (Sp), ordfører i Stjørdal, Ivar Vigdenes (Sp), ordfører i Røros Hans Wintervold (Ap), ordfører i Os Runa Finborud (Sp) om å ta aktivt avstand fra denne type hatfremmende adferd.
Sámediggi bivdá stádaministara Erna Solberga ja guovllu ovddasvástideaddji politihkkáriid, ee. Selbu sátnejođiheaddji Ole Morten Balstada (Bb), Tydala sátnejođiheaddji Ole Bjarne Østbya (Gb), Holtålena sátnejođiheaddji Jan Håvard Refsethåsa (Gb), Midtre Gauldala sátnejođiheaddji Sivert Moena (Gb), Stjørdala sátnejođiheaddji Ivar Vigdenesa (Gb), Rørosa sátnejođiheaddji Hans Wintervolda ja Osa sátnejođieheaddji Runa Finboruda čuoldit eret ja ii dohkkehit dákkár vaši ovddideaddji láhttema.
Sametingets plenum - 028/19 Saken påbegynt 07.06.2019 kl 11.30
Sámedikki dievasčoahkkin - 028/19 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.06.19 dii. 11.30
· Sametingsrådets innstilling ble enstemmig vedtatt
· Sámediggeráđi evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat
Innlegg Replikk Ronny Wilhelmsen, til forretningsorden Runar Myrnes Balto, til forretningsorden Aili Keskitalo, saksordfører Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen Thomas Åhrén Ronny Wilhelmsen Elisabeth Erke Nora Marie Bransfjell John Kappfjell Bjørn Inge Mo Thomas Åhrén Anders Somby jr. Tor H. Mikkola Kjetil Romsdal Nancy Charlotte Porsanger Anti Ann-Elise Finbog Silje Karine Muotka Per Mathis Oskal Aili Keskitalo, president
Sáhkavuorru Replihkka Ronny Wilhelmsen, čoahkkinortnegii Runar Myrnes Balto, čoahkkinortnegii Aili Keskitalo Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen Thomas Åhrén Ronny Wilhelmsen Elisabeth Erke Nora Marie Bransfjell John Kappfjell Bjørn Inge Mo Thomas Åhrén Anders Somby jr. Tor H. Mikkola Kjetil Romsdal Nancy Charlotte Porsanger Anti Ann-Elise Finbog Silje Karine Muotka Per Mathis Oskal Aili Keskitalo, presideanta
SP - vedtak: Sametinget tar sterk avstand fra rasesjekk og propaganda på anti-samisk møte.
DC - Mearrádus: Sámediggi garrasit vuostálastá čearddalašvuođa iskamiid ja propagánddaid anti-sámi čoahkkimis.
Sametinget ber statsminister Erna Solberg (H), og ansvarlige politikere i området, bl.a. ordfører Ole Morten Balstad Selbu (Ap), ordfører i Tydal Ole Bjarne Østby (Sp), ordfører i Holtålen, Jan Håvard Refsethås (Sp), ordfører i Midtre Gauldal Sivert Moen (Sp), ordfører i Stjørdal, Ivar Vigdenes (Sp), ordfører i Røros Hans Wintervold (Ap), ordfører i Os Runa Finborud (Sp) om å ta aktivt avstand fra denne type hatfremmende adferd.
Sámediggi bivdá stádaministara Erna Solberga (O) ja guovllu ovddasvástideaddji politihkkáriid, ee. Selbu sátnejođiheaddji Ole Morten Balstada (Bb), Tydala sátnejođiheaddji Ole Bjarne Østbya (Gb), Holtålena sátnejođiheaddji Jan Håvard Refsethåsa (Gb), Midtre Gauldala sátnejođiheaddji Sivert Moena (Gb), Stjørdala sátnejođiheaddji Ivar Vigdenesa (Gb), Rørosa sátnejođiheaddji Hans Wintervolda ja Osa sátnejođieheaddji Runa Finboruda čuoldit eret ja ii dohkkehit dákkár vaši ovddideaddji láhttema.
