pere/sami_parallel huggingface dataset:
Brukere av språket skaper behovene i samfunnet og er slik avgjørende for språkets fremtid .
Sámegiela geavaheaddjit vuolggahit dárbbuid servodagas ja nu sii leat hui deaŧalaččat giela boahtteáigái .
Sametingets mål har vært å øke antall språkbrukere for slik å styrke og utvikle språket .
Sámedikki mihttomearri lea leamaš eanedit giellageavaheddjiid logu vai giella nannejuvvo ja ovddiduvvo .
Dette vil være svært viktig også i fremtida .
Maiddái boahtteáiggis dat lea deaŧalaš .
Utfordringene er å få den enkelte bruker til å velge samisk språk .
Hástalussan lea oažžut ovttaskas geavaheaddji válljet sámegiela .
Verken Sametinget eller noen annen offentlig instans kan styre det enkelte individs private språkbruk .
Ii Sámediggi ii ge oktage eará almmolaš ásahus sáhte stivret ovttaskasa priváhta giellageavaheami .
Slik skal det naturligvis være .
Nu dat dieđusge galgá leat .
Like fullt er det private valget av dagligspråk i hjemmet kanskje den viktigste faktoren for framtida for urfolksspråk .
Dattetge dáidá beaivválašgiela priváhta válljen ruovttus leat deaŧaleamos fáktorin álgoálbmotgielaid boahtteáigái .
Uformell overføring av språket mellom generasjonene er den viktigste garantien et levende samisk språk .
Giela eahpeformálalaš fievrrideapmi buolvvas bulvii lea ealli sámegiela deaŧaleamos dáhkádus .
Man må ha et system der det å overføre samisk som førstespråk til sine barn , blir et trygt valg .
Vaikke vel almmolašvuohta ii sáhte stivret ovttaskasaid giellaválljema , de lea deaŧalaš ahte ovttaskas giellageavaheddjiin lea duohta válljenmunni .
Samisk må være et språk som blir verdsatt av samfunnet , kunnskap i samisk må av samfunnet ses på som en viktig kompetanse , og denne kunnskapen må også være en formell kvalifikasjon .
Mis ferte leat dakkár vuogádat maid servodat atná árvvus , servodat ferte atnit sámegielmáhtu deaŧalaš gelbbolašvuohtan , ja dát máhttu ferte maid leat formálalaš gelbbolašvuohta .
Samtidig som det er opp til hver enkelt å velge dagligspråk i hjemmet er det hver enkelts ansvar å bruke samisk språk i ulike sammenhenger .
Seammás go lea ovttaskas olbmo duohken válljet ruovttu beaivválašgiela , de lea ovttaskas olbmo ovddasvástádus geavahit giela iešguđet oktavuođain .
Det påhviler hver og en et ansvar , for å bevare , utvikle og overføre språket til neste generasjon .
Juohkehaččas lea ovddasvástádus gáhttet , ovddidit ja fievrridit giela boahtte bulvii .
Det vil være viktig at alle tar ansvar , og bruker samisk språk i alle sammenhenger .
Lea deaŧalaš ahte buohkat váldet ovddasvástádusa , ja geavahit sámegiela buot oktavuođain .
Det er samtidig viktig at kunnskap og kompetanse som eldre språkbærere innehar i større grad ivaretas og brukes i språkopplæringen .
Seammás lea deaŧalaš ahte dat máhttu ja gelbbolašvuohta , mii boarráset giellageavaheddjiin lea , buorebut fuolahuvvo ja váldojuvvo atnui giellaoahpahusas .
Språkbærernes kompetanse er verdifull , og har stor betydning for språkets fremtidige utvikling .
Giellageavaheddjiid gelbbolašvuohta lea mávssolaš , ja dat mearkkaša ollu giela boahttevaš ovdáneapmái .
Det er slike forbilder som motiverer og inspirer til bruk av språket , og samtidig øker den felles bevisstheten om språkbruk .
Dakkár ovdagovat han movttiidahttet ja oaivadit giellageavaheapmái , ja seammás bajidit oktasaš dihtomielalašvuođa giellageavaheamis .
Det vil være viktig for den fremtidige språkplanleggingen at oppfatningen om at samisk språk er en byrde og økonomisk belastning legges bort .
Lea deaŧalaš boahtteáiggi giellaplánemii guđđit dan oainnu ahte sámegiella lea noađđin , maiddái ekonomalaččat .
Skal det være et mål at alle lærer seg litt samisk eller skal noen lære seg samisk godt ?
Galgá go leat mihttomearrin ahte buohkat ohppet veaháš sámegiela vai galget go muhtumat oahppat sámegiela bures ?
Skal majoritetsbefolkningen lære og ta i bruk samisk språk ?
Galgá go eanetlohkoálbmot oahppat ja váldit atnui sámegiela ?
Skal språkpolitikken i større grad styres gjennom pålegg om bruk av samisk ?
Galgá go giellapolitihkka stivrejuvvot eanet gohččuma bokte ahte geavahit sámegiela ?
Hvordan sikre god språkoverføring mellom generasjoner ?
Mo galgá sihkkarastit buori giellasirdima buolvvas bulvii ?
Innsatsområde 2 : Bruk av samisk språk  En viktig faktor i språkutviklingen vil være å gi samiske språk like utviklingsmuligheter som norsk språk .
Áŋgiruššansuorgi 2 : Sámegiela geavaheapmi  Deaŧalaš fáktovra giellaovddideamis lea addit sámegielaide ovdánanvejolašvuođaid seamma dásis dárogielain .
Språkbrukeren skal ikke begrenses til å ha mulighet til å velge samisk i offentlige og private sammenhenger , men derimot ha like tilbud på samisk og norsk .
Giela geavaheapmi ii galgga leat nu ahte lea vejolašvuohta válljet sámegiela almmolaš ja priváhta oktavuođain , muhto baicce galgá oažžut seammalágan bálvalusaid sámegilli ja dárogillii .
Samisk og norsk språk er likestilte språk , og det vil derfor være naturlig at språkbruken i Norge i større grad foregår på to språk .
Sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat , ja danne lea lunddolaš ahte Norggas eanet geavahuvvojit guokte giela .
En forutsetning for at det samiske språket skal brukes , høres og synes er at det finnes arenaer hvor språket faktisk brukes .
Eaktun dasa ahte sámegiella geavahuvvo , gullo ja oidno lea ahte gávdnojit arenat gos giela duođai sáhttá geavahit .
Uten slike arenaer vil språket være unyttige og ha liten verdi .
Dán lágan arenaid haga ii leat gielas ávki ja das lea unnán árvu .
samfunn er at språket mange steder ikke er en naturlig del av dagliglivet , og at det finnes få arenaer hvor språket brukes .
Hástalussan otnáš servodagas lea ahte giella ollu báikkiin ii leat lunddolaš oassi beaivválaš eallimis , ja ahte gávdnojit menddo unnán giellageavahanarenat .
Intensjoner om at samisk språk skal være dagligspråk kan vanskelig nås så lenge det ikke er mulig å bruke språket i all offentlig forvaltning , statlige etater , og eller i kommunikasjon med omverdenen .
Áigumušaid ahte sámegiella galgá leat beaivválaš giellan , lea váttis olahit nu guhká go ii leat vejolašvuohta geavahit giela buot almmolaš hálddašeamis , stáhta etáhtain , ja dahje birrasiin gulahallamis muđui .
