pere/sami_parallel huggingface dataset:
Evalueringen ble gjennomført med støtte fra daværende Råd for høgskoleutdanning i helse- og sosialfag, og med professor Anton Hoëm som veileder.
Dalá Allaskuvlaoahpu dearvvašvuođa- ja sosiálafágaráđđi doarjjui evaluerema, ja professor Anton Hoëm lei bagadalli.
Jeg fulgte kull 1995 i første halvår, så var jeg borte et år på grunn av svangerskapspermisjon – og så fulgte jeg studentene det resterende halvannet år studiet deres varte.
Mun čuvvon vuosttaš jahkebeali 1995 buolvvas, de jávken jagi go mus lei mánnáoažžunvirgelohpi – ja de čuvvon studeanttaid loahppa beannot jagi maid oahppu bisttii.
I mitt fravær var det kollega Unni Bente Elde som samlet data, og besøkte studentene i Kautokeino.
Dan botta go mun ledjen eret, de čokkii bargoustit Unni Bente Elde dieđuid, ja galledii studeanttaid Guovdageainnus.
I det følgende vil jeg sitere fra evalueringsrapporten for å synliggjøre både muligheter og utfordringene i dette prosjektet.
Čuovvovaččat áiggun mun siteret evaluerenraporttas čalmmustahttit sihke vejolašvuođaid ja hástalusaid dán prošeavttas.
Et kort møte med klassen sett med mine norske øyne: 9. oktober 1995 reiste jeg sammen med en av faglærerne til Kautokeino for å gjøre klasseromsobservasjon av den lille gruppa ved Samisk høgskole.
Oanehis deaivvadeapmi luohkáin gehččon mu dáža čalmmiiguin: Golggotmánu 9.b. 1995 vulgen mun oktan ovttain fágaoahpaheddjiin Guovdageidnui čađahit luohkkálatnjaáicama dan unna jovkkožis Sámi allaskuvllas.
Dagligspråket i skolen er samisk, men alle slår lett over til norsk når de oppdager at nykommeren bare snakker norsk.
Beaivválaš giella lei sámegiella, muhto buohkat jorgalit álkit dárogillii go fuobmájit ahte guossi hupmá dušše dárogiela.
Klasserommet var lite og smalt og lå i 2. etasje.
Luohkkálatnja lei unni ja seaggi, ja lei 2. gearddis.
Læreren som foreleste var norsk.
Oahpaheaddji gii logaldalai, lei dárogielat.
Men studentene har allerede hatt andre undervisere fra Kautokeino som har undervist på samisk.
Muhto studeanttain ledje juo leamaš eará guovdageaidnolaš oahpaheaddjit geat oahpahedje sámegillii.
Jeg spør studentene hvordan de opplever at samisk språk blir brukt i undervisningen: En av studentene svarer: «Når læreren snakker samisk er det lettere, jeg kan skrive mens jeg hører, for det er mitt morsmål som brukes – ørene får hvile»
Mun jearan studeanttain movt sii vásihit ahte sámegiella adno oahpahusas: Okta studeanttain vástida: «Go oahpaheaddji hupmá sámegiela, de lea geahppasit, go de sáhtán čállit dan botta go gulan, go dat lea mu eatnigiella mii adno – bealjit besset vuoiŋŋastit.»
Internt på høgskolen (Avdeling helsefag i Hammerfest) var det flere som reagerte på at studentene snakket samisk i undervisningen.
Siskkáldasat allaskuvllas (Hámmárfeastta dearvvašvuođafága ossodagas) ledje máŋggas geat reagerejedje go studeanttat hupmet sámegiela oahpahusas.
Dette tror jeg hadde å gjøre med at intensjonene først og fremst var å bedre sykepleiermangelen i Indre Finnmark, at dette skulle føre til at studentene snakket samisk i undervisningen hadde mange ikke tenkt på.
Dása jáhkán sivvan go áigumuš lei ovddemus buoridit buohccidivššárváilivuođa Sis-Finnmárkkus, ahte dát sáhtii mielddisbuktit ahte studeanttat hupmet sámegiela oahpahusas, dan eai lean gallis jurdilan.
At det regionale høgskolestyret nettopp hadde lagt språkreglene i Sameloven til grunn for opprettelsen, syntes å være glemt.
Orui vajálduvvon ahte guovlulaš allaskuvlastivra lei juste bidjan Sámelága giellanjuolggadusaid oahpu álggaheami vuođđun.
Avdelingens administrasjon var mer opptatt av de geografiske barrierene, og hvordan disse kunne forseres via IKT.
Ossodaga hálddahus beroštii eambbo geográfalaš hehttehusain, ja das movt daid sáhtášii garvit DGT bokte.
Det ble brukt lyd/bildestudio i forbindelse med prosjektet – men intensjonen om utstrakt bruk av IKT ble ikke innfridd på grunn av for dårlig utstyr.
Jietna/govvastudio geavahuvvui prošeavttas – muhto áigumuš geavahit DGT viidát ii devdojuvvon go ledje beare heajos rusttegat.
Den neste dagen skulle studenten arbeide med prosjektarbeid.
Nuppi beaivvi lei studeanttain prošeaktabargu.
Arbeidet strakte seg over hele dagen og ble avsluttet med fremlegg dagen etter.
Bargu bisttii miehtá beaivvi, ja ovdanbuktin lei nuppi beaivvi.
Studenten planla prosjektet på samisk og fremførte det på norsk.
Studeanttat ráhkkanedje prošeavtta sámegillii ja ovdanbukte dárogillii.
For meg som norskspråklig føltes det litt uvant å observere at det ble snakket samisk i gruppene.
Munnje gii lean dárogielat lei veahá amas dárkot go hupme sámegiela joavkkuin.
Fremlegget opplevdes som den rene åpenbaring og hadde god faglig kvalitet.
Ovdanbuktin lei dego almmustus ja das lei buorre fágalaš kvalitehta.
Bruken av samisk språk i gruppene satte altså rollen som forsker på prøve, hvordan kunne jeg evaluere noe jeg ikke forsto?
Sámegiela geavaheapmi joavkkuin bijai dutki rolla geahččalussii, movt sáhtán mun árvvoštallat juoidá maid in ipmir?
Jeg bestemte meg for at jeg måtte tåle dette i en periode.
Mun mearridin ahte mun ferten gierdat dán ovtta áiggi.
Studentene hadde en samisktalende lærer, som kunne følge med på hva studentene diskuterte.
Studeanttain lei sámegielat oahpaheaddji, gii sáhtii čuovvut mielde maid studeanttat digaštallet.
For meg førte det til at jeg ble enda mer klar over hvilken betydning det samiske språket hadde for disse studentene, og det måtte være viktigere enn at jeg kom på sidelinjen, jeg fikk jo et innblikk i kvaliteten etter hvert.
Munnje šattai vel čielgaseabbon man dehálaš sámi giella lei dáidda studeanttaide, ja dat fertii leat deháleabbo go dat ahte mun šadden duogábeallái, mun oidnen kvalitehta dađistaga.
Senere skulle studentene forholde seg til norsktalende pasienter og kolleger i norske sammenhenger, og dette fikk de fint til.
Maŋŋil galge sámegielat studeanttat ovttastallat dárogielat divššohasaiguin ja bargoustibiiguin dáža oktavuođain, ja dat manai hui bures.
Da 30 studenter fra Hammerfest var på besøk i Kautokeino, fikk de servert biđus i lavvu ved Suohpatjávri.
Dalle go 30 studeantta Hámmárfeasttas fitne Guovdageainnus, sii ožžo biđđosa lávus Suohpatjávregáttis.
På bildet lærer Randi Bratland og studentene Solbjørg Valio og Ellen Marit Gaup.