Saken ble avsluttet 07.06.2019 kl. 12.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.06.19 dii. 12.20
Språkrettigheter i Den norske kirke - Gáldu
Giellavuoigatvuođat Norgga girkus - Gáldu
Samenes språklige og sosiale rettigheter Språkrettigheter i Den norske kirkeSpråkrettigheter i domstolerSpråkrettigheter i kriminalomsorgenSpråkrettigheter i helse- og sosialtjenesten
Sámi giella- ja sosiálavuoigatvuođat Giellavuoigatvuođat Norgga girkusGiellavuoigatvuođat duopmostuoluinGiellavuoigatvuođat giddagasásahusainGiellavuoigatvuođat dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusas
Språkrettigheter i Den norske kirke
Giellavuoigatvuođat Norgga girkus
Språkrettigheter i domstoler
Giellavuoigatvuođat duopmostuoluin
Språkrettigheter i kriminalomsorgen
Giellavuoigatvuođat giddagasásahusain
Språkrettigheter i helse- og sosialtjenesten
Giellavuoigatvuođat dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusas
Befolkningen i forvaltningsområdet for samisk språk har rett til samiske tjenester fra Den norske kirke.
Olbmuin geat ásset sámegiela hálddašanguovllus, lea riekti oažžut bálvalusaid Norgga girkus sámegillii.
Rett til tjenester på samisk
Riekti oažžut bálvalusaid sámegillii
Menighetskontorene i samiske kommuner er forpliktet til å kunngjøre på samisk (sameloven § 3-2) og de har plikt til å svare på samisk når de får samiske henvendelser (sameloven § 3-3)
Searvegottekantuvrrain lea geatnegasvuohta almmuhusaid almmuhit sámegillii (sámelága § 3-2), ja vástidit sámegillii go muhtin váldá oktavuođa sámegillii (sámelága § 3-3).
Hver kommune har et kirkelig fellesråd som har ansvaret for å lede det administrative arbeidet i kirken.
Juohke suohkanis lea girkolaš oktasašráđđi mii galgá jođihit girku hálddahusbargguid.
I samiske forvaltningskommuner er kirkelig fellesråd ansvarlig for at samelovens språkregler følges i når kirkelig fellesråd utfører sitt arbeid i henhold til kirkelovens §§ 14 og 15.
Dain suohkaniin mat leat sámegiela hálddašanguovllus, leat girkolaš oktasašráđi geatnegahtton čuovvut sámelága giellanjuolggadusaid go čađahit iežaset bargguid girkolága §§ 14 ja 15 mielde.
I forvaltningsområdet for samisk språk har befolkningen rett til å få individuelle kirkelige tjenester på samisk (sameloven § 3-6).
Sámegiela hálddašanguovllu suohkaniin lea ássiin riekti oažžut ovttaskas girkolaš bálvalusaid sámegillii (sámelága § 3-6).
Kirkemøtet har forutsatt at Den norske kirke skal være forpliktet på samelovens språkregler også etter endrede relasjoner mellom stat og kirke, men pekt på behovet for avklare dette nærmere.
Girkočoahkkin lea mearridan ahte sii bohtet čuovvut sámelága giellanjuolggadusaid maiddái maŋŋel go stáda ja girku oktavuohta rievdá, muhto lea čujuhan ahte dán ferte lagabui čielggadit.
Man har også pekt på behovet for gjennomgang av samelovens språkregler med henblikk på bruk av samisk i kirkens fellesskapshandlinger.
Sii leat maid čujuhan ahte lea dárbu geahčadit makkár vuoigatvuohta sámegielagiin galgá leat oažžut maiddái ipmilbálvalusaid sámegillii.
Arbeid med samisk språk og kultur i kirken
Norgga girku bargu sámegielain ja sámi kultuvrrain
I følge Kirkeloven § 24 er kirkemøtet ansvarlig for å verne og fremme samisk kirkeliv.
Girkolága § 24 mielde lea Girkočoahkkimis ovddasvástádus suodjalit ja ovddidit sámi girkoeallima.
Som en oppfølging av dette ansvaret har Kirkemøtet opprettet Samisk kirkeråd.
Čuovvolandihte dán ovddasvástádusa, de lea Girkočoahkkin ásahan Sámi girkoráđi.
Samisk kirkeråd ble opprettet av Kirkemøtet 1992.
Girkočoahkkin ásahii Sámi girkoráđi 1992:s.
Rådet skal fremme, verne og samordne samisk kirkeliv i Den norske kirke, og ivareta Den norske kirkes arbeid med urfolksspørsmål.
Sámi girkoráđđi galgá ovddidit, suodjalit ja oktiiheivehit sámi girkoeallima Norgga girkus, ja galgá maid čuovvolit Norgga girku barggu álgoálbmotgažaldagaid birra.
Regler for valg av medlemmer til Samisk kirkeråd finnes i Regler for valg av bispedømmeråd og Kirkemøtet
Njuolggadusat Sámi girkoráđi válggaid birra gávdnojit Bismagotteráđi ja Girkočoahkkima válggaid njuolggadusain (dárogiel siidu)
Samisk representasjon i bispedømmeråd og Kirkemøtet
Sámi ovddasteapmi bismagotteráđis ja Girkočoahkkimis
Det velges særskilt en nordsamisk representant til Nord-Hålogaland bispedømmeråd, en lulesamisk representant til Sør-Hålogaland bispedømmeråd og en sørsamisk representant til Nidaros bispedømmeråd.
Davvi-Hålogalándda bismagodderáđđái váljjejuvvo okta davvisámegiel lahttu, Lulli-Hålogalándda bismagotteráđđái válljejuvvo okta julevsámegiel lahttu ja Nidaros bismagotteráđđái válljejuvvo lullisámegiel lahttu.
Disse er også medlemmer av Kirkemøtet.
Sii leat maid Girkočoahkkima lahtut.
Samisk menighet i sørsamisk område / Saemien Åålmege
Lullisámi searvegoddi / Saemien Åålmege
I april 2015 vedtok Kirkemøtet å opprette en fast ordning med en samisk menighet i sørsamisk område, etter at man har hatt en slik menighet som en prøveordning siden 2009.
Cuoŋumánus 2015:s mearridii Girkočoahkkin ásahit sámi searvegotti lullisámis fásta ortnegiin. Dát searvegoddi lei leamaš geahččalanortnegiin 2009 rájes.
Hensikten er at sørsamene skal ha en felles menighet som kan fremme sørsamisk kirkeliv.
Ulbmil dáinna searvegottiin lea ahte lullisámiin galgá leat oktasaš searvegoddi mii ovddida lullisámi girkoeallima.
Mer informasjon om Samisk menighet i sørsamisk område
Eambbo dieđuid Lullisámi searvegotti birra gávnnat dáppe.
Forskrift om ordning for samisk menighet i sørsamisk område
Láhkaásahus lullisámi searvegotteortnega birra (dárogiel siidu)
Bruk av samisk språk hos domstoler - Gáldu
Vuoigatvuohta geavahit sámegiela duopmostuoluin - Gáldu
Bruk av samisk språk hos domstoler
Vuoigatvuohta geavahit sámegiela duopmostuoluin
Innsatte som bor i forvaltningsområdet for samisk språk har rett til å bruke samisk hos domstolene.
Sii geat orrot sámegiela hálddašanguovllus, sis lea lohpi sámegiela geavahit duopmostuoluin.
Rett til bruk av samisk hos domstolene
Riekti geavahit sámegiela duopmostuoluin
Klage på manglende muligheter til å bruke samisk språk
Váidalit jus it beasa geavahit sámegiela duopmostuolus
Samisk språk- og kulturkompetanse i domstolene
Sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta duopmostuoluin
Bruk av samisk språk i rettssaker (samelovens § 3-4)
Geavahit sámegiela dikkis (samelovens § 3-4)
For domstoler som har en embetskrets hvor det er samiske kommuner så har personer som møter i retten rett til å bruke samisk språk både muntlig og skriftlig.
Duopmostuoluin main lea sámi suohkan doaibmaguovllus, lea olbmuin geat bohtet diggečoahkkimiidda riekti geavahit sámegiela sihke njálmmálaččat ja čálalaččat.
- du har rett til å levere inn prosess-skriv (med bilag), skriftlige bevis og andre skriftlige henvendelser på samisk.
- dus lea riekti addit sisa proseassačállosiid oktan mildosiiguin, čálalaš duođaštusaid sámegillii ja jus muđui válddát čálalaččat oktavuođa dikkiin, de oaččut dahkat dan sámegillii.
Domstolen er ansvarlig for å oversette det til norsk dersom det må oversettes.
Duopmostuolus lea ovddasvástádus jorgalahttit dáid dárogillii jus lea dárbu.
- dersom du har lov til lå henvende deg muntlig i stedet for skriftlig til domstolen (dette bestemmes av rettergangslovgivningen) så kan du henvende deg på samisk i stedet for på norsk.
- jus dus lea lágastasllan-mearrádusaid mielde riekti váldit oktavuođa dikkiin njálmmálaččat ovdalii go čálalaččat, de sáhtát don sámegillii hupmat.
Dersom domstolen er forpliktet til å skrive ned henvendelsen, så kan du kreve at dette skrives på samisk i stedet for på norsk.
Jus duopmostuollu lea geatnegahtton dán ságastallama čállit báhpirii, de sáhtát don gáibidit ahte dat galgá čállot sámegillii iige dárogillii.
- du har rett til å snakke samisk i rettsmøter.
- dus lea riekti sámástit diggečoahkkimiin.
Dersom noen av de andre deltakerne ikke kan samisk, så må domstolen ordne med tolk.
Jus lea oktage gii ii máhte sámegiela, de ferte duopmostuollu ordnet dulkka.
- du kan også kreve at forhandlingsspråket skal være samisk.
- don sáhtát maid gáibidit ahte šiehtadallangiella galgá leat sámegiellii.
- dersom forhandlingsspråket er samisk kan rettens leder også bestemme at rettsboken også skal føres på samisk.
- jus šiehtadallangiella lea sámegiella, sáhttá rievtti jođiheaddji maid mearridit ahte diggegirji maid galgá čállojuvvot sámegillii.
Domstolen sørger for oversettelse til norsk.
Duopmostuollu ordne dárogiel jorgalusa.
Domstoler som omfattes av samelovens språkregler:
Dupmostuolut mat galget čuovvut sámelága giellanjuolggadusaid:
Indre-Finnmark tingrett (Kautokeino, Karasjok, Tana, Nesseby, Porsanger)
Sis Finnmárkku diggegoddi (Guovdageaidnu, Kárášjohka, Deatnu, Unjárga, Porsáŋgu)
Nord-Troms tingrett (Kåfjord)
Davvi-Tromssa diggegoddi (Gáivuotna)
Jordskifterett:
Eananjuohkinduopmostuollu
Finnmark jordskifterett (Kautokeino, Karasjok, Tana, Nesseby, Porsanger)
Finnmárkku eananjuohkinduopmostuollu (Guovdageaidnu, Kárášjohka, Deatnu, Unjárga, Porsáŋgu)
Hålogaland jordskifteoverrett (Kautokeino, Karasjok, Tana, Nesseby, Porsanger, Kåfjord, Lavangen, Tysfjord)
Hålogaland e ananjuohkin-bajitduopmostuollu (Guovdageaidnu, Kárášjohka, Deatnu, Unjárga, Porsáŋgu, Gáivuotna, Loabat, Divtasvuotna)
Utmarksdomstolen for Finnmark
Finnmárkku meahcceduopmostuollu
Hålogaland lagmannsrett (Kautokeino, Karasjok, Tana, Nesseby, Porsanger, Kåfjord, Lavangen, Tysfjord)
Hålogaland lágamánneriekti (Guovdageaidnu, Kárášjohka, Deatnu, Unjárga, Porsáŋgu, Gáivuotna, Loabat, Divtasvuotna)
For domstolene er Domstolsadministrasjonen klageinstans.
Duopmostuoluin lea Duopmostuollohálddahus mii lea váiddaorgána.
Norske domstoler har også et tilsynsutvalg for dommere som man kan klage til dersom man mener at dommeren ikke har oppdtrådt riktig.
Norgga duopmostuoluin lea maid duopmáriid bearráigeahččanlávdegoddi masa sáhttá váidit jus oaivvilda ahte duopmár ii leat riekta meannudan.
Domstolsadministrasjonen er sekretariat for tilsynsutvalget for dommere.
Duopmostuollohálddahus lea lávdegotti čállingoddi.
Mer informasjon om tilsynsutvalg for dommere finner du her.
Eambbo dieđuid duopmáriid bearráigeahččanlávdegotti birra gávnnat dáppe.
Hvordan gjør du når du skal klage:
Movt váiddát:
I 2001 ble (Sis-Finnmárkku diggegoddi) opprettet.
2001 ásahuvvui Sis-Finnmárkku diggegoddi.
Et av hensikten med å opprette tingretten er å øke rettsvesenets kunnskap om samiske sedvaner og rettsoppfatninger samt å videreutvikle samisk som rettsspråk.
Okta ásaheami ulbmilin lea lasihit riektevuogádaga gelbbolašvuođa sámi vieruid ja riekteipmárdusaid birra, ja ovddidit sámi riektegiela.
Myndighetene har også gitt uttrykk for at opprettelsen av Indre- Finnmark tingrett er en oppfølging av Norges ratifisering av Europarådets minoritetsspråkpakt.
Norgga eiseválddit leat maid dadjan ahte dán diggegotti ásaheapmi lea oassin Europaráđi unnitlogugielašiehtadusa čuovvoleapmi.
Indre Finnmark tingrett har hatt et terminologiprosjekt, hvor de utarbeidet samiske termer basert på straffeprosessloven, straffeloven og tvistemålsloven.
Sis-Finnmárkku diggegottis lea leamaš tearbmaprošeakta, mas leat ráhkadan sámi tearpmaid ráŋggáštusproseassalága, ráŋggáštanlága ja riidolága mielde.
Terminologilista finnes på Deanu giellagáddi sine hjemmesider.
Tearbmalistu gávdno Deanu giellagátti ruovttusiidduin.
Alternativer i straffesaksbehandlingen
Molssaeavttut ráŋggáštusáššemeannudeamis
Indre-Finnmark tingrett har også hatt et prosjekt hvor de har sett på alternativer i straffesaksbehandlingen.
Sis-Finnmárkkus diggegottis lea leamaš prošeakta mas leat geahčadan molssaeavttuid ráŋggáštusáššemeannudeamis.
Samiske samfunn er ofte små og preget av at den domfelte og offer for lovbruddet kjenner hverandre og må omgås hverandre også etter en rettssak.
Sámi servodagat leat dávjá smávva servodagažat gos dubmejuvvon olmmoš ja vearredagu gillájeaddji dovddádeaba ja ferteba oaidnalit maiddái maŋŋel diggeáššiid.
I slike situasjoner vil det være et spesielt stort behov for en gjenopprettende prosess mellom partene.
Dákkár dilalašvuođain lea erenoámaš stuora dárbu soabadanproseassaide.
Indre Finnmark tingrett har spesielt sett på hvordan andre urfolk praktiserer slike gjenopprettende prosesser, på engelsk kalt "restorative justice" (kilde: St.meld. nr 15 (2008) Barn og straff
Sis Finnmárkku diggegoddi lea erenomážit geahčadan movt eará álgoálbmogat barget soabademiiguin, eaŋgalasgillii dán gohčodit "restorative justice" (Gáldu: St.meld. nr 15 (2008) Barn og straff).
Samisk forum i domstolene
Duopmostuoluid sámi forum
Domstolsadministrasjonen har i 2015 etablert Forum for den samiske dimensjonen i rettsvesenet.
Duopmpstuollohálddahus lea 2015 ásahan Duopmostuoluid sámi foruma (Forum for den samiske dimensjonen i rettsvesenet).
Forumet skal være et samarbeidsforum for domstolene i forvaltningsområdet for samisk språk.
Dát forum galgá leat sámegiela hálddašangvuollu duopmostuoluid ovttasbargoforum.