Språkarenaer for barn og unge vil være avgjørende for god språkutvikling , samtidig som nybegynneropplæring vil være lite hensiktsmessig uten arenaer å prøve ut språket i .
Giellaarenat mánáide ja nuoraide leat mearrideaddji deaŧalaččat giellaovddideapmái , seammás go álgooahpahusas lea unnán ávki jos eai gávdno arenat gos hárjehallat giela .
Språkpolitikken har i mange tilfeller blitt preget av negative holdninger til samisk språk og kultur .
Giellapolitihka báidnet dávjá fuones miellaguottut sámi gillii ja kultuvrii .
En slik utvikling vil ikke gagne arbeidet med å styrke det samiske språkets stilling i samfunnet .
Dás lea heajos váikkuhus sámegiela dili nannenbargui servodagas .
Kunnskap og kjennskap til samisk språk vil være med på å motvirke negative holdninger og dermed også løfte språkets status .
Sámegiela máhttu ja dovdan lea mielde njeaidimin fuones miellaguottuid ja nie loktemin maiddái giela dili .
Det er et stort behov for kompetanse i samisk språk og kultur innenfor alle offentlige og kommunale sektorer i samfunnet .
Buot almmolaš ja gielddalaš surggiin servodagas lea stuorra dárbu háhkat gelbbolašvuođa sámi gielas ja kultuvrras .
Fagpersonell med samiskspråklig kompetanse er en mangelvare innefor alle samfunnsområder , og en helhetlig satsning på rekruttering og opplæring av fagpersonell med samisk kompetanse vil være helt nødvendig for å dekke behovene i samfunnet .
Buot servodatsurggiin váilot fágaolbmot geain livččii gelbbolašvuohta sámegielas , ja danne lea áibbas dárbu ollislaččat áŋgiruššat fágaolbmuid rekrutteremiin ja oahpahusain vai livččii vejolašvuohta oažžut sámegiela gelbbolašvuođa servodahkii .
Behovet for samiskspråklig kompetanse er ikke bare stort innenfor den offentlige og kommunale tjenesteytingen , men også innenfor sosiale og kulturelle tilbud i samfunnet .
Sámegiela gelbbolašvuođa dárbu ii leat stuoris dušše almmolaš ja gielddalaš bálvalusain , muhto maiddái sosiálalaš ja kultuvrralaš fálaldagain servodagas .
Media , litteratur og kommunikasjon er områder som særlig berører barn og unge .
Media , girjjálašvuohta ja gulahallan leat erenoamáš mávssolaččat mánáide ja nuoraide .
Samiskspråklige tilbud innenfor disse områdene er nødvendig i barn og unges språkutvikling .
Sámegielat fálaldat dáin lea dárbbašlaš mánáid ja nuoraid giellaovddideapmái .
Samiske primærnæringer har spilte og spiller fortsatt en viktig rolle for språkutviklingen .
Sámi vuođđoealáhusat leat leamaš ja leat ain deaŧalaččat giellaovdáneapmái .
Språket har tradisjonelt sett stått sterkt innenfor samiske næringer , og de har spilt en viktig rolle som bærere av samisk språk samtidig som tradisjonell kunnskapsoverføring har vært sterk innenfor de samiske næringene .
Árbevirolaččat lea giella leamaš nanus sámi ealáhusain , ja dat leat leamaš deaŧalaččat sámegiela guoddin ja seammás lea árbevieruid gaskkusteapmi leamaš nanus sámi ealáhusaid gaskkas . Sámi ealáhusaid gaskkas maid dattetge vásihit stuorra hástalusaid giellaovddideami ektui .
De samiske primærnæringene opplever imidlertid også store utfordringer i forhold til språkutvikling .
Sámegiella ii fievrriduvvo buolvvas bulvii šat nugo ovdal , ja ollu máhttu , tearpmat ja doahpagat jávket beaivválaš gielas .
Samisk språk overføres ikke mellom generasjoner i samme grad som tidligere , og mye kunnskap , terminologi og begreper forsvinner fra dagligtalen .
Dán fuones ovdáneami fertešii jorgalahttit . Maiddái dat go vuođđoealáhusain geahppánit doallit addá fuones váikkuhusaid giellaovdáneapmái .
En nedgang i antall utøvere av primærnæringer vil gi negative konsekvenser for språkutviklingen .
Dát dilli addá fuola , ja lea dárbu álggahit doaibmabijuid eastadan dihte giela dili hedjoneami árbevirolaš sámegiela arenain .
Skal samisk og norsk språk brukes likt på alle samfunnsområder eller skal man konsentrere seg om en tydelig funksjonsdeling hvor samisk dominerer på enkelte områder og norsk på andre områder ?
Galgá go sámegiella ja dárogiella geavahuvvot dássálaga buot servodatsurggiin vai galggašii go čielgasit juohkit doaimma nu ahte sámegiella lea váldogiella muhtun surggiin ja dárogiella fas eará surggiin ?
Hvordan kan Sametinget være med på i bidra til å forbedre samisk språks utviklingsmuligheter ?
Mainna lágiin sáhttá Sámediggi leat mielde buorideamen sámegiela ovdánanvejolašvuođaid ?
Hvordan skal samisk språk bli en naturlig del av samfunnet ?
Mainna lágiin galgá sámegiella šaddat lunddolaš oassin servodagas ?
Innsatsområde 3 : Språkfaglig utvikling Språkfaglig utvikling er en viktig del av styrking og utvikling av samisk språk .
Áŋgiruššansuorgi 3 : Giellafágalaš ovdáneapmi Giellafágalaš ovdáneapmi lea deaŧalaš oassi sámegiela nannemis ja ovddideamis .
Det er et stort behov for utvikling av terminologi , innsamling av stedsnavn og utvikling innenfor språkteknologi .
Stuorra dárbu lea ovddidit terminologiija , čohkket báikenamaid ja ovdánahttit giellateknologiija .
Innsamling og registrering av samiske stedsnavn er en stor utfordring , og mangel på registrering av stedsnavn vil føre til at stedsnavn går tapt .
Sámi báikenamaid čohkken ja registreren lea stuorra hástalus , ja go báikenamat eai leat registrerejuvvon de sáhttet dat jávkat .
Utvikling av terminologi er tidkrevende , og det er fortsatt mangel på terminologi innenfor en rekke fagfelt .
Terminologiija ovddideapmi lea áddjás bargu , ja ollu fágasurggiin váilu ain terminologiija .
Det er også viktig at samiske språk henger med i den språkteknologiske utviklingen .
Deaŧalaš lea maiddái dat ahte sámegielat čuvvot giellateknologalaš ovdáneami .
Dette gjelder blant annet for oversettingsprogrammer , nettbasterte hjelpemidler , talesyntese og applikasjoner til smarttelefoner .
Dárbbašuvvojit earret eará jorgalanprográmmat , neahttavuđot veahkkereaiddut , hállansyntesa ja applikašuvnnat jierbmetelefovdnii .
Det er behov for tilgang til elektroniske ordbøker for å kunne legge disse ut på internett og utvikle spill og applikasjoner .
Dárbbašuvvojit elektrovnnalaš sátnegirjjit maid bidjat internehttii ja lea dárbu ovddidit spealuid ja applikašuvnnaid .
Det trenges store samlinger med talemateriale fra personer med ulike dialekter til å kunne utvikle talesyntese .
