pere/sami_parallel huggingface dataset:
Arbeiderpartiets sametingsgruppe mener at Duodjeinstituhtta skal fungere som et landsdekkende veiledning – og kompetansesenter i duodji .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku oaivvilda ahte Duodjeinstituhtta galgá doaibmat riikaviidosaš bagadus- ja gelbbolašvuođaguovddážin duojis .
Det er viktig med en slik faginstans for å ivareta de deler av sektoren som omfatter produktutvikling , veiledning og faglig tilrettelegging .
Lea dehálaš dakkár fágaásahusain fuolahit daid beliid suorggis mat gusket dujiid ovdáneapmái , bagadussii ja fágalaš lágideapmái .
Det knyttes produksjonsveillederstillinger til DI , som organiseres til distrikter som har et levende og utviklende duodjemiljø .
Čatnojit bagadeaddjivirggit Duodjeinstituhttii , mat organiserejuvvojit guovlluide gos lea ealli ja ovdánahtti duodjebiras .
Salgsorganisasjonene ( de lokale sentralene ) mottar i dag driftsstøtte .
Gávpeorganisašuvnnat ( báikkálaš duodjegávppit ) ožžot odne jođihandoarjaga .
I fortsettelsen videreføres støtten med 50% av dagens nivå som driftsstøtte , og inntil 50% av dagens nivå som prosjektstøtte .
Doarjja jotkojuvvo 50%:in otná dásis jođihandoarjjan , ja gitta 50%:in otná dásis prošeaktadoarjjan .
Støtten gis basert på søknader som inneholder definerte formål , organisering , budsjett og tidsplan for gjennomføring .
Doarjja addo ohcamiid vuođul mas leat definerejuvvon ulbmilat , organiseren , bušeahtta ja áigeplána čađaheapmái .
Ordningen evalueres etter 3 år .
Ortnet árvvoštallo go golbma jagi leat mannan .
Det gis ikke støtte over post 70- midlene til opprettelse av råvarelager i salgsorganisasjonene eller produksjonsbedrifter .
Ii addo doarjja 70 poasta ruđain ásahit ávnnasrádjosa gávpeorganisašuvnnaide ii ge duodjefitnodagaide .
Det opprettes ett opplæringssenter for duodjifaget .
Ásahuvvo oahpahallanguovddáš duodjefágii .
Driftsstøtte gis over post 70-midlene .
Jođihandoarjja addo 70 poastta ruđain .
Forslag 1 , representanten Geir Tommy Pedersen , NSRs sametingsgruppe
Eavttuhus 1 , NSR:a sámediggejoavkku Geir Tommy Pedersen :
Punkt 1 .
čuokkis 1 .
Stryk resten av avsnittet etter setningen :
Sihkkut teakstaoasi loahpa maŋŋil cealkaga :
Videre tilligger det Sametinget også som en forpliktelse å påse at duodjemidlene nyttes etter de forutsetninger tingets organer fastsetter .
Dasto lea Sámedikki geatnegasvuohtan maiddái bearráigeahččat geavahuvvojit go duodjeruđat daid eavttuid mielde maid dikki orgánat mearridit .
Forslag 2 , fellesforslag fra APs sametingsgruppe og SPs sametingsgruppe v / Per Edvin Varsi
Eavttuhus 2 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku ja Guovddášbellodaga sámediggejoavkku oktasaš eavttuhus , Per Edvin Varsi :
Arbeiderpartiets sametingsgruppe fremmer følgende forslag i forbindelse med punktene 1 til 6 på side 23 og 24 :
Lassin ovddida Bargiidbellodaga sámediggejoavku čuovvovaš eavttuhusaid čuoggáide 1-6 , siidduin 23 ja 24 :
Landsorganisasjonen , Samiid Duodji bør ikke være støtteberetiget og den virksomheten som i dag er , bør organiseres og sorteres inn under Duodjeinstituhtta .
Riikkaorganisašuvdna Sámiid Duodji ii berre leat doarjjavuoigaduvvon ja dan otná doaimma berre organiseret ja lágidit Duodjeinstituhta vuollái .
Forslag 3 , fellesforslag fra AP`s , NSR`s og SP`s grupper i Sametinget
Duojáriid fidnosuorgeorganisašuvdna ( BES ) oažžu doarjaga poastta 70-ruđain .
Erstatter siste del av Sametingsrådetes forslag , fra og med ; På denne bakgrunn mener Sametinget at :
Lea dehálaš dakkár fágaásahusain fuolahit daid beliid suorggis mat gusket dujiid ovdáneapmái , bagadussii ja fágalaš lágideapmái .
Det bør vurderes å opprette et utviklingsprogram inntil 5 år for duodji som kultur , fag og næring , der det settes av særskilte økonomiske midler til programmet .
Danne lea dehálaš árvvoštallat Duodjeinstituhta vejolašvuođaid dutkanbirrasa siste , nu ahte sáhttá vuolidit ee. iežas jođihanbušeahta , ja ahte stuorra oassi sin doarjjaruđain manašii duojáriidda .
De næringsmessige dimensjonene bør spesielt vektlegges . Av spørsmålet som bør vurderes er blant annet :
Čadnojit bagadeaddjivirggit Duodjeinstituhttii , mat organiserejuvvojit guovlluide gos lea ealli ja ovdánahtti duodjebiras .
spørsmålet om en egen næringsavtale for duodjiprodusentene sett i forhold til mulighetene for en videreutvikling av Sametingets ordninger for næringskombinasjoner
Gávpeorganisašuvnnat ( báikkálaš duodjegávppit ) ožžot odne jođihandoarjaga . Doarjja jotkojuvvo 50%:in otná dásis jođihandoarjjan , ja gitta 50%:in otná dásis prošeaktadoarjjan .
opplæring og utdanning innen duodji , herunder ansvarsfordeling , organisering og finansiering av ulike typer ordninger
Doarjja addo ohcamiid vuođul main leat definerejuvvon ulbmilat , organiseren , bušeahtta ja áigeplána čađaheapmái .
spesielle tiltak på salgs- og markedsføringssiden
Ortnet árvvoštallo go golbma jagi leat mannan .
rammebetingelsene for duodji
Ásahuvvo oahpahallanguovddáš duodjefágii .
Forslag til program legges fram for Sametinget til beslutning .
Jođihandoarjja addo 70 poastta ruđain .
Når det gjelder Samisk næringsråd oppsummerende konklusjoner i saken viser Sametinget til at :
Oahpavuoigaduvvon ohppiid oahpahusberoštupmi duodjefágas lea sakka hedjonan maŋŋil go Ođastus- 94 ásahuvvui .
Sametinget har forståelse for synspunktet , men viser til at det ikke er Sametingets oppgave å opprette eller legge ned frivillige organisasjoner .
Dáinna duogážiin áigu Sámediggi eavttuhit ahte ásahuvvo movttiidahttinstipeanda buot ohppiide geat álget joatkkakursii 1 duodjefágas .
Sametingets ansvar er å legge forholdene til rette for duodjeorganisasjoner , slik at de kan utøve sin virksomhet innenfor de rammer som fastsettes .
Dát boahtá lassin oahpahallibálkái golmma ja njealji jahkái . Eavttuhus 3 , NSR:a , Bargiidbellodaga ja Guovddášbellodaga oktasaš eavttuhus :
Videre tilligger det Sametinget også som en forpliktelse å påse at duodjimidlene nyttes etter de forutsetninger Sametingets organer fastsetter .
Sámediggeráđi árvalusa nuppi oasi sadjái ( dan rájes gos čuožžu Dán vuođul oaivvilda Sámediggi ahte gitta njuolggadusaid rádjai ) :
Sametinget vil gi uttrykk for respekt for det organisatoriske arbeid Sámiid Duodji har utført .