Forumet kan bestå av bestå av en dommerrepresentant fra Høyesterett og fra den den enkelte domstol i forvaltningsområdet;
Forumas galget leat okta duopmár Alimusrievttis, okta duopmár juohke duopmostuolus;
både de alminnelige domstolene og jordskiftedomstolene.
sihke dábálaš duopmostuoluin ja eananmolsunduopmostuoluin.
Sametinget, Riksadvokaten, Advokatforeningen og Kriminalomsorgen kan også delta i forumet.
Sámediggi, Riikkaadvokáhtta, Advokáhttasearvi ja Kriminálafuolahus sáhttet maid seravat forumii.
Forum for den samiske dimensjon i rettsvesenet skal være et samarbeidsorgan som bidra til informasjonsutveksling og kunnskapsdeling om domstolenes behandling av saker med det man kan kalle en samisk dimensjon.
Duopmostuoluid sámi forum galgá leat ovttasbargoorgána gos ovddida diehtojuohkima ja gelbbolašvuođa juogadeami duopmostuoluid sámi áššiid meannudeami birra.
Forumet skal også kunne komme med forslag til forbedringer.
Forum galgá maid sáhttit evttohit doaimmaid mat buoridit duopmostuoluid doaimma.
De skal årlig skrive en rapport om sitt arbeid til Domstolsadministrasjonen.
Sii galget jahkásaččat čállit raportta iežaset barggu birra Duopmostuoluhálddahussii.
Sorenskriveren i Indre-Finnmark tingrett skal lede samisk forum.
Sis-Finnmárkku sundi galgá jođihit duopmostuoluid sámi foruma.
Samers rettigheter til bruk av samisk språk hos politi, påtalemyndighet og i kriminalomsorgen
Sámiid riekti geavahit sámegiela politiijaid ja guoddalaneiseválddiid ektui ja Kriminálafuolahusas
Den europeiske menneskerettskonvensjonens art. 5, og 6 slår fast at enhver har rett til en rettferdig rettergang.
Eurohpalaš olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnna art. 5 ja 6 nanne ahte buohkain lea riekti oažžut vuoiggalaš riektemeannudeami.
Det innebærer blant annet at enhver som blir pågrepet og/eller siktet for en straffbar handling, straks, på et språk han/hun forstår, skal bli informert om hvorfor man er pågrepet og siktet (Art. 5,2 og art. 6, 3-a).
Dat mearkkaša earret eará ahte juohkehaš gii váldo gitta dahje áššáskuhtto rihkkudagu ovddas, ovttatmano, ja dakkár gillii maid son ipmirda, galgá oažžut dieđu manne lea váldon gitta ja manne lea áššáskuhtton (Art. 5,2 ja art. 6, 3-a).
Om det trengs tolk under avhør og under rettssaken, så skal ikke den siktede måtte betale for det, det må myndighetene dekke (Art. 6, 3-e).
Jus dutkkadettiin ja dikkis dárbbašuvvo dulka, de ii galgga áššáskuhtton olmmoš dan dárbbašit gokčat dulkagoluid, dan galget eiseválddit gokčat (Art. 6, 3-e).
Artikkel 14 i den europeiske menneskerettskonvensjonen slår også fast at de rettighetene som denne konvensjonen omhandler skal sikres for alle i et land, uavhengig av kjønn, rase, farge, språk, religion, politisk eller annen oppfatning, nasjonal eller sosial opprinnelse, tilknytning til en nasjonal minoritet, eiendom, fødsel eller annen status.
Eurohpalaš olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnna art. 14 nanne maid ahte dat vuoigatvuođat mat dán konvenšuvnnas namuhuvvojit galget addot buohkaide, beroškeahttá olbmo sohkabealis, nális, ivnnis, oskkus, politihkalaš dahje eará oaivilis, našuvnnalaš dahje sosiála vuolggasajis, olbmo gullevašvuođas našunála minoritehtii, opmodahkii, riegádeapmái dahje eará stáhtusii.
Retten til umiddelbart bli underrettet på sitt eget språk om grunnen til en pågripelse og en evt. siktelse er også slått fast i Europarådets rammekonvensjon om beskyttelse av nasjonale minoriteter art. 10.
Riekti mii olbmos lea dakkaviđe go váldo gitta dahje áššáskuhtto rihkkudagu ovddas oažžut dieđu manne lea váldon gitta ja manne lea áššáskuhtton dakkár gillii maid ipmirda, lea maid nannejuvvon Eurohparáđi rámmakonvenšuvnnas našunála minoritehtaid suodjaleami birra art. 10.
Den Europeiske pakt for regions- eller minoritetsspråk art. 9 omhandler rettsmyndighetene i et land.
Eurohpalaš regiovdna dahje unnitlogugielaid šiehtadus art. 9 lea riikka riekteeiseválddiid birra.
Den slår fast at Norge skal sørge for at domstolene skal legge til rette for å bruke samisk under rettssaker.
Dat nanne ahte Norge galgá sihkkarastit ahte duopmostuolut láhčet dili vai sáhttá sámástit dikkis.
Dersom det er behov for tolk, er det domstolene som skal sørge for det.
Jus lea dárbu dulkii, de lea duopmostuollu mii galgá dan ordnet.
Art. 10 i pakten pålegger statene å legge til rette for og oppmuntre til at regions- eller minoritetsspråk kan brukes i offentlig forvaltning både skriftlig og muntlig.
Šiehtadusa art. 10 geatnegahttá stáhtaid láhčit dili ja movttiidahttit vai regiovdna- dahje unnitlogu gielat sáhttet adnot almmolaš hálddašeamis sihke čálalaččat ja njálmmálaččat.
Artikkel 10 i ILO‑konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater omhandler ivaretakelse av urfolks egne sedvaner når det gjelder fastsettelse av straffereaksjoner.
ILO konvenšuvdna nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain art. 10 lea álgoálbmogiid iežaset dábiid go galgá mearridit ráŋggáštusvugiid.
I Norge har samer spesielt tatt opp behovet for å kunne bruke samisk språk i kriminalomsorgen.
Norggas leat sámit erenoamážit ovddidan dárbbu beassat sámástit giddagasain.
I tillegg har Indre-Finnmark tingrett hatt et prosjekt hvor de har sett på alternative straffemetoder.
Dasa lassin lea Sis-Finnmárkku diggegottis leamaš prošeakta mas sii leat geahčadan iešguđet lágán ráŋggáštusvugiid.
Språkrettigheter i kriminalomsorgen - Gáldu
Giellavuoigatvuođat giddagasásahusain - Gáldu
Samers rett til å bruke samisk språk i møte med politi, påtalemyndighet og kriminalomsorgen er slått fast både i internasjonale konvensjoner og nasjonale lover.
Sihke riikkaidgaskasaš konvenšuvnnat ja Norgga lágat nannejit ahte sámiin lea riekti sámegiela hupmat go deaivvadit politiijaiguin, guoddalaneiseválddiiguin ja kriminálafuolahusas.
I tillegg har de rett til at tjenester som de skal motta også er tilpasset deres kultur, f.eks. ved at aktivitetstilbud, mat, litteratur etc. inneholder samiske elementer.
Dasa lassin galget bálvalusat maid sii ožžot maiddái leat heivehuvvon sámi kultuvrii, nugo omd. biebmu, doaimmat, girjjálašvuođafálaldat jna.
Befolkningen i forvaltningsområdet for samisk språk har rett til å bruke samisk språk i møte med politi, påtalemyndighet.
Olbmot geat ásset sámegiela hálddašanguovllus lea riekta sámástit giddagasain ja kriminálafuolahusas.
Innsatte har etter samelovens § 3-4 rett til å bruke samisk i fengsler og i kriminalomsorgens institusjoner i Troms og Finnmark.
Sámeláhka § 3-4 addá fáŋggaide vuoigatvuođa sámegiela hupmat giddagasain ja kriminálafuolahusas Romssa ja Finnmárkku fylkkain.
Mer informasjon om rett til bruk av samisk språk i domstolene finnes her.
Eambbo dieđuid sámegiela geavaheami birra duopmostuoluin gávnnat dáppe.
Rett til bruk av samisk hos politi og påtalemyndighet
Riekti sámástit politiijaid ja sivahallaneiseválddiid luhtte
Rett til bruk av samisk overfor fengselsmyndigheter
Riekti sámástit giddagaseiseválddiiguin
Alle som bor i forvaltningsområdet for samisk språk har rett til å bruke samisk når de blir avhørt på kontoret til tjenestemannen.
Buohkat geat ásset sámegiela hálddašanguovllus lea riekti sámástit go politiijat dahje sivahallaneiseválddit dutket du sin iežaset kantuvrras.
Dette følger av samelovens § 3-4. Dersom du blir avhørt utenfor kontoret til tjenestemannen, så kan du ikke kreve at du skal få snakke samisk dersom tjenestemannen som avhører deg ikke snakker samisk.
Dát čuožžu sámelága § 3-4. Jus sii jearahit du olggobealde iežaset kantuvrra, de it sáhte gáibidit ahte galggat beassat sámástit jus son gii dutká du ii máhte sámegiela.
Dersom du ønsker å levere en muntlig anmeldelse eller en rettsmiddelerklæring, så har du rett til å gjøre det på samisk.
Jus don háliidat buktit sisa njálmmálaš váidima dahje njálmmálaččat dieđihit ahte áiggot geavahit riekteneavvu, de dus lea riekti dahkat dan sámegillii.
Les også mer om rett til bruk av samisk språk i domstolene.
Loga maid eambbo sámegiela geavaheami birra duopmostuoluin.
Rett til å bruke samisk i fengsel
Riekti sámástit giddagasas
Innsatte har etter sameloven § 3-4 rett til å bruke samisk overfor hverandre og med sine pårørende.
Sámelága § 3-4 nanne ahte sii geat čohkkájit giddagasas ožžot sámástit guhtet guoibmáseasetguin ja iežaset oapmahaččaiguin.
Innsatte har også utvidet rett til å bruke samisk i møte med helse- og sosialtjenesten i fengsler.
Fáŋggain lea maid viiddiduvvon riekti sámástit go ožžot dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid giddagasas.
Innsatte har etter sameloven rett til å bruke samisk overfor fengselsmyndigheter.
Sis geat čohkkájit giddagasas lea sámelága mielde riekti geavahit sámegiela giddagaseiseválddiiguin.
Det innebærer at innsatte ved skriftlige henvendelser har rett til å få svar på samisk dersom de selv har brukt samisk.
Dat mearkkaša ahte jus čálalaččat válddát oktavuođa eiseválddiiguin, de lea dus riekti oažžut sámegillii vástádusa.
Fengselsmyndigheter er pliktige å ha informasjon, skjemaer, retningslinjer etc. også på samisk.
Giddagaseiseválddiin galget maid leat dieđut, skovit, njuolggadusat jna. sámegillii.
Når innsatte ønsker å fremme en muntlig erklæring om bruk av et rettsmiddel overfor påtalemyndighet eller fengselsmyndighet (eksempelvis muntlig beskjed om anke på et vedtak) skal de kunne gjøre det på samisk (sameloven § 3-4).
Jus muhtin gii čohkká giddagasas háliida njálmmálaččat ovddidit dieđu sivahallaneiseválddiide dahje giddagaseiseválddiide ahte háliida geavahit riekteneavvu (njálmmálaš dieđu ahte háliida guoddalit mearrádusa), de lea sus lohpi ovddidit dan sámegillii (sámelága § 3-4).
Etter Påtaleinstruksen § 28-1 så skal myndighetene hjelpe den innsatte med å skrive ned erklæringen.
Sivahallanbagadusa § 28-1 mielde galget eiseválddit veahkehit čállit dieđu.
Klage på manglende muligheter til å bruke samisk språk. Dersom du ikke får bruke samisk språk slik du ønsker det, kan du klage på det.
Váidit jus ii beasa geavahit sámegiela. Jus don it beasa geavahit sámegiela nu go don háliidat giddagasas, sivahallaneiseválddiid ektui dahje kriminálafuolahusa ektui, de sáhtát dan váidit.