Ferte čohkket maiddái sierra suopmaniid hállanávdnasiid hállansyntesa ovddideapmái .
Samfunnet er i stadig endring , og slik også språkbruken .
Servodat rievdá dađistaga , ja nu maiddái giellageavaheapmi .
Norske og internasjonale ord befester seg i det samiske språket og blir en del av dagligtalen .
Dárogiela ja riikkaidgaskasaš sánit darvánit sámegielaide ja šaddet oassin beaivválaš gielas .
Slike ord blir tatt i bruk i tilfeller hvor det mangler samiske ord , men også vaner og trender spiller inn og endrer språkbruken .
Dán lágan sánit váldojuvvojit geavahussii dalle go váilot sámegielas sánit , muhto maiddái dábit ja rávnnjáldagat váikkuhit giellageavaheapmái ja rievdadit dan .
En slik utvikling vil være uheldig for utviklingen av samisk språk .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti 76 siidu 90 siiddus
Hvordan effektivisere terminologiutviklingen i samisk språk ?
Mainna lágiin beavttálmahttit terminologiijaovddideami sámegielas ?
Skal terminologiutvikling ta utgangspunkt i tradisjonelle samiske ord eller internasjonal terminologi ?
Galgá go terminologiijaovddideapmi váldit vuolggasaji árbevirolaš sámi sániin vai riikkaidgaskasaš terminologiijas ?
Skal målet med terminologiutvikling være å minske forskjellene mellom de ulike samiske skriftsspråkene ?
Galgá go terminologiijaovddideami mihttomearrin leat unnidit erohusaid sierra sámi čállingielaid gaskka ?
Hvordan intensivere innsamling og registrering av samiske stedsnavn ?
Mainna lágiin hoahpuhit sámi báikenamaid čohkkema ja registrerema ?
Hvordan bruke ny teknologi til å overføre tradisjonell kunnskap og terminologi ?
Mainna lágiin geavahit ođđa teknologiija árbedieđuid ja terminologiija gaskkusteapmái ?
Hvordan sikre god språkteknologisk utvikling og utvikling av språkverktøy ?
Mainna lágiin sihkkarastit buori giellateknologalaš ovdáneami ja giellareaidduid ovdáneami ?
Innsatsområde 4 - Sametingets rolle og myndighet Sametingets valgmanntall bygger på et subjektivt og et språklig kriterium .
Áŋgiruššansuorgi 4 : Sámedikki rolla ja váldi Sámedikki jienastuslogu vuođđun leat subjektiivvalaš ja gielalaš eavttut .
Det subjektive kriteriet går ut på å føle seg som same , mens det språklige kriteriet sier noe om samisk er eller har vært hjemmespråk i ens familie .
Subjektiivvalaš eaktu lea ahte dovdá iežas sápmelažžan , ja gielalaš eaktun lea sámegiella , ahte lea go dat leamaš ruovttugiella su bearrašis .
Samisk språk er slik grunnleggende for hele det samiske samfunnet .
Dieinna lágiin lea sámegiella hui deaŧalaš olles sámi servodahkii .
Språkets situasjon og utvikling vil således kunne gi store konsekvenser for det samiske folk .
Gielladilli ja dan ovdáneapmi addá de stuorra váikkuhusaid sámi álbmogii .
Sametingets myndighet innenfor språkpolitikk vil være avgjørende for den samiske befolkningens fremtid .
Sámedikki váldi giellapolitihkas lea vealtameahttun deaŧalaš sámi álbmoga boahtteáigái .
Sametinget gjennom konsultasjonsavtalen har i dag mulighet til å konsultere om saker som berører den samiske befolkningen , men dette er ikke tilstrekkelig for å sikre språkenes fremtid .
Sámedikkis lea konsultašuvdnašiehtadusa bokte vejolašvuohta konsulteret áššiin mat gusket sámi álbmogii , muhto dát ii leat doarvái gielaid sihkkarastimii boahtteáigái .
Det oppfattes som svært naturlig at Sametinget er premissleverandør for utvikling av samisk språk i Norge og det vil være behov for å avklare Sametingets rolle og myndighet i språkspørsmål .
Orru áibbas lunddolaš ahte Sámediggi dat galgá bidjat eavttuid sámegiela ovddideapmái Norggas ja lea dárbu čilget makkár rolla ja váldi Sámedikkis galgá leat giellaáššiin .
Samisk språk er våre forfedres gave til oss , som vi igjen skal føre videre til kommende generasjoner .
Sámegielat leat min máttuid skeaŋka midjiide , maid mii fas fertet doalvut boahtte buolvvaide .
Språk har stor symbolverdi for samene som urfolk .
Gielas lea stuorra symbolaárvu sámiide go lea álgoálbmot .
Til tross for at samiske språk er samenes eget språk , har ikke Sametinget formell myndighet i språkspørsmål .
Vaikko sámegielat leat sámiid iežaset gielat , de ii leat Sámedikkis formálalaš váldi giellaáššiin .
Et konkret eksempel er at brudd på Samelovens språkregler ikke får noen følger for dem som begår bruddene .
Konkrehta ovdamearkan lea dat go Sámelága giellanjuolggadusaid rihkkumis eai leat makkárge čuvvosat olbmuide geat rihkkot daid .
Dermed etablerer det seg en uønsket praksis som fører til at enkeltpersoners rettigheter ikke blir oppfylt .
Dieinna lágiin šaddá ge eahpeoiddolaš geavahus man geažil ovttaskas olbmuid vuoigatvuođat eai ollašuhttojuvvo .
Det er også vanskelig for enkeltpersoner som blir berørt av denne praksisen å vite hvor man skal henvende seg for å få oppfylt sine rettigheter .
Ovttaskas olbmuin lea maiddái váttis daidda geaidda dán lágan geavahus čuohcá , diehtit gosa galgá váldit oktavuođa go áigot gozihit iežaset vuoigatvuođaid .
Dette forholdet er meget uheldig for språkets stilling i samfunnet , og det kan på sikt oppheve de resultatene som er oppnådd gjennom lovgivingen .
Dát dilli lea hui eahpeoiddolaš giela dillái servodagas , ja áiggi mielde sáhttá dat bilidit daid bohtosiid mat leat boahtán láhkaaddima bokte .
Skal funksjonen som tilsyns – og klageorgan overføres Sametinget eller skal Sametinget forvalte et tilsyns og - klageorgan for samelovens språkregler ?
Galgá go bearráigeahččan- ja váiddaorgána doaibma sirdojuvvot Sámediggái vai galgá go Sámediggi hálddašit sámelága giellanjuolggadusaid bearráigeahččan- ja váiddaorgána ?
Skal Sametinget ha vedtaksmyndighet ved innlemmelse av kommuner i forvaltningsområdet for samiske språk ?
Galgá go Sámedikkis leat mearridanváldi dalle go gielddat váldojuvvojit mielde sámegielaid hálddašanguvlui ?
Mange offentlige instanser er inne i bildet når det gjelder bestemmelser som berører samisk språk .
Ollu almmolaš instánssat leat mielde ollašuhttimin mearrádusaid mat gusket sámegillii .
Kommuner , fylkeskommuner , fylkesmenn , direktorat , departement , Sametinget og Regjeringa har ulike roller i arbeidet med samiske språk .
Gielddain , fylkkagielddain , fylkkamanniin , direktoráhtain , departemeanttain , Sámedikkis ja Ráđđehusas leat sierralágan rollat barggus sámegielaiguin .
Skal det igangsettes en gjennomgang og fordeling av ansvar og arbeidsoppgaver i forbindelse med offentlig språktiltak ?
Galggašii go geahčadišgoahtit ja juohkit ovddasvástádusa ja bargguid almmolaš gielladoaibmabijuid oktavuođas ?
Skal Sametinget ha et nasjonalt koordinerings og - samordningsansvar for tiltak innenfor samisk språk ?
Galgá go Sámedikkis leat nationála oktiiordnen- ja ovttastahttinovddasvástádus doaibmabijuin sámegiela ektui ?
Sametinget gir i dag økonomisk støtte til en rekke samiske organisasjoner og institusjoner .
Dál láve Sámediggi addit ekonomalaš doarjaga ollu sámi organisašuvnnaide ja ásahusaide .
Disse er pliktet til å oppfylle kriterier for måloppnåelse for den enkelte tilskuddsordning .
Dát leat geatnegahttojuvvon ollašuhttit ovttaskas doarjjaortnega ulbmilolahusa eavttuid .
Det stilles ingen krav om bruk av samisk språk i tilsagnene .
Juolludusaid oktavuođas ii gáibiduvvo oppage sámegiela geavaheapmi .
Skal det stilles krav om bruk av samisk språk til institusjoner og organisasjoner som får direktetilskudd over Sametingets budsjett ?
Galgá go bidjat eavttuid sámegiela geavahusas ásahusaide ja organisašuvnnaide mat ožžot njuolgga doarjaga Sámedikki bušeahta bokte ?
Språksentrene avholder kurs , utvikler læremateriell , utgir informasjon og bidrar til å skape arenaer for bruk av samisk språk .
Giellaguovddážat lávejit doallat kurssaid , ovddidit oahppoávdnasiid , juohkit dieđuid ja háhkat arenaid sámegiela geavaheami várás .
Sametinget har som mål at det opprettes flere samiske språksentre i Norge .
Sámedikki ulbmilin lea ahte ásahuvvojit eanet sámi giellaguovddážat Norggas .
Store deler av språkprosjektmidler i Sametinget tildeles i dag språksentrene etter søknad .
Stuorra oasi giellaprošeaktaruđain juohká dál Sámediggi Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
For å effektivisere 75
giellaguovddážiidda ohcama mielde .
språkarbeidet og skape større forutsigbarhet for språksentrene vil det være hensiktsmessig at Sametinget øker direktebevilgningene til språksentrene .
Beavttálmahttin dihte giellabarggu ja stuorát einnostan vejolašvuođa dihte giellaguovddážiin livččii ulbmillaš ahte Sámediggi attášii eanet njuolgadoarjagiid giellaguovddážiidda .
Skal en større del av de søkerbaserte språkmidlene overføres som grunntilskudd til samiske språksentre , og slik skape større forutsigbarhet for språksentrene ?
Galggašii go stuorát oassi ohcanvuđot giellaruđain sirdojuvvot vuođđodoarjjan sámi giellaguovddážiidda , ja dieinna lágiin addit stuorát einnostan vejolašvuođa giellaguovddážiidda ?
Forvaltningsområdet for samisk språk har vært et godt redskap i arbeidet med å styrke samisk .
Sámegiela hálddašanguovlu lea leamaš buorre gaskaoapmi sámegiela nannenbarggus .
Flere kommuner vurderer søknad om innlemmelse i forvaltningsområdet .
Máŋga gieldda árvvoštallet dál ohcat laktojuvvot hálddašanguvlui .
Vi har i det siste sett at også større byer vurderer innlemmelse .
Mii leat maŋimuš áiggiid oaidnán ahte maiddái stuorát gávpogat árvvoštallet dan .
Dette vil kunne føre til at det fremtidige forvaltningsområdet vil være svært forskjellig fra i dag .
Dat sáhttá dagahit dan ahte hálddašanguovlu boahtte áiggis soaitá hui ollu rievdat .
Sametinget må derfor ha en politikk for å møte de utfordringene som eventuelle endringer vil føre med seg .
Danne ferte Sámedikkis leat dakkár politihkka mainna deaivida daid hástalusaid maid vejolaš rievdadusat dagahit .
For å kunne styre utviklinga best mulig , må en eventuell ny politikk for forvaltningsområdet være utformet før endringene skjer og ikke komme som et improvisert svar på noe som allerede har skjedd .
Go galgá sáhttit stivret ovdáneami buoremus vejolaš vugiin , de ferte vejolaš ođđa politihkka hálddašanguovllu ektui leat hábmejuvvon ovdal go rievdadusat bohtet iige buktit improviserejuvvon vástádusa dasa mii juo lea dáhpáhuvvan .
Det må derfor allerede nå diskuteres ulike strategier for det framtidige forvaltningsområdet for samisk språk .
Danne ferte juo dál ságastallat sierra strategiijaid sámegiela hálddašanguovllu boahtteáiggi ektui .
Tre ulike strategier i møte med en ny situasjon for forvaltningsområdet : Kjerneområdestrategien Storområdestrategien Fler-områdestrategien Kjerneområdestrategien vil være en forvaltningsmodell slik vi har i dag .
Golbma sierra strategiija hálddašanguovllu ođđa dili ektui : Guovddášguovlu Stuorra guovlu Máŋga guovllu Guovddášguovlostrategiija lea dakkár hálddašanmálle mii mis odne lea .
Det vil være lite hensiktsmessig å svekke dagens regelverk som gjelder for disse kommunene for å tilpasse seg samfunnsforholdene i store norskdominerte bykommuner .
Ii leat nu ulbmillaš fuonidit dálá njuolggadusaid mat gusket dáid gielddaide dan oskálii ahte heivehit servodatdiliid stuorra gávpotgielddain gos ásset eanaš dážat .
En slik politikk vil svekke språkets tradisjonelle kjerneområder .
Dán lágan politihkka goaridivččii giela árbevirolaš guovddáš guovlluid .
Ved å følge kjerneområdestrategien vil vi sikre at de eventuelle nye kommunene fullt ut tilpasser seg dagens regelverk og ikke er med på å svekke språket i kjerneområdene .
Jos čuovvu guovddášguovlostrategiija de sihkkarasttášeimmet ahte vejolaš ođđa gielddat ollásit heivehallet dálá njuolggadusaide eai ge leat mielde goarideamen giela guovddáš guovllu .
Dersom vi begynner å forandre regelverket for å tilpasse regelverket til større bykommuner vil de samiske kjerneområdene i stedet måtte tilpasse seg de store norskdominerte byene .
Jos mii álgit rievdadit njuolggadusaid heivehan dihte njuolggadusaid stuorát gávpotgielddaide de fertešedje sámi guovddáš guovllut dan sadjái heivehallat daid stuorra norgalaš gávpogiid mielde .
Det vil ikke tjene samisk språk .
Dás ii leat ávki sámegillii .
Storområdestrategien vil være en forvaltningsmodell som tar hensyn til en moderne samisk bosetting , og språklige rettigheter der hvor man velger å bosette seg .
Stuorraguovlostrategiija lea dakkár hálddašanmálle mainna váldošii vuhtii ođđaáigásaš sámi ássan , ja gielalaš vuoigatvuođat doppe gosa olbmot válljejit ásaiduvvat .