Berre árvvoštallojuvvot ásahit 5-jagi rádjái ovddidanprográmma duodjái kultuvran , fágan ja ealáhussan , masa biddjošedje sierra ruđat .
Dagens situasjon synes dog å være forandret , noe både evalueringsrapporten og Samisk næringsråd peker på .
gažaldat sierra ealáhusšiehtadusa birra duodjebuvttadeddjiide Sámedikki lotnolasealáhusortnegiid vejolaš viidásit ovddideami ektui
Sametinget viser til at tilskuddsmidlene til duodjiformål for 1999 er fordelt av næringsrådet på bakgrunn av de nåværende retningslinjene .
duoji oahpaheapmi ja oahppu , man oassin lea iešguđetlágan ortnegiid oaddasvástádusjuogadeapmi , organiseren ja ruhtadeapmi earenoamáš doaibmabijut gávpe- ja márkanfievrridanoasis
Samiid Duodji ble også gitt driftsstøtte . Sametinget forutsetter at næringsrådet vurderer de forhold rådet selv påpeker ved en eventuell søknad om driftsmidler for år 2000 .
Prográmma dárkilet beliid hábmen berre dahkkojuvvot lagas ovttasbargguin Sámedikki , guoskevaš departemeanttaid ja regiovnnalaš eiseválddiid ja organisašuvnnaid , fitnodagaid ja ásahusaid gaskka mat leat čadnon duodjái .
Sametinget viser til at det i løpet av 1998 er blitt etablert en slik organisasjon , - Duojariid Ealahus Searvi .
Prográmmaeavttuhus ovddiduvvo mearrideapmái Sámediggái . Sámi ealáhusráđi loahppakonklušuvnnaid ektui áššis čujuha Sámediggi ahte :
Med det potensiale som foreligger med hensyn til duodji som en framtidig næring , står organisasjonen overfor store utfordringer .
Ealáhusráđđi konkludere ahte riikkaorganisašuvdna Sámiid Duodji loahpaha doaimmas nu ahte organisašuvnna doaibma boahtteáiggis gullá Duodjeinstituhttii .
Salgsorganisasjonene ( de lokale sentralene ) mottar i dag driftsstøtte .
Gávpeorganisašuvnnat ( báikkálaš guovddáš ) ožžot dál jođihandoarjaga .
I fortsettelsen videreføres støtten med 50 % av dagens nivå som driftsstøtte .
Joatkan addojuvvo doarjja nu ahte gártá 50% dálá doarjagis jođihandoarjjan .
Salgsorganisasjonene ( de lokale sentralene ) gis prosjektstøtte til veilednings- , salgs- og markedsføringstiltak basert på søknader som inneholder definerte formål , organisering , budsjett og tidsplan for gjennomføring .
Gávpeorganisašuvnnat ( báikkálaš guovddáš ) ožžot prošeaktadoarjaga oaivadan- , gávpe- ja márkanfievrridandoaibmabijuide ohcamiid vuođul main leat definerejuvvon ulbmil , organiseren , bušeahtta ja čađaheami áigeplána .
Prosjekter som tar sikte på å samordne tiltak bør prioriteres .
Prošeavttat maid áigumuššan lea heivehit oktii doaibmabijuid , galggašedje prioriterejuvvot .
Ordningen evalueres etter 3 år .
Ortnet evaluerejuvvo 3 jagi geahčen .
Sametinget har ingen merknader til forslaget , men viser til at enkelte høringsinstanser har påpekt nødvendigheten av store råvarelagre på bedrifter som har duodjelærlinger .
Sámedikkis eai leat mearkkašumit eavttuhussii , muhto čujuha ahte muhtun gulaskuddanásahusat leat dadjan ahte dárbbašuvvojit stuorra duodjeávnnasrájut fitnodagain gos leat duojároahppit .
På den annen side må Samisk næringsråd foreta en streng prioritering av bruken av midlene til duodjiformål .
Nu go diggi lea ádden ášši , de leat iešguđetlágan vejolašvuođat iešguđet fylkkain danne go gullá fylkkagildii láhčit máŋga beali ortnegis .
Tilskuddene for opplæringskontorer i små og verneverdige fag vil i denne sammenheng bli vurdert .
Smávva ja suodjalanveara fágaid oahpahuskantuvrraid doarjagat galget árvvoštallojuvvot dán oktavuođas .
Opplæringsinteressen av rettselever til duodjifaget har forverret seg dramatisk etter at Reform- 94 ble innført .
Oahpavuoigaduvvon ohppiid oahpahusberoštupmi duodjefágas lea sakka hedjonan maŋŋá go Ođastus- 94 ásahuvvui .
Det arbeides for at det opprettes et stimuleringsstipend for alle elever som begynner på videregående kurs 1 for duodjifaget .
Bargojuvvo oažžut áigái movttiidahttinstipeandda buot ohppiide geat álget duodjefága joatkkaoahppokursii 1 .
Dette kommer i tillegg til lærlingelønn på 3 og 4 år .
Dát boađášii lassin golmma ja njealji jagi oahpahallibálkái .
Sametinget fastsetter følgende retningslinjer for støtte til duodjiorganisasjoner :
Sámediggi mearrida čuovvovaš doarjjanjuolggadusaid duodjeorganisašuvnnaide :
Av 37 representanter var 35 tilstede .
37 áirasis ledje 35 čoahkis .
Forslag 1 pkt. 4 ble trukket .
Eavttuhus 1 čuo. 4 gessojuvvui .
Forslag 2 pkt. 2 og 4-7 ble trukket .
Eavttuhus 2 čuoggát 2)ja 4-7 ) gessojuvvojedje .
Forslag 2 , punkt 1 ble forkastet med 21 stemmer
Eavttuhus 2 čuo. 1 ) hilgojuvvui 21 jienain .
Forslag 2 , punkt 3 ble enstemmig oversendt Sametingsrådet
Eavttuhus 2 čuo. 3 ) mearriduvvui ovttajienalaččat sáddejuvvot Sámediggeráđđái .
Forslag 2 , punkt 1 ble enstemmig oversendt Sametingsrådet
Eavttuhus 2 vuosttaš oassi mearriduvvui ovttajienalaččat sáddejuvvot Sámediggeráđđái .
Forslag 1 ble enstemmig vedtatt
Eavttuhus 1 čuo. 1 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 3 , ble enstemmig vedtatt
Eavttuhus 3 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Per Edvin Varsi
Per Edvin Varsi
Elin Sabbasen Geir Tommy Pedersen
Elin Sabbasen Geir Tommy Pedersen
Per Edvin Varsi ( til avstemningen )
Per Edvin Varsi ( jienasteapmái )
Magnhild Mathisen ( spørsmål til saken )
Magnhild Mathisen ( eavttuhussii )
opplæring og utdanning innen duodji , herunder ansvarsfordeling , organisering og finansiering av ulike typer ordninger
duoji oahpaheapmi ja oahppu , man oassin leat iešguđetlágan ortnegiid oaddasvástádusjuogadeapmi , organiseren ja ruhtadeapmi
rammebetingelsene for duodji
duoji rámmaeavttut
Utformingen av nærmere detaljer i programmet bør foretas i et nært samarbeid mellom Sametinget , relevante departementer og regionale myndigheter og organisasjoner , bedrifter og institusjoner knyttet til duodji .
Prográmma dárkilet beliid hábmen berre dahkkojuvvot lagas ovttasbargguin Sámedikki , guoskevaš departemeanttaid ja regiovnnalaš eiseválddiid ja organisašuvnnaid , fitnodagaid ja ásahusaid gaskka mat leat čadnon duodjái .
Forslag til program legges fram for Sametinget til beslutning .
Prográmmaeavttuhus ovddiduvvo mearrideapmái Sámediggái .
Næringsrådet konkluderer med at landsorganisasjonen Sámiid Duodji legger ned sin virksomhet hvor den virksomheten som organisasjonen tidligere har drevet for fremtiden kan sortere inn under Duodjeinstituhtta .
Sámi ealáhusráđi loahppakonklušuvnnaid ektui áššis čujuha Sámediggi ahte : Ealáhusráđđi konkludere ahte riikkaorganisašuvdna Sámiid Duodji loahpaha doaimmas nu ahte organisašuvnna doaibma boahtteáiggis gullá Duodjeinstituhttii .
Videre tilligger det Sametinget også som en forpliktelse å påse at duodjimidlene nyttes etter de forutsetninger Sametingets organer fastsetter .
Dasto lea Sámedikki geatnegasvuohtan maiddái bearráigeahččat geavahuvvojit go duodjeruđat daid eavttuid mielde maid dikki orgánat mearridit .
Sametinget viser til at det i løpet av 1998 er blitt etablert en slik organisasjon , - Duojariid Ealahus Searvi .
Sámediggi čujuha ahte 1998:s lea ásahuvvon dákkár organisašuvdna — Duojáriid Ealáhus Searvi .
Rådet også har pekt på at Samiid Duodji og Duodjeinstituhtta i stor grad har beveget seg inn på hverandres arbeidsområder , med sammenfallende interesseområder , arbeidsområder , mål og målgrupper .
Ráđđi lea maid dadjan ahte Sámiid Duodji ja Duodjeinstituhtta viehka muddui leaba bargagoahtán goabbat guoimmiska bargguid , oktasaš beroštupmisurggiiguin , bargguiguin , mihttomeriiguin ja olahusjoavkkuiguin .
Duodjeinstituhtta skal ut fra eget formål fungere som et landsdekkende veilednings- og kompetansesenter i duodji .
Duodjeinstituhtta galggašii iežas ulbmila mielde doaibmat duoji riikkaviidosaš oaivadan- ja gelbbolašvuođaguovddážin .
Sametinget kan ikke se at tinget kan bære den framtidige finansieringen av opplæringskontorer innenfor Sametingets nåværende rammer .
Sámedikki oainnu mielde ii sáhte diggi ruhtadit boahtteáiggi oahpahuskantuvrraid dikki dálá rámmaiguin .
Opplæringsinteressen av rettselever til duodjifaget har forverret seg dramatisk etter at Reform- 94 ble innført .
Oahpavuoigaduvvon ohppiid oahpahusberoštupmi lea sakka hedjonan maŋŋá goOđastus- 94 ásahuvvui .
Dette kommer i tillegg til lælingelønn på 3 og 4 år .
Dát boađášii lassin golmma ja njealji jagi oahpahallibálkái .
RETNINGSLINJER FOR STØTTE TIL DUODJIORGANISASJONER
Sámedikki 1999 geassemánu 04. b. mearridan
Saken avsluttes 4. juni 1999 kl. 12.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 04. b. dii. 12.15 .
Sak 26/99 Ot. prp. nr. 35 ( 1998-99 ) Om lov om erverv av og drift av mineralressurser ( mineralloven )
Ášši 26/99 Od.prp. nr. 35 ( 1998-99 ) Láhka minerálaresurssaid háhkama ja roggama birra ( minerálaláhka )
Saken påbegynt 4. juni 1999 kl. 10.40 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 geassemánu 04. b. dii. 10.40 .
Oversendelsesbrev av 24.09.96 fra Nærings- og energidepartementet - høring NOU 1996:11 Forslag til minerallov
Čakčamánu 24. b. 1996 sádden reive Ealáhus- ja energiijadepartemeanttas - gulaskuddan NAČ 1996:11 minerálaláhkaárvalus
Innst S 145 ( 1997-98 )
Árv . S 145 ( 1997-98 )
Sak 8/97 Forslag til ny minerallov
Ášši 8/97 ođđa minerálaláhkaárvalus
Ot prp nr 35 ( 1998-99 ) Om lov om erverv av og drift på mineralressurser ( mineralloven )
Od. prp. nr. 35 ( 1998-99 ) Láhka minerálares . háhkama ja roggama birra ( minerálaláhka )
Sametinget vil vise til at norsk lovgivning i hele dette århundret har vært sterkt opptatt av å sikre samfunnsmessig kontroll med utnyttingen av våre viktigste naturressurser .
Sámediggi čujuha ahte Norgga láhkaaddima oktavuođas dán čuohtejagis lea leamaš issoras garra beroštupmi sihkkarastit min deháleamos luondduresurssaid geavaheapmái servodatlaš bearráigeahču .
Bl.a. er vassdragsreguleringsloven og lovgivningen om oljeleting og utvinning på norsk sokkel basert på det prinsipp at enhver utnyttelse av ressurser er avhengig av konsesjon .
Earret eará leat Norgga čázádatregulerenlága ja oljoroggan- ja oljoohcanlága prinsihpa vuođđun ahte juohke áidna resursaávkkástallamii galgá leat konsešuvdna .
Det er derfor påfallende at Regjeringen foreslår en liberal adgang til leting , undersøkelse og drift av mineralske ressurser for enhver , uten en samfunnsmessig kontroll ved etablering av slik virksomhet .
Danne lea imaš go ráđđehus eavttuha liberálalaš / friijahápmásaš vejolašvuođa nu ahte juohkehaš sáhttá ohcat ja roggat minerálaresurssaid ja ásahit dán lágan doaimmaid almmá servodatlaš bearráigeahču haga .
Sametinget mener at utkastet således representerer et ytterliggående liberalistisk standpunkt basert på tankegangen til den internasjonale bergindustrien .
Sámedikki oainnu mielde árvalus ovddasta garra liberalistalaš oainnu man vuođđun lea riikkaidgaskasaš bákteindustriija oaidnu .
Fra Regjeringens side har det ikke vært vektlagt å få en lov med mer balanserte bestemmelser , der samfunnsmessig styring utgjør hovedinnholdet forslag til ny minerallov .
Ráđđehusa ii leat deattuhan oažžut áigái lága mas leat eanet dássedettolaš mearrádusat dainna lágiin ahte servodatlaš stivren livččii váldosisdoallun ođđa minerálaláhkaárvalusas .
En del av forslagene til ny minerallov griper inn i debatten om retten til land og vann som Samerettsutvalgets innstilling har behandlet .
Máŋga eavttuhusa ođđa minerálalágas gusket eana- ja čáhcevuoigatvuođaid digaštallamii mat Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusas leat gieđahallon .
Sametinget har i behandlingen av sak 8/97 NOU 1996:1 « Forslag til ny minerallov » bedt om at behandling av ny minerallov stilles i bero inntil samerettsutvalgets siste innstilling er behandlet i Stortinget .
Sámediggi lea meannudettiinis ášši 8/97 NAČ 1996:1 « Ođđa minerálaláhka árvalus » bivdán ahte ođđa minerálalága meannudeapmi bissehuvvo dassážii go Stuorradiggi lea meannudan Sámi vuoigatvuođalávdegotti maŋimuš árvalusa .
Stortinget fulgte ikke opp Sametingets henstilling og ba regjeringen fremlegge en ny minerallov til Stortingsbehandling
Stuorradiggi ii čuovvulan Sámedikki ávžžuhusa , ja bivddii ráđđehusa ovddidit ođđa minerálalága Stuorradiggái meannudeapmái ( gč. Árv .
( jf. Innst. s. nr. 145 1997 - 98 ) .
s. nr. 145 ( 1997-98 ) .
Sametinget vil i denne forbindelse vise til at Regjeringen i vedlegg til proposisjonen ( vedlegg 2 ) har kommet med utkast til forskrifter for områder med samiske interesser .
Sámediggi áigu dán oktavuođas čujuhit ahte ráđđehus proposišuvnna mildosis ( mielddus 2 ) lea ovddidan láhkaásahusárvalusa guovlluid várás gos leat sámi beroštumit .