Govas oahpaheaddji Randi Bratland ja studeanttat Solbjørg Valio ja Ellen Marit Gaup.
Samiske miljø som støtte i møte med norsk utdanning
Sámi biras doarjjan dáža oahpahusain deaivvademiin
For alle studenter vil det å ta sykepleierrollen være en utfordring som kan oppleves som krevende, og kanskje stressende til tider.
Buot studeanttaide lea stuora hástalussan ja gáibideaddjin váldit buohccidivššárrolla, ja maiddái huššan muhtin áiggiid.
Men de tokulturelle studentene vil i tillegg ha en del utfordringer når det gjelder språk, og koder som alle tar for gitt i hverdagen.
Muhto guovttekultuvrrat studeanttaide lea dasa lassin hástalussan giella ja kodat mat earáide leat diehttelasat árgabeaivvis.
Stress skal ikke unngås for enhver pris, det kan virke stimulerende med en viss grad av utfordring.
Huša ii galgga garvit buot návccaiguin, dat sáhttá movttiidahttit go addá muhtin muddui hástalusa.
Men når det blir mer enn en person kan håndtere, er det uheldig og kan føre til at personen ikke søker seg til utdanning eller orker å fullføre.
Muhto go šaddá eanet go okta olmmoš gierdá, de ii leat buorre ja sáhttá váikkuhit dasa ahte olmmoš ii oza ohppui dahje ii nagot čađahit oahpu.
Det må derfor være et felles ansvar å legge opp til variasjon i skolesystemet slik at minoriteter også får en sjanse til å utdanne seg.
Danin ferte leat oktasaš ovddasvástádus heivehit skuvlavuogádaga nu ahte unnitloguálbmogat maid ožžot vejolašvuođa vázzit oahpu.
Personalet ved de to institusjonene Høgskolen i Finnmark og Samisk høgskole fikk til et praktisk samarbeid om å etablere et desentralisert studium i et samisk område.
Finnmárkku allaskuvlla ja Sámi allaskuvlla bargit ožžo áigái praktihkalaš ovttasbarggu álggahit desentraliserejuvvon oahpu sámi guovllus.
Indirekte har dette hatt betydning for den tryggheten studentene følte i forhold til å kunne vise begge sider av seg selv i studiesituasjonen.
Gaskkalaččat lea dás leamaš dadjamuš oadjebasvuhtii mii studeanttain lei go sáhtte čájehit iežaset goappašiid beliid oahppodiliin.
For oss som ikke er tokulturelle er det naturlig nok vanskelig å sette seg inn hvordan det oppleves å fungere tokulturelt.
Midjiide geat eat leat guovttekultuvrragat, lea lunddolaččat váttis ipmirdit movt lea doaibmat guovttekultuvrragin.
Jeg vil derfor ta mange forbehold om at det kan oppleves forskjellig av ulike personer, og vi må alltid stille oss kritiske til forklaringer på dette.
Mun áiggun dan sivas máŋgga dáfus doallat vejolažžan ahte sáhttá leat iešguđet ládje olbmos olbmui, ja ahte mii galgat álo árvvoštallat garrasit dáid čilgehusaid.
Kulturell tilpasning kan oppfattes som en stressituasjon, hvor en hele tiden veksler mellom kulturene, mellom det kjente og det ukjente – og hvor faktorene beskrevet over (og andre) virker inn.
Kultuvrralaš heiveheapmi sáhttá dovdot huššan, gos kultuvrrat ovttat ládje molsašuddet, gaskkal oahppása ja apmasa – ja gos badjelis namuhuvvon faktorat (ja earát) váikkuhit.
Bruk av morsmålet spiller en rolle for at dette skal oppleves trygt og meningsfullt.
Eatnigiela geavaheapmi váikkuha sáhka ahte dát vásihuvvo oadjebassan ja ulbmillažžan.
Det å få være tokulturell i yrkesrollen frigjør etter vår erfaring mye kreativitet, og gjør studiet nært og relevant for studentene.
Dat ahte beassá leat guovttekultuvrrat barggus mielddisbuktá min vásihusaid mielde ollu hábmennávccaid, ja dagaha ahte oahppu šaddá lahka ja áigeguovdil ohppiide.
I mine data kom det fram at flere av studentene ville ikke ha begynt på sykepleierutdanningen dersom den ikke hadde vært lagt til hjemstedet og til en samisk høgskole, Men det er også andre måter å gjøre dette på.
Mu dieđuin boahtá ovdan ahte máŋga studeantta eai livčče álgán buohccidivššárohppui jus ii livčče biddjon ruovttubáikái ja Sámi allaskuvlii. Muhto dán sáhttá maid dahkat eará ládje.
Det tokulturelle er ikke et argument for at enhver kommune må ha sin egen utdanning.
Guovttekultuvrratvuohta ii leat ágga dasa ahte juohke suohkanis galgá leat sierra oahppu.
Samtidig var det utfordrende å studere i en liten gruppe fjernt fra moderskolen i Hammerfest.
Seammás lei hástalussan čađahit oahpu unna jovkkožis guhkkin eret váldoskuvllas Hámmárfeasttas.
Sykepleierstudentene følte at det var lite faglige diskusjoner med andre studenter eller ansatte ved Samisk høgskole.
Buohccidivššárstudeanttat dovde ahte ledje unnán fágalaš digaštallamat eará studeanttaiguin dahje bargiiguin Sámi allaskuvllas.
Og det virket som de satte mer pris på å komme til Hammerfest mot slutten av utdanningen, selv om det var noen utfordringer med å ha to høgskoler som studieadresse.
Orui dego sidjiide lei buoret boahtit Hámmárfestii loahpageahčen oahpu, vaikko ledje muhtin hástalusat go ledje guokte allaskuvlla oahppobáikin.
I forbindelse med feltkurset (Bratland, Bongo 1999) i samfunnsfag fikk Kautokeino studentene besøk av studentene fra Hammerfest (30 personer), noe alle parter rapporterte som et positivt innslag.
Servodatfága fealtakurssa oktavuođas (Bratland, Bongo 1999) ožžo Guovdageainnu studeanttat Hámmárfeastta studeanttaid guossin (30 olbmo) ja dan dieđihedje buohkat ahte lei positiivvalaš oassi.
Møtet mellom det levende samiske samfunnet og den norske sykepleierutdanningen var spennende å bivåne, og jeg var derfor skuffet over at prosjektet ikke ble videreført.
Dáža buohccidivššároahpu ja ealli sámi servodaga deaivvadeami lei gelddolaš áicat, ja mun behtohallen go prošeakta ii jotkojuvvon.
Det desentraliserte tilbudet som var lokalisert til Samisk høgskole i Kautokeino ble nedlagt i 2001.
Desentraliserejuvvon fálaldat mii lei biddjon Sámi allaskuvlii Guovdageainnus heaittihuvvui 2001:s.
Årsaken til dette var flerdelt: Nye retningslinjer for organisering og igangsetting av fjernundervisningsstudier med statlige høgskoler som faglig ansvarlig (1996) betød at høgskolene ikke kunne ha permanente desentraliserte opplegg på et studiested, disse måtte flyttes rundt.
Dása ledje máŋga siva: Ođđa njuolggadusat gáiddusoahpuid organiseremii ja álggaheapmái main stáhta allaskuvllain lea fágalaš ovddasvástádus (1996) mearkkašii ahte allaskuvllat eai sáhttán fállat fásta desentraliserejuvvon oahpahusa ovtta oahppobáikái, daid fertii lávdadit.
Dessuten var dette tilbudet opprettet av Det regionale høgskolestyret, i en tid hvor de fire høgskolene i Finnmark, inkludert Samisk høgskole, hadde felles styre.