Det er ikke lenger slik at folk blir boende hele livet i den kommunen hvor de er født .
Ii leat šat nu ahte olbmot ásset olles eallima dan gielddas gosa riegádit .
Flyttestrømmen går fra bygd til by .
Olbmot fárrejit giliin gávpogiidda .
Dette innebærer at vi ikke kan holde fast ved ordninger som vil være praktisk eller politisk umulige å gjennomføre i moderne bysamfunn med stor norsk majoritetsbefolkning .
Dat mearkkaša dan ahte mii eat sáhte bisuhit dakkár ortnegiid maid geavatlaččat dahje politihkalaččat lea veadjemeahttun čađahit ođđaáigásaš gávpotservodagas gos majoritehta ássin leat dážat .
En slik strategi kan medvirke til at samisk språk også assosieres med moderne bysamfunn , og ikke bare med små fraflyttingskommuner i distriktene .
Dán lágan strategiija váikkuha dan ahte sámegiella dávistivčče maiddái ođđaáigásaš gávpotservodahkii , iige dušše smávva gielddaide gos olbmot fárrejit eret .
Man vil også stå langt sterkere med samiske språkkrav overfor sentrale myndigheter med en befolkning på for eksempel 100 000 i et forvaltningsområde enn med 18 000 som i dag .
Mii sáhttit maiddái leat ollu gievrrat sámi giellagáibádusain guovddáš eiseválddiid ektui go álbmot livččii ovdamearkka dihte 100 000 hálddašanguovllus dan sadjái go 18 000 nugo odne leat hálddašanguovllus .
Det at også byer kan regnes som samiske samfunn , vil kunne gi en ny og hittil uprøvd mulighet til å utvikle og utbre samisk språk .
Dat go maiddái gávpogiid sáhtášii lohkat mielde sámi servodahkii , sáhtášii addit ođđa ja dakkár vejolašvuođa ovddidit ja gaskkustit sámegiela , mii ovdal ii leat geahččaluvvon .
Flere-områdestrategien tar i større grad hensyn til ulike samiske samfunn og språksituasjoner .
Máŋggaguovlostrategiija válddášii eanet vuhtii sierra sámi servodagaid ja gielladiliid .
En god strategi som skal fremme samisk språk , må ta hensyn til at språksituasjonen ikke er lik alle steder .
Buorre strategiija mii galgá ovddidit sámegiela , ferte vuhtii váldit dan ahte gielladilli ii leat ovttalágan buot báikkiin .
Regelverk må differensieres i mye større grad enn tilfellet er i dag .
Njuolggadusaid ferte ceahkkálastit ollu eanet go dán rádjai lea dahkkojuvvon .
Ut fra en slik tankegang er det naturlig å innføre minst to forskjellige forvaltningsområder .
Dán lágan jurddašeami vuođul lea lunddolaš váldit atnui unnimusat guokte sierralágan hálddašanguovllu .
Ett regelverk tilpasset de tradisjonelle samiske kjerneområdene , et annet for større bysamfunn og områder hvor samene utgjør en minoritet .
Njuolggadusat mat leat heivehuvvon árbevirolaš sámi guovddáš guovlluide , nubbi stuorát gávpotservodagaide ja guovlluide gos sámit leat unnitlogus .
Ved å ha ulike regelverk vil man kunne ivareta og utvikle språket i kjerneområdene samtidig som man får prøvd ut nye arenaer for samisk språk i mer norskdominerte bysamfunn .
Dán ferte bidjat láhkii nu čielgasit ahte gieldapolitihkkárat mat háliidit ahte gielda galggašii gullat sámegiela hálddašanguvlui , álkidit sáhttet válljet málle mii lea heivehuvvon sin gildii .
strategien , er at den mest forpliktende forvaltningsmodellen er så fordelaktig at ikke alle kommuner velger den minst forpliktende modellen .
Dan bokte go leat sierralágan njuolggadusat , de sáhttit gozihit ja ovddidit giela guovddáš guovllus seammás go Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Merknad , NSRs sametingsgruppe og NSR .
Mearkkašupmi , NSR:a sámediggejoavku ja NSR .
/ SfP v / representanten Aili Keskitalo Samisk språk
, / SáB áirras Aili Keskitalo Sámegiella
Samisk språk må være et av de viktigste satsningsområdene fremover .
Sámegiella galgá leat okta dain deaŧaleamos áŋgiruššansurggiin ovddasguvlui .
Sametinget må arbeider for et språkløft som skal sikre alle samer tilgang til samiske tjenestetilbud og muligheter for å bruke eget språk .
Sámediggi galgá bargat dainna ulbmiliin ahte loktet giela nu ahte buot sápmelaččaide sihkkarastojuvvo sámi bálvalusfálaldat ja vejolašvuohta beassat geavahit iežas giela .
Det er behov for en ny målrettet språkpolitikk for og radikalt å øke andelen samer som snakker og skriver samisk .
Ođđa ja ulbmillaš giella politihkka dárbbašuvvo ja dáid sápmelaččaid lohku geat hállet sámegiela , ferte loktejuvvot sakka .
Sametinget ønsker at samisk brukes oftere i skriftlige sammenhenger .
Sámediggi háliida ahte sámegiella galgá geavahuvvot dávjjibut čálalaš oktavuođain .
I vårt daglige arbeid prøver vi selv å være bevisste på dette , bl.a. ved at alt vi sender ut og alt vi legger ut på våre nettsider også er på samisk .
Beaivválaš barggusteamet mii geahččalit ieža leat dihtomielalaččat das , earret eará dakko bokte ahte buot maid mii sáddet ja buot maid mii bidjat neahttasiidduidasamet , maiddái lea sámegillii .
Samisk språk er grunnpilar i de samiske samfunnene og språket bærer i seg kulturen vår , kunnskapene våre og verdiene våre .
Sámegiella lea sámi servodagaid geađgejuolgi ja giella siskkilda min kultuvrra , dieđuid ja árvvuid .
For Sametinget er samers rett til å lære og å utvikle sitt morsmål en grunnleggende rettighet .
Sámediggái lea sápmelaččaid vuoigatvuohta beassat oahppat ja ovddidit eatnigielaset vuođđo vuoigatvuohta .
Mange samer har vokst opp uten samisk språk , og andre har vokst opp uten lese- og skrivetrening på samisk .
Ollu sápmelaččat leat bajásšaddan sámegiela haga , ja earát leat bajásšaddan almmá dan haga ahte leat ožžon lohkan- ja čállinhárjáneami sámegielas .
Sametinget vil legge til rette for at alle samer får mulighet til å lære å bruke samisk , både muntlig og skriftlig .
Sámediggi áigu láhčit dasa ahte buot sápmelaččat besset oahppat geavahit sámegiela , sihke njálmmálaččat ja čálalaččat .
Dette arbeidet skal ta form som et voksenopplæringsløft .
Dát bargu galgá dahkkojuvvot rávesolbmuid oahppoloktema hámis .
Sametinget mener at arbeidet for å sikre og å utvikle samisk språk må være et av de viktigste satsningsområdene fremover .
Sámediggi oaivvilda ahte sámegiela sihkkarastin ja ovddideapmi galgá leat okta dain deaŧaleamos áŋgiruššansurggiin ovddasguvlui .
De ulike samiske språkene står overfor ulike utfordringer og det er viktig å utforme tiltakene slik at disse gis like muligheter til å overleve og utvikles .
Iešguđet sámegielain leat iešguđet hástalusat ja lea ge deaŧalaš hábmet doaibmabijuid nu ahte dat ožžot seamma vejolašvuođaid ceavzit ja ovdánit .
Sametinget vil arbeide for å utvikle en målrettet språkpolitikk som tar hensyn til de ulike behovene for å sikre et likeverdig språktilbud .
Sámediggi áigu bargat dainna ulbmiliin ahte ovddidit ulbmillaš giellapolitihka mii váldá vuhtii iešguđet dárbbuid sihkkarastit dásseárvosaš giellafálaldaga .
Et særskilt fokus vil bli lagt på områder der samisk språk står svakt , herunder skoltesamisk , sørsamisk , lulesamisk og pitesamisk .
Erenomáš deaddu biddjojuvvo daidda surggiide main sámegiella lea rašis dilis , dás maiddái nuortalašgiella , lullisámegiella , julevsámegiella ja bihtánsámegiella .
Sametinget arbeider både politisk og praktisk for at samisk språk bevares , styrkes og fremmes .
Sámediggi bargá sihke politihkalaččat ja geavatlaččat dainna ulbmiliin ahte sámegiella galgá gáhttejuvvot , nannejuvvot ja ovddiduvvot .
Sametinget ønsker å tilrettelegge for språklig mangfold , blant annet ved at normering og videreutvikling av samiske dialekter prioriteres i språkarbeid .
Sámediggi háliida láhčit dilálašvuođaid gielalaš šláddjivuhtii , earret eará dakko bokte ahte sámi suopmaniid normeren ja viidáset ovddideapmi vuoruhuvvo giellabarggus .
Barn og unge skal få styrkede kunnskaper om det samiske språkmangfoldet .
Mánát ja nuorat galget oažžut nannejuvvon oahpu sámi giellašláddjivuođas .
Sametinget mener at det er en selvfølge at det er tilrettelagt for bruk av samisk både muntlig og skriftlig i offentlig institusjoner hvor Samelovens språkregler gjelder .
Sámediggi oaivvilda ahte lea diehttalasvuohta ahte lea láhččojuvvon sámegiela geavaheapmái sihke njálmmálaččat ja čálalaččat dain almmolaš ásahusain maidda Sámelága giellanjuolggadusat gustojit .
Sametinget vil jobbe for at framtidig organisering , finansiering og rollefordeling av samisk språkarbeid avklares .
Sámediggi áigu bargat dainna ulbmiliin ahte sámi giellabarggu boahttevaš organiseren , ruhtadeapmi ja rollajuogadeapmi čielggaduvvo .
Det er viktig å gjøre samisk språk synlig , og øke bruken av samisk på ulike nivåer .
Lea deaŧalaš dahkat sámegiela oainnusin , ja eanedit sámegiela geavaheami iešguđet dásiin .
Sametinget ønsker å arbeide for å sikre mer bruk av samisk i skriftlige sammenhenger .
Sámediggi háliida bargat dainna ulbmiliin ahte sihkkarastit eanet sámegiela geavaheami čálalaš oktavuođain .
Sametinget arbeider for bruk av samisk som forskningsspråk og i kunnskapsformidlingen .
Sámediggi bargá dainna ulbmiliin ahte sámegiella geavahuvvo dutkangiellan ja máhttogaskkusteamis .
Målet er å bidra til mer forskning og kunnskapsutvikling i forhold til bruk av samisk språk .
Mihttomearri lea oažžut eanet dutkama ja máhttoovddideami sámegiela geavaheami ektui .
Samisk språkopplæring
Sámegieloahpahus
Sametinget vil arbeide for at : elever skal få språkundervisning etter hvilken språkform de har tilknytning til samiske språksentre gis mulighet til å sette i verk flere språktiltak det satses på et voksenopplæringsløft med fokus på samisk språk språkrøkt og utvikling av samiskspråklige fagtermer prioriteres .
Sámediggi galgá bargat dainna ulbmiliin ahte : oahppit ožžot giellaoahpahusa dan giela vuođul masa sis lea čatnaseapmi sámi giellaguovddážat ožžot vejolašvuođa álggahit eanet gielladoaibmabijuid áŋggirduvvo oahppoloktemiin rávesolbmuid várás mas sámegiella deattuhuvvo Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Samisk i offentligheten
79 siidu 90 siiddus
Sametinget vil arbeide for at : 77
Sámegiella almmolašvuođas
III Votering  Av 39 representanter var 31 til stede .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 31 čoahkis .
V Taleliste og replikkordskifte 1 2 3 4 5
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat 5
Replikk ( 18.04.12 ) Trond Are Anti Alf Isaksen Trond Are Anti Olaf Eliassen Marie Therese Nordsletta Aslaksen Silje Karine Muotka Alf Isaksen Silje Karine Muotka Trond Are Anti Willy Ørnebakk
Replihkka Trond Are Anti Alf Isaksen Trond Are Anti Olaf Eliassen Marie Therese Nordsletta Aslaksen Silje Karine Muotka Alf Isaksen Silje Karine Muotka Trond Are Anti Willy Ørnebakk
Trond Are Anti Inga-Lill Sundset Per Andersen Bæhr Kirsten Ellinor Guttorm Utsi Ellinor Marita Jåma , saksordfører
Trond Are Anti Inga-Lill Sundset Per Andersen Bæhr Kirsten Ellinor Guttorm Utsi Ellinor Marita Jåma , áššejođiheaddji
VI Sametingets vedtak Sametinget har drøftet sametingsrådets redegjørelse om sametingsmelding om opplæring og utdanning .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi lea ságaškuššan Sámediggeráđi čilgehusa sámegiela birra .
Samisk språk omfatter en rekke samfunns og – fagområder .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Staten har en plikt til likebehandling av norsk og samisk språk , og slik sikre språkets likeverdighet .
Stáhta lea geatnegahttojuvvon gieđahallat dárogiela ja sámegiela ovttadássásaččat , ja nu sihkkarastit gielaid dásseárvvu .
Språkene skal være likestilte etter bestemmelsene i lovens kapittel 3 , Samisk språk , også kalt Samelovens språkregler .
Gielat galget leat ovttadássásaččat lága 3. kapihttala , Sámegiella , mearrádusa vuođul , maiddái gohčoduvvon Sámelága giellanjuolggadusat .
Regjeringen har gjennom sin handlingsplan for samiske språk lagt grunnlag for en bred og langsiktig innsats for de samiske språkene i Norge , der hovedmålet er å legge til rette for en trygg framtid for samisk språk .
Ráđđehus lea sámegiela doaibmaplána bokte láhčán vuođu viiddes ja guhkilmas áŋgiruššamii sámegielaid várás Norggas , man váldomihttomearri lea láhčit vuođu oadjebas boahtteáigái sámegiela várás . Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Sametinget har ingen myndighet gjennom lovverk i språkspørsmål annet enn etter §6-4 i opplæringsloven , som slår fast at Sametinget gir forskrifter om læreplaner for opplæring i samisk språk i grunnskolen og i den videregående opplæringen .
82 siidu 90 siiddus Sámedikkis ii leat makkárge váldi lágaid bokte giellaáššiin earret § 6-4 vuođul oahpahuslágas , mii deattasta ahte Sámediggi addá láhkaásahusaid oahpahussii sámegielas vuođđoskuvlii ja joatkkaoahpahussii .
Kommuner som er innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk er omfattet av Samelovens språkregler , og har derfor plikt til å 80
Eaktun sihkkarastit sámegiela boahtteáiggi lea ahte gielddat gos sápmelaččat ásset , váldet ovddasvástádusa ja leat mielde nannemin ja ovddideamen giela .
Det vil være vanskelig å oppfylle intensjonen om å øke bruken av samisk språk så lenge det er stor mangelvare på ressurspersoner og faglig kompetanse .
Šaddá váttis ollašuhttit daid áigumušaid ahte eanedit sámegiela geavaheami nu guhká go váilot nu ollu resursaolbmot ja fágalaš gelbbolašvuohta .
Situasjonen er alvorlig , og vi ser stadig behov for ressurser etter hvert som tiltak igangsettes .
Dilli lea duođalaš , ja mii oaidnit čađat resursadárbbuid dađistaga go doaibmabijut álggahuvvojit .
Antall brukere av samisk språk 2 . Bruk av samisk språk 3 .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Språkfaglig utvikling 4 .
83 siidu 90 siiddus 1. 2. 3. 4 .
Sametinget og andres myndighet og rolle .
Sámegiela geavaheddjiid lohku Sámegiela geavaheapmi Giellafágalaš ovddideapmi Sámedikki ja earáid váldi ja rolla .
Innsatsområde 2 : Bruk av samisk språk En viktig faktor i språkutviklingen vil være å gi samiske språk like utviklingsmuligheter som norsk språk .
Áŋgiruššansuorgi 2 : Sámegiela geavaheapmi Deaŧalaš fáktovra giellaovddideamis lea addit sámegielaide ovdánanvejolašvuođaid seamma dásis dárogielain .
Utfordringene i dagens samfunn er at språket mange steder ikke er en naturlig del av dagliglivet , og at det finnes få arenaer hvor språket brukes .
Hástalussan otnáš servodagas lea ahte giella ollu báikkiin ii leat lunddolaš oassi beaivválaš eallimis , ja ahte gávdnojit menddo unnán giellageavahanarenat .
Språkpolitikken har i mange tilfeller blitt preget av negative holdninger til samisk språk og kultur .
84 siidu 90 siiddus Giellapolitihka báidnet dávjá fuones miellaguottut sámi gillii ja kultuvrii .
Språket har tradisjonelt sett stått sterkt innenfor samiske næringer , og de har spilt en viktig rolle som bærere av samisk språk samtidig som tradisjonell kunnskapsoverføring har vært sterk innenfor de samiske næringene .
Árbevirolaččat lea giella leamaš nanus sámi ealáhusain , ja dat leat leamaš deaŧalaččat sámegiela guoddin ja seammás lea árbevieruid gaskkusteapmi leamaš nanus sámi ealáhusaid gaskkas .
samiske primærnæringene opplever imidlertid også store utfordringer i forhold til språkutvikling .
Sámi ealáhusaid gaskkas maid dattetge vásihit stuorra hástalusaid giellaovddideami ektui .
Samisk språk overføres ikke mellom generasjoner i samme grad som tidligere , og mye kunnskap , terminologi og begreper forsvinner fra dagligtalen .
Sámegiella ii fievrriduvvo buolvvas bulvii šat nugo ovdal , ja ollu máhttu , tearpmat ja doahpagat jávket beaivválaš gielas . Dán fuones ovdáneami fertešii jorgalahttit .
En nedgang i antall utøvere av primærnæringer vil gi negative konsekvenser for språkutviklingen .
Maiddái dat go vuođđoealáhusain geahppánit doallit addá fuones váikkuhusaid giellaovdáneapmái .
Situasjonen er bekymringsverdig , og det vil være nødvendig å sette inn tiltak for å hindre at språkets stilling svekkes innenfor tradisjonelle arenaer for samisk språk .
Dát dilli addá fuola , ja lea dárbu álggahit doaibmabijuid eastadan dihte giela dili hedjoneami árbevirolaš sámegiela arenain .
   Innsatsområde 3 : Språkfaglig utvikling Språkfaglig utvikling er en viktig del av styrking og utvikling av samisk språk .
Áŋgiruššansuorgi 3 : Giellafágalaš ovdáneapmi Giellafágalaš ovdáneapmi lea deaŧalaš oassi sámegiela nannemis ja ovddideamis .
En slik utvikling vil være uheldig for utviklingen av samisk språk .
Dát lea hui eahpeoiddolaš sámegiela ovddideapmái .
Dermed etablerer det seg en uønsket 83 praksis som fører til at enkeltpersoners rettigheter ikke blir oppfylt .
Dieinna lágiin šaddá ge eahpeoiddolaš geavahus man geažil ovttaskas olbmuid vuoigatvuođat eai ollašuhttojuvvo .
Store deler av språkprosjektmidler i Sametinget tildeles i dag språksentrene etter søknad .
Stuorra oasi giellaprošeaktaruđain juohká dál Sámediggi giellaguovddážiidda ohcama mielde .
For å effektivisere språkarbeidet og skape større forutsigbarhet for språksentrene vil det være hensiktsmessig at Sametinget øker direktebevilgningene til språksentrene .
Beavttálmahttin dihte giellabarggu ja stuorát einnostan vejolašvuođa dihte giellaguovddážiin livččii ulbmillaš ahte Sámediggi attášii eanet njuolgadoarjagiid giellaguovddážiidda .
Flere kommuner vurderer søknad om innlemmelse i forvaltningsområdet .
Sámegiela hálddašanguovlu lea leamaš buorre gaskaoapmi sámegiela nannenbarggus .
Vi har i det siste sett at også større byer vurderer innlemmelse .
Máŋga gieldda árvvoštallet dál ohcat laktojuvvot hálddašanguvlui .
Dette vil kunne føre til at det fremtidige forvaltningsområdet vil være svært forskjellig fra i dag .
Mii leat maŋimuš áiggiid oaidnán ahte maiddái stuorát Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Tre ulike strategier i møte med en ny situasjon for forvaltningsområdet :  Kjerneområdestrategien  Storområdestrategien  Fler-områdestrategien Kjerneområdestrategien vil være en forvaltningsmodell slik vi har i dag .
Golbma sierra strategiija hálddašanguovllu ođđa dili ektui :  Guovddášguovlu  Stuorra guovlu  Máŋga guovllu Guovddášguovlostrategiija lea dakkár hálddašanmálle mii mis odne lea .
Dette må nedfelles i lov på en så tydelig måte at kommunepolitikere som ønsker å innlemme kommunen sin i forvaltningsområdet for samisk språk , lett kan velge den modell som er tilpasset sin kommune .
Dán ferte bidjat láhkii nu čielgasit ahte gieldapolitihkkárat mat háliidit ahte gielda galggašii gullat sámegiela hálddašanguvlui , álkidit sáhttet válljet málle mii lea heivehuvvon sin gildii .
Ved å ha ulike regelverk vil man kunne ivareta og utvikle språket i kjerneområdene samtidig som man får prøvd ut nye arenaer for samisk språk i mer norskdominerte bysamfunn .
Dan bokte go leat sierralágan njuolggadusat , de sáhttit gozihit ja ovddidit giela guovddáš guovllus seammás go geahččalit olahit sámegiela ođđa arenaide gávpotservodagas go eanaš ásset dážat .
Vilkåret for å kunne lykkes med denne strategien , er at den mest forpliktende forvaltningsmodellen er så fordelaktig at ikke alle kommuner velger den minst forpliktende modellen .
Eaktun lihkostuvvat dáinna strategiijain , lea ahte eanemus geatnegahtti hálddašanmálle lea nu ávkkálaš ahte buot gielddat eai vállje unnimusat geatnegahtti málle .
Behandlingen av saken ble avsluttet 19.04.12 kl 15.20 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 19.04.12 dii. 15.20 .
Vuođđogiella : Dárogiella
Vuođđogiella : Dárogiella
St. prop . 70 L Endringer i deltakerloven , havressurslova og finnmarksloven ( kystfikseutvalget ) Arkiiva SF- 411
St. prop. 70 L Rievdadusat oassálastinlágas , mearraresursalágas ja finnmárkolágas ( riddoguolástuslávdegottis ) Arkiivaáššenr . .
Saksnr. SP 019/12
Áššenr. 019/12
Saken påbegynt torsdag 19. april 2012 kl. 00.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui cuoŋománu 19.b.2012 dii. 12.35 .
I Vedlegg Nr
I Mildosat Nr. .
Beaivi
Beaivi
Geas / Geasa
Geas / Geasa
Namahus
Namahus
II Forslag og merknader Forslag til innstilling fra Aps sametingsgruppe , NSR .
II Evttohusat ja mearkkašumit Mearrádusárvalus Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus , NSR .
Sametinget finner det påkrevd å knytte noen supplerende kommentarer til dette : Sametinget konstaterer at samene har etablert rettigheter til fiske og andre fornybare marine ressurser i de kystnære samiske områder .
Sámedikki mielas lea dárbu buktit muhtun deavddamearkkašumiid dasa : Sámediggi gávnnaha ahte sámit leat ásahan guolástanvuoigatvuođaid ja rivttiid eará ođasmuvvi mariidna resurssaide riddolagaš sámi guovlluin .
Når det gjelder historiske rettigheter slår Sametinget fast at disse eksisterer , og alltid har eksistert på bakgrunn av bosetning og bruk ved kysten i uminnelige tider .
Go guoská historjjálaš vuoigatvuođaide , de deattasta Sámediggi ahte dat gávdnojit , ja álohii leat leamaš ássama ja geavaheami vuođul rittus don doloža rájes .
Samer og andre bosatt ved kysten har slike rettigheter på grunnlag av alders tids bruk og lokale sedvanerettigheter .
Sámiin ja earáin geat ásset rittus leat dán lágan vuoigatvuođat dološ áiggiid rájes geavaheami ja báikkálaš boaresvirot vuoigatvuođaid vuođul .
Dette er et uomtvistelig faktum .
Dát lea čabu čielga duohtavuohta .
Sametinget vil også vise til at proposisjonen ikke innholder noen vurderinger knyttet til eldre lovgivning .
Sámediggi čujuha maiddái dasa ahte proposišuvnna muhtun árvvoštallamat čatnasit boarráset láhkaaddimii .
Som eksempel fastslår Lappekodisillen fra 1751 og Jordutvisningsresolusjonen fra 1775 Finnmarkingenes førsterett til fiske .
Ovdamearkka dihte nannejuvvo 1751 Lappekodisillas ja 1775 Eanajuohkinresolušuvnnas ahte finnmárkulaččain lea vuosttaš vuoigatvuohta guollebivdui .
Sametinget viser også til at Norge i Haag-dommen ga klart utrykk for at det eksisterer lokale tinglige rettigheter for befolkningen .
Sámediggi čujuha maiddái ahte Norga Haag-duomus čielgasit dovddahii ahte gávdnojit báikkálaš diggedási rievttit álbmoga várás .
Dette er i liten grad fulgt opp i regjeringens proposisjon .
Dát leat unnán čuovvoluvvon ráđđehusa proposišuvnnas .
Sametinget understreker at ingen del av de lovmessige grep og øvrige tiltak som Sametingets plenum har gitt sin tilslutning til griper inn i eller reduserer disse etablerte historiske rettigheter .
Sámediggi deattuha ahte ii makkárge oassi dain lágalaš doaimmain ja eará doaibmabijuin maid Sámedikki dievasčoahkkin lea dorjon , guoskka movtge dáid ásahuvvon historjjálaš vuoigatvuođaide dahje fuotnut daid .
Sametinget vil derfor arbeide for en anerkjennelse av historiske rettigheter til fiske for fjord og kystbefolkningen i samiske områder .
Danne áiguge Sámediggi bargat dan ala ahte vuotna- ja riddoálbmoga historjjálaš guolástanvuoigatvuođat sámi guovlluin dohkkehuvvojit .
En slik anerkjennelse av fjord og kystbefolkningens sedvanemessige bruk vil bidra til at kommende generasjoner sikres en trygg framtid med bakgrunn i deres forfedres bruk av deres tradisjonelle områder .
Vuotna- ja riddoálbmoga boaresvirot geavaheami dohkkeheapmi dagaha dan ahte boahtte buolvvaide sihkkarastojuvvo oadjebas boahtteáigi sin árbevirolaš guovlluin sin máttuid geavaheami vuođul .
Sametinget vil i tillegg påpeke at også folkerettens regler om urfolk og minoriteter på selvstendig grunnlag gir rett til fiske
Dasto áigu Sámediggi čujuhit dasa ahte maiddái álbmotrievtti njuolggadusat mat gusket álgoálbmogiidda ja minoritehtaide , sorjjaskeahttá addet guolástanvuoigatvuođa .
Saken er ført inn på sakslista med 2/3 flertall .
Ášši lea bidjon áššelisttui 2/3 eanetloguin .
Forslag til innstilling fra Aps sametingsgruppe , NSR .
Mearrádusevttohus Bargiidbellodaga sámediggejoavku , NSR .
/ SÁBs sametingsgruppe , Árja , Nordkalottfolket , Samer bosatt i sør , Åarjel samien gielh og Flyttsamelista ble vedtatt med 29 stemmer mot 2 stemmer .
/ SáB sámediggejoavku , Árja , Nordkalottfolket , Sámit lulli-Norggas , Áarjel Samien gielh ja Johttisápmelaččaid listtu mearriduvvui 29 jienain 2 jiena vuostá .
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg Willy Ørnebakk , til forretningsorden Geir Tommy Pedersen , til forretningsorden
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Willy Ørnebakk , čoahkkinortnegii Geir Tommy Pedersen , čoahkkinortnegii
Sametinget vil i tillegg påpeke at også folkerettens regler om urfolk og minoriteter på selvstendig grunnlag gir rett til fiske Behandlingen av saken ble avsluttet 19.04.12 kl. 12.45 .
Dasto áigu Sámediggi čujuhit dasa ahte maiddái álbmotrievtti njuolggadusat mat gusket álgoálbmogiidda ja minoritehtaide , sorjjaskeahttá addet guolástanvuoigatvuođa . Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 19.04.12 dii. 12.45 .
Sametingets plenum Møtebok 03/12
Sámedikki dievasčoahkkin Čoahkkingirji 03/12
Tid : Sted : 06. - 08.06.12 Karasjok
Áigi : 06.06.12 - 08.06.12 Báiki : Kárášjogas