pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget har i lengre tid arbeidet med Sametingene i Finland og Sverige for å finne en organisasjonsmodell for Sámi Giellagáldu, som har en felles ledelse samtidig son organet har ansatte og drives fra alle disse landene.
Sámediggi lea guhká bargan ovttas Ruoŧa ja Suoma Sámedikkiin ja geahččalan gávdnat Sámi Giellagáldui dakkár organisašuvdnamálle, mas Sámi Giellagáldus lea oktasaš jođiheapmi seammás go orgánas leat bargit ja doaibma buot dáin riikkain.
I den forbindelse har sametingsrådet fulgt opp Sametingets plenumsvedtak i sak 027/19, hvor Sametinget ga fullmakt å vedta organiseringsmodell for Sámi Giellagáldu til Samisk parlamentarisk råd (SPR) på neste plenum.
Dán oktavuođas lea sámediggeráđđi čuovvulan Sámedikki geassemánu dievasčoahkkima mearrádusa áššis 027/19 mas Sámediggi fápmudii Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) čuovvovaš dievasčoahkkima válljet Sámi Giellagáldu organisašuvdnamálle.
Sametingsrådet fremmet sak i samarbeid med Sametingene i Finland og Sverige om organiseringen overfor plenum i SPR, som ble avholdt 19. september i Haparanda, Sverige.
Sámediggeráđđi ovddidii ovttas Suoma ja Ruoŧa sámedikkiin ášši Sámi Giellagáldu organiserema birra SPR dievasčoahkkimii mii lágiduvvui čakčamánu 19. beaivvi Haparandas, Ruoŧas.
Grunnlaget for saken var utredningen og vurderinger fra arbeidsgruppa fra Nordisk embetsmannsorgan for samiske spørsmål (Nordiskt ämbetsmannaorgan för samiska frågor - NÂS) om mulige organiseringsmodeller for Sámi Giellagáldu.
Dán ášši vuođđun lei Davviriikkalaš sámeáššiin vástideaddji virgeolmmošorgána (Nordiskt ämbetsmannaorgan för samiska frågor - NÄS)-bargojoavkku árvvoštallan ja čielggadeapmi guđe láhkai lea vejolaš organiseret Sámi Giellagáldu.
Sluttrapporten fra NÄS-arbeidsgruppe ble ferdig i mai i år.
NÄS-bargojoavkku loahpparaporta válbmanii miessemánus dán jagi.
SPR kom fram til på møtet i september at modellen hvor det norske Sametinget fungerer som vertskap, kan sikre effektiv drift best, og valgte derfor denne modellen som fremtidig organiseringsmodell.
SPR gávnnahii dievasčoahkkimis čakčamánus, ahte organisašuvdnamálle mas Norgga Sámediggi lea bargolágideaddjin sihkarastá buoremusat Sámi Giellagáldu beaktilis doaimma, ja válljii dan dihte dán málle Sámi Giellagáldu boahttevaš organisašuvdnamállen.
SPRs plenum vedtok å fortsette med ny organisering av nordisk språksamarbeid og ba Sametinget i Norge om å fungere som vertskap slik at Sámi Giellagáldu blir etablert som et permanent organ tilsluttet det norske Sametinget.
SPR dievasčoahkkin mearridii joatkit davviriikkalaš giellaovttasbarggu ođđasis organiseremiin ja bivddii Norgga Sámedikki doaibmat bargolágideaddjin nu ahte Sámi Giellagáldu ásahuvvo bistevaš orgánan Norgga Sámedikki oktavuhtii.
SPRs plenum oppfordret også sametingene om å følge opp dette vedtaket og sette i gang nødvendige tiltak, slik at Sámi Giellagáldu kan etableres som et permanent normeringsorgan i løpet av 2020.
SPR dievasčoahkkin ávžžuhii maid sámedikkiid čuovvulit dán mearrádusa ja bidjat johtui dárbbašlaš doaimmaid, vai Sámi Giellagáldu sáhttá ásahuvvot bistevaš sámegielaid normerenorgánan jagi 2020 áigge.
Sametinget har fulgt opp vedtaket i SPR og har satt i gang en intern arbeidsgruppe som har til oppgave å arbeide videre med organiseringen.
Sámediggi lea čuovvulan SPR mearrádusa ja bidjan johtui siskkáldas bargojoavkku man bargun lea bargat viidásit Sámi Giellagáldu organiseremiin.
Samtidig fortsetter samarbeidet med sametingene i Finland og Sverige.
Seammás ovttasbargu dán áššis joatkašuvvá Ruoŧa ja Suoma sámedikkiin.
Råd om bruk av samisk språk
Rávvagat sámegiela geavaheami birra
Sámi Giellagáldu driver med rådgivning på bruken av samiske språk, og har besvart over 100 spørsmål i denne perioden.
Sámi Giellagáldu rávve sámegiela geavaheami birra, ja lea dán áigodagas vástidan badjel 100 gažaldaga.
Sámi Giellagáldu har også drevet med informasjonsvirksomhet om sitt virke, og hatt forelesning for Samisk videregående skole.
Sámi Giellagáldu lea maiddái juohkán dieđuid iežas doaimmain, ja logaldallan Sámi joatkkaskuvlla ohppiide.
Sámi Giellagáldu har i november også hatt møte med juridisk fakultet ved UIT Norges arktiske universitet og Indre-Finnmark tingrett, som har besluttet å sette i gang et terminologiprosjekt i forbindelse med oversetting av noen lover til nordsamisk.
Sámi Giellagáldus lei skábmamánu čoahkkin UiT Norgga árktalaš universitehta juridihkalaš fakultehtain ja Sis-Finnmárkku diggegottiin, geat leat mearridan álggahit terminologiijaprošeavtta muhtun lágaid jorgaleami oktavuođas sámegillii.
Sámi Giellagáldu informerte om hva som hittil er samlet inn av juridiske termlister og hva som er blitt gjort med disse, samt hvilke andre juridiske termlister som finnes i Sametingets arkivsystem.
Sámi Giellagáldu muitalii makkár juridihkalaš tearpmat dássážii leat čohkkejuvvon ja maid daiguin leat bargan, ja makkár eará juridihkalaš tearbmalisttut gávdnojit Sámedikki arkiivavuogádagas.
Sámi Giellagáldu fremla også forventninger til et slikt termprosjekt, hvordan normeringsprosessen gjennomføres og om hvor og hvordan nye termer blir offentliggjort.
Sámi Giellagáldu ovddidii vuordámušaid dakkár prošektii, muitalii movt normerenproseassa čađahuvvo ja gos ja movt ođđa tearpmat almmuhuvvojit.
Tospråklighetstilskudd til kommuner - direkte tilskudd
Guovttegielalašvuođadoarjja gielddaide - njuolggodoarjja
Tospråklighetstilskudd til fylkeskommuner - direkte tilskudd
Guovttegielalašvuođadoarjja fylkkagielddaide - njuolggodoarjja
Kommunene og fylkeskommunene har sendt inn rapporter, regnskap og utbetalingsanmodninger til Sametinget.
Suohkanat/gielddat ja fylkkasuohkanat/-gielddat leat sádden raporttaid, rehketdoalu ja máksinávžžuhusa Sámediggái.
De fleste kommunene har fått andre del av tospråklighetsmidlene utbetalt.
Eanas suohkaniidda/gielddaide lea loahppaoassi guovttegielalašvuođadoarjagis mákson.
Kommunene og fylkeskommunene har gjennomført mesteparten av tiltakene som var planlagt.
Suohkanat ja fylkkasuohkanat leat čađahan eanas doaimmaid maid ledje plánen.
Utvikling av samiske språk
Sámegielaid ovdánahttin
Befolkningen har mulighet til å lære seg samisk og fremme språket.
Álbmogis lea vejolašvuohta oahppat ja ovddidit sámegiela
Giellachat
Giellachat
Høsten 2019 iverksatte Sametinget tiltaket Giellachat, som skal fungere som en hurtig språkhjelpstjeneste for politikere under plenum.
Čakčat 2019 álggahii giellaossodat doaimma Giellachat, mii galgá doaibmat jođánis giellaveahkkin sámediggepolitihkkáriidda dievasčoahkkimiid áigge.
Tilbudet finnes på Facebook under navnet «Giellachat Sámedikki áirasiidda”.
Fálaldat lea gávdnomis Facebookas namain “Giellachat Sámedikki áirasiidda”.
Giellachat ble prøvd ut for første gang under plenum høsten 2019.
Giellachat geahččaluvvui vuosttaš geardde čavčča dievasčoahkkimis 2019.
Tilbudet var på nord- og sørsamisk.
Fálaldat lei davvi- ja lullisámegillii.
På grunn av mangel på ressurser hadde ikke administrasjonen mulighet å tilby dette på lulesamisk.
Hálddahusas ii lean vejolašvuohta fállat dán fálaldaga julevsámegillii váilevaš resurssaid geažil.
Giellachat fungerte bra og det var til sammen 12 politikere som tok i bruk tilbudet.
Giellachat doaimmai bures ja ledje oktiibuot 12 politihkkára geat ávkkástalle fálaldaga.
Offentlig navn på Oslo/Oslo kommune
Almmolaš sámegiel namma Oslo gávpogii ja suohkanii
Oslo kommune sendte i september en forespørsel til Sametingets stedsnavntjeneste der de ba om hjelp til å finne fram til de offisielle navnene på Oslo/Oslo kommune, etter anmodning fra Sametinget under det årlige møtet mellom Oslo kommune og Sametinget.
Oslo suohkan bivddii čakčamánu 2019 Sámedikki báikenammanevvohagas veahki gávnnahit almmolaš nama Osloi/Oslo suohkanii, maŋŋel go Sámediggi jahkásaš čoahkkimis ovttasbargošiehtadusa birra bivddii suohkana árvvoštallat sámi nama Oslo suohkanii.
Sametinget sendte svar til Oslo kommune om at byen Oslo, ifølge Sametingets stedsnavnskonsulenter ikke har et eget tradisjonelt navn på noen av de samiske språkene.
Sámediggi vástidii ahte Sámedikki báikenammakonsuleanttaid mielde Oslo gávpogis ii leat sierra árbevirolaš namma guđege sámegillii.
Byen Oslo har et offisielt norsk navn, og stedsnavnlovens forskrift § 6 sier at i slike tilfeller skal stedsnavnet brukes uten oversetting eller tilpasning.
Das lea almmolaš dárogiel namma, ja báikenammalága láhkaásahusa § 6 mielde galgá dat namma adnot iige dan galgga jorgalit dahje heivehit.
Selv om byen Oslo ikke har samisk navn, kan kommunen Oslo vedta offentlig samisk navn.
Muhto vaikko Oslo gávpogis ii leat sámegiel namma, de sáhttá suohkanis leat sámegiel namma.
Oslo kommune står fritt til å velge hvilket av de samiske språkene man ønsker å vedta kommunenavn på, eller velge alle de tre språkene.
Oslo suohkan sáhttá ieš válljet guđe sámegillii sin namma galgá leat, dahje juo buot sámegielaide.
Sametingets stedsnavntjeneste ga følgende tilrådning til samiske navn på Oslo kommune: Sørsamisk Oslon tjïelte, lulesamisk Oslo suohkan og nordsamisk Oslo suohkan/gielda.
Sámedikki báikenammanevvohat rávvii čuovvovaš namaid Oslo suohkanii; Lullisámegillii Oslon tjïelte, julevsámegillii Oslo suohkan ja davvisámegillii Oslo suohkan/gielda.
Siden skoltesamisk er kommet inn i forskrift til stadnamnlova, bør man også gi tilrådning om navn på skoltesamisk.
Go nuortalašgiella maid lea boahtán báikenammalága láhkaásahussii, de berre maiddái nuortalašgillii árvalit nama.
Offentlig samisk navn på Norge
Norgga almmolaš namma sámegillii
Regjeringen har besluttet å utrede offisielle samiske navn og kvensk navn på Norge, og gi retningslinjer for offisiell bruk av navnene.
Ráđđehus lea mearridan čielggadit sámegielat ja kvena namaid Norgii, ja áigot ráhkadit njuolggadusat namaid almmolaš geavaheapmái.
Sametinget har gitt tilrådning til Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) om bruk av offentlige samiske navn på Norge.
Sámediggi lea rávven Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanta (GOD) Norgga almmolaš sámegiela namaid geavaheami birra.
Sametinget har hatt innspillsmøte med KMD i slutten av august.
Sámedikki nammanevvohagas lea leamaš cealkámuščoahkkin GOD:in borgemánu loahpas.
Saken skal ut på offentlig høring.
Ášši galgá almmolaš gulaskuddamii.
Sametinget skal uttale seg om høringsnotatet før den legges ut på offentlig høring.
Sámediggi beassá buktit cealkámušaid gulaskuddannotáhta hárrái ovdal go dat sáddejuvvo gulaskuddamii.
Sametinget tar del i det videre arbeidet og har dialog med KMD.
Sámediggi oassálastá viidásit bargui ja gulahallá GOD:in.
Samrådningsmøte for stedsnavntjenesten og Kartverket
Báikenammanevvohaga ja Kártadoaimmahaga gulahallančoahkkin 2019
Sametingets stedsnavntjeneste deltok på det årlige samrådningsmøtet med Kartverket og den norske stedsnavntjenesten i Hønefoss 30.- 31. oktober.
Sámedikki báikenammanevvohat searvvai jahkásaš gulahallančoahkkimii Kártadoaimmahagain ja norgga báikenammabálvalusain Hønefossas golggotmánu 30.-31. beivviid 2019.
Forskjellige utfordringer og erfaringer i stedsnavnarbeidet ble diskutert, og erfaringer med den reviderte stadnamnlova ble presentert.
Čoahkkimis digaštalle iešguđetlágán hástalusaid ja vásáhusaid báikenammabarggus, ja muhtumat muitaledje vásáhusaid ođđa báikenammalágain.
Sametingets stedsnavntjeneste hadde et innlegg om status for samiske stedsnavn.
Sámedikki báikenammanevvohagas lei logaldallan sámi báikenamaid stáhtusa birra.
Samiske språksentre - direkte tilskudd
Sámi giellaguovddážat - njuolggodoarjja
Språksentrene har nå rapportert for fjoråret og sendt inn aktivitetsplaner 2020-2022 til Sametinget.
Giellaguovddážat leat dal sádden diimmá raporttaid ja sádden 3-jagi doaibmaplánaid 2020-2022 Sámediggái.
Samiske språksentre har vært med på idédugnad og gjennomført aktiviteter under Samisk språkuke.
Sámi giellaguovddážat leat leamaš mielde hutkame ja čađaheame Sámi giellavahkku doaimmaid.
De har hatt mulighet til å søke om ekstra aktivitetstilskudd til aktiviteter.
Daidda doaimmaide lea leamaš vejolašvuohta ohcat lassi aktivitehtadoarjaga.
Språkprosjekter - søkerbasert tilskudd
Giellaprošeavttat - ohcanvuđot doarjja
Sametingsrådet har til nå behandlet 61 språkprosjektsøknader og bevilget tilskudd til 46 prosjekter.
Sámediggeráđđi lea dássážii meannudan 61 giellaprošeaktaohcama ja juolludan doarjaga 46 prošektii.
I dette tallet inngår tre språksentre som er under etablering og har fått støtte dette året.
Dan logus leat golbma giellaguovddáža mat leat ásahanmuttus ja ožžon doarjaga dán jagi.
Én søknad er ennå ikke behandlet.
Ovtta giellaguovddáža doarjja ii leat vel meannuduvvon.
Innvilgede tilskudd fordeler seg slik i forhold til prioriteringene:
Ná juohkásit juolluduvvon doarjagat vuoruhemiid ektui:
Språkapplikasjoner og spill for barn og unge på samisk: 11 tilskudd Samiskkurs for voksne: 5 tilskudd
Giellaapplikašuvnnat ja spealut sámegillii mánáide ja nuoraide: 11 doarjaga Giellakurssat rávisolbmuide: 5 doarjaga,
Språktiltak i forbindelse med språkuka og markering av det internasjonale året for urfolksspråk 2019: 14 tilskudd.
Lágidit sámi giellavahkku ja nu čalmmustit riikkaidgaskasaš álgoálbmotgielaid jagi 2019: 14 doarjaga
Ellers er det gitt ett eller noen få tilskudd til prosjekter under de andre prioriteringene.
Muđui lea juolluduvvon doarjja ovtta dahje moatti prošektii dain eará vuoruhemiin.
Samisk hus i Oslo og Kvænangen kommune har fått 3-årig tilskudd til språkutviklingstiltak for språksentre som er i etableringsfasen.
Sámi viessu Oslos ja Návuona suohkan leat ožžon 3-jagi doarjaga gielladoaimmaide mat leat vuođđun ásahit giellaguovddáža.
Bodø kommune har fått tilskudd for andre året.
Bådåddjo suohkan lea ožžon nuppi jagi doarjaga.
Språkstipend høyere utdanning - søkerbasert tilskudd
Giellastipeanda alitohppui - ohcanvuđot doarjja
Søknadsfristen ble forlenget fra 1. til 15. oktober og til høstsemesteret er et kommet inn 14 stipendsøknader, 7 lulesamiske, 6 sørsamiske og én fra markasamisk område.
Ohcanáigemearri guhkiduvvui golggotmánu 1. beaivvis golggotmánnui 15. beaivái, ja čakčalohkanbadjái leat boahtán 14 stipeandaohcama, 7 julevsámegiela, 6 lullisámegiela, 1 márkosámegielguovllus.
Oppfølging av "Hjertespråket"
“Váibmogiella” čuovvuleapmi
Mål for innsatsområdet
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri:
Sikre og utvikle de samiske språkenes fremtid
Sihkkarastit ja ovdánahttit sámegielaid boahtteáiggi.
Giellalokten - prosjekt
Giellalokten - prošeakta
Sametinget er i gang med oppfølging av tiltakene i Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten - Sametingets strategier for samiske språk, og et av tiltakene var samisk språkuke, som ble arrangert uke 43. Målet var å synliggjøre de samiske språkene i samfunnet.
Sámediggi čuovvula Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten - Sámedikki strategiijat sámegielaid várás doaimmaid, ja okta dain doaimmain lei sámi giellavahkku, mii lágiduvvui vahkku 43. Mihttu lei čalmmustahttit sámegielaid servodagas.
Sametinget sendte en rekke oppfordringer til ulike private og offentlige aktører og institusjoner, hvor de ble oppfordret til å bidra.
Sámediggi sáddii máŋga ávžžuhusa iešguđege priváhta ja almmolaš aktevrraide ja ásahusaide, gos hástalii sin searvat.
Noen aktører var svært positive og ønsket tilbakemeldinger på hvordan de kunne bidra.
Muhtun aktevrrat ledje hui mielas ja háliidedje gullat movt sáhttet searvat giellavahkkui.
Andre aktører ga tilbakemeldinger om at det var utfordrende og omfattende å endre design, skilt eller nettsider.
Earát fas dadje ahte lei hástaleaddji ja váttis rievdadit designa, galbbaid dahje neahttasiidduid.
Samisk språkuke skapte et stort engasjement over hele landet, og en rekke aktører bidro til å synliggjøre samiske språk i samfunnet.
Sámi giellavahkku bovttii stuora beroštumi olbmuin miehtá riikka, ja olu aktevrrat ledje veahkkin čalmmustahttime sámegiela servodagas.
Noen aktører hadde lagt lanseringer til språkuka.
Muhtun aktevrrat heivehedje ođđa almmuhemiid juste giellavahkkui.
Lesemester AS lanserte Samisk digital lesetjeneste for elever i grunnskolen på Kampen skole i Oslo, FN-sambandet lanserte FNs bærekraftmål på samisk i Tromsø og Skatteetaten lanserte mulighet for å registrere samisk språk i folkeregisteret.
Lesemester AS almmuhii digitála lohkanbálvalusa vuođđoskuvlla ohppiide Kampen skuvllas Oslos, ON-gulahallandoaibma almmuhii ON bissovašvuođamihtuid sámegillii Romssas, ja Vearroetáhtta almmuhii vejolašvuođa registreret sámegiela álbmotregistaris.
Sametingspresident Aili Keskitalo og sametingsrådet deltok på disse lanseringene.
Sámediggepresideanta Aili Keskitalo ja sámediggeráđđi oassálaste dain almmuhemiin.
Arrangementene under språkuka viste at ulike aktører deltok på forskjellige måter under språkuka.
Giellavahku lágideamit čájehedje ahte iešguđetge aktevrrat oassálaste iešguđetge ládje giellavahkus.
Det var også veldig positivt at ulike lokale medier belyste ulike arrangementer.
Lei maiddái hui buorre go iešguđege báikkálaš mediat čájehedje iešguđege lágidemiid.
Også nasjonale medier hadde innslag fra språkuka.
Maiddái nationála mediat čájehedje giellavahku lágidemiid.
Flere institusjoner og aktører bidro til menyer på samisk, tekster og skilting på de samiske språkene og artige konkurranser på sosiale medier.
Olu ásahusat ja aktevrrat ledje ráhkadan fáluid, teavsttaid ja galbbaid sámegielaide, ja somás gilvvuid sosiála mediain.
De samiske språksentrene rundt om i landet bidro sterkt til at de samiske språkene var synlige under hele uka, og samtlige språksentre hadde en rekke arrangementer og aktiviteter.
Sámi giellaguovddážat miehtá riikka čalmmustahtte hui bures sámegielaid olles vahkku, ja buot giellaguovddážiin ledje olu lágideamit ja doaimmat.
De gjorde et uvurderlig arbeid i planlegging og tilrettelegging for de lokale arrangementene og aktivitetene.
Sii hirbmat bures pláneje ja heivehedje báikkálaš lágidemiid ja doaimmaid.
Tilbakemeldingene etter språkuka har vært svært positive, og flere fremmer ønske om at samisk språkuke arrangeres hvert år.
Olbmot leat hui duhtavaččat giellavahkuin, ja oallugat sávvet ahte sámi giellavahkku lágiduvvo jahkásaččat.
Mange steder gis det tilbakemelding om at en slik uke har vært både nyttig og viktig.
Olu báikkiin leat dieđihan ahte dakkár vahkku lei sihke ávkkálaš ja dárbbašlaš.
Språkuka bidro til å gi samisk språk et sterkere fokus, og flere steder opplevde man at språkuka skapte stort engasjement.
Giellavahkku dagai ahte sámegiella bođii olu buoret oidnosii, ja máŋgga báikkis vásihedje ahte giellavahkku bovttii stuora beroštumi olbmuid gaskkas.
Skiltpakker
Galbapáhkat
Sametinget utarbeidet skiltpakker til offentlige institusjoner og aktører.
Sámediggi ráhkadahtii galbapáhkaid almmolaš ásahusaide ja aktevrraide.
Sametinget ønsket med skiltpakkene å bidra til at samiske språk skulle synes på dørskilt både i museer, svømmehaller, barnehager, skoler, helseinstitusjoner, biblioteker og kommunehus.
Galbapáhkaiguin Sámediggi háliidii ahte sámegiella oidno uksagalbbain sihke museain, vuojadanhálliin, mánáidgárddiin, skuvllain, dearvvašvuođaásahusain, girjerádjosiin ja suohkanviesuin.
I samarbeid med NSR-U ble det laget en kampanje på sosiale medier, «Vis hjertespråket».
Ovttas NSR-N ráhkadeimmet kampánjja sosiála mediaide, “Čájet váibmogiela”.
Sammen overrakte sametingsrådet og representanter fra NSR-U skiltpakker til rådhusene i Alta, Tromsø, Bodø og Trondheim, og samtidig oppfordret man andre til å skilte institusjoner lokalt.
Sámediggeráđđi ja NSR-N ovddasteaddjit adde galbapáhkaid Álttá, Romssa, Bådåddjo ja Troanddima ráđđeviesuide, ja seammás ávžžuhedje earáid galbet báikkálaš ásahusaid.
Skiltpakkene ble godt tatt imot, og det er stor etterspørsel etter skilt fra ulike institusjoner.
Galbapáhkaid válde bures vuostá, ja olu ásahusat jearahit galbbaid.
Skiltpakkene var på både sør-, lule- og nordsamisk.
Galbapáhkat ledje sihke lulli-, julev- ja davvisámegillii.
App - lanseringer
App-almmuheamit
Sametinget har utarbeidet to applikasjoner.
Sámediggi lea ráhkadan guokte applikašuvnna.
«Saemesth!
“Saemesth!
» er en applikasjon av den populære lommeparløren for ungdom som ble laget i forbindelse med språkkampanjen «Snakk samisk te`mæ», og er på sør-, lule- og nordsamisk.
” lea applikašuvdna mii lea ráhkaduvvon bivnnut sátnegirjjáža vuođul mii ráhkaduvvui giellakampánjja “Sámás muinna” oktavuođas, ja lea sihke lulli-, julev- ja davvisámegillii.
Det er en målsetting at hele applikasjonen skal få lydfiler, og Sametinget jobber med at den skal kunne lastes ned utenfor Norge også.
Mihttun lea olles applikašuvdnii bidjat jietnafiillaid, ja Sámediggi geahččala dál oažžut vejolažžan viežžat dan applikašuvnna maiddái olggobealde Norgga.
Applikasjonen «10/20 bágo» er rettet mot alle landets barnehager og grunnskoler.
Applikašuvdna “10/20 bágo” lea oaivvilduvvon olles riikka mánáidgárddiide ja vuođđoskuvllaide.
Målsettingen er at alle barn i landets grunnskoler og barnehager skal lære seg noen ord på samisk.
Mihttun lea ahte olles riikka mánát galget oahppat muhtun sámegielsániid.
Applikasjonen er på sør-, lule- og nordsamisk, og består av både bilde- og lydfiler.
Applikašuvdna lea lulli-, julev- ja davvisámegillii, ja das leat sihke jietna- ja govvafiillat.
I tilknytning til applikasjonen ble det utarbeidet plakater med de samme ordene, som ble distribuert til barnehager og grunnskoler rundt om i landet.
Dan oktavuođas ráhkadeimmet maiddái plakáhtaid main leat dat seammá sánit, mii juhkkojuvvui mánáidgárddiide ja vuođđoskuvllaide miehtá riikka.
Sametinget opplevde stor interesse for plakatene, og det kommer stadig bestillinger på disse.
Sámediggi vásihii ahte lei stuora beroštupmi plakáhtaide, ja ain bohtet diŋgojumit.
Språkpris
Giellabálkkašupmi
Ett av tiltakene i Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten er å utarbeide en egen språkløftepris rettet mot institusjoner og aktører som bidrar til synliggjøring av samiske språk lokalt og nasjonalt.
Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten okta doaibmabidju lea ásahit sierra giellaloktenbálkkašumi mii lea oaivvilduvvon ásahusaide ja aktevrraide geat čalmmustahttet sámegiela sihke báikkálaččat ja nationálalaččat.
Sametinget oppfordret folk til å sende inn forslag på aktører til å vinne språkløfteprisen, og det kom inn 24 forslag.
Sámediggi ávžžuhii olbmuid sáddet sisa giellaloktenbálkkašumi vuoitoevttohusaid, ja oaččuimet 24 evttohusa.
Vinneren av språkløfteprisen er den samiske Snapchat-kontoen «Snaepmie», ved initiativtaker Ánne Márjá Guttorm Graven.
Giellaloktenbálkkašumi vuoiti lea sámi Snapchat-konto “Snaepmie”, vuolggaheaddji Ánne Márjá Guttorm Graven bokte.
Vinneren har fremmet samiske språk som dagligspråk både muntlig og skriftlig til et stort publikum, og spesielt for unge, og har hjulpet mange til å våge å bruke samisk, også i offentlig sammenheng.
Vuoiti lea ovddidan sámegiela árgabeaigiela sihke njálmmálaččat ja čálalaččat olu olbmuide, ja earenoamážit nuoraide, ja leat veahkehan oallugiid duostat sámástit, maiddái almmolaččat.
Vinneren har følgere fra hele Sápmi og i alle aldre.
Vuoitis leat čuovvut miehtá Sámi ja buot agiin.
Utdelingen av språkløfteprisen skjedde i forbindelse med Hans Majestet Kong Haralds besøk 24. oktober i Karasjok.
Giellaloktenbálkkašupmi juhkkojuvvui go Majestehta Gonagas Harald finai Kárášjogas golggotmánu 24. Beaivvi.
Kongen besøkte først Karasjok grunnskole og fikk orientering om skolens arbeid med språkuka og deres elevarbeid.
Gonagas finai vuos Kárášjoga vuođđoskuvllas ja beasai gullat movt skuvla lea bargan giellavahkuin ja ohppiid bargguid birra.
Kongen delte ut Språkløftets språkpris på et eget arrangement i idrettshallen Niitohárji.
Gonagas jugii Giellaloktenbálkkašumi sierra doaluin Niitohárjjis.
Joikekonkurranse
Juoigangilvu
Sametinget lanserte i samarbeid med NRK Sápmi en joikekonkurranse, hvor målet var å lage en egen joik til de samiske språkene, Språkløftets joik.
Sámediggi almmuhii ovttas NRK Sámiin juoigangilvvu, mas mihttun lei ráhkadit sámegielaide sierra luođi, Giellaloktenluođi.
Det kom inn 12 bidrag.
Gilvui bohte 12 luođi.
Juryen besto av en fagjury bestående av personer fra ulike språkområder.
Jury lei fágajury mas ledje olbmot iešguđetge giellaguovllus.
Deres stemme telte 30 prosent og folkejuryens stemme telte 70 prosent.
Sin jienat lohkkoje 30 proseantta ja álbmotjury jienat fas lohkkoje 70 proseantta.
Avstemningen foregikk på internett.
Jienasteapmi čađahuvvui interneahtas.
Vinneren var Jan Ole Hermanssen fra Masi.
Mázelaš Jan Ole Hermansen vuittii.
Det var stor oppslutning om stemmegivingen, og vinneren fikk tildelt prisen i Alta under et arrangement på AMFI storsenter under språkuka.
Olu olbmot serve jienasteapmái, ja vuoiti oaččui vuoittu Álttás AMFI gávppašanguovddáža doaluin giellavahkus.
Premien var på 20.000 kroner.
Vuoitu lei 20.000 ruvnno.
Folkemøte i Oslo
Álbmotčoahkkin Oslos
I forbindelse med språkuka arrangerte sametingsrådet et folkemøte i Samisk hus i Oslo 22. oktober.
Giellavahku oktavuođas lágidii sámediggeráđđi golggotmánu 22. beaivvi álbmotčoahkkima Sámi viesus, Oslos.
Tema for møtet var: Hvordan styrke og fremme bruk av samisk språk i et storbyperspektiv.
Čoahkkima fáddán lei: Mo nannet ja ovddidit sámegiela geavaheami stuoragávpotperspektiivvas.
Det var godt oppmøte og mange gode innspill, om blant annet språkopplæring for både barn og voksne, språkarenaer og viktigheten av å ha en samlingsplass som Samisk Hus er i Oslo.
Čoahkkimii bohte ollu olbmot ja doppe ledje ollu buorit cealkámušat, earret eará giellaoahpahusa birra sihke mánáide ja ollesolbmuide, giellaarenaid birra, ja man dehálaš lea ahte Oslos gávdno dakkár čoahkkananbáiki go Sámi Viessu.
Sametingets interne språktiltak under språkuka
Sámedikki siskkáldas gielladoaimmat giellavahkus
I anledning Samisk språkuke, arrangerte Sametinget språktiltak internt i Sametinget.
Giellavahku oktavuođas lágidii Sámediggi gielladoaimmaid maiddái siskkáldasat Sámedikkis.
Alle kontorstedene skulle kartlegge hvor mye samisk blir brukt på kontorstedene.
Juohke kánturbáikkis galge kártet man ollu kánturbáikkis gullo sámegiella.
Kontorstedene skulle også samarbeide om å finne tiltak og utforme målsettinger for mer bruk av samisk, samt at samisk ses mer på kontorstedene. De skulle også lage strategier for hvordan de skal oppnå målsettingene.
Dasto galge kánturbáikki bargit ovttasráđiid álggahit doaimmaid ja hábmet mihtuid maiguin barget nu, ahte sámegiella gullo ja oidno eambbo Sámedikkis siskkáldasat, ja dasa lassin strategiijaid mo mihtuid galget olahit.
Alle kontorstedene skulle også oppnevne språkfaddere, som skal hjelpe til og veilede de som holder på å lære seg samisk.
Juohke kánturbáikkis galge maiddái nammadit giellafáddariid, geaid rolla lea veahkehit ja bagadit giellaoččodeddjiid.
Språkavdelinga bestilte også plakater med hverdagslige ord og fraser på nord-, lule- og sørsamisk.
Giellaossodat tiŋgui maiddái plakáhtaid main leat guovddáš árgabeaisánit ja -dajaldagat davvi-, julev- ja lullisámegillii.
Plakatene ble sendt til alle kontorsteder og alle ansatte ble oppfordret om å bruke disse.
Plakáhtat sáddejuvvoje buot kánturbáikkiide ja buot bargit ávžžuhuvvoje geavahit daid.
Lovproposisjon - oppfølging av forslag til lovendringer i Hjertespråket
Láhkaproposišuvdna - Váibmogiela láhkarievdadusárvalusaid čuovvuleapmi
I følge Kommunal- og moderniseringsdepartementets (KMD) tidsplan i arbeidet med lovproposisjon med tilhørende meldingsdel, var det planlagt konsultasjoner med de ulike fagdepartement i september og oktober.
Gieldda- ja ođasmahttindepartemeantta (GOD) áigeplána mielde láhkaproposišuvnna barggus gullevaš dieđáhusosiin, ledje plánen konsultašuvnnaid iešguđetge fágadepartemeanttaiguin čakčamánus ja golggotmánus.
Dessverre har ikke fagdepartementene utarbeidet forslag til konsultasjonsgrunnlag, og Sametinget ser at det blir ytterligere forsinkelser i arbeidet med lovproposisjonen.
Dađi bahábut eai leat fágadepartemeanttat ráhkadan konsultašuvdnavuođu evttohusaid, ja Sámediggi oaidná ahte láhkaproposišuvdnabargu maŋŋona ain eanet.
Sametinget har sendt flere henvendelser hvor man understreker en forventning om konsultasjoner med fagdepartementene snarest.
Sámediggi lea máŋgii deattuhan ahte vuordit beassat konsulteret fágadepartemeanttaiguin farggamusat.
Sametinget har utarbeidet forventninger til de ulike fagdepartementene når det gjelder oppfølgingen av Hjertespråket, i disse forventningene har vi også lagt ved de tiltak i Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten, som Sametinget har en forventning om at de ulike departementene vil samarbeide med Sametinget om.
Sámediggi lea juohke fágadepartementii hábmen vuordámušaid Váibmogiela čuovvulanbargui, ja daidda vuordámušaide leat maiddái lasihan Gïelelutnjeme - Giellalåpptim - Giellalokten doaibmabijuid, maid birra Sámediggi vuordá ahte iešguđetge departemeanttat ovttasbarget Sámedikkiin.
Lovproposisjon med tilhørende meldingsdel skulle etter planen legges frem for Sametingets plenum i slutten av 2019.
Láhkaproposišuvdna oktan dieđáhusosiin galggai plána mielde ovddiduvvot Sámedikki dievasčoahkkimii 2019 loahpas.
Tidsplan er revidert, og KMD melder at lovproposisjon skal sendes på høring før behandling i Stortinget.
Áigeplána lea ođasmahtton, ja GOD dieđiha ahte láhkaproposišuvdna galgá sáddejuvvot gulaskuddamii ovdal go meannuduvvo Stuoradikkis.
Dette innebærer at lovproposisjon vil bli sendt Sametingets plenum for behandling i juni 2020.
Dat mearkkaša ahte láhkaproposišuvdna sáddejuvvo Sámedikki dievasčoahkkima meannudeapmái geassemánu 2020.
Til tross for at tidsplanen er revidert, ser Sametinget at arbeidet igjen er bak skjema, og Sametinget er bekymret for at lovproposisjonen ikke vil bli lagt frem for Sametingets plenum før i 2021.
Vaikko áigeplána lea ođasmahttojuvvon, de oaidná Sámediggi goitge ahte bargu lea maŋŋonan, ja Sámediggi ballá ahte láhkaproposišuvdna ii šatta ovddiduvvot Sámedikki dievasčoahkkimii ovdal 2021.
Ny helhetlig språklov
Ođđa oppalaš giellaláhka
Kulturdepartementet er i gang med utarbeidelse av en ny helhetlig språklov.
Kulturdepartemeanta lea hábmegoahtán ođđa oppalaš giellalága.
Lovproposisjon vil legges frem for Stortinget samtidig med en ny språkmelding.
Láhkaproposišuvdna ovdanbuktojuvvo Stuoradikkis oktanis ođđa gielladieđáhusain.
Utkast til språklov er nå sendt ut på høring.
Giellaláhkaevttohus lea dál sáddejuvvon gulaskuddamii.
Høringsfrist er satt til 15. november 2019.
Gulaskuddanáigemearri lea skábmamánu 15. beaivvi 2019.
I høringsutkastet slår loven fast statusen til samisk språk som urfolksspråk.
Gulaskuddanevttohusas nannejuvvo sámegiela stáhtus álgoálbmotgiellan lágas.
Det er forventet konsultasjoner om ny språklov etter at høringsrunden er avsluttet.
Vuordimis leat eambbo konsultašuvnnat ođđa giellalága birra maŋŋel go láhkaproposišuvdna lea leamaš gulaskuddamis.
Nytt samisk språkområde
Ođđa giellaguovlu - prošeakta
Visjona AS har sendt inn rapport hvor de utreder en ny tilskuddsmodell som er tilpasset det nye språkområdet (Sametingets plenumssak 053/18 Samisk språkområde), og Sametinget har gitt sluttkommentarer til rapporten.
Visjona AS lea sádden raportta mas leat guorahallan ođđa juolludanmodealla mii lea heivehuvvon ođđa giellaguvlui (Sámedikki dievasčoahkkinášši 053/18 Sámi giellaguovlu), ja Sámediggi lea addán raportii loahpalaš kommentára.
Sametinget og Kommunal- og moderniseringsdepartementet har enda konsultasjoner om forslagene i NOU 2016:18 Hjertespråket.
Sámedikkis ja Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta leat ain konsultašuvnnat NAČ 2016:18 Váibmogiela evttohusaid birra.
Rettigheter til samisk språkteknologi
Sámi giellateknologiija vuoigatvuođat
Sametinget og UiT Norges arktiske universitet har formet en eierskapsavtale, som er knyttet til samisk språkteknologi.
Sámediggi ja UiT Norgga árktalaš universitehta leat hábmen oamastanšiehtadusa sámegiel giellateknologiija ektui.
Avtalen skal regulere opphavsrett, eierskap og lisens for arbeidet knyttet til samisk språkteknologi på UiT.
Šiehtadus regulere dahkkivuoigatvuođa, oamasteami ja liseanssa UiT sámi giellateknologiijabargguin.
Avtalen er nå klar til signering.
Šiehtadus lea dál válmmas vuolláičállimii.
Modernisering av Folkeregisteret - Registrering av samiske språk
Álbmotregistara ođasteapmi - Sámegielaid registreren
Skatteetaten er i gang med å modernisere Folkeregisteret som følge av ny folkeregisterlov. Dette medfører en helhetlig modernisering av Folkeregisteret.
Vearroetáhta lea ođđa álbmotregisterlága geažil ođasteame Álbmotregistera, mii mielddisbuktá ahte Álbmotregister ođasmahttojuvvo oppalaččat.
Moderniseringen pågår jevnt til det nye Folkeregisteret er klart i 2020.
Ođasmahttin čađahuvvo veahážiid mielde ja 2020:s galgá ođasmahttin gárvvistuvvot.
Sametinget har siden 2016 konsultert med Finansdepartementet om muligheten til å kunne registrere bruk av samiske språk i Folkeregisteret, da det ikke finnes noe offentlig og ellers fullverdig statistikk over bruk av samiske språk.
Sámediggi lea 2016 rájes konsulteren Ruhtadandepartemeanttain oččodan dihtii vejolašvuođa registreret giellamáhtu álbmotregistaris, go ii gávdno almmolaš ja ollislaš statistihkka sámegielaid hálliin.
I forbindelse med samisk språkuke ble muligheten for å registrere bruk av samiske språk offentliggjort på Samisk hus i Oslo, der skattedirektør Hans Christian Holte var med. Nå er det mulig å frivillig registrere bruk av sør-, lule- og nordsamisk i Folkeregisteret.
Giellavahku oktavuođas almmuhuvvui sámegielaid registrerenvejolašvuohta Álbmotregisterii, almmolaš dilálašvuođain Sámi viesus Oslos, mas Norgga vearrodirektevra Hans Christian Holte searvvai. Dál lea vejolaš eaktodáhtolaččat registreret lulli-, julev- ja davvisámegiela ođđa Álbmotregistarii.
Muligheten til å bruke samiske bokstaver er også en del av moderniseringsarbeidet, da det gamle Folkeregisteret ikke støtter disse.
Sámegielbustávaid geavaheapmi lea maid oassin Álbmotregistera ođasmahttimis, go boares registaris dat eai dohkkehuvvo.
3 Kunnskap
3 Máhttu
Det samiske samfunnet har kunnskap, kompetanse og ferdigheter for å sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Sámi servodagas lea máhttu, gelbbolašvuohta ja gálggat maiguin sihkkarastá ja ovddida gielas, kultuvrras ja servodateallimis.
Innholdet i samisk barnehagetilbud
Sámi mánáidgárdefálaldaga sisdoallu
Samiske barn har et kvalitativt godt barnehagetilbud som bygger på samiske verdier, samisk kultur og tradisjonell kunnskap.
Sámi mánáin lea kvalitatiivvalaččat buorre mánáidgárdefálaldat mas vuođđun leat sámi árvvut, sámi kultuvra ja árbediehtu.
Åpning av ny samisk barnehage i Alta
Ođđa sámi mánáidgárddi rahpan Álttás
Sametingsrådet deltok 3. oktober på åpningen av Alta kommunes nye samiske barnehage, Guovddáš mánáidgárdi.
Sámediggeráđđi searvvai golggotmánu 3. beaivvi Álttá suohkana ođđa mánáidgárddi Guovddáš mánáidgárddi rahpamii.
Tidligere i år ble det inngått en samarbeidsavtale mellom Alta kommune og Sametinget.
Álttá suohkan ja Sámediggi leat ovdalis dán jagi dahkan ovttasbargošiehtadusa.
Etablering av ny kommunal samisk barnehage er et resultat av samarbeidsavtalen.
Ođđa gielddalaš mánáidgárdi lea ovttasbargošiehtadusa boađus.
Samarbeidsmøte
Ovttasbargočoahkkin
Sametinget og Kunnskapsdepartementet hadde samarbeidsmøte 4. september i Oslo.
Čakčamánu 4. beaivvi lei ovttasbargočoahkkin gaskal Sámedikki ja Máhttodepartemeantta Oslos.
Sametinget hadde blant annet informasjon om sametingsrådets melding om samisk barnehagetilbud.
Sámediggi jugii dieđuid earret eará sámediggeráđi dieđáhusas sámi mánaidgárdefálaldaga birra.
Sametingets handlingsplan for samiske barnehager
Sámedikki doaibmaplána sámi mánáidgárddiide
I denne perioden har sametingsrådet revidert Sametingets handlingsplan for samiske barnehager.
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas bargan ođastit Sámedikki doaibmaplána sámi mánáidgárddiide.
Handlingsplanen er en oppfølging av Sametingets melding om barnehagetilbud, som ble vedtatt under plenumsmøtet i juni.
Doaibmaplána lea ođđa sámediggedieđáhusa čuovvuleapmi mánáidgárdefálaldaga birra mii mearriduvvui geassemánu dievasčoahkkimis.
Handlingsplanen har 10 tiltak på følgende satsingsområder; samisktalende barn i dagens samfunn, tradisjonell kunnskap i nyere tid, og kunnskap og kompetanse ligger til grunn for fremtidens barnehage.
Doaibmaplánas leat 10 doaibmabiju dáiguin áŋgiruššansurggiiguin: sámegielat mánát otná servodagas, árbevirolaš máhttu ođđa áiggis ja máhttu ja gelbbolašvuohta leat boahtteáiggi mánáidgárddi vuođđun.
Denne handlingsplanen ble vedtatt under plenumsmøtet i september.
Dievasčoahkkin mearridii ođđa doaibmaplána čakčamánu čoahkkimis.
Tilskudd til samiske barnehager og barnehager med samisk avdeling - søkerbasert tilskudd
Doarjja sámi mánáidgárddiide ja mánáidgárddiide main lea sámi ossodat - ohcanvuđot doarjja
Mål for tilskuddsordningen - Samiske barnehager og avdelinger:
Doarjjaortnega mihttomearri - sámi mánáidgárddit ja ossodagat:
Samiske barnehager og samiske avdelinger i norske barnehager har tilbud som bygger på samisk språk og kultur.
Sámi mánáidgárddiin ja sámi ossodagat dárogiel mánáidgárddiin lea fálaldat mas vuođđun lea sámi giella ja kultuvra.
Sametinget har i denne perioden behandlet resterende tre søknader fra forrige periode, og har avsluttet saksbehandling av denne ordningen.
Sámediggi lea dán áigodagas gieđahallan golbma ohcama mat ovddit áigodagas báhce, ja lea loahpahan dán ortnega áššemeannudeami.
Det er fordelt over 7,2 mill. til 31 barnehager.
Lea juogaduvvon badjel 7,2 mill. 31 mánáidgárdái.
Sámi mánát ođđa searvelanjain - prosjekt
Sámi mánát ođđa searvelanjain - prošeakta
En stor del av informasjonsarbeidet om prosjektet Sámi mánát ođđa searvelanjain (SáMOS) er nå gjennomført og Sametinget har samlet informasjon og forskning.
Stuorra oassi prošeavtta diehtojuohkinbarggus Sámi mánát ođđa searvelanjain (SáMOS) lea dal čađahuvvon ja Sámediggi lea čohkken dieđuid ja dutkama.
Nå har prosjektet igangsatt utviklingsarbeid, som å forme samiske arbeidsmetoder og forsøk for å avklare hva samisk barnehagepedagogikk er og hvordan det skal implementeres.
Dál lea prošeakta álggahan ovdánahttinbargu, nugo sámi bargovugiid hábmen ja geahččaladdamat čielggadan dihte mii sámi mánáidgárdepedagogihkka lea ja movt dan galggašii implementeret.
Samme gjelder også hvordan sterke språkmodeller kan brukes, utvikling av opplæringsmodeller og utvikling av kompetanse sammen med Sámi allaskuvla/Samisk høgskole.
Seamma guoská maid dasa movt gievrras giellamodeallaid sáhttá geavahit, oahpahusvugiid ovddideapmi ja gelbbolašvuođa ovddideapmi Sámi allaskuvllain ovttas.
I forbindelse med planleggingen utarbeides det også pedagogiske læremidler.
Plánemis lea maid pedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeapmi.
Pilotbarnehagekonseptet
Pilohtamánáidgárdekonseapta
Til grunn for arbeidet videre er pilotbarnehageordningen.
Pilohtamánáidgárdeortnet lea viidásat barggu vuođđun.
I august ble det annonsert at samiske barnehager har mulighet til å søke om å bli pilotbarnehage.
Borgemánus almmuhuvvui ahte sámi mánáidgárddit sáhttet ohcat beassat pilohtamánáidgárdin.
Det har kommet ni søkere, og arbeidet med valg av pilotbarnehager er igangsatt.
Leat boahtá ovcci ohcama, ja leat álggahan barggu válljet pilohtamánáidgárddiid.
Undersøkelse av opplæringsbehov og utviklingsprosessen i samiske barnehager
Oahppandárbbuid iskkadeapmi ja ovdánahttinproseassat sámi mánáidgárddiin
Når det er manglende informasjon hvilke behov samiske barnehager selv ser vedrørende kompetansen, så har SáMOS sammen med Sámi allaskuvla/Samisk høgskole og Sámi lohkanguovddáš/Senter for samisk i opplæringen igangsatt et undersøkelsesarbeid for å få mer informasjon.
Go leat váilevaš dieđut das makkár dárbbuid sámi mánáidgárddit ieža oidnet gelbbolašvuođa hárrái, de SáMOS ovttas Sámi allaskuvllain ja Lohkanguovddážiin leat álggahan iskkadanbarggu oažžun dihte eanet dieđuid.
Det ble avholdt planleggingsmøte mellom Sametinget, Sámi allaskuvla/Samisk høgskole og Sámi lohkanguovddáš/Senter for samisk i opplæringa 16. oktober, hvor det ble vedtatt å nedsette en arbeidsgruppe for å utarbeide spørreskjema, som skal sendes til samiske barnehager i januar 2020.
Golggotmánu 16. beaivvi lei plánenčoahkkin Sámedikki, Sámi allaskuvlla ja Lohkanguovddáža gaskka, gos mearriduvvui ásahit bargojoavkku mii válbme jearahallanskovi, mii galgá sáddejuvvot sámi mánáidgárddiide 2020 ođđajagimánus.
Til dette knyttes det også en utviklingsprosess for samiske barnehager som igangsettes neste år.
Dása gullá maid ovdánahttinproseassa sámi mánáidgárddiide mii boahtá johtui boahtte jagi.
Árran-samtaler
Árranságastallamat
15. oktober ble det avholdt en Árran-samtale i Kautokeino.
Golggotmánu 15. beaivvi dollui Árranságastallan Guovdageainnus.
Dette var den siste i denne samtaleserien, hvor forskere har forelest om tradisjonell kunnskap og dagens utvikling, som kan brukes i barns oppfostring.
Dat lei maŋemuš ságastallan dan ságastallanráiddus gos dutkit leat logaldallan árbevirolaš máhtu ja otná ovdáneami birra, maid sáhttá mánáid bajásgeassimis geavahit.
Árran-samtalene er tidligere gjennomført i Røros, Tysfjord og Nesseby.
Árranságastallamat leat ovdal dollojuvvon Plassjes, Divttasvuonas ja Unjárggas.
Møter og samlinger
Čoahkkimat ja deaivvadeamit
På samarbeidsmøtet med Kunnskapsdepartementet om opplæringssaker 3. september var det orientering om SáMOS-prosjektet.
Čakčamánu 3. beaivvi ovttasbargočoahkkimis Máhttodepartemeanttain oahpahusáššiid birra lei diehtojuohkin SáMOS prošeavtta doaimmaid ja ovdánahttima birra.
Slik orientering blir gitt under hvert samarbeidsmøte.
Dákkár diehtojuohkin lea fásta juohke ovttasbargočoahkkimis.
18. oktober og 1. november ble det gjennomført veiledninger og utviklingstreff med barnehager i Tromsø og Oslo.
Golggotmánu 18. beaivvi ja skábmamánu 1. beaivvi leat čađahuvvon bagadallamat ja ovdánahttindeaivvadeamit mánáidgárddiiguin Romssas ja Oslos.
Innholdet i disse treffene var blant annet samiske verdier.
Sisdoallu dáin deaivvademiin ledje earret eará sámi árvvut.
6.- 7. november var prosjektet med i feiringen av 10-års jubileum for Ástávuona giellagoahtie og Lavangen kommune som språkforvaltningskommune.
Skábmamánu 6.- 7. beivviid lea prošeakta oassálastán Ástávuona giellagoađi logijagi ávvudeami.
På seminaret ble SáMOS-prosjektet og fremgangen i det presentert.
Nuppi beaivvi semináras presenterejuvvui SáMOS prošeakta ja dan ovdáneapmi.
Internasjonal opplæringkonferanse
Internationála oahpahuskonfereansa
SáMOS og Sámi allaskuvla/Samisk høgskole planlegger gjennom en felles arbeidsgruppe internasjonal opplæringskonferanse i Kautokeino 25.- 27. mai 2020.
SáMOS ja Sámi allaskuvlla oktasaš bargojoavku pláne riikkaidgaskasaš oahpahuskonferánssa Guovdageainnus miessemánu 25.- 27. beivviid 2020.
Hovedtemaet blir urfolkenes pedagogiske filosofi i barnehagen, skolen og i høyere utdanning.
Konferánssa váldofáddá lea eamiálbmogiid pedagogalaš filosofiija mánáidgárddis, skuvllas ja alitoahpus.
Interreg SáMOS
Interreg SáMOS
På finsk og svensk side av Sápmi har man nå søkt om Interreg prosjektmidler for å kunne delta i SáMOS-prosjektet.
Suoma ja Ruoŧa beal Sámis leat dál ohcan Interreg prošeaktaruđaid vai beasašedje searvat SáMOS prošektii.
Hvis de får finansiering, så kan man forvente at et felles prosjektarbeid over riksgrensene kommer i gang i løpet av vårvinteren 2020.
Jus ožžot ruđaid, de lea vuordimis ahte oktasaš riikarájiid rastá prošeaktabargu boahtá johtui 2020 giđđadálvvi.
Tilskudd til samisk språkopplæring - søkerbasert tilskudd
Doarjja sámi giellaoahpahussii - ohcanvuđot doarjja
Mål for tilskuddordningen - samisk språkopplæring:
Doarjjaortnega mihttomearri - sámi giellaoahpahus:
Barnehager gir tilbud om samisk språkopplæring.
Mánáidgárddit fállet sámi giellaoahpahusa
Søknadsfrist for denne ordningen var åpen frem til 1. september, men ble forlenget til 27. september.
Ohcanáigemearri dán ortnegis lei čakčamánu 1. beaivvi, muhto guhkiduvvui čakčamánu 27. beaivvi rádjái.
Sametinget har i denne perioden behandlet 26 søknader, og det er tildelt til sammen over kr 1,9 mill. kroner.
Sámediggi lea dán áigodagas gieđahallan 26 ohcama, ja juogadan oktiibuot 1,9 mill. ruvnnu.
Tilskudd til prosjekter og utviklingsarbeid - søkerbasert tilskudd
Doarjja prošeavttaide ja ovddidanbargui - ohcanvuđot doarjja
Mål for tilskuddsordningen - Prosjekter og utviklingsarbeid:
Doarjjaortnega mihttomearri - prošeavttat ja ovddidanbargu:
Høy kvalitet på samisk språk og kulturarbeidet i barnehagene.
Alla kvalitehta mánáidgárddiid sámegielas ja kulturbargguin
Søknadsfrist for denne ordningen var åpen frem til 1. oktober, men ble forlenget til 1. november.
Dán ortnega ohcanáigemearri lei rabas golggotmánu 1. beaivái, muhto guhkiduvvui skábmamánu 1. beaivái.
Det er kommet inn ca. 25 søknader, med en søknadssum på tilsammen på kr 4,4 millioner.
Leat boahtán sullii 25 ohcama, ohcansupmiin mii lea oktiibuot kr 4,4 miljovnna ruvnnu.
10 søknader er ferdigbehandlet.
10 ohcama leat gárvvisin gieđahallojuvvon.
Kompetanseheving i barnehage
Gelbbolašvuođalokten mánáidgárddiin
Mål for innsatsområdet:
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri
Barnehageansatte er samiskspråklige, og innehar samisk kulturkompetanse.
Mánáidgárdebargit leat sámegielagat ja sis lea sámi kulturgelbbolašvuohta
Implementering av samisk innhold i rammeplan for barnehager
Sámi sisdoalu implementeren mánáidgárddiid rámmaplánii
Sametinget er med i arbeidsgruppa for implementeringen av samisk innhold i rammeplanen, hvor samarbeidspartnere er Utdanningsdirektoratet, Fylkesmannen i Troms og Finnmark, Fylkesmannen i Nordland, Fylkesmannen i Trøndelag og Fylkesmannen i Oslo og Viken.
Sámediggi lea mielde bargojoavkkus mii galgá implementeret sámi sisdoalu rámmaplánii, gos ovttasbargoguoimmit leat oahpahusdirektoráhtta, Romssa ja Finnmárkku, Nordlándda, Trøndelága ja Oslo ja Viken fylkkamánnit.
Denne arbeidsgruppa hadde møte 19.- 20. september, hvor det var fokus på blant annet fremgang i implementeringsarbeidet og samiske barns rettigheter.
Dán bargojoavkkus lei čoahkkin čakčamánu 19.- 20. beivviid ja guovddáš áššin lei earret eará implementerenbarggu ovdáneapmi ja sámi mánáid rievttit.
Samarbeidspartnerne Fylkesmannen i Troms og Finnmark gjennomførte en barnehagekonferanse 7.-8. oktober i Alta for samiske barnehager og barnehager som har samiske avdelinger.
Ovttasbargoguoimmit Romssa ja Finnmárkku fylkkamánnit čađahedje mánáidgárdekonferánssa golggotmánu 7.- 8. beivviid Álttás sámi mánáidgárddiide ja mánáidgárddiide main leat sámi ossodagat.
Sametinget deltok.
Sámediggi oassálasttii.
Pedagogisk materiell
Pedagogalaš ávdnasat
Samiske barn har samiske bøker og leker i barnehagene.
Sámi mánáin leat sámi girjjit ja sámi duhkorasat mánáidgárddiin
Læremiddelsentralen
Oahpponeavvoguovddáš
Sametingets læremiddelsentral låner ut pedagogisk materiell og læremidler til studenter på ulike høgskoler, grunnskoler, videregående skoler og barnehager.
Sámedikki oahpponeavvoguovddáš luoiká pedagogalaš ávdnasiid ja oahpponeavvuid studeanttaide iešguđet allaskuvllain, vuođđoskuvllain, joatkkaskuvllain ja mánáidgárddiin.
Det har vært mest etterspørsel etter lettleste bøker for elever på grunn- og videregående skoler som har samisk som andrespråk, med temaer for ungdom.
Eanemusat leat jearahallan girjjiid maid lea álki lohkat ja leat ohppiide vuođđo- ja joatkkaskuvllain geain lea sámegiella nubbingiellan ja maid fáddá lea nuoraide.
Læremiddelsentralen har fire kofferter med samiske gjenstander.
Oahpponeavvoguovddážis leat njeallja koaffara sámi dávviriiguin.
Det er flere kofferter under utvikling, da med gjenstander og kofter fra Alta, Tana og Nesseby.
Leat ráhkadeamen eanet koaffariid main leat dávvirat ja gávttit mat gullet Áltái, Detnui ja Unjárgii.
Etterspørselen er stor.
Ollugat jearahit daid.
I denne perioden har koffertene vært ute i 11 barnehager, samt noen oppvekstsentre.
Dán áigodagas koaffarat leat fitnan 11 mánáidgárddis, ja muhtun bajásšaddanguovddážiin.
Samisk innhold i skolen
Sámi sisdoallu skuvllas
Samiske elever har kvalitetsmessig god opplæring i og på samisk.
Sámi ohppiid oahpaheamis sámegielas ja sámegillii lea buorre kvalitehta
Stortingsmelding «Tidlig innsats og inkluderende fellesskap»
Stuorradiggedieđáhus «Tidlig innsats og inkluderende fellesskap»
I november ble stortingsmeldingen Tett på - Tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO lagt frem.
Skábmamánus ovddiduvvui stuorradiggedieđáhus Tett på - Tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO.
Målet er å utvikle barnehager og skoler som skal gi alle barn og elever et godt tilpasset og inkluderende pedagogisk tilbud.
Mihttomearrin lea mánáidgárddiid ja skuvllaid ovddidit mat galget leat buot mánáide ja ohppiide bures heivehuvvon ja fátmmasteaddji skuvlafálaldaga.
Sametinget har hatt konsultasjon med Kunnskapsdepartementet, hvor Sametinget bidro til at stortingsmeldingen inneholder tekst om situasjonen for samiske barn i barnehage og skole.
Sámedikkis lea leamaš konsultašuvdna Máhttodepartemeanttain, masa Sámediggi nákcii oažžut teavstta mielde sámi mánáid dili birra mánáidgárddis ja skuvllas.