Dasa lassin lei Regiovnnalaš allaskuvlastivra ásahan dán fálaldaga, áiggis goas dan njealji allaskuvllas Finnmárkkus, oktan Sámi allaskuvllain, lei oktasaš stivra.
Dette var ikke lengre tilfelle etter høgskolereformen i 1995.
Ii lean šat nu maŋŋil allaskuvlaođastusa 1995:s.
Høgskolesystemet gikk dessuten inn i en tid med vekt på effektivitet og økonomi (NOU 1988: 28 Med viten og vilje) og dette påvirket administrasjonen ved Høgskolen i Finnmark, som mente at det ikke var studentgrunnlag for å fortsette i Kautokeino.
Allaskuvlavuogádat ollii maid áigái mas beaktilvuohta ja ekonomiija deattuhuvvo (NOU 1988: 28 Med viten og vilje) ja dát váikkuhii Finnmárkku allaskuvlla hálddahussii, geat oaivvildedje ahte ii leat studeantavuođđu joatkit Guovdageainnus.
Da tilbudet ble flyttet, opphørte også samarbeidet mellom høgskolene.
Go fálaldat sirdojuvvui nogai maid allaskuvllaid ovttasbargu.
Nye desentraliserte tilbud hadde samme fokus som grunnutdanningen i Hammerfest, det var ingen samisk veileder i praksis og ingen samisktalende følgelærer, og det samiske innholdet ble utformet i forhold til studentenes og lærernes egne interesser.
Ođđa desentraliserejuvvon fálaldagain lei seamma fokus go vuođđooahpahusas Hámmárfeasttas, iige lean sámegielat bagadalli praktihkalaš oahpahusas iige oktage sámegielat čuovvunoahpaheaddji, ja sámi sisdoallu hábmejuvvui studeanttaid ja oahpaheddjiid iežaset beroštumiid mielde.
Feltkurset ble videreført, og noen ganger brukt i språklovens kommuner.
Fealtakursa jotkojuvvui, ja muhtumin geavahuvvui giellalága suohkaniin.
Det viste seg at det var uheldig å koble samisk språk med en desentralisert modell fordi begrepet desentralisert var utydelig i forhold til det samiske innholdet.
Čájehuvvui ahte ii lean buorre seaguhit sámegiela desentraliserejuvvon vuogádagain danin go doaba desentraliserejuvvon ii lean čielggas sámi sisdoalu ektui.
Desentralisert sykepleierutdanning i Indre Finnmark var i realiteten forløper for en samisk sykepleierutdanning.
Desentraliserejuvvon buohccidivššároahppu Sis-Finnmárkkus lei duohtavuođas sámi buohccidivššároahpu ovdavázzi.
Når en la ned tilbudet, så stanset mye av utviklingsarbeidet i forhold til samiske omsorgsforhold.
Go heaittihedje fálaldaga, de bissehuvvui ollu ovdánahttinbarggus sámi fuolahusdiliin.
I 2008 ble det opprettet et nytt desentralisert tilbud i Porsanger kommune med støtte av Sametinget.
2008:s vuođđudedje ođđa desentraliserejuvvon fálaldaga Porsáŋggu gielddas Sámedikki doarjagiin.
I fagplanen står det at tilbudet skal ha en samisk profil, men det gjenstår fortsatt et arbeid i forhold til hva den samiske profilen skal gå ut på både teoretisk og praktisk.
Fágaplánas čuožžu ahte fálaldagas galgá leat sámi čalmmusteapmi, muhto lea ain bargu hábmet čalmmustahttima sihke teorehtalaččat ja praktihkalaččat.
Erfaringen viser at Høgskolen i Finnmark er i stand til å etablere en samisk sykepleierutdanning, samtidig viser det seg også at samisk språk og kultur utgjør en betydelig utfordring.
Vásáhusat čájehit ahte Finnmárkku allaskuvla nagoda ásahit sámi buohccidivššároahpu, ja seammás čájehuvvo maid ahte sámi giella ja kultuvra leat stuora hástalussan.
Det samiske innholdet må formaliseres slik at det foreligger en felles forståelse av hva det samiske innholdet i sykepleierutdanningen skal være.
Sámi sisdoallu ferte almmolažžan dahkkojuvvot vai lea oktasaš ipmárdus mii sámi sisdoallu galgá leat buohccidivššároahpus.
Derfor er det nødvendig å samarbeide med instanser som er i stand til å vurdere en fagplan for samisk sykepleierutdanning: dette vil være Kunnskapsdepartementet (rammeplanendring), Samisk høgskole, Sametinget og Høgskolen i Finnmark, Avdeling helsefag.
Danin lea dárbbašlaš ovttasbargat ásahusaiguin mat máhttet veardádallat sámi buohccidivššároahpu fágaplána: Dát leat nugo Máhttodepartemeanta (rámmaplánarievdadeapmi), Sámi allaskuvla, Sámediggi ja Finnmárkku allaskuvla, Dearvvašvuođafága ossodat.
En slik fagplan kan ligge til grunn for både treårige og fireårige løp avhengig av studenttilgang, og disse kan flyttes rundt i språkområdet.
Dákkár fágaplána sáhttá leat vuođđun sihke golmma jagi ja njealji jagi ohppui, sorjavaš das man ollu studeanttat leat áiggis áigái, ja sii sáhttet sirddašuvvot miehtá giellaguovllu.
Det må også stilles formelle krav til de som skal være veiledere og undervisere i samisk sykepleierutdanning, slik at utdanningen både i teori og praksis kan være forskningsbasert.
Ferte maid bidjat formálalaš gáibádusaid sidjiide geat galget leat bagadallit ja oahpaheaddjit sámi buohccidivššároahpus, vai oahppu sihke teoriijas ja praksisis sáhttá leat vuođđuduvvon dutkama nala.
Det må gis tid og rom for å fordype seg i arbeidet med å sette ord på tradisjonell kunnskap innen helseområdet.
Áigi ja báiki ferte láhččojuvvot vai sáhttá vuodjudit iežas bargui bidjat sániid árbevirolaš máhttui dearvvašvuođasuorggis.
Høgskolen i Finnmark bør etter min oppfatning på denne bakgrunn få et særlig ansvar for samisk omsorgsarbeid og forskning innen sykepleie.
Finnmárkku allaskuvla ferte mu oaivila mielde dáinna duogážiin oažžut erenoamáš ovddasvástádusa sámi fuolahusbargui ja buohccidivššársuorggi dutkamii.
Brudd i reindriftsforhandlingene - regjeringen.no
Boazodoallošiehtadallamat boatkanan
Brudd i reindriftsforhandlingene
Almmustahtti: Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta
Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) valgte torsdag 17. februar å bryte forhandlingene med Staten om Reindriftsavtalen 2011/2012.
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi (NBR) válljii duorastaga guovvamánu 17. beaivvi botket 2011/2012 boazodoallošiehtadallamiid Stáhtain.
Dette er første gang i reindriftsavtalens historie.
Lea vuošttaš geardde šiehtusa áigodagas ahte boazodoallošiehtadallamat boatkanit.
Bakgrunnen for uenigheten er knyttet til markedsregulerende tiltak, herunder oppfølging og avvikling av det reguleringslageret som ble etablert i slaktesesongen 2010/2011.
Duogážin lea soabetmeahttunvuohta márkanmuddejeaddji doaibmabijuid oktavuođas, dás čuovvoleames ja heaittiheames muddenrádjosa mii ásahuvvui 2010/2011 áigodagas.
Se hele Sluttprotokoll fra reindriftsavtaleforhandlingene 2011 (pdf, 386 Kb)
Geahča 2011 boazodoallošiehtadallamiid loahppaprotokolla (pdf, 386 Kb)
Revidert tilbud fra Staten pr 17.02.2011 (pdf, 8 Mb)
Stáhta dárkkistuvvon fálaldaga 17.02.2011 rájes (pdf, 8 Mb.)
Overrasket - Forhandlingene i år har vært krevende.
Hirpmahuvvan - Dán jagáš šiehtadallamat leat leamašan váddásat ja gáibideaddjin.
Jeg er både overrasket og skuffet over at NRL har valgt å bryte forhandlingene.
Mun lean sihke hirpmahuvvan ja behtohallan go NBR válljii boktet šiehtadallamiid.
I den vanskelige markedssituasjon man nå har, hadde jeg forventet at NRL hadde tatt ansvar og vært en aktiv medspiller for å finne løsninger på de utfordringer næringen nå står overfor, sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk.
Dálá váttis márkandilis, de livččen vuordán ahte NBR livččii váldán ovddasvástádusa ja aktiivvalaččat searvan gávdnamis čovdosiid ealáhusa dálá hástalusaide, dadjá eanandoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk.
Statens endelige tilbud på 102,0 millioner kroner vil nå bli fremlagt for Stortinget til endelig beslutning.
Stáhta loahpalaš fálaldat dagahii oktiibuot 102,0 miljovnna ruvnno ja ovddiduvvo dál Stuorradiggái loahpalaš mearrideapmái.
Forsidefoto: Beitende reinsdyr.
Ovdasiidogovvá: Bohccot guohtumin.
Foto.
Govvideaddji.
Asgeir Hegestad, Samfoto.
Asgeir Hegestad, Samfoto.
Byggetillatelse for sperregjerde i Tana - regjeringen.no
Lohpi hukset áiddi Deanus
Byggetillatelse for sperregjerde i Tana
Almmustahtti: Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta
Landbruks- og matdepartementet har gitt byggetillatelse til et 90 km langt reinsperregjerde mellom reinbeitedistriktene 9 og 13 - fra Rv 98 Ifjord til Darjohka.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta lea addán lobi hukset 90 km guhkkosaš boazoáiddi orohagaid 9 ja 13 gaskii - riikageainnus 98 Idjavuonas Darjohkii.
Landbruks- og matdepartementet har på nærmere angitte vilkår gitt byggetillatelse til et 90 km langt reinsperregjerde mellom reinbeitedistriktene 9 og 13 - fra Rv 98 Ifjord til Darjohka.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta lea addán lobi hukset 90 km guhkkosaš boazoáiddi orohagaid 9 ja 13 gaskii - riikageainnus 98 Idjavuonas Darjohkii.
- Et slikt gjerde vil gi en bedre forutsigbarhet på beitebruken og hindre sammenblanding av reinflokkene.
- Dakkár áidi addá ovddalgihtii vuorddehahttivuođa guohtumiid geavaheami hárrái ja dat hehtte ealuid mastadeami.
Det vil også hindre reinbeiting dyrka mark, sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk.
Dat maid caggá bohccuid guohtumis gittiid, dadjá eanadoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk.
Bakgrunnen for distriktenes ønske om å få sette opp gjerdet er problemene med å overholde distriktsgrensen.
Orohagat háliidit hukset áiddi dannego leat váttisvuođat doalahit orohagaid gaskasaš rájá.
Det er reinbeitedistriktene 9 - Corgasnjarga og 13 - Lagesduottar som skal bygge og vedlikeholde gjerdet.
Leat orohat 9 - Čoragašnjárga ja orohat 13 - Lágesduottar mat galget áiddi hukset ja ortnegis doallat.
Gjerdestrekningen er i det vesentligste i Tana kommune.
Áidegaska gártá eanaš Deanu gilddda rájá siskkobeallai.
Kortere strekninger ligger i Gamvik og Lebesby kommuner.
Oanehat gaskkat šaddet Gáŋgaviikka ja Davvisiidda gielddaid rájáid siskkobeallai.
Kommunestyret i Tana har tilrådd sperregjerdet bygget.
Deanu gielda lea dorjon áiddi huksema.
Foto: Pål Hermansen, Samfoto
Foto: Pål Hermansen, Samfoto
CO2-kompensasjonsordning for industrien - regjeringen.no
Dan láhkai áigot hehttet dan, ahte norgga industriija sirdá doaimmaidis riikkaide, main ii leat nu aktiiva dálkkádatpolitihkka.
Regjeringen vil etablere en CO2 kompensasjonsordning for industrien.
Ráđđehus áigu ásahit industriija CO2-buhtadusortnega.
Formålet er å hindre at norsk industri flytter sin virksomhet til land med en mindre aktiv klimapolitikk.
Dan láhkai áigot hehttet dan, ahte norgga industriija sirdá doaimmaidis riikkaide, main ii leat nu aktiiva dálkkádatpolitihkka.
– Vi vil legge til rette for en god utvikling for norsk industri.
Mii háliidit láhčit dilálašvuođaid dasa, ahte norgga industriija ovdána bures.
Derfor vil vi benytte handlingsrommet for slike ordninger, sier statsminister Jens Stoltenberg.
Danin mii geavahit dákkár ortnegiid doaibmamuni, stáhtaministtar Jens Stoltenberg dadjala.
Karbonlekkasje betyr at utslipp av klimagasser flyttes til andre land i stedet for å kuttes.
Karbonasuođđamiin oaivvilduvvo ahte dálkkádatgássanuoskkideami sirdet eará riikkaide dan sadjái ahte daid geahpidivčče.
Det er både dårlig klimapolitikk og dårlig næringspolitikk.
Dat lea sihke heajos dálkkádatpolitihkka ja heajos ealáhuspolitihkka.
CO2-kompensasjonsordningen skal motvirke en slik utvikling.
CO2-buhtadusortnegiin áigot hehttet dakkár rievdadusaid.
Den nye ordningen skal forvaltes av Klima- og forurensingsdirektoratet (Klif).
Dálkkádat ja nuoskkidandirektoráhtta (Dáln) hálddašišgoahtá ođđa ortnega.
– Norsk industri ligger langt fremme på lave utslipp og energieffektivitet.
– Norgga industriija lea ovddimuččaid searvvis dan dáfus ahte dat ii nuoskkit nu sakka ja dat lea energiija geavaheami dáfus beaktil.
Vi må sikre at industrien kan utvikle seg i en miljøvennlig retning uten at strenge miljøkrav medfører flytting av utslipp og karbonlekkasje.
Mii fertet sihkkarastit, ahte industriija sáhttá ain ovdánit birasustitlabbon, nu ahte garra birasgáibádusat eai stivre industriija sirdit nuoskkideami eará guvlui nu gohčoduvvon karbonasuođđamiin.
En god CO2-kompensasjonordning i en overgangsfase vil bidra til dette, sier miljøvernminister Bård Vegar Solhjell.
Dan mii sáhttit dahkat buriin CO2-buhtadanortnegiin, mii lea fámus dihto áigge, birasgáhttenministtar Bård Vegar Solhjell dadjala.
Etableringen av kvotesystemet i EU i 2005 har gitt økte kraftpriser i Norge.
EO earrevuogádaga ásaheapmi 2005 lea lasihan Norgga fápmohattiid.
Det har skjedd som følge av at kraftprodusentene velter deler av sine kvotekostnader over i kraftprisen.
Nu lea geavvan danin go fápmobuvttadeaddjit sirdet oasi earrevuogádaga goluin njuolga fápmohaddái.
Dermed har også norsk vannkraft et CO2-påslag til tross for at kraften er utslippsfri.
Nuba leage norgga čáhcefápmu maid ožžon CO2-lasáhusa, vaikko čáhcefápmu ii nuoskkit.
Dette har bidratt til å svekke industriens konkurranseevne sammenlignet med virksomheter i land uten slik klimaregulering.
Dat fas lea hejodan industriija gilvalannávccaid, jos buohtastahttá riikkaiguin, main ii leat sullasaš dálkkádatmudden.
– Ordningen vil lette byrdene for den kraftintensive industrien og sørge for at god klimapolitikk kombineres med god industripolitikk.
– Ortnet buorida dakkár industriija dili, mii geavaha ollu rávnnji, ja dan láhkai mii ovttastahttitge buori dálkkádatpolitihka buriin industriijapolitihkain.
Den vil også bidra til å styrke bredden i industrien, sier nærings- og handelsminister Trond Giske.
Dat maid nanosmahttá industriija ovdánit máŋggabealagin, ealáhus- ja gávpeministtar Trond Giske cealká.
EU har vedtatt retningslinjer for statsstøtte som åpner for CO2-kompensasjon.
EO lea mearridan stáhtadoarjjanjuolggadusaid, mat dahket CO2-buhtadeami vejolažžan.
Formålet er å oppnå større globale utslippsreduksjoner ved å hindre karbonlekkasje fra industrien i Europa til land med mindre stram klimapolitikk.
Ulbmil lea geahpedit nuoskkideami máilmmiviidosaččat dan láhkai, ahte hehttejit karbonasuođđama Eurohpá industriijas riikkaide, main ii leat nu garra dálkkádatpolitihkka.
Norge er tidlig ute når det gjelder å utforme en nasjonal CO2-kompensasjonsordning.
Norga lea árrat jođus hábmemin nationála CO2-buhtadusortnega.
Fakta om ordningen
Dieđut ortnega birra
Den norske CO2-kompensasjonsordningen vil knyttes tett opp mot metoden for beregning av støtte som angis i EUs retningslinjer.
Norgga CO2-buhtadusortnegis doarjagiid áigot meroštallat buori muddui dainna vugiin, mii EO njuolggadusain boahtá ovdan.
Omfanget av ordningen vil kunne variere fra år til år avhengig av utviklingen i kvoteprisen.
Ortnega viidodat sáhttá rievdat jagis nubbái dan mielde go eriid haddi molsašuddá.
Ordningen skal gjelde for perioden 1.7.2013-31.12.2020.
Ortnet gusto áigodagas 1.7.2013-31.12.2020.
Den omfatter alle 15 sektorene som i henhold til EUs retningslinjer er støtteberettigede.
Dat fátmmasta buot 15 suorggi, main EO njuolggadusaid vuođul lea vuoigatvuohta oažžut doarjaga.
Dette inkluderer blant annet produsenter av aluminium, ferrolegeringer, kjemiske produkter og treforedling.
Ortnet guoskáge earret eará alumiinna, ruovdeseaguhusaid ja kemihkalaš buktagiid buvttadeddjiid ja muorranáláštuhttiid.
Det kan ifølge retningslinjene bare gis kompensasjon til langsiktige kraftavtaler som har CO2-kostnader.
Njuolggadusaid mielde buhtadusa sáhttá addit dušše guhkes áigge fápmosoahpamušaid vuođul, mat gusket CO2-goluide.
Ordningen er derfor avgrenset til å gjelde kraftavtaler inngått fra og med 2005, året da kvotesystemet ble etablert.
Ortnet lea danin ráddjejuvvon nu, ahte dat fátmmasta dušše 2005 rájes dahkkojuvvon fápmosoahpamušaid, go dan jagi ásahuvvui earrevuogádat.
Dette inkluderer kraftavtaler som er inngått før 2005, men som er videresolgt på markedsvilkår f.o.m. 2005.
Ortnegii gullet maid fápmosoahpamušat, mat leat dahkkojuvvon ovdal 2005, muhto mat leat vuvdojuvvon ovddos guvlui márkaneavttuiguin 2005 maŋŋá.
I tillegg omfattes øvrig handel i spotmarkedet.
Dasa lassin ortnegii gullá eará gávppašeapmi spot-márkanis.
Industriens egen kraftproduksjon skal komme til fratrekk i utbetalingen av støtte.
Industriija iežas fápmobuvttadeapmi geahpeduvvo doarjaga máksima oktavuođas.
For disse virksomhetene utgjør egenkraften en langsiktig sikring mot CO2-påslaget i kraftprisen.
Dat ahte industriija ieš buvttada fámu suddje guhkes áigodagas dan vuostá, ahte fápmohaddái boahtá CO2-lasáhus.
I beregningen av støtte skal året i referanseperioden med lavest aktivitetsnivå kunne tas ut.
Doarjaga meroštaladettiin galget sáhttit leat geahčakeahttá dan jahkái referánsaáigodagas, goas lea leamaš vuolimus aktivitehtadássi.
Ordningen skal notifiseres til EFTAs overvåkningsorgan ESA før den gjøres operativ.
Ortnega birra galgá notifiseret EFTA geahččoorgánii ESA:i ovdalgo dat biddjojuvvo johtui.
Ikke alle elementene i retningslinjene er på plass ennå.
Njuolggadusaid buot oasit eai leat vel mearriduvvon.
Europakommisjonen har varslet at den i løpet av høsten 2012 vil legge frem energieffektivitetsstandarder som skal anvendes i støtteberegningen for de ulike sektorene.
Eurohpákommišuvdna lea almmuhan, ahte dat čakčat 2012 ovddida energiijabeaktilvuođa standárddaid, maid galgá geavahit sierra surggiid doarjagiid meroštallamis.
LOV 1999-03-26 nr 15: Lov om retten til å delta i fiske og fangst (deltakerloven).
LÁHKA 1999-03-26 nr 15: Láhka guolástan- ja bivdinvuoigatvuođa birra (oassálastinláhka).
Sentrale forskrifter
GUOVDDÁŠ LÁHKAÁSAHUSAT
INNHOLD Lov om retten til å delta i fiske og fangst (deltakerloven).
SISDOALLU Láhka guolástan- ja bivdinvuoigatvuođa birra (oassálastinláhka).
Kapittel I. Lovens formål og virkeområde § 1.
Kapihtal I. Lága ulbmil ja doaibmaguovlu § 1.
Lovens formål § 2.
Lága ulbmil § 2.
Virkeområde § 3.
Doaibmaguovlu § 3.
Ervervsmessig fiske og fangst – definisjon
Ealáhusguolásteapmi ja -bivdu – meroštallan
Kapittel II. Ervervstillatelse § 4.
Kapihtal II. Ealáhuslohpi § 4.
Krav om ervervstillatelse § 5.
Ealáhuslohpegáibádus § 5.
Nasjonalitetskrav § 6.
Riikiigullevašvuođagáibádus § 6.
Krav om tidligere aktivitet i fiske eller fangst § 7.
Ovddeš ealáhusguolásteami ja -bivddu gáibádus § 7.
Særlige bestemmelser om ervervstillatelse § 8.
Ealáhuslobi sierramearrádusat § 8.
Krav til fartøy § 9.
Fanasgáibádusat § 9.
Overdragelse av aksjer, eierandeler m.v. § 10.
Ossosiid, eaiggátosiid jna. sirdin § 10.
Bortfall av ervervstillatelse § 11.
Ealáhuslobi massin § 11. Ealáhuslobi eretváldin
Kapittel III. Spesiell tillatelse § 12.
Kapihtal III. Sierralohpi § 12.
Krav om spesiell tillatelse til enkelte former for fiske og fangst § 13.
Dihtolágan guolástusaid ja bivdduid sierralohpegáibádus § 13.
Forholdet til ervervstillatelse § 14.
Čatnaseapmi ealáhuslohpái § 14.
Unntak fra kravet om spesiell tillatelse § 15.
Spiehkasteapmi sierralobi gáibádusas § 15.
Rekkevidden av en spesiell tillatelse § 16.
Sierralobi viidodat § 16.
Tildeling av nye spesielle tillatelser til enkelte former for fiske og fangst § 17.
Ođđa sierralobiid addin muhtunlágan guolástemiide ja bivdduide § 17.
Ombygging av fartøy § 18.
Fatnasa rievdadeapmi § 18.
Bortfall og tilbakekall av en spesiell tillatelse § 19.
Sierralobi massin ja eretváldin § 19.
Tilbakekall og avgrensning av en hel gruppe spesielle tillatelser
Olles sierralohpečoahki eretváldin ja gáržžideapmi
Kapittel IV. Særlige begrensninger i fiske og fangst m.v. § 20.
Kapihtal IV. Guolásteami ja bivddu jna. erenoamáš gáržžideamit § 20.
Tillatelse til å fiske i farvann utenfor Norges økonomiske sone § 21.
Guolástanlohpi mearraguovlluin Norgga ekonomalaš avádaga olggobealde § 21.
Årlige begrensninger i adgangen til å delta i enkelte fiskerier
Gáržžideamit beassat oassálastit muhtun guolástemiin mearriduvvojit jagis jahkái
Kapittel V. Registrering og merking av fartøy § 22.
Kapihtal V. Fatnasiid logahallan ja merken § 22.
Registrering av fartøy § 23.
Fatnasiid logahallan § 23.
Registrering i skipsregisteret § 24.
Logahallan fanasregistarii § 24.
Merking av fartøy § 25.
Fatnasiid merken § 25.
Gebyr § 26.
Divat § 26.
Sletting i merkeregisteret
Sihkkun mearkaregistaris
Kapittel VI. Sanksjoner m.v. § 27.
Kapihtal VI. Ráŋggáštusat jna. § 27.
Inndragning av fangst § 28.
Sállaša duogušteapmi § 28.
Overtredelsesgebyr § 29.
Rihkkundivat § 29.
Tvangsmulkt § 30.
Bággensáhkku § 30.
Gjennomføring § 31.
Čađaheapmi § 31.
Straff
Ráŋggáštus
Kapittel VII. Ikrafttredelse og endring i andre lover § 32.
Kapihtal VII. Fápmuiboahtin ja eará lágaid rievdadeapmi § 32.
Ikrafttredelse m.v.
Fápmuiboahtin jna.
Lov om retten til å delta i fiske og fangst (deltakerloven).
Láhka guolástan- ja bivdinvuoigatvuođa birra (oassálastinláhka)
Jf. tidligere lover 5 des 1917 nr. 1, 16 juni 1939 nr. 7, 20 apr 1951, 14 des 1951 nr. 1, 16 juni 1972 nr. 57.
Gč. ovddeš juovlamánu 5. b. 1917-mannosaš lága nr. 1, geassemánu 16. b. 1939-mannosaš lága nr. 7, cuoŋománu 20. b. 1951-mannosaš lága, juovlamánu 14. b. 1951-mannosaš lága nr. 1 ja geassemánu 16. b. 1972-mannosaš lága nr. 57.
Kapittel I. Lovens formål og virkeområde
Kapihtal I. Lága ulbmil ja doaibmaguovlu
Formålet med denne lov er:
Dán lága ulbmil lea:
å tilpasse fiskeflåtens fangstkapasitet til ressursgrunnlaget for å sikre en rasjonell og bærekraftig utnyttelse av de marine ressurser,
a. heivehit buot fatnasiid guolástannávcca resursavuđđui nu ahte sihkkarastá mearraresurssaid jierpmálaš ja ceavzilis ávkkástallama, b. buoridit ealáhusa gánnáheami ja árvobuvttadeami ja nu bisuhit riddoguovlluid ássama ja bargosajiid, ja c. láhčit dilálašvuođaid nu ahte mearraresurssat ain galget leat ávkin riddoálbmogii.
Virkeområde
Doaibmaguovlu
Loven regulerer adgangen til å drive ervervsmessig fiske og fangst og annen høsting av viltlevende marine ressurser med fartøy som er norsk etter reglene i sjøloven §§ 1 til 4 og fartøy som eies av utlending bosatt i Norge når fartøyets største lengde er mindre enn 15 meter.
Láhka mudde vejolašvuođa čađahit ealáhusguolásteami ja -bivddu fatnasiin, mii lea Norgii gullevaš mearralága paragráfaid vuođul 1 rájes gitta 4 rádjai, ja oanehat go 15 mehtera guhkkosaš fatnasiin, maid Norggas ássi olgoriikkalaš eaiggáduššá.
Fartøy som er norsk etter sjøloven § 1 tredje ledd, regnes ikke som norsk etter loven her, med mindre fartøyet eies av person bosatt i Norge og fartøyets største lengde er mindre enn 15 meter.
Fanas mii gullá Norgii mearralága § 1 goalmmát lađđasa vuođul, ii adnojuvvo Norgii gullevažžan dán lága vuođul, muđui go fatnasa eaiggáduššá Norggas ássi olmmoš ja fanas lea oanehat go 15 mehtera.
Endret ved lover 21 jan 2000 nr. 8, 6 juni 2008 nr. 37 (ikr.
Rievdaduvvon ođđajagimánu 21. b. 2000-mannosaš lágain nr. 8.
Fiske og fangst er ervervsmessig når vedkommende yrkesutøver har fiske eller fangst til levevei alene eller sammen med annen næring.
Guolásteapmi ja bivdu lea gullevaš fidnobargis ealáhussan go sus lea guolásteapmi dahje bivdu áidnaealáhussan dahje lotnolasealáhussan eará ealáhusaiguin.
Vitenskapelige undersøkelser eller praktiske fiskeforsøk som gjennomføres etter tillatelse av Fiskeridirektoratet, jf. lov om forvaltning av viltlevande marine ressursar § 66, er ikke å anse som ervervsmessig fiske og fangst etter loven her.
Dieđalaš iskkadeamit dahje geavatlaš guolástangeahččaladdamat, mat čađahuvvojit Guolástusdirektoráhta lobiin, gč. geassemánu 3. b. 1983-mannosaš lága nr. 40 mearraguolásteami jna. birra § 2 maŋimus lađđasa, eai adnojuvvo ealáhusguolásteapmin ja -bivdun dán lága vuođul.
Kongen kan ved forskrift gi nærmere bestemmelser om når fiske og fangst skal anses for å være ervervsmessig, herunder regler om krav til inntekt opptjent ved fiske og fangst. Endret ved lov 6 juni 2008 nr. 37 (ikr.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain mearridit dárkileappot goas guolástus ja bivdu galget adnojuvvot ealáhussan, dás maiddái addit njuolggadusaid guolástussii ja bivdui guoski dienasgáibádusaid birra.
Kapittel II. Ervervstillatelse
Kapihtal II. Ealáhuslohpi
Et fartøy kan ikke nyttes til ervervsmessig fiske eller fangst uten at det er gitt ervervstillatelse av departementet.
Ealáhuslohpegáibádus Fanas ii sáhte geavahuvvot ealáhusguolásteapmái dahje -bivdui departemeantta ealáhuslobi haga.
Det kan fastsettes vilkår for slik tillatelse.
Dakkár lohpái sáhttet biddjojuvvot eavttut.
Ervervstillatelse gis til fartøyets eier for ett bestemt fartøy.
Ealáhuslohpi addojuvvo fanaseaiggádii dihto fatnasa nammii.
Tillatelsen gir ikke rett til å benytte annet fartøy.
Lohpi ii atte vuoigatvuođa geavahit eará fatnasa.
Andre enn den fysiske eller juridiske person som innehar tillatelsen, kan ikke uten egen tillatelse drive fiske eller fangst med fartøyet.
Earát go dat fysihkalaš dahje juridihkalaš persovdna geas lea lohpi, eai sáhte sierra lobi haga guolástit dahje bivdit dáinna fatnasiin.
En ervervstillatelse gir bare rett til å utøve fiske eller fangst i samsvar med de bestemmelser som til enhver tid er fastsatt i eller i medhold av lov om forvaltning av viltlevande marine ressursar eller loven her. Endret ved lov 6 juni 2008 nr. 37 (ikr.
Ealáhuslohpi addá dušše vuoigatvuođa guolástit dahje bivdit áiggis áigái gustojeaddji mearrádusaid vuođul, mat leat mearriduvvon geassemánu 3. b. 1983-mannosaš lágas nr. 40 mearraguolásteami jna. birra dahje dan vuođul dahje dán lága vuođul.
Nasjonalitetskrav
Riikiigullevašvuođagáibádus
Ervervstillatelse kan bare gis til den som er norsk statsborger eller likestilt med norsk statsborger etter lov av 17. juni 1966 nr. 19 om Norges fiskerigrense og om forbud mot at utlendinger driver fiske m.v. innenfor fiskerigrensen § 2 første og annet ledd.
Ealáhuslohpi sáhttá addojuvvot dušše Norgga stáhtalahttui dahje sutnje gii lea ovttadásis Norgga stáhtalahtuin geassemánu 17. b. 1966-mannosaš lága nr. 19 Norgga guolástusavádaga birra ja dan gildosa birra ahte olgoriikkalaččat eai oaččo guolástit jna. guolástusavádaga siskkabealde § 2 vuosttas ja nuppi lađđasa vuođul.
Krav om tidligere aktivitet i fiske eller fangst
Ovddeš ealáhusguolásteami ja -bivddu gáibádus
Ervervstillatelse kan bare gis til den som har drevet ervervsmessig fiske eller fangst på eller med norsk fartøy i minst tre av de siste fem årene og fortsatt er knyttet til fiske- og fangstyrket.
Ealáhuslohpi sáhttá addojuvvot dušše sutnje gii lea guolástan dahje bivdán Norgii gullevaš fatnasis dahje fatnasiin uhcimusat golbma jagi maŋimuš viđa jagis ja geas ain lea čatnaseapmi guolástan- ja bivdofidnui.
For selskap eller sammenslutning kan ervervstillatelse bare gis dersom personer som oppfyller kravet i første ledd innehar mer enn 50 pst. av eierinteressene og faktisk har tilsvarende kontroll over virksomheten.
Fitnodagat dahje ovttastumit sáhttet oažžut ealáhuslobi dušše dalle go dain olbmuin, geat ollašuhttet vuosttas lađđasa gáibádusa, lea eanet go 50 pst. eaiggátvuođas ja go dát olbmot duođas stivrejit seamma stuorra oasi doaimmas.
Departementet kan i særlig tilfelle, når næringsmessige og regionale hensyn tilsier det, ved enkeltvedtak gjøre unntak fra kravet i første og annet ledd om tidligere aktivitet i fiske eller fangst.
Departemeanta sáhttá sierra dilis, ealáhuslaš ja guovllulaš govttolašvuođaid geažil, bođumearrádusain spiehkastit vuosttas ja nuppi lađđasa gáibádusas ovddeš oassálastima birra guolástusas dahje bivddus.
Kongen kan ved forskrift gjøre unntak fra kravet om tidligere aktivitet, herunder for fartøy under en viss størrelse.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain spiehkastit ovddeš oassálastingáibádusas, dás maiddái dakkár fatnasiid oktavuođas, mat leat vuollil vissis sturrodaga.
Når det er nødvendig til gjennomføring av overenskomst med fremmed stat, kan Kongen ved forskrift fastsette ytterligere regler, herunder andre regler enn de som er fastsatt i første ledd, for tillatelse etter § 4.
Go lea dárbbašlaš soahpamuša čađaheami olis vieris riikkain, sáhttá Gonagas láhkaásahusain mearridit vel eanet njuolggadusaid lobi birra § 4 vuođul, dás maiddái eará njuolggadusaid go dat, mat leat mearriduvvon vuosttas lađđasis.
Særlige bestemmelser om ervervstillatelse
Ealáhuslobi sierramearrádusat
Søknad om ervervstillatelse kan avslås dersom:
Ealáhuslohpeohcama sáhttá gieldit go:
fartøyeieren eller andre som har drevet et fartøy på fartøyeierens vegne, grovt eller gjentatte ganger har overtrådt bestemmelser gitt i eller i medhold av denne lov eller annen fiskerilovgivning.
a. lobi addin ii leat sávahahtti guolstánfatnasiid juohkáseami geažil guovlluid mielde, resursavuođu geažil dahje lága ulbmila geažil muđui, b. fatnasa ovddit eaiggát lea ožžon stáhtas doarjaga fatnasii vai buot fatnasiid bivdonákca oktiibuot unnošii, c. fanaseaiggát dahje earát geat leat bivdán fatnasiin fanaseaiggáda ovddas, groavvát dahje máŋgga gearddi leat rihkkon mearrádusaid mat leat addojuvvon dán lága dahje eará guolástuslágaid vuođul.
Når et fartøy overtas ved arv etter reglene i lov 3. mars 1972 nr. 5 om arv m.m. kapittel I eller II, skal den nye eieren gis tidsbegrenset ervervstillatelse i inntil fem år inntil aktivitetskravet i § 6 første ledd er oppfylt.
Go fanas árbejuvvon njukčamánu 3. b. 1972-mannosaš lága nr. 5 kapihttala I dahje II njuolggadusaid vuođul árbbi jna. birra, de galgá ođđa eaiggádii addojuvvot mearreáigásaš ealáhuslohpi gitta viđa jahkái dassážiigo § 6 vuosttas lađđasa oassálastingáibádus lea ollašuhttojuvvon.
Slik tidsbegrenset ervervstillatelse kan også gis ved overføring av fartøyet som ledd i generasjonsskifte til fordel for personer som kan få arverett etter arveloven kapittel I. Gjenlevende ektefelle i uskiftet bo, jf. arveloven kapittel III, kan gis en tidsubegrenset ervervstillatelse så lenge uskifteboet består.
Dakkár mearreáigásaš ealáhuslohpi sáhttá maiddái addojuvvot go fatnasa eaiggávuohta buolvamolsumis sirdojuvvo dakkár olbmuide buorrin, geat sáhttet oažžut árbenvuoigatvuođa árbelága kapihttala I vuođul. Maŋisbáhcci leaska juogikeahtes árbeopmodagas, gč. árbelága kapihttala III, sáhttá oažžut ealáhuslobi mearritkeahtes áigái nu guhká go árbeopmodat lea juogikeahttá.
Kongen kan ved forskrift gi nærmere bestemmelser om tildeling av ervervstillatelse ved erverv av fartøy i tilfeller som nevnt i foregående ledd, ved tvangssalg og konkurs, og om fremgangsmåten ved tvangssalg av fiskefartøy der det er en ervervstillatelse knyttet til fartøyet.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain addit dárkilat mearrádusaid ealáhuslobi juohkima birra go giige oažžu fatnasa dakkár dáhpáhusain, mat leat namahuvvon ovddit lađđasis, bággovuovdima ja reastaluvvama oktavuođas, ja guolástusfatnasiid bággovuovdima čađaheami birra go ealáhuslohpi čatnasa fatnasii.
Endret ved lov 17 des 2004 nr. 88.
Rievdaduvvon juovlamánu 17. b. 2004-mannosaš lágain nr. 88.
Krav til fartøy
Fanasgáibádusat
Ervervstillatelse skal ikke gis dersom fartøyet ikke er utrustet for eller egnet til å drive fiske eller fangst.
Ealáhuslohpi ii galgga addojuvvot jus fanas ii leat rustejuvvon dahje dohkálaš guolásteapmái dahje bivdui.
Kongen kan ved forskrift gi regler om krav til fartøyet, herunder regler om at fartøyet ikke kan føres inn i registeret over norske fiskefartøy dersom det ikke oppfyller de krav som stilles av sjøfartsmyndighetene eller andre myndigheter.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain addit njuolggadusaid fanasgáibádusaid birra, dás maiddái njuolggadusaid dan birra ahte fatnasa ii sáhte čálihit Norgga guolástusfatnasiid registarii jus fanas ii ollašuhte mearrajohtaluseiseválddiid dahje eará eiseválddiid gáibádusaid.
Overdragelse av aksjer, eierandeler m.v.
Ossosiid, eaiggátosiid jna. sirdin
Aksje eller part i selskap eller sammenslutning som direkte eller indirekte eier merkeregistrert fartøy, må ikke overdras til annen eier uten at departementet på forhånd har gitt tillatelse til endring i eiersammensetningen.
Oasus dahje oassi dakkár fitnodagas dahje ovttastusas, mii njuolga dahje eahpenjuolga eaiggáduššá mearkaregistarii logahallojuvvon fatnasa, ii galgga sirdojuvvot eará eaiggádii jus departemeanta ovddalgihtii ii leat addán lobi rievdadit eaiggátčoahkádusa.
Kongen kan ved forskrift gi regler om meldeplikt ved eierendringer.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain addit njuolggadusaid dieđihangeatnegasvuođa birra eaiggátvuođa rievdadeamis.
Når det er innført slik meldeplikt, gjelder ikke forbudet mot overdragelse før det er gitt tillatelse.
Go dakkár dieđihangeatnegasvuohta lea mearriduvvon, de ii gusto gielddus sirdit eaiggátvuođa lobi haga.
Reglene om meldeplikt kan likevel inneholde forbud mot overdragelse før en viss frist etter at meldingen er sendt.
Dieđihangeatnegasvuođa njuolggadusain sáhttet dattetge leat gildosat sirdit eaiggátvuođa ovdal dihto áigemeari maŋŋágo dieđáhus lea sáddejuvvon.
Bortfall av ervervstillatelse
Ealáhuslobi massin
En ervervstillatelse faller bort når eieren taper eiendomsretten til fartøyet, herunder ved tvangssalg, kondemnering og forlis.
Ealáhuslohpi massojuvvo go eaiggát massá oamastanvuoigatvuođa fatnasii, dás maiddái fatnasa bággovuovdima, dohkkehuhttima ja vuodjuma geažil.
Tilbakekall av ervervstillatelse
Ealáhuslobi eretváldin
En ervervstillatelse skal tilbakekalles når fartøyeieren:
Ealáhuslohpi galgá váldojuvvot eret go fanaseaiggát:
ikke lenger oppfyller kravene i § 5, b. ikke har drevet ervervsmessig fiske eller fangst i minst tre av de siste fem år på eller med norsk fartøy og heller ikke er knyttet til fiske- og fangstyrket.
a. ii šat ollašuhte § 5 gáibádusaid, b. ii leat čađahan ealáhusguolásteami dahje -bivddu uhcimusat golbma jagi maŋimus viđa jagis Norgga fatnasis dahje fatnasiin ii ge šat gula guolástus- ja bivdofidnui.
En ervervstillatelse kan tilbakekalles når:
Ealáhuslohpi sáhttá váldojuvvot eret go:
forutsetningene som tillatelsen bygger på er vesentlig endret, d. fartøyeieren mot bedre vitende har gitt uriktige opplysninger eller fortiet forhold av vesentlig betydning for vedtaket om å gi slik tillatelse, e. fartøyeieren eller andre som har drevet fartøyet, grovt eller gjentatte ganger har overtrådt bestemmelser gitt i eller i medhold av denne lov eller annen fiskerilovgivning, eller f. adgang til tilbakekall følger av alminnelige forvaltningsrettslige regler.
a. fanas ii leat geavahuvvon ealáhusguolástusas dahje -bivddus dihto áiggi maid departemeanta lea mearridan láhkaásahusas dahje ealáhuslobis, b. fanas dahje fanaseaiggát ii šat ollašuhte daid gáibádusaid, mat leat mearriduvvon dán lágas dahje dán lága vuođul, c. lobi oažžuma eavttut leat sakka rievdan, d. fanaseaiggát diđolaččat lea addán boasttu dieđuid dahje muitalkeahttá čiegadan dakkár dieđuid, mat livčče lean dehálaččat go ealáhuslohpi addojuvvui, e. fanaseaiggát dahje earát geat leat hálddašan fatnasa, groavvát dahje máŋgga gearddi leat rihkkon mearrádusaid addojuvvon dán lágas dahje eará guolástuslágain dahje daid vuođul, dahje f. lea vejolaš dan eretváldit dábálaš hálddahusrievttálaš njuolggadusaid vuođul.
I mindre alvorlige tilfeller kan departementet bestemme at en ervervstillatelse skal tilbakekalles for et bestemt tidsrom.
Unnit duođalaš dáhpáhusain sáhttá departemeanta mearridit ahte ealáhuslohpi galgá eretváldojuvvot dihto áigodahkii.
Kongen kan gi utfyllende regler for tilbakekall av tillatelser.
Gonagas sáhttá addit ollisteaddji njuolggadusaid ealáhuslobiid eretváldima várás.
Kapittel III. Spesiell tillatelse
Kapihtal III. Sierralohpi
Krav om spesiell tillatelse til enkelte former for fiske og fangst
Dihtolágan guolástusaid ja bivdduid sierralohpegáibádus
Ingen må uten spesiell tillatelse fra departementet drive
Ii oktage galgga departemeantta sierralobi haga
a. fiske med trål,   b. fiske med reketrål, c. fiske med ringnot, d. fangst av hval, eller   e. fangst av sel.
a. guolástit trolain, b. guolástit reahkatrolain, c. guolástit snoaranuhtiin, d. bivdit fálláid, dahje e. bivdit njurjuid.
Bestemmelsene i §§ 7 og 8 gjelder tilsvarende for tildeling av spesiell tillatelse.
§§ 7 ja 8 mearrádusat gustojit seamma láhkai go sierralohpi addojuvvo.
Kongen kan ved forskrift fastsette krav om spesiell tillatelse for å drive andre former for fiske eller fangst enn de som er nevnt i første ledd, når hensynet til lovens formål gjør det nødvendig.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain mearridit ahte galgá gáibiduvvot sierralohpi čađahit earalágan guolásteami dahje bivddu go dat mat leat namahuvvon vuosttas lađđasis, go lea dárbu vuhtiiváldit lága ulbmila.
Kongen kan ved forskrift fastsette nærmere regler for tildeling av spesielle tillatelser.
Gonagas sáhttá láhkaásahusain mearridit dárkilat njuolggadusaid sierralobiid addimii.
Det skal legges vekt på fiskets betydning for råstofftilførselen til et bestemt distrikt.
Guolásteami mávssolašvuohta álgoávnnaslágideaddjin dihto guvlui galgá deattuhuvvot.
Ervervstillatelse må foreligge for at spesiell tillatelse kan gis.
Čatnaseapmi ealáhuslohpái Galgá leat ealáhuslohpi jus sierralobi galgá sáhttit addit.
Unntak fra kravet om spesiell tillatelse
Spiehkasteapmi sierralobi gáibádusas