I forskriften er det foreslått at Sametinget gis en midlertidig nektingsrett på driftskonsesjon som kan medføre betydelige inngrep og som kan medføre skadelige virkninger på naturgrunnlaget for samisk kultur .
Láhkaásahusas lea eavttuhuvvon ahte Sámediggái addojuvvo gaskaboddosaš biehttalanriekti doaibmakonsešuvnnaide dalle jos sáhttá leat sáhka stuorra lihkahallamiin ja sámi kultuvrra luondduvuođu vaháguhttimiin .
Sametinget er positiv til at en slik hjemmel gis .
Sámedikki mielas lea buorre go addojuvvo dán lágan dáhkádus .
Imidlertid mener Sametinget at denne hjemmelen må fremgå direkte av loven , og at den må gjelde hele det samiske bosettingsområdet , og ikke bare Finnmark .
Dattetge oaivvilda Sámediggi ahte dát dáhkádus galgá oidnot njuolga lágas , ja dat galgá guoskat olles sámi ássanguvlui , ii ge dušše Finnmárkui .
Sametinget vil også vise til at prinsippet om nektingsrett er hentet fra samerettsutvalgets innstilling .
Sámediggi čujuha maiddái ahte biehttalanriekteprinsihppa lea vižžon Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusas .
For å få en samlet og samordnet behandling av forhold som griper inn i rettsforhold i samiske områder er det viktig at forslagene i mineralloven også må ses i sammenheng med samerettsutvalgets innstilling .
Lea dehálaš , jos daid beliid mat gusket sámi guovlluid riektidiliide galgá ollislaččat ja ovttastahttojuvvon meannudit , ahte minerálaláhkaeavttuhusat bohtet maiddái ovdan fárrolagaid Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusain .
Sametinget mener fortsatt at behandlingen av mineralloven må utsettes til regjering og storting har behandlet samerettsutvalgets innstilling .
Sámediggi oaivvilda ain dan ahte minerálalága meannudeapmi galgá maŋiduvvot dassážii go Ráđđehus ja Stuorradiggi leat meannudan Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa .
Tillegg til saken ;
Lasáhus :
En slik utsettelse er ikke minst nødvendig fordi proposisjonen faktisk foregriper viktige punkter i Samerettsutvalgets forslag .
Dán lágan maŋideapmái lea dárbu erenoamážit danne go proposišuvdna duođai ovdagihtii meannuda dehálaš čuoggáid Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusas .
Blant annet går Regjeringen i mot forslaget fra Samerettsutvalget om at en fremtidig Finnmark grunnforvaltning , alternativt også samisk grunnforvaltning , skal gis beslutningsmyndighet i mineralsaker slik Samerettsutvalget har foreslått .
Earret eará vuostálastá Ráđđehus Sámi vuoigatvuođalávdegotti eavttuhusa mas lea sáhka ahte boahtteáiggi Finnmárkku eanahálddašeapmi , vejolaččat maiddái sámi eanahálddašeapmi , galgá oažžut mearridanválddi minerálaáššiin nugo Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea eavttuhan .
En slik stillingstaken nå er helt unødvendig .
Dán lágan oainnuid buktin dál lea áibbas dárbbašmeahttun .
Av 37 representanter var 34 tilstede .
37 áirasis ledje 34 čoahkis .
Forslag 1 ble enstemmig
Eavttuhus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Sametingsrådets innstilling , unntatt vedtatte endringer , ble enstemmig vedtatt
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Ragnhild L. Nystad , saksordfører
Ragnhild Nystad , áššejođiheaddji
Det er derfor påfallende at Regjeringen foreslår en liberal adgang til leting , undersøkelse og drift av mineralske ressurser for enhver , uten en samfunnsmessig kontroll ved etablering av slik virksomhet .
Danne lea imaš go ráđđehus eavttuha liberálalaš / friijahápmásaš vejolašvuođa nu ahte juohkehaš sáhttá ohcat ja roggat minerálaresurssaid ja ásahit dán lágan doaimmaid almmá servodatlaš bearráigeahču .
Fra Regjeringens side har det ikke vært vektlagt å få en lov med mer balanserte bestemmelser , der samfunnsmessig styring utgjør hovedinnholdet forslag til ny minerallov .
Ráđđehus ii leat deattuhan oažžut áigái lága mas leat eanet dássedettolaš mearrádusat dainna lágiin ahte servodatlaš stivren livččii váldosisdoallun ođđa minerálaláhkaárvalusas .
Stortinget fulgte ikke opp Sametingets henstilling og ba regjeringen fremlegge en ny minerallov til Stortingsbehandling
Stuorradiggi ii čuovvulan Sámedikki ávžžuhusa ja bivddii ráđđehusa ovddidit ođđa minerálalága Stuorradiggái meannudeapmái ( gč. Árv .
I forskriften er det foreslått at Sametinget gis en midlertidig nektingsrett på driftskonsesjon som kan medføre betydelige inngrep og som kan medføre skadelige virkninger på naturgrunnlaget for samisk kultur .
Láhkaásahusas lea eavttuhuvvon ahte Sámediggái addojuvvo gaskaboddosaš biehttalanriekti doaibma-konsešuvnnaide dalle jos sáhttá leat sáhka stuorra lihkahallamiin ja sámi kultuvrra luondduvuođu vaháguhttimiin .
Saken avsluttet 4. juni 1999 kl. 11.45
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 04. b. dii. 11.45 .
Kárášjohka 4. juni 1999
Kárášjohka , geassemánu 4. b. 1999
Randi Solli Pedersen Einar Lifjell ( nestleder )
Randi Solli Pedersen Einar Lifjell jođiheaddji
Tor Nilsen Eva Josefsen
Tor Nilsen Eva Josefsen
Tid : 28. september - 1. oktober 1999
Čoahkkingirji 3/99 Áigi : 28.09. - 01.10.1999
Sak 27/99 Konstituering- permisjoner , innkalte vararepresentanter , navneopprop- godkjenning av innkalling og saksliste
Ášši 27/99 Čoahkkima vuođđudeapmi- nammačuorvun , pearmišuvnnat , gohččojuvvon várrelahtut , gohččuma ja áššelisttu dohkkeheapmi
Sak 28/99 Kunngjøring av nye saker
Ášši 28/99 Ođđa áššiid dieđiheapmi
Sak 29/99 Møteplan for Sametinget 2000
Ášši 29/99 Sámedikki čoahkkinplána 2000
Sak 30/99 Oppnevning av Sametingets klageorgan
Ášši 30/99 Sámedikki váidalusorgána nammadeapmi
Sak 31/99 Spørsmål til Sametingsrådet i hht. forretningsorden §11
Ášši 31/99 Gažaldagat Sámediggeráđđái Čoahkkinortnega § 11 vuođul
Sak 32/99 Samerettsutvalgets innstilling NOU 1997:4 Naturgrunnlaget for samisk kultur
Ášši 32/99 Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalus NAČ 1997:4 - Sámi kultuvrra luondduvuođus
Sak 33/99 Sametingsrådets beretning om virksomheten Utsatt
Ášši 33/99 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra , dás maiddái referáhtaáššit ( maŋiduvvui )
Sak 34/99 Jordbruk i samiske områder
Ášši 34/99 Sámi guovlluid eanadoalloplána
Sak 35/99 Innstilling fra Sametingets kontrollkomite Utsatt
Ášši 35/99 Sámedikki bearráigeahččanlávdegotti árvalus ( maŋiduvvui )
28. september kl. 09.00 - 12.05 27/99 3
28.09.99 dii. 09.00 - 12.05 27/99 2 - 6
28. september kl. 15.30 - 18.00 32/99 21
28.09.99 dii. 15.30 - 18.00 32/99 21 - 154
29. september kl. 09.00 - 12.10 32/99 forts .
29.09.99 dii. 09.00 - 12.10 32/99 joatkka
29. september kl. 15.00 - 18.05 32/99 forts .
29.09.99 dii. 15.00 - 18.05 32/99 joatkka
30. september kl. 09.00 - 12.00 32/99 forts .
30.09.99 dii. 09.00 - 12.00 32/99 joatkka
30. september kl. 15.00 - 18.00 32/99 forts .
30.09.99 dii. 15.00 - 18.00 32/99 joatkka
1. oktober kl. 09.00 - 10.00 34/99 141
01.10.99 dii. 09.00 - 10.00 34/99 155- 162
Sak 27/99 Konstituering
Ášši 27/99 Čoahkkima vuođđudeapmi
Saken påbegynt 28. september 1999 kl. 09.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.00 .
Representanter
Áirasat
Følgende representanter var tilstede ved konstitueringen :
Čuovvovaš áirasat ledje mielde čoahkkima vuođđudeames :
Randi Solli Pedersen 18 .
Randi Solli Pedersen 18 .
Hans Petter Myrland 21. 22 .
Hans Petter Myrland 21. 22 .
Stein-Willy Andersen 30 .
Stein-Willy Andersen 30 .
Anders Urheim 33 .
Anders Urheim 33 .
Innvilgede permisjoner
Juolluduvvon pearmišuvnnat
Representant nr. 1 Berit Ranveig Nilssen innvilget permisjon 30. september - 1. oktober .
Áirras nr. 1 Berit Ranveig Nilssen oaččui pearbmišuvnna 30.09.- 01.10.99 .
Representant nr. 3 Olav Dikkanen innvilget permisjon 1. oktober .
Áirras nr. 3 Olav Dikkanen oaččui permišuvnna 01.10.99
Representant nr. 10 Ole Henrik Magga innvilget permisjon 1. oktober .
Áirras nr. 10 Ole Henrik Magga oaččui permišuvnna 01.10.99
Representant nr. 13 Josef vedhugnes innvilget permisjon 28. september - 1. oktober .
Áirras nr. 13 Josef Vedhugnes oaččui permišuvnna 28.09. - 01.10.99 .
Representant nr. 16 Willy Olsen innvilget permisjon 28. september - 1. oktober .
Áirras nr. 16 Willy Olsen oaččui permišuvnna 28.09. - 01.10.99
Representant nr. 20 Willy Ørnebakk innvilget permisjon 28. september - 1. oktober .
Áirras nr. 20 Willy Ørnebakk oaččui permišuvnna 28.09. - 01.10.99
Representant nr. 21 Tor Nilsen innvilget permisjon 28. september - 1. oktober .
Áirras nr. 21 Tor Nilsen oaččui permišuvnna 28.09. - 01.10.99
Representant nr. 29 Magne A. S. Huuva innvilget permisjon 28. september - 1. oktober .
Áirras nr. 29 Magne A. S. Huvva oaččui permišuvnna 28.09. - 01.10.99
Representant nr. 32 Amund Eriksen innvilget permisjon 28. september - 1. oktober .
Áirras nr. 32 Amund Eriksen oaččui permišuvnna 28.09. - 01.10.99
Representant nr. 37 Birger Nymo innvilget permisjon 28. september - 1. oktober .
Áirras nr. 37 Birger Nymo oaččui permišuvnna 28.09. - 01.10.99 Várrelahtut
Vararepresentanter Øystein Ballari møtte for representant Berit Ranveig Nilssen , 30 september - 1. oktober .
Áirasa nr. 1 , Berit Ranveig Nilssena várrelahttu Øystein Ballari leai čoahkkimis čakčamánu 30. b. ja golggotmánu 1. b. .
Sverre Andersen møtte for representant Josef Vedhugnes , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 13 , Josef Vedhugnes várrelahttu Sverre Andersen leai čoahkkimis čakčamánu 28. b. ja golggotmánu 1. b. .
Klemet Erland Hætta møtte for representant Ole Henrik Magga , 1. oktober . Randi Kvivesen møtte for representant Willy Olsen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 16 , Willy Olsen várrelahttu Randi Kvivesen leai čoahkkimis čakčamánu 28. b. ja golggotmánu 1. b. .
Hans Petter Myrland møtte for representant Willy Ørnebakk , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 20 , Willy Ørnebakk várrelahttu Hans Petter Myrland leai čoahkkimis čakčamánu 28. b. ja golggotmánu 1. b. .
Terje Josefsen møtte for representant Tor Nilsen , 29. september - 1. oktober .
Áirasa nr. 21 , Tor Nilsena várrelahttu Terje Josefsen leai čoahkkimis čakčamánu 29. b. ja golggotmánu 1. b. .
Stein Willy Andersen møtte for representant Magne A. S. Huuva , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 29 , Magne A. S. Huuva várrelahttu Stein Willy Andersen leai čoahkkimis čakčamánu 28. b. ja golggotmánu 1. b. .
Anders Urheim møtte for representant Amund Eriksen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 32 , Amund Eriksen várrelahttu Anders Urheim leai čoahkkimis čakčamánu 28. b. ja golggotmánu 1. b. .
Gro Merete Siri møtte for representant Birger Nymo , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 37 , Birger Nymo várrelahttu Gro Merete Siri leai čoahkkimis čakčamánu 28. b. ja golggotmánu 1. b. .
Møteinnkalling av 30. august 1999 med innstilling til saksliste
30.08.99 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu .
Innkalling av 30. august 1999 med saksliste og behandlingsmåte av sak 32/99 godkjennes .
30.08.99 gohččun ja áššelistu ja ášši 32/99 meannudanvuohki dohkkehuvvojit .
Behandling av sak 32/99
Movt ášši 32/99 meannuduvvo
Møtelederskapet har i samråd med presidenten og gruppelederne i Sametinget utsatt fristen for innlevering av forslag , forr. orden § 6 andre ledd , for sak 32/99 Samerettsutvalgets innstilling NOU 1997:4 Naturgrunnlaget for samisk kultur , til onsdag 29. september 19999 kl . 09.00 .
Čoahkkinjođihangoddi lea ovttasráđiid presideanttain ja Sámedikki joavkojođiheddjiiguin maŋidan ášši 32/99 Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalus NAČ 1997:4 Sámi kultuvrra luondduvuođus eavttuhusaid , mat buktojit čoahkkinortnega § 6 , nuppi lađđasa vuođul , buktima áigemeari gaskavahkkui čakčamánu 29. b. dii. 09.00 .
Vi gjør oppmerksom på at dette kun gjelder sak 32/99 , forslag til andre saker på kjøreplanen leveres inn i hht § 6 andre ledd , dvs. kl. 16.00 .
Fuopmášuhttit ahte áigemeari maŋideapmi guoská dušše áššái 32/99 , eará áššiide ferte eavttuhusaid buktit nugo dábálaččat § 6 , nuppi lađđasa vuođul dii. 16.00 beaivvi ovdal .
Møtelederskapet foreslår i hht forr. orden § 8 fjerde ledd , at debatten i sak 32/99 Samerettsutvalgets innstilling NOU 1997:4 Naturgrunnlaget for samisk kultur , deles i følgende avsnitt :
Čoahkkinjođihangoddi eavttuha čoahkkinortnega § 8 , njealját lađđasa vuođul ahte ášši 32/99 NAČ 1997:4 Sámi kultuvrra luondduvuođus meannuduvvo čuovvovaš vuogi mielde : Maŋŋeb .
Onsdag 29. sept .
Gaskav. .
kl. 09.00 - 12.00 Romertall III pkt. 1 - 2 - Eiendomsretten og annen rett til grunn , og forvaltningen av grunnen i Finnmark .
29.09. dii. 09.00 - 12.00 Oasis III , čuoggát 1 ja 2 - Eanaeaiggáduššanvuoigatvuohta ja eará eanavuoigatvuođat , ja Finnmárkku eatnamiid hálddašeapmi .
kl. 15.00 - 18.00 Romertall III pkt. 3 - 9 Rett til forvaltningen av utmarksressursene , Tanavassdraget og Kautkeino- Altaelva , kyst- og fjordfiske , motorferdsel , reindrift , jordbruk og østsamene i Neiden .
29.09 dii. 15.00 - 18.00 Oasis III , čuoggát 3 - 9 - Meahcceresurssaide vuoigatvuohta ja daid hálddašeapmi , Deanučázádat ja Guovdageainnueatnu- Álttájohka , Riddo- ja vuotnaguovlu , Mohtorjohtalus , Boazodoallu , Eanadoallu ja Nuortalaččat Njávdámis
Torsdag 30. sept .
Duorast. .
kl. 09.00 - 12.00 Romertall III pkt. 10 - 11 og romertall IV - Naturinngrep , administrative konsekvenser og lovgivning , og arbeidet videre .
30.09. dii. 09.00 - 12.00 Oasis III , čuoggát 10 - 11 ja oassi IV - Luonddumeassamat , Hálddahuslaš váikkuhusat . Lágaid mearrideapmi , ja Viidáseabbu bargu .
Møtelederskapets innstilling onsdag 29. september 1999 kl. 15.00 :
Čoahkkinjođihangotti árvalus gaskavahku čakčamánu 29. b. dii. 15.00 :
Pga tidsnød utsettes sakene 33/99 og 35/99 til neste plenumsmøte , 23. - 26. november 1999 .
Go áigi lea gárži , de maŋiduvvojit áššit 33/99 ja 35/99 boahtte dievasčoahkkimii skábmamánu 23. - 26. b. 1999 .
Godkjenning av innkalling Innkallingen av 30. august 1999 ble enstemmig godkjent
Gohččuma dohkkeheapmi : 30.08.99 beaiváduvvon gohččun dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Godkjenning av saksliste Sakslisten som fulgte innkallingen ble enstemmig godkjent .
Áššelisttu dohkkeheapmi:Áššelistu , mii čuovui gohččuma dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Behandlingsmåte av sak 32/99 ble enstemmig godkjent .
Ášši 32/99 meannudanvuohki mearriduvvui ovttajienalaččat .
Ny votering onsdag 29. september 1999 - utsettelsesforslaget :
Ođđa jienasteapmi čakčamánu 29. b. 1999 - maŋidaneavttuhus :
Sakene 33/99 og 35/99 utsettes til neste plenumsmøte , 23. - 26. november 1999 .
Áššit 33/99 ja 35/99 maŋiduvvojit boahtte dievasčoahkkimii , mii lea skábmamánu 23. - 26. b. 1999 .
Johan Mikkel Sara , saksordfører
Johan Mikkel Sara , áššejođiheaddji
Innkalling av 30. august 1999 med saksliste og behandlingsmåte av sak 32/99 ble enstemmig godkjent .
30.08.99 gohččun oktan áššelisttuin ja ášši 32/99 meannudanvuohki dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Sakene 33/99 og 35/99 utsettes til neste plenumsmøte , 23. - 26. november 1999 .
Áššit 33/99 ja 35/99 maŋiduvvojit boahtte dievasčoahkkimii skábmamánu 23. - 26. b. 1999 .
Saken ble avsluttet 28. september 1999 kl. 09.10 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui čakčamánu 27. b. dii. 09.10
Sak 28/99 Kunngjøring av nye saker
Ášši 28/99 Ođđa áššiid almmuheapmi
Saken påbegynt 28. september 1999 kl. 09.10 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.10
Forslag 1 , representant Einar Lifjell , NSR .
Eavttuhus 1 Einar Lifjell bokte , NSR:a sámediggejoavkku :
ENDRINGER AV FORSKRIFTER I NATURRESERVAT
LUONDDURESERVÁHTA NJUOLGGADUSAID RIEVDADEAPMI
Fylkesmannen i Nordland har opphevet verneforskriften for Spjeltfjelldalen og Fisklausvatnet naturreservater , når det gjelder jakt med hund .
Norlándda fylkkamánni lea fámuhuhttán Spjeltfjelldalen ja Fisklausvatn luonddureserváhtaid suodjalannjuolggadusa mii guoská bivdui beatnagiin .
Reindriften og jordbruket er pålagt strenge reguleringsbestemmelser i verneforskriftene .
Boazodollui ja eanadollui leat biddjon garra regulerenmearrádusat dáin suodjalannjuolggadusain .
Vi ber Sametingsrådet være med på å påvirke myndighetene til å vurdere alle verneforskrifter i samiske områder .
Dáhttut Sámediggeráđi leat mielde váikkuheamen eiseválddiid árvvoštallat buot suodjalannjuolggadusaid sámi guovlluin .
Forslag 2 , representant Asbjørg Skåden , NSR .
Eavttuhus 2 Asbjørg Skåden , NSR:a sámediggejoavkku :
Sametinget oppretter et bredt sammensatt utvalg av foreldre , fagfolk og politikere til å foreta en gjennomgang av opplæringssituasjonen for samer utenfor forvaltningsområdet for samisk språk , og spesielt se på behovet i Sør-Troms / Nordre Nordland , lulesamisk og sør-samisk område .
Sámediggi nammada govdadit čohkkejuvvon lávdegotti mas leat mielde váhnemat , fágaolbmot ja politihkkárat , ja man bargun lea čielggadit sápmelaččaid oahpahusdilálašvuođa sámegiela hálddašanguovllu olggobealde . Galgá earenoamážit geahčadit dárbbuid mat leat Lulli-Tromssas , / Davvi-Norlánddas julevsámeguovllus ja lullisámeguovllus .
Utvalget skal også foreslå tiltak .
Lávdegoddi galgá maid evttohit doaibmabijuid .
Utvalget bør tre i kraft senest 1. januar 2000 .
Lávdegoddi galggašii doaibmagoahtit maŋimuštá ođđajagimánu 1. b. 2000 .
Forslag 3 , representant Nils O. Nilsen , NSR .
Eavttuhus 3 Nils O. Nilsen bokte , NSR:a sámediggejoavkku :
ETABLERING AV STILLINGER SOM KONSULENT I SAMISK SPRÅK - SØR- OG LULESAMISK / OFOTEN - SØR-TROMS OMRÅDE
Sámegiela konsuleantavirggi ásaheapmi — Lulli- ja julevsámi / Ofuohta- ja Lulli-Tromssa guovllus
Sametinget etablerer konsulentstillinger for å styrke samisk språk i ovenfornevnte område .
Sámediggi ásaha konsuleantavirggi nannen dihte sámegiela bajábealde namuhuvvon guovllus .
Innleverte merknader og forslag
Ovddiduvvon mearkkašumit ja evttohusat
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge :
Jienasteapmi čađahuvvui dáid vuoruid mielde : 1 .
Møtelederskapets innstilling ble enstemmig vedtatt .
Čoahkkinjođihangotti árvalus ovttajienalaččat mearriduvvon .
Sametingets vedtak etter voteringen er følgende :
Sámedikki mearrádus maŋŋá jieanasteami lea ná :
Alle innkomne forslag oversendes Sametingsrådet for videre behandling .
Buot ovddiduvvon árvalusat sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái .
Saken avsluttet 28. september 1999 kl. 09.20 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.20 .
Sak 29/99 Møteplan for Sametinget 2000
Ášši 29/99 Sámedikki čoahkkinplána
Saken påbegynt 28. september 1999 kl. 09.20 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.20 .
Kalender år 2000
Kaleanddar 2000
Sametinget fastsetter følgende møteplan for år 2000 :
Sámediggi mearrida čuovvovaš čoahkkinplána jahkái 2000 :
Uke 7 14. - 18. februar
7. vahkus guovvamánu 14. - 18. b. .
Uke 21 22. - 26. mai
21. vahkus miessemánu 22. - 26. b. .
Uke 38 18. - 22. september
38. vahkus čakčamánu 18. - 22. b. .
Uke 47 20. - 24. november
47. vahkus skábmamánu 20. - 24. b. .
Forslag 1 , representant Per A. Bæhr , Frie gruppe :
Eavttuhus 1 , Per A. Bæhr Friijajoavku :
Fra uke 38 , 18. - 22. september til uke 39 , 25. - 29. september .
Čakčamánu čoahkkin sirdojuvvo 38. vahkus , 18. - 22.09.2000 , 39. vahkkui , 25. - 29.09 .
Forslag 2 , representant John Henrik Eira , NSR .
Eavttuhus 2 , John Henrik Eira , NSR :
Septembermøtet holdes i uke 39 år 2000 , 25. - 29. september , slik som i år .
Čakčačoahkkin dollojuvvo 39. vahkus 2000 , 25. - 29.09 nugo dán jagi ge .
Sametingsrådets innstilling , om septembermøtet , ble trukket tilbake
Sámediggeráđđi gesii iežas eavttuhusa ruovttoluotta , čakčamánu čoahkkima ektui .
Forslag 1 og 2 ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhusat 1 ja 2 mearriduvvojedje ovttajienalaččat .
Sametingsrådets innstilling ble enstemmig vedtatt .
Sámediggeráđi árvalus earret rievdadusa mearriduvvui ovttajienalaččat .
Isak Mathis O. Hætta , saksordfører
Isak Mathis O. Hætta , áššeovddid .
John Henrik Eira Sven-Roald Nystø
John Henrik Eira
Isak Mathis O. Hætta
Isak M. O. Hætta
Sametinget fastsetter følgende møteplan for år 2000 :
Sámediggi mearridii čuovvovaš čoahkkinplána jagi 2000 dievasčoahkkimiid várás :
Uke 39 25. - 29. september
39. vahkus čakčamánu 25. - 29. b. .
Saken avsluttet 28. september 1999 kl. 09.30 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.30
Saken påbegynt 28. september 1999 kl. 09.30 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.30 .
Valgkomiteen ’ s møteprotokoll 1/99
Válgalávdegotti čoahkkingirji 1/99
Valgkomitees innstilling overfor Sametinget :
Válgalávdegotti árvalus Sámediggái :
Sametingets valgkomite foreslår følgende medlemmer i Sametinget klageorgan :
Sámedikki válgalávdegoddi eavttuha čuovvovaččaid lahttun ja várrelahttun Sámedikki váidalusorgánii :
Leder : Randi Kvivesen Personlig varamedlem : Josef Vedhugnes
Jođiheaddji : Randi Kvivesen Peršuvnnalaš várrelahttu : Josef Vedhugnes
Nesteleder : Randi A. Skum Personlig varamedlem : Amund Eriksen
Nubbi jođiheaddji : Randi A. Skum Peršuvnnalaš várrelahttu : Amund Eriksen
Medlem : Ove Johnsen Personlig varamedlem : Peder Mathisen
Lahttu : Ove Johnsen Peršuvnnalaš várrelahttu : Peder A. Mathisen
Valgkomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt .
Válgalávdegotti eavttuhus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Sametinget klageorgan består av følgende medlemmer :
Sámedikki váidalusorgánii válljejuvvojedej čuovvovaččat lahttun ja várrelahttun :
Saken avsluttet 28. september 1999 kl. 09.35 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.35
Sak 31/99 Spørsmål til Sametingsrådet i hht. forretningsorden § 11
Ášši 31/99 Gažaldagat Sámediggeráđđái Čoahkkinortnega § 11 vuođul
Saken påbegynt 28. september 1999 kl. 09.35 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 28. b. dii. 09.35 .
Spørsmål fra representant Nils Henrik Måsø , SP ’ s sametingsgruppe , innkommet 26.08.99
Guovddášbellodaga Nils Henrik Måsø gažaldat , beaiváduvvon 26.08.99
Spørsmål fra representant Per Solli , AP . ’ s sametingsgruppe , innkommet 20.09.99
Bargiidbellodaga Per Solli gažaldat , beaiváduvvon 20.09.99
Spørsmål fra representant Roger Pedersen , SP ’ s sametingsgruppe , innkommet 20.09.99
Sámi Válgalihtu Roger Pedersena gažaldat , beaiváduvvon 18.09.99
Spørsmål fra representant Nils Henrik Måsø , SP ’ s sametingsgruppe :
Gažaldat áirasis Nils Henrik Måsø , Guovddášbellodaga sámediggejoavku :
ER TVANGSSLAKTING AV REIN I SAMSVAR MED FOLKERETTEN ?
Dávista go bohccuid bággonjuovvan álbmotriektái ?
Jeg vil med dette kreve en juridisk avklaring om tvangsslakting av rein er i samsvar med Grunnlovens og Folkerettens bestemmelser om å beskytte og sikre urbefolkningens næringsgrunnlag .
Gáibidan ahte juridihkalaččat čielggaduvvo dat ahte dávista go bohccuid bággonjuovvan Vuođđolága ja Álbmotrievtti mearrádusaide eamiálbmogiid ealáhusvuođu suodjaleami ja sihkkarastima ektui .
Rein blir ansett som privat eiendom .
Boazu lea priváhta opmodat .
Den juridiske avklaringen må derfor også skje i forhold til den individuelle rettigheten den enkelte utøver har .
Juridihkalaš čielggadusa galgá maiddái dahkat dan individuálalaš vuoigatvuođa ektui mii ovttaskas boazodoallis lea .
Vedtaket om tvangsslakting må ikke settes i verk før en slik folkerettslig avklaring foreligger .
Bággonjuovvan- mearrádusa ii galgga johtui bidjat ovdal dat lea álbmotrievttálaččat čielggaduvvon .
Vedtaket om tvangsslakting kommer overraskende på mange reindriftsutøvere med frykt for store negative konsekvenser , både helsemessig , sosiale , kulturelle og næringsmessige .
Dát bággonjuovvanmearrádus lea surgehan ollu boazodolliid , geat ballet daid stuorra negatiivvalaš váikkuhusain mat sáhttet boahtit sihke dearvvasvuođa dáfus , sosiálalaččat , kultuvrralaččat ja ealáhuslaččat .
Nå har også helsemyndighetene slått alarm og bedt om tiltak som kan dempe de sosiale og helsemessige skadene en slik tvangsslakting kan føre for den enkelte utøver .
Dál leat maiddái dearvvasvuođaeiseválddit fuomášan dili duohtavuođa ja leat bivdán doaibmabijuid maiguin sáhttá bargat daid sosiálalaš ja dearvvasvuođa vahágiid ektui maid bággonjuovvamat buktet ovttaskas doallái .
I sin ytterhet er man nemlig redd for at de med få rein aldri kan bygge opp sin flokk og av den grunn blir tvunget til å slutte uten noen form for erstatning .
Eanemusat leat balus sii geain leat uhccán bohccot . Sii ballet ahte eai goassige šat beasa stuoridit ealu ja bággehallet heaitit , eaige das oažžu man ge lágan buhtadusa .
Man kan således stille spørsmål ved om staten med dette er i ferd med å foreta et nytt overgrep mot sin urbefolkning .
Ná sáhttá ge jearrat ahte ii go stáhta dainna daguin fas ain oktii leat rihkkumin garrasit geatnegasvuođaidis iežas eamiálbmoga ektui .
Fakta:Ved inngåelsen av årets reindriftsavtale ( 1999-2000 ) er partene ( staten og NRL ) blitt enige om en ny strategi for reduksjon av reintallet i de distrikter i Finnmark der misforholdet mellom reintall og beiteressurser er størst .
Dán jagi boazodoallošiehtadusa ( 1999-2000 ) dagadettiineaskka leaigga ( stáhta ja NBR:a ) ovttaoaivilis ahte čađahit ođđa strategiija boazologu geahpedeapmái Finnmárkkus dain sajiin gos boazolohku lea menddo stuoris guohtoneatnamiid ektui .
Distrikter med gjennomsnittsvekt under 72 kg for voksne simler ( 2 ž år og eldre ) skal nå defineres som « tiltaksdistriktš .
Doaibmabijut galget čađahuvvot dain orohagain gos áldduid mat leat 2,5 jagi dahje boarrasot , gaskamearredeaddu lea uhcit go 72 kilo .
Anbefalt grense er 67 kg slik at det blir den samme vektgrense som for de økonomiske virkemidlene på reindriftsavtalen .
Árvaluvvon rádji lea 67 kilo vai šaddá dat seamma deaddorádji mii boazodoallošiehtadusa ekonomalaš váikkuhangaskaomiin lea .
Strategien går videre ut på at simlereduksjonen skjer etter en gjennomføringsplan som utarbeides av de respektive tiltaksdistrikter med sikte på utslakting i et omfang som tilsvarer det antall simler som er under den fastsatte vektgrensen , men begrenset til 40% av simleflokken i det enkelte år .
Dasto lea dán strategiija áigumuššan geahpedit áldduid dan čađahanplána mielde maid guoskevaš doaibmabidjoorohagat ráhkadit nu ahte njuovvat daid áldduid mat leat vuolábealde mearriduvvon deaddoráji gitta 40% rádjai ovttaskas jagiin . Dasto lea dát ođđa ortnet ahte heaittihit doaluid fálaldahkan doaluide dáin orohagain .
Samtidig legges den nye ordningen med innløsning av driftsenheter fram som tilbud til driftsenhetene i disse distriktene .
Dakkár doaibmabidjoorohagain mat eai šatta ovttaoaivilii čađahanplána ektui , dahje gos dat ii čuovvuluvvo , de bággehallet doalut njuovvat boazodoallolága vuođul .
Spørsmål fra representant Roger Pedersen , SVL .
Gažaldat áirasis Roger Pedersen , Sámi válgalihttu :
REINDRIFTAS PROBLEMER - TVANGSSLAKTING
Váttisvuođat boazodoalus - bággonjuovvamat
Det har i den senere tid vært veldig mange medieoppslag om Landbruksdepartementets nye forskrift som innebærer nedslakting av alle reinsimler under 67 kilo .
Maŋimuš áiggiin lea leamaš hui ollu mediain sáhka Eanadoallodepartemeantta ođđa láhkaásahusa birra man mielde ferte njuovvat buot áldduid mat deddet uhcit go 67 kilo .
Målet med forskriftene er å redusere reintallet for å tilpasse det til beitegrunnlaget på Finnmarksvidda .
Mihttomearri láhkaásahusa vuođul lea geahpedit boazologu ja dainna lágiin heivehit dan guohtoneatnamiidda Finnmárkku duoddaris .
De farer vi ser med dette forslaget fra Landbruksdepartementet er at de små driftsenhetene med for eksempel 400 til 500 rein risikerer å slakte ned 50% av flokken , noe som vil føre til fullstendig økonomisk ruin , mens problemet for driftsenheter med f.eks 3000 rein vil ha relativt mindre betydning .
Mii oaidnit ahte Eanadoallodepartemeantta evttohus dagaha dan ahte smávva doalut main leat ovdamearkka dihtii 400 - 500 bohcco sáhttet gártat njuovvat 50 % ealus , mii ollásit goarida sin ekonomalaččat , dát váttisvuohta ii dovdošii nu garrasit dain doaluin main leat ovdamearkka dihtii 3000 bohcco .
Dette kan forsterke konfliktene i næring og ikke nødvendigvis garantere mindre press på beiteområdene .
Dát sáhttá dušše stuoridit daid vuostálasvuođaid mat ealáhusas leat , ii ge guohtondilli dan dihte vealtameahttumit buorrán .
Spørsmål :
Gažaldagat :
Hva har Sametingsrådet foretatt seg i forhold til denne forskriften fra Landbruks-departementet ?
Maid lea Sámediggeráđđi dahkan dán Eanadoallodepartemeantta láhkaásahusa ektui ?
Vil Sametingsrådet delta på et eventuelt møte med Landbruksministeren som støtte til ordførerne i Karasjok og Kautokeino ?
Lea go Sámediggeráđđi jurddašan searvat vejolaš čoahkkimii Eanadoalloministeriin ja doarjut Kárášjoga ja Guovdageainnu sátnejođiheddjiid ?
Vil Sametingsrådet ta initiativ til en konsekvensanalyse for å se hvilke resultater denne forskriften vil ha for kulturen og livsgrunnlaget for befolkningen i disse kommunene ?
Lea go Sámediggeráđđi jurddašan dáhttut váikkuhančielggadusa dainna áigumušain ahte iskat makkár váikkuhusat dán láhkaásahusas leat guoskevaš gielddaid álbmoga kultuvrii ja eallinláhkái ?
Kan Sametingsrådet støtte et forslag om at denne forskriften ikke skal gjelde reineiere med færre enn for eksempel 500 rein ?
Sáhttá go Sámediggeráđđi doarjut dan ahte dát láhkaásahus ii galgga guoskat boazodolliide geain leat uhcit go ovdamearkka dihte 500 bohcco ?
Sametingsrådet har fått to spørsmål vedrørende reindriftsavtalen 1999-2000 .
Sámediggeráđđi lea ožžon guokte gažaldaga mat gusket 1999-2000 boazodoallošiehtadussii .
Rådet velger å se disse to spørsmålene i sammenheng .
Ráđđi lea válljen vástidit daidda oktanaga .
Sametingsrådet vil først presisere at Sametinget har status som observatør på statens side under reindriftsforhandlingene mellom staten og reindriftens hovedorganisasjon NRL .
Vuosttažettiin áigu Sámediggeráđđi deattuhit ahte Sámediggi doaibmá áicin stáhta bealde boazodoallošiehtadallamiin stáhta ja boazodoalu váldoorganisašuvnna NBR:a gaskka .
Sametinget mener det er hensiktsmessig med en gjennomgang av observatørrollen , både med hensyn til ansvar , myndighet og ressursbehov . . . . . . .
Sámedikki mielas livččii dárbu árvvoštallat áicirolla , sihke ovddasvástádusa , válddi ja resursadárbbu dáfus . . . . . . » .
Dette er senere fulgt opp i oversendelsen av Sametingets vedtak i sak 18/99 til departementet .
Dát lea dasto maŋŋá čuovvuluvvon go ášši 18/99 Sámedikki mearrádus lea sáddejuvvon departementii .
Dernest finner Sametingsrådet det hensiktsmessig å vise til at Sametinget i samme sak 18/99 har behandlet og omtalt nettopp situasjonen det vises til i begge spørsmålene .
Dasto lea Sámediggeráđi mielas dárbu čujuhit ahte Sámediggi seamma áššis 18/99 lea meannudan ja čilgen juste dan dili birra maidda dát guokte gažaldaga čujuhit .
Under overskriften i vedtaket « De spesielle utfordringene for reindriften i deler av Finnmarkš , registrerer Sametinget at forhandlingspartene er blitt enige om foreliggende forslag .
Vuolláičállosa vuolde « Boazodoalu earenoamáš hástalusat muhtun guovlluin Finnmárkkus » mearrádusas oaidná Sámediggi ahte šiehtadusoasálaččat leat šaddan ovttaoaivilii dan eavttuhusa ektui .