pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det vil være en sentral oppgave for institusjonene å følge opp aktuelle forslag i utredningen .
Lea guovddáš doaibma ásahusaide čuovvolit áigeguovdilis árvalusaid čielggadeamis .
12.4 Urfolksnettverket
12.4 álgoálbmotfierpmádat
Forskningsrådet opprettet i 1997 et nettverksprosjekt for urfolksforskning som et samarbeidsprosjekt mellom Universitetet i Tromsø , Samisk høgskole og Nordisk Samisk Institutt .
Dutkanráđđi ásahuvvui 1997 álgoálbmodutkama fierpmádaprošeaktan mii lea ovttasbargoprošeakta gaskal Sámi allaskuvla , Sámi allaskuvla ja Sámi instituhta .
Formålet med prosjektet var å fremme samisk forsk ­ning og urfolksforskning gjennom kontakt mellom forskere fra ulike miljøer og land og slik stimulere til rekruttering og nye forsk ­ningsprosjekter .
Ulbmil prošeavttain lei ovddidit sámi dutkama ja álgoálbmotdutkama šiehtadusaiguin gaskal iešguđet birrasiid ja riikkaid dutkiid ja ná váikkuhit dutkiid háhkamii ja ođđa dutkanprošeavttaide .
Etter prosjektperiodens utløp har Universitetet i Tromsø fått overført kr. 600 0000 for videreføring av nettverket .
Go prošeaktaáigodat nogai lea Sámi allaskuvla ožžon máksot 600 0000 ruvnno joatkit fierpmádaga .
Til de ulike forsk ­ningsprosjektene knyttet til nettverket må det som tidligere søkes ekstern finansiering .
Iešguđetge dutkanprošeavttaide mat leat čadnon fierpmádahkii ferte nugo ovdal leat olggobeale ruhtadeapmi lassin .
12.4.1 Arktisk universitet
12.4.1 árktalaš universitehta
Arktisk universitet ( University of the Arctic ) er et nettverkssamarbeid mellom universiteter og høgskoler i det arktiske området .
árktalaš universitehta ( University of the Arctic ) lea fierpmádatovttasbargu gaskal universitehtaid ja allaskuvllaid árktalaš guovlluin .
Høyere utdanningsinstitusjoner fra de åtte medlemslandene i Arktisk råd deltar i nettverket .
Alit oahpu ásahusat dan gávcci miellahttoriikkas mat leat árktalaš ráđis leat mielde fierpmádagas .
Fra norsk side deltar de høyere utdanningsinstitusjonene i de tre nordligste fylkene .
Norgga bealde servet golmma davimus fylkka alit oahpu ásahusat .
Samarbeidet er spesielt rettet inn mot student- og lærerutveksling .
Ovttasbargu lea earenoamážit guovdilaston studeanta- ja oahpaheaddjelonohallamii .
Bl.a. koordineres mobilitetsprogrammet north2north , studieprogrammet Bachelor of Circumpolar Studies og tematiske nettverk og feltkurs gjennom nettverket .
Fierpmádat ovttasstahttá earretr eará mobilitehtaprogrammá north2north , oahppoprográmma Bachelor of Circumpolar studies ja fáddáfierpmádagaid jagieddekurssaid .
Universitetet i Tromsø koordinerer det norske samarbeidet innenfor nettverket .
Romssa universitehta ovttastahttá Norgga ovttasbarggu fierpmádaga siskkobealde .
Det er i 2008 avsatt 5,3 mill. kroner til virksomheten over Universitetet i Tromsøs budsjett .
Lea 2008 juolluduvvon 5,3 milj. ruvnno doibmii Romssa universitehta bušeahta badjel .
Regjeringen vil som ledd i nordområdestrategien styrke samarbeidet mellom kunnskapsinstitusjonene i det sirkumpolare nord gjennom økt lærerutveksling og etablering av et masterprogram .
Ráđđehus áigu oassin davviguovlostrategiijas nannet ovttasbarggu gaskal máhttoásahusaid sirkumpolára guovlluin davvin oahpaheaddjelonohallama lasihemiin ja masterprográmma ásahemiin .
12.5 Samisk forsk ­ning gjennom Norges forsk ­ningsråd
12.5 Norgga dutkansráđi sámi dutkan
St.meld. nr. 34 ( 2001 – 2002 ) Kvalitetsreformen , Om høyere samisk utdanning og forsk ­ning foreslo blant annet å styrke Forskningsrådets program for samisk forsk ­ning .
Sd.dieđ. nr. 34:s ( 2001 – 2002 ) Kvalitetsreformen ( kvalitehtaođastus ) , Sámi alit oahpu ja dutkama birra evttohuvvui earret eará nannet Dutkansráđi prográmma sámi dutkama várás .
Meldingen foreslo at rekrutteringen til samisk forsk ­ning skulle styrkes , dels gjennom stipendmidler fra Forskningsrådet og dels gjennom tildeling av rekrutteringsstillinger over aktuelle institusjoners budsjetter .
Dieđáhusas evttohuvvui ahte dutkiid háhkan sámi dutkamii galgá nannejuvvot , muhtun muddui stipeandaruđain Dutkanráđis ja muhtun muiddui háhkanvirggiid juolludemiin áigeguovdilis ásahusaid bušeahtaid badjel .
Meldingen foreslo også at regjeringen skulle ta initiativ til å drøfte et nærmere nordisk samarbeid om organiseringen av samisk forsk ­ning .
Dieđáhus evttohii maiddái ahte ráđđehus galgá vuolggahit digaštallama lávgadet davviriikkalaš ovttasbarggu sámi dutkama organiserema birra .
Stortinget ga ved behandlingen av Innst. S. nr. 12 ( 2002 – 2003 ) og St.meld. nr. 34 tilslutning til at det skulle arbeides videre for å styrke samisk høyere utdanning og forsk ­ning .
Stuorradiggi doahttalii ahte galgá bargojuvvot viidáseappot nannet sámi alit oahpu ja dutkama go gieđahalai árv . S. nr. 12 ( 2002 – 2003 ) ja Sd.dieđ. nr. 34 .
Program for samisk forsk ­ning fikk økte ressurser i samsvar med meldingens forslag .
Sámi dutkama prográmma oaččui eambbo resurssaid nugo lei evttohuvvon dieđáhusas .
12.5.1 Program for samisk forsk ­ning
12.5.1 Sámi dutkama prográmma
Forskningsrådets program for samisk forsk ­ning ble startet i 2001 og avsluttet i 2006 .
Dutkanráđi sámi dutkama prográmma álggahuvvui 2001 ja loahpahuvvui 2006 .
Programmet , som har omfattet humanistisk og samfunnsvitenskapelig forsk , ­ning har hatt i overkant av 44 mill. kroner til rådighet i løpet av programperioden .
Prográmmas , mii fátmmasta humanisttalaš ja servodatdieđalaš dutkama , lea leamaš badjelaš 43 milj. ruvnno maid hálddašii prográmmaáigodagas .
Vel tre fjerdedeler av midlene er kommet fra Kunnskapsdepartementet , og resten fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet .
Bures badjel golbma njealjádasa ruđas leat boahtán Máhttodepartemeanttas , ja loahppa Bargo- ja searva- dahttindepartemeanttas .
Formålet med programmet har vært å bidra til kompetanseoppbygging , rekruttering og tverrfaglig og flerinstitusjonelt samarbeid .
Ulbmil prográmmain lea leamaš gelbbolašvuođa huksen , dutkiid háhkan ja ollu fágáid ja ásahusaid rastásaw ovttasbargu .
Spesielt fokus har vært rettet mot utvikling av samisk som vitenskapsspråk .
Earenoamážit lea leamaš guovddážis ovdánahttit sámegiela dieđagiellan .
Generelt har programmet lagt vekt på rekruttering av kvinner til forsk ­ning .
Oppalaččat lea prográmma deattuhan nissoniid háhkama dutkamii .
I tillegg til nordsamiske prosjekter , er det gitt midler til sørsamiske og lulesamiske prosjekter .
Lassin davvisámi prošeavttaide , lea addon ruhta lullisámi ja julevsámi prošeavttaide .
En avslutningskonferanse ble holdt i 2006 .
Dollui loahpahankonferánsa 2006 .
Oppsummeringen viste at programmet har hatt stor betydning både for rekrutteringen til samisk forsk ­ning og for formidlingen av forsk ­ningen .
Čoahkkáigeassu čájehii ahte prográmma lea leamaš hui mávssolaš sihke dutkiid geasuheapmái sámi dutkamii ja dutkama gaskkusteapmái .
Programmet har særlig lykkes med rekruttering av kvinner til forsk ­ning .
Prográmma lea earenoamážit lihkostuvvan háhkat nissoniid dutkamii .
Flere prosjekter har bidratt til utviklingen av samisk som vitenskapsspråk .
Ollu prošeavttat leat leamaš ávkkálaččat ovdánahttit sámegiela dieđagiellan .
Dette var en viktig målsetting for programmet .
Dát lei deaŧalaš ulbmil prográmmain .
En rekke tverrfaglige prosjekter har gitt forsk ­ning som kan bidra med nye perspektiver på samisk samfunnsliv og danne underlag for framtidig politikkutforming .
Ollu fágaidgaskasaš prošeavttat leat buvttihan dutkama mii sáhttá leat veahkkin buktime ođđa perspektiivvaid sámi servodateallimii ja leat vuođđun politihka hábmemii boahtte áiggi .
Gjennom programmet er det gitt støtte til 51 ulike prosjekter , hvorav 15 formidlingstiltak .
Prográmmain lea addon doarjja 51 iešguđetlágán prošektii , maid searvvis leat 15 gaskkustandoaimma .
Et nytt program har startet opp i 2007 , med grunnlag i egenevalueringen fra det avgåtte programstyret for forrige program , innspill fra Sametinget og fra miljøer som har samisk forsk ­ning .
Ođđa prográmma lea álggahuvvon 2007 , man vuođđun lea ovddit prográmma heaitán prográmmastivrra ieševalueren , ja maid Sámediggi ja sámi dutkama birrasat leat dadjan / árvalan .
Det nye programstyret har representasjon fra Sverige og Finland .
Ođđa prográmmastivrras leat Ruoŧa ja Suoma lahtut .
Sametinget har en observatør i styret .
Sámedikkis lea dárkojeaddji stivrras .
Program for samisk forsk ­ning II har som mål å fremme langsiktig forsk ­ning av høy kvalitet om samiske forhold , og bidra til rekruttering og videre utvikling av samisk som vitenskapsspråk .
Sámi dutkanprográmma II:ža ulbmil lea ovddidit guhkesáiggi dutkama mas lea alla dássi sámi diliid birra , ja leat veahkkin dutkiid háhkame ja viidáseappot ovdánahttime sámegiela dieđagiellan .
I tillegg legges det vekt på internasjonalt forsk , ­ningssamarbeid nettverksbygging og formidling av forsk ­ningen .
Dasa lassin deattuhuvvo riikkaidgaskasaš dutkanovttasbargu , fierpmádathuksen ja dutkama gaskkusteapmi .
Når det gjelder rekruttering vil postdoktorstipend være et viktig virkemiddel .
Mii guoská dutkiid háhkamii lea poastadoavtterstipeanda deaŧalaš váikkuhangaskaoapmi .
Tradisjonell kunnskap vil være blant satsningsområdene i det nye programmet for samisk forsk , ­ning jf. kap. 13 .
árbevirolaš máhttu lea okta vuoruhansuorgi ođđa sámi dutkama prográmmas , gč. kap. 13 .
Det er Kunnskapsdepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet som finansierer programmet .
Leat Máhttosdepartemeanta ja Bargo- ja searvadahttindepartemeanta mat ruhtadit prográmma .
12.5.2 Samiske perspektiver i annen programvirksomhet
12.5.2 Eará prográmmadoaimmaid sámi perspektiiva
Det er viktig å bygge opp faglig bredde i samisk forsk ­ning .
Lea deaŧalaš hukset fágalaš viidodaga sámi dutkamis .
Et bidrag til dette er Forskningsrådets arbeid for å integrere samiske elementer i andre deler av sin programvirksomhet .
Okta veahkki dása lea Dutkanráđi bargu integreret sámi elemeanttaid eará osiide prográmmadoaimmastis .
Samiske perspektiver inngår for eksempel i flere programmer relatert til klima og miljø .
Sámi perspektiiva lea fárus ovdamearkka dihte ollu prográmmain mat gusket dálkkádahkii ja birrasii .
Programmet Landskap i endring – bruk og forvaltning av kulturmiljø og naturressurser , har hatt samiske elementer inne fra starten .
Prográmmas Eanadat earáhuvvame – kulturbirrasiid ja luondduvalljodagaid geavaheapmi ja hálddašeapmi , leat leamaš sámi elemeanttat siste álggu rájes .
Deler av programmene NORKLIMA , Miljø 2015 og Areal og naturbasert næringsutvikling ( AREAL ) kan være relevante for urfolks- og reindriftsproblematikk .
Oasit pro-grámmain NORKLIMA , Biras 2015 ja Areála ja lunduivuođustuvvon ealáhusovdá- nahttin ( AREAL ) sáhttet leat áigeguovdilat álgoálbmot- ja boazodoallováttisvuođaide .
Boks 13.2 EALáT og det internasjonale polaråret
Boksa 13.2 EALáT ja riikkaidgaskasaš polárajahki
Forskningsprosjektet EALáT er en oppfølging av Arktisk råds klimarapport ( ACIA ) og er et prosjekt under det internasjonale polaråret ( 2007 – 2008 ) .
Dutkanprošeakta EALáT lea árktalaš ráđi dálkkádatraportta ( ACIA ) čuovvoleapmi ja prošeakta riikkaidgaskasaš polárajagi ( 2007 – 2008 ) vuolde .
Prosjektet skal se på hvordan beitearealer for rein påvirkes av klimaendringer .
Prošeakta galgá geahččat mainna lágiin dálkkádatrievdamat váikkuhit bohccuid guohtumiidda .
Dette skal skje i nært samarbeid mellom reindriftsfolk og forskere .
Dát galgá dáhpáhuvvat lagaš ovttasbargguin gaskal boazodolliid ja dutkkiid .
Et viktig mål er å integrere tradisjonell kunnskap med vitenskapelige data fra ulike regioner i Arktis .
Okta deaŧalaš ulbmil lea ovttaiduhttit árbevirolaš máhtu dieđalaš dieđuiguin iešguđetge regiovnnain árktisis .
Norges forskningsråd har tildelt 9 mill. kroner til prosjektet i 2006 som ledes fra Samisk høgskole / Nordisk Samisk Institutt .
Norgga dutkanráđđi lea juolludan 9 milj. ruvnno prošektii 2006 maid Sámi allaskuvla / Sámi Instituhtta jođihit .
Arbeidet skjer sammen med forskere , reineiere og formidlere som samarbeider fra forsk ­ningsinstitusjoner i Norge og andre land , bla .
Bargu dahkko ovttas dutkiiguin , boazodolliiguin ja gaskkusteddjiiguin geat ovttasbarget dutkansásahusaiguin Norggas ja eará riikkain , earret eará USA:s ja Ruoššas .
Prosjektet skal bidra til at reineierne selv kan redusere sin sårbarhet i næringen og definere risikofaktorer relatert til fremtidige klimaendringer .
Prošeakta galgá veahkehit boazodolliid ieža unnidit ealáhusa raššivuođa ja defineret várrafaktoriid mat gusket boahttevaš dálkkádatrievdamiidda .
Forskningsrådet finansierer også andre urfolksrelevante prosjekter innenfor polarår-satsingen .
Dutkanráđđi ruhtada maiddái eará eamiálbmogiidda guoski prošeavttaid , polárajahke-áŋgiruššama siskkobealde .
Dette gjelder prosjektene Community Adaption and Vulnerability in the Arctic Regions , The Impacts of Oil and Gas Activity on Peoples in the Arctic , The Linguistic and Cultural Heritage Electronic Network og Monitoring of Development in Traditional Indigenous Lands of the Nenets Autonomous Okrug .
Dát guoská prošeavttaide Community Adaption and Vulnerability in the Arctic Regions , The Impacts of Oil and Gas Activity on Peoples in the Arctic , The Linguistic and Cultural Heritage Electronic Network ja Monitoring of Development in Traditional Indigenous Lands of the Nenets Autonomous Okrug .
Samiskrelevante prosjekter mottar derfor støtte innenfor forskjellige programmer som finansieres over flere departementers budsjetter .
Sámiide guoski prošeavttat ožžot danne doarjaga iešguđetge prográmmaid siskkobealde mat ruhtaduvvojit ollu departemeanttaid bušeahtaid badjel .
Regjeringens nordområdestrategi ble presentert 1. desember 2006 .
Ráđđehusa davviguovlostrategiija buktui ovdan juovlamánu 1. beaivvi 2006 .
Strategien understreker blant annet at urfolksdimensjonen ved kunnskapsutviklingen i nord er viktig .
Strategiija deattuhii earret eará eamiálbmotdimenšuvnna máhttoovdáneamis davvin leame deaŧalaš .
Ifølge strategien vil regjeringen legge til rette for å styrke den nordområderelevante forsk ­ningen gjennom Norges forsk ­ningsråd .
Strategiija mielde áigu ráđđehus láhčit dili nannet davviguovlluide guoski dutkama Norgga dutkanráđi bokte .
Se kap. 1.5.2 for omtale av nordområdestrategien .
Geahčá kap. 5.2 mas muitaluvvo davviguovlostrategiija birra .
12.5.3 Organisering
12.5.3 Organiseren
Meldingen slår derfor fast at midler til samisk forsk , ­ning som øvrige forsk , ­ningsmidler fortsatt vil bli kanalisert dels direkte til universitets- og høgskolesektoren , dels gjennom Norges forsk ­ningsråd .
Dieđáhus dadjá danne ahte ruhta sámi dutkamii , nugo dutkanruhta muđui , ain kanaliserejuvvo muhtun ráje njuolga universitehta- ja allaskuvlasuorgái , muhtun muddui Norgga dutkanráđi bokte .
Det arbeides for å oppnå et bredere nordisk samarbeid i samisk forsk ­ning .
Bargojuvvo olahit viidát davviriikkalaš ovttasbarggu sámi dutkamis .
Samiske fag- og forsk ­ningsmiljøer understreker behovet for utarbeidelse av felles strategier og standarder for forsk ­ning i samiske og urfolksområder , jf. seminarrapporten Future challenges for reindeer husbandry societies , Umeå , mars 2007 .
Sámi fága- ja dutkanbirrasat deattuhit dárbbu ráhkadit oktasaš strategiijaid ja standárddaid dutkamii sámi ja álgoálbmoguovlluin , gč. semináraraportta Future challenges for reindeer husbandry societies , Upmi , njukčamánu 2007 .
Tanken er at et slikt utvalg skal legge strategier for samisk forsk ­ning og bidra til bedre ressursutnyttelse gjennom koordinering av forsk ­ningen på nordisk basis .
Jurdda lea ahte dakkár lávdegoddi galgá bidjat strategiijaid sámi dutkamii ja leat veahkkin buorideame valljodatávkkástallama davviriikkaid dutkama ovttastahttimiin .
Meldingen ber om at behovet for etablering av et samisk etikkutvalg vurderes samtidig .
Dieđáhusas bivdojuvvo ahte dárbu ásahit sámi etihkkalávdegotti árvvoštallo seammás .
Forskningsrådet arbeider med et slikt initiativ overfor de aktuelle nordiske land .
Dutkanráđđi lea bargame álggahit barggu daid áigeguovdilis davviriikkaid ektui .
12.6 Strategier og tiltak
12.6 Strategiijat ja doaibmabijut
Universitetet i Tromsø vil fortsatt ha et nasjonalt ansvar for urfolksrelatert forsk , ­ning utdanning og formidling , inklusive samisk .
Romssa universitehtas lea ain našunála ovddasvástádus álgoálbmogiida guoski dutkamis , oahpus ja gaskkusteamis , oktan sámegielain .
Forskerutdanning innenfor samisk- og urfolksrelaterte fagområder vil være en sentral oppgave for universitetet .
Dutkanoahppu sámi ja álgoálbmogiidda guoski fágasurggiin lea universitehta guovddáš bargu .
Ved tildeling av rekrutteringsstillinger forutsettes det at universitetet prioriterer også disse fagområdene .
Go juolluduvvojit rekruterenvirggit , eaktuduvvo ahte universitehta vuoruha maiddái dáid fágasurggiid .
For alle disse tiltakene vil Senter for samiske studier måtte spille en sentral rolle .
Buot daid doaimmaid dáfus lea Sámi dutkamiid guovddážis guovddáš rolla .
Samisk høgskole har fortsatt et nasjonalt ansvar for å ivareta og utvikle reindrift , duodji og samisk språk som vitenskapsfag .
Sámi allaskuvllas lea ain našunála ovddasvástádus áimmahuššat ja ovdánahttit boazodoalu , duoji ja sámegiela dieđafágan .
Samorganiseringen med Nordisk Samisk Institutt og instituttets fagmiljø i samisk språk forventes å gi synergieffekter slik at faget samisk språk kan opprettes på høyere nivå .
Ovttasorganiseren Sámi instituhtain ja instituhta fágabirrasiin sámegielas vurdojuvvo addit synergiijaváikkuhusaid nu ahte fága sámegiella sáhttá ásahuvvot alit dásis .
Det er en utfordring å rekruttere studenter til studier i samiske språk og til samisk lærer- og førskolelærerudanning .
Lea hástalus rekruteret studeanttaid sámegielohppui ja sámi oahpaheaddje- ja ovdaskuvlaoahpaheaddjeohppui .
Noe av årsaken ligger i at søkermassen er begrenset av at samiskkunnskapene i de samiske områdene er svake .
Sivvan lea muhtun muddui ahte heajos sámegielmáhttu sámi guovlluin ráddje ohcciidlogu .
Forkurs for studenter med svake eller manglende forkunnskaper i samisk kan være et tiltak som kan bidra til å øke rekrutteringen .
Ovdakursa studeanttaide geain lea heajos dahje váilevaš máhttu sámegielas ovddalgihtii sáhttá leat doaibma mii lea veahkkin lassánahttime rekruterema .
Regjeringen vil vurdere å tildele ekstra midler til forkurs i nordsamisk , lulesamisk og sørsamisk språk .
Ráđđehus áigu árvvoštallat juolludit liigeruđa ovdakursii davvisámegielas , julevsámegielas ja lullisámegielas .
Regjeringen vil vurdere hensiktsmessigheten av stipendordninger som virkemiddel for å øke rekrutteringen til samiske lærerutdanninger .
Ráđđehus áigu árvvoštallat man ávkkálaš stipeandaortnet lea váikkuhan- gaskaoapmin lassánahttit rekruterema sámi oahpaheaddjeohppui .
Regjeringen ser det som viktig at Samisk høgskole kan bidra mer aktivt inn mot kompetanseoppbyggingen innen ulike deler av offentlig sektor ; helse , skolevesen , politi / fengselsvesen osv. .
Ráđđehus oaidná deaŧalažžan ahte Sámi allaskuvla sáhttá leat eambbo aktiivvalaččat veahkkin gelbbolašvuođahuksemis iešguđetge osiin almmolaš sektoris ; dearvvašvuohta , skuvladoaibma , politiija / giddasgasdoaibma jna. .
Dette kan også gjennomføres desentralisert .
Dán sáhttá maiddái čađahit lávdaoahppun .
I forbindelse med gjennomgangen av nåværende allmennlærerutdanning vil Kunnskapsdepartementet vurdere hvordan samisk historie- og kulturforståelse kan styrkes i ny rammeplan for utdanningen .
Dan oktavuođas go dálá dábálašoahpaheaddjeoahppu geahčaduvvo áigu Máhttosdepartemeanta árvvoštallat mainna lágiin sámi historjá- ja kultur- ipmárdus sáhttá nannejuvvot oahpu ođđa rámmaplánas .
Det er et mål at en samorganisert Samisk høgskole / Nordisk Samisk Institutt skal bli godkjent som vitenskapelig høgskole .
Lea ulbmil ahte Sámi allaskuvlla / Sámi instituhta oktiisorganiseremiin sáhttá dohkkehuvvot dieđalaš allaskuvlan .
Det forutsettes at det ved akkreditering godtgjøres at fastsatte kriterier er oppfylt .
Eaktuduvvo ahte dohkkeheamis buhtaduvvo ahte mearriduvvon eavttut leat devdon .
Høgskolen i Bodø og Høgskolen i Nord-Trøndelag skal fortsatt ha nasjonalt ansvar for henholdsvis lulesamisk og sørsamisk som ledd i lærerutdanning .
Budeaju allaskuvllas ja Davvi-Trøndelága allaskuvllas galgá ain leat našunála ovddasvástádus julevsámegielas ja lullisámegielas oassin oahpaheaddjeoahpus .
Regjeringen vil vurdere å nedsette et utvalg for å se nærmere på de utfordringer på området høyere utdanning og forsk ­ning som er skissert i kjølvannet av St.meld. nr 34 ( 2001 – 2002 ) .
Ráđđehus áigu árvvoštallat ásahit lávdegotti geahčadan dihte lagáibuidda daid hástalusaid dain surggiin alit oahpus ja dutkamis mat leat govviduvvon Sd.dieđ. nr 34:s ( 2001 – 2002 ) .
Spesielt vil koblingen mellom Samisk høgskole / Nordisk Samisk Institutt og Universitetet i Tromsø med sikte på å sikre kompetanseoppbyggingen rundt samiske forhold være av interesse i denne sammenhengen .
Earenoamážit lea gaskal Sámi Allaskuvlla / Sámi instituhta ja Sámi allaskuvla dainna áigumušain sihkkarastit gelbbolašvuođahuksema sámi diliid hárrái lea beroštahtti dán oktavuođas .
Regjeringen vil som ledd i nordområdestrategien bidra til oppbygging av kapasiteten ved de samiske institusjonene innen urfolksrelatert forsk ­ning .
Ráđđehus áigu oassin davviriikastrategiijas leat veahkkin hukseme sámi ásahusaid návcca álgoálbmogiidda guoski dutkama siskko beal ­de .
Regjeringen legger til rette for tettere samarbeid mellom flere samiske institusjoner gjennom å realisere et felles vitenskapsbygg i Kautokeino .
Ráđđehus láhčá dili lagat ovttasbargui gaskal ollu sámi ásahusaid go duohtandahká oktasaš dieđavistti Guovdageidnui .
Regjeringen vil arbeide for fortsatt styrking av samisk forsk ­ning og rekruttering av samiske forskere .
Ráđđehus áigu bargat ain nannet sámi dutkama ja sámi dutkkiid rekruterema .
Kilde for alle studenttall er Database for høyere utdanning ( DBH ) .
Gáldu buot studeantaloguide lea Alit oahpu diehtovuođđu ( DBH ) .
Studenter tilsvarer ikke personer , men er gjennomgående omregnet til heltidsekvivalenter .
Studeanttat dás eai leat olbmot , muhto leat visot rehkenaston ollesáiggeekvivaleantan .
INNHOLD
Bargojoavkku ráporta
INNLEDNING ... 2 2 .
DUOGÁŠ ... 2 2 .
ARBEIDSGRUPPEN OG MANDATET ... 2 3 .
BARGOJOAVKU JA FÁMADUS ... 2 3 .
BEGREPSBRUK ... 3 4 .
DOABAID ČILGEN JA GEAVAHEAPMI ... 3 4 .
SAMENE – ETT FOLK , EN NASJON ... 4 5 .
SÁMIT – OKTA ÁLBMOT , OKTA NAŠUVDNA ... 4 5 .
SAMENES NASJONALSYMBOLER ... 5 6 .
SÁMIID NAŠUVNNALAŠ DOVDOMEARKKAT ... 5 6 .
SAMISKE FLAGGDAGER ... 6 7 .
SÁMI LEAVGABEAIVVIT ... 6 7 .
MIDLERTIDIGE REGLER FOR BRUK AV DET SAMISKE FLAGGET . . 7 8 .
SÁMI LEAVGGA GASKABODDOSAŠ GEAVAHANNJUOLGGADUSAT ... 7 8 .
DAGENS BRUK AV DET SAMISKE FLAGGET ... 8 9 .
SÁMI LEAVGGA DÁLÁ GEAVAHEAPMI ... 8 9 .
FLAGGLOVEN OG FLAGGREGLENE I NORGE ... 10 10 .
LEAVGALÁHKA JA LEAVGANJUOLGGADUSAT NORGGAS ... 10 10 .
ARBEIDSGRUPPENS VURDERINGER ... 11 11 .
BARGOJOAVKKU ÁRVVOŠTALLAMAT ... 11 11 .
ARBEIDSGRUPPENS FORSLAG ... 13 Vedlegg
BARGOJOAVKKU EVTTOHUSAT ... 13 Mildosat
INNLEDNING Det samiske flagget ble godkjent under den 13 .
DUOGÁŠ Sámi leavga dohkkehuvvui 13 .
Samekonferansen i Åre 15. august 1986 .
Sámiid konfereanssas Åres borgemánu 15.1986 .
Samerådet bestemte at de respektive lands regler for flagging skal gjelde .
Sámiráđđi mearridii , ahte gullevaš riikkaid levgennjuolggadusat galget gustot ja leahkit fámus .
I Norge har Utenriksdepartementet utarbeidet midlertidige regler for flaggets rangering i forhold til andre flagg .
Norggas lea Olgoriikkadepartemeanta ráhkadan gaskaboddosaš njuolggadusaid leavgga árvodási hárrái eará leavggaid ektui .
Spesielt i forbindelse med 6. februar , som er samenes nasjonaldag / samefolkets dag , er nærmere retningslinjer for bruken av det samiske flagget blitt etterspurt .
Erenoamážit guovvamánu 6. oktavuođas , mii lea sámiid álbmotbeaivi , leat dárkilet njuolggadusat sámi leavgga geavaheapmi hárrái jearahuvvon .
Hensikten med slike retningslinjer er å klargjøre hvordan det samiske flagget kan og skal brukes i ulike sammenhenger .
Ulbmilin dákkár njuolggadusaiguin lea čilget , guđe láhkai sámi leavga sáhttá ja galgá geavahuvvot iešguđet lágán oktavuođain .
ARBEIDSGRUPPEN OG MANDATET Arbeidsgruppen skal utarbeide forslag til retningslinjer for bruk av det samiske flagget .
BARGOJOAVKU JA FÁMADUS Bargojoavku galgá ráhkadit njuolggadusevttohusa sámi leavgga geavaheapmái .
Arbeidsgruppen skal også foreslå et informasjonsopplegg om bruken av flagget .
Bargojoavku galgá maiddái evttohit dieđihandoaibmabijuid leavgga geavaheami birra .
Arbeidsgruppen har bestått av : • Synnøve Solbakk , førstekonsulent , Sametinget • Eldbjørg Haug , rådgiver , Utenriksdepartementet • Ninni Kate Rognli , underdirektør , Kommunal- og regionaldepartementet • Anne Kristin Bryne , førstekonsulent , Kommunal- og regionaldepartementet Kommunal- og regionaldepartementet har hatt leder- og sekretariatsansvar for arbeidet .
Bargojoavkkus leat leamaš : Synnøve Solbakk , vuosttaskonsuleanta , Sámediggi Eldbjørg Haug , ráđđeaddi , Olgoriikkadepartementa Ninni Kate Rognli , vuolitdirektora , Gielda- ja guovludepartementa Anne Kristin Bryne , vuosttaskonsuleanta , Gielda- ja guovludepartementa Gielda- ja guovludepartementtas leamaš ovddasvástádus fuolahit jođiheami ja čálli doaimmaid .
Samerådet har vært løpende informert om fremdriften i arbeidsgruppen .
Sámiráđđái lea čađagaskka dieđihuvvon bargojoavkku válbmema ovdáneamis .
Arbeidsgruppen har hatt 3 møter .
Bargojaovku leat čađahan 3 čoahkkima .
BEGREPSBRUK Når det gjelder samenes nasjonaldag / samefolkets dag har Samekonferansen / Samerådet i sine vedtak på samisk brukt begrepet sámi álbmotbeaivi . Rett oversatt til norsk blir dette samisk folkedag .
DOABAID ČILGEN JA GEAVAHEAPMI Dasa mii guoská sámiid álbmotbeaivái / samefolkets dag , de oidno ahte Sámiid konfereansa / Sámiráđđi lea mearrádusainis sámegillii atnán doahpaga sámi álbmotbeaivi , mii njuolga jorgaluvvon dárogillii šaddá samisk folkedag .
Samekonferansens vedtak fra august 1992 lyder imidlertid som følger ( vedtaket følger også som vedlegg 1 ) : Sámi álbmotbeaivi
Sámiid konfereanssa mearrádus borgemnánus 1992 lea dattetge čuovvovaš ( mearrádus lea dás mielddus 1 ) : Sámi álbmotbeaivi
Samernas nationaldag
Samernas nationaldag
Sámi álbmotbeaivin válljejuvvui guovvamánu 6. beaivi ( 6.2 ) .
Sámi álbmotbeaivin válljejuvvui guovvamánu 6. beaivi ( 6.2 ) .
Guovvamánu 6. beaivve 1917 dollojuvvui Troanddimis vuosttaš sámi riikkačoahkkin ja dohkko ledje čoahkkanan sihke davvi- ja lullisámit ...
Guovvamánu 6. beaivve 1917 dollojuvvui Troandimis vuosttaš sámi riikkačoahkkin ja dohkko ledje čoahkkanan sihke davvi- ja lullisámit ...
Den 6. februari ( 6.2 ) valdes till nationaldag .
Den 6. februari ( 6.2 ) valdes till nationaldag .
Den 6. februari 1917 samlades samer till Trondheim till första landsmöte både nord- och sydsamar ...
Den 6. februari 1917 samlades samer till Trondheim till första landsmöte både nord- och sydsamar ...
For øvrig har Samekonferansen i sitt vedtak brukt begrepet sámi álbmotlávlla som oversatt til norsk blir samisk folkesang .
Dasto lea Sámeráđi mearrádusas geavahuvvon duoba sámi álbmotlávlla mii dárgogillii gártá samisk folkesang .
I den svenske versjonen av vedtaket brukes begrepet samernas nationalsång .
Ruoŧagilli lea mearrádus gohčoduvvon samernas nationalsång .
Videre bruker Samerådet begrepene sámiid čearddalaš dovdomearkkat ( samenes etniske kjennemerker ) og sámi nášuvnnalaš dovdomearkkat ( samiske nasjonale symboler / kjennemerker ) .
Dasalassin geavaha Sámeráđđi duohpagiid sámiid čearddalaš dovdomearkkat ( samenes etniske kjennemerker ) ja sámiid nášuvnnalaš dovdomearkkat ( samenes nasjonale symboler / kjennemerker ) .
Benevnelsen sámi leavga oversettes med det samiske flagget .
Namahus de samiske flagget jorgaluvvo sámi leavgan .
Denne benevnelsen er mer dekkende og presis enn samenes flagg og sameflagget , som har vært benyttet i de midlertidige norske reglene for bruk av det samiske flagget .
Dát namahus lea eanet gokčavaš ja dárkil go sámiid leavga ja sámeleavga , mat leamaš geavahuvvon norgalaš gaskaboddasaš sámi leavgga geavahannjuolggadusain .
Nasjon defineres som en gruppe mennesker som føler seg som en enhet på grunn av felles historie og kultur , oftest også felles språk .
Našuvdna definerejuvvo olmmošjoavkun , mii atná iežas ovttadahkan oktasaš historjjá ja kultuvrra dihtii , dávjjimustá maiddái oktasaš giela dihtii .
En nasjon er ett folk .
Nappo okta našuvdna leage okta álbmot .
I internasjonal urfolksarbeid er det denne definisjonen av nasjon som er lagt til grunn .
Riikkaidgaskasaš eamitálbmotbarggus lea dan geažil dát našuvdnadefinišuvdna adnojuvvon vuođusin .
Begrepet nasjonal er videre ofte knyttet til en nasjonalstats grenser og innenriksk virksomhet , men er samtidig også et begrep som brukes til å beskrive et folks fellesskap .
Našuvnnalaš doahpaga sisdoallu lea viidáseappot dávjjimustá geavahuvvon našuvnnalašstáhta rájáid siskkabealde , sisriikkalaččat , muhto lea seammás maiddái doaba , mii geavahuvvo válddahallat ovtta álbmoga oktasašvuođa .
SAMENE – ETT FOLK , EN NASJON På Samekonferansen i Åre i 1986 ble samenes nasjonale forutsetninger vedtatt i Samerådets samepolitiske program : ” Vi samer er ett folk , og rikenes grenser skal ikke bryte vårt folks fellesskap ” .
SÁMIT – OKTA ÁLBMOT , OKTA NAŠUVDNA Sámiid konfereanssas Åres 1986:s mearriduvvojedje sámiid našuvnnalaš eavttut Sámiráđi politihkalaš prográmmii : ” Mii , sámit , leat oktasaš čearda , eaige riikkaid ráját galgga rihkkut min čeardda oktavuođa . ”
I samme samepolitiske program fastslås også samenes umistelige rett til å ivareta og utvikle det samiske samfunnet .
Seamma sámepolitihkalaš prográmmas nannejuvvo maiddái sámiid massekeahtes vuoigatvuohta áimmahuššat ja gárgedit sámi servodaga .
Norge har gjennom Grunnloven § 110 a forpliktet seg til å sørge for at ” den samiske folkegruppe i Norge kan sikre og utvikle sitt språk , sin kultur og sitt samfunnsliv . ”
Norga lea Vuođđolága § 110 a bokte geatnegahttán iežas fuolahit , ahte ” sámi álbmotjoavku Norggas sáhttá suodjalit ja ovddidit iežas giela , kultuvrra ja servodateallima ” .
Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold ( sameloven ) ble vedtatt 12. juni 1987 .
Láhka Sámedikki ja eará sámi riektedilálašvuođaid hárrái ( sámeláhka ) mearriduvvui geassemánu 12. 1987 .
Samelovens formål ( § 1-1 ) er likelydende med Grunnlovsparagrafens innhold .
Sámelága ulbmil ( § 1-1 ) lea Vuođđolágaparagráfa sisdoaluin ovttalágan .
Lovens målsetting er å legge forholdene til rette for at samene selv kan sikre eget språk , kultur og samfunnsliv .
Lága juksanmearri lea lágidit dilálašvuođaid nu , ahte sámit ieža sáhttet suodjalit gielaset , kultuvrraset ja servodateallimiseaset .
Sentrale myndigheter , i samarbeid med Sametinget , skal sørge for at Grunnlovens bestemmelse om samenes rettstilling og samelovens målsetting gis et konkret og positivt framtidsrettet innhold .
Guovddáš eiseválddit , ovttasbarggus Sámedikkiin , galget fuolahit ahte Vuođđolága mearrádussii sámiid riektesajádaga hárrái ja sámelága juksanmearrái addojuvvo konkrehta ja positiiva boahtteáigásaš sisdoallu .
Også internasjonalt har Norge forpliktet seg overfor samene , blant annet gjennom artikkel 27 i FN konvensjonen om sivile og politiske rettigheter ( 1966 ) og ILO-konvensjon nr. 169 om urbefolkninger og stammefolk i selvstendige stater ( ratifisert av Norge i 1990 ) .
Maiddái riikkaidgaskasaččat lea Norga geatnegahttán iežas sámiid ektui , earret eará ON:a siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna artihkkala 27 ( 1966 ) bokte ja ILO-konvenšuvnna nr. 169 bokte eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iehčanas stáhtain ( ratifiserejuvvon Norggas 1990 ) .
FN-konvensjonene om sivile og politiske rettigheter og om sosiale , økonomiske og kulturelle rettigheter og Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen er nylig inkorporert i norsk lovgivning , gjennom menneskerettighetsloven av 21. mai 1999 .
ON-konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra ja sosiála , ekonomalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra ja Eurohpálaš olmmošvuoigavuođakonvenšuvdna leat gieskat sisabiddjon norgalaš láhkaaddimii , namalassii olmmošvuoigatvuođaláhkii , addojuvvon miessemánu 21. 1999 .
Hans Majestet Kong Harald V uttrykte ved åpningen av det 2 .
Gonagaslaš Majestehta Harald V báhkkodii rabadettiin 2 .
Sameting den 7. oktober 1997 Norges særlige ansvar overfor samene : Den norske stat er grunnlagt på territoriet til to folk – nordmenn og samer ... Den norske stat har derfor et særlig ansvar for å legge forholdene til rette for at det samiske folk skal bygge et sterkt og levedyktig samfunn .
Sámedikki golggotmánu 7. 1997 Norgga erenoamáš ovddasvástádusa sámiid buohta : Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga – dážaid ja sámiid – eanaviidosa ala . ... Danin Norgga stáhtas lea erenoamáš ovddasvástádus lágidit dilálašvuođaid nu , ahte sámi álbmot galgá hukset gievrras ja eallinnávccalaš servodaga .
Dette er en hevdvunnen rett basert på samenes tilstedeværelse i sine områder som går langt tilbake i tiden .
Dát lea árbevirolaš vuoigatvuohta , mii vuođđuduvvá sámiid leahkimii iežaset guovlluin don doloža rájes .
SAMENES NASJONALSYMBOLER Ønsket om samlende symboler for samene over landegrensene var bakgrunnen for Samekonferansens vedtak om å innføre nye nasjonalsymboler for samene ; eget flagg , nasjonalsang , nasjonaldag og senere også flaggdager .
SÁMIID NAŠUVNNALAŠ DOVDOMEARKKAT Dasgo sávvojuvvojedje čohkkejeaddji dovdomearkkat sámiide riikkarájáid rastá , de lei dat duogážin dasa go Sámiid konfereansa mearridii ásahit ođđa našuvnnalaš dovdomearkkaid sámiide ; sierra leavgga , álbmotlávlaga , álbmotbeaivvi ja maŋŋelis maiddái leavgabeivviid .
Ett av initiativene til dette kom fra den samiske ungdomskonferansen ( SÁNS ) i 1985 : Nå er tiden moden for at vi samer , ett folk i fire land , også får oss et eget flagg som vi kan samles om .
Okta álgga dán hárrái bođii sámi nuoraidkonfereanssas ( SÁNS ) 1985:s : Dál lea áigi láddan dasa , ahte mii sámit , oktasaš álbmot njealji riikkas , maiddái oažžut iežamet leavgga , man birra mii sáhttit čoahkkanit .
Vi trenger et flagg for å vise utenomverdenen at vi er et eget folk med en egen kultur og språk og med rettigheter til land og vann ( vår oversettelse ) .
Mii dárbbašit leavgga vai beassat čájehit birasmáilbmái , ahte mii leat sierra álbmot , geain lea iežamet kultuvra ja giella ja vuoigatvuođat eatnamiidda ja čáziide .
Samene , og særlig på norsk side , hadde til da brukt Synnøve Persens ” sameflagg ” ( rød , blå og gul og ingen sirkel ) , blant annet under Alta-kampen .
Sámit , erenoamážit Norgga bealde , ledje dassážii geavahan Synnøve Persena ” sámeleavgga ” , earret eará Álttá-dáistaleamis ( ruoksat , alit ja fiskat ja almmá gierdduhaga ) .
Dette flagget var imidlertid ikke formelt godkjent av samenes høyeste organ på den tiden , Samerådet / Samekonferansen .
Sámiid dalá alimus orgána , Sámiráđđi / Sámiid konfereansa , ii lean almmatge dohkkehan dán leavgga virggálaččat .
Samerådet nedsatte i 1986 en egen arbeidsgruppe med det mandat å foreslå samlende nasjonalsymboler for samene ; flagg , sang og dag .
Sámiráđđi ceggii1986:s bargojoavkku , man bargogohčus lei evttohit čohkkejeaddji našuvnnalaš dovdomearkkaid sámiide ; leavgga , álbmotlávlaga ja álbmotbeaivvi .
Det ble utlyst en flaggkonkurranse , og Samerådet mottok 74 forslag av 27 forslagstillere , hvorav ett var S. Persens flagg .
Leavgagilvu almmuhuvvui , ja Sámiráđđi oaččui 74 evttohusa 27 evttoheaddjis , main okta lei S. Persena leavga .
Samme arbeidsgruppe foreslo også Isak Sabas dikt ” Sámi soga lávlla ” som samenes nasjonalsang / samefolkets sang ( vedlegg 2 ) , og arbeidsgruppa igangsatte arbeidet med å velge en nasjonaldag / samefolkets dag .
Seamma bargojoavku evttohii maiddái Sáppá Issáha ( Isak Saba ) divtta ” Sámi soga lávlaga ” álbmotlávllan ( mielddus 2 ) , ja bargojoavku bargagođii álbmotbeaivvi válljemiin .
På den 13 . Samekonferansen i Åre samme år ble flagg og sang valgt .
Sámiid 13. konfereanssas Åres seamma jagi válljejuvvui leavga ja álbmotlávlla .
Motivet for flagget er laget av kunstneren Astrid Båhl fra Skibotn .
Leavgga motiivva lea ráhkadan dáiddár Astrid Båhl , Ivgobađas .
Hovedmotivet er hentet fra runebommen og diktet ” Beaivvi bártnit 1 ” av sørsamen Anders Fjellner ( 1795-1876 ) . Fjellner fremstiller samene som solens sønn og datter .
Váldomotiiva lea vižžojuvvon meavresgáris ja oarjelsápmelačča Anders Fjellnera ( 1795-1876 ) divttas ” Beaivvi bártnit 1. ” Fjellner govahallá sámiid beaivvi bárdnin ja nieidan .
Flaggets sirkel forestiller sola ( rød ) og månen ( blå ) .
Leavgga gierdu neaktá beaivváža ( ruoksat ) ja mánu ( alit ) .
Flagget har fargene rødt , grønt , gult og blått ( vedlegg 3 ) .
Leavggas leat ivnnit ruoksat , ruoná , fiskat ja alit ( mielddus 3 ) .
Sangen ” Sámi soga lávlla ” er et dikt skrevet av Isak Saba ( 1875-1921 ) fra Unjárga / Nesseby .
Álbmotlávlla ” Sámi soga lávlla ” lea dikta , man Sáppá Issát ( Isak Saba 1875-1921 ) Unjárggas lea čállán .
På Samekonferansen i 1992 i Helsinki ble også de samiske flaggdagene vedtatt , deriblant ble 6. februar valgt som nasjonaldag / samefolkets dag .
Sámiid konfereanssas 1992:s Helssegis mearriduvvojedje maiddái sámi leavgabeaivvit , daid gaskkas válljejuvvui guovvamánu 6. álbmotbeaivin .
Den er til minne om det første samiske landsmøtet som ble holdt i Trondheim i 1917 .
Dat lea muitun vuosttas sámi riikkačoahkkimii , mii dollojuvvui Troandimis 1917:s .
Dette var første gangen samene var samlet for å arbeide for felles samiske saker etter at grensene mellom Norge , Sverige , Finland og Russland ble trukket .
Dát lei vuosttas geardi , go sámit ledje čoahkkanan bargat oktasaš sámi áššiid beales maŋŋilgo našuvnnalašráját gessojuvvojedje Norgga , Ruoŧa , Suoma ja Ruošša gaskii .
Det var spesielt nærings- og utdanningssaker som ble behandlet på dette møtet .
Čoahkkimis gieđahallojuvvojedje , erenoamážit ealáhus- ja oahppoáššit . 1
Beaivvi bártnit – Solsonen , dikt av Anders Fjellner , fra boka til Bor Lundmark 1979 : Anders Fjellner – samernas homros och diktningen om solsønerna .
Beaivvi bártnit , Anders Fjellner lea čallan , oidno Bor Lundmark girjjis 1979 : Anders Fjellner – samernas homros och diktningen om solsønerna .
Diktet på norsk fra boka til Harald Gaski ( 1991 ) : Våja våja nana nana 1 5
Čálii dárogillii Harald Gaski ( 1991 ) : Våja våja nana nana 5
Samekonferansen i 1992 fastsatt som samiske flaggdager , og senere supplert med 3 nye dager av den 16 . Samekonferansen i 1996 : 06.02 Samenes nasjonaldag Det første samiske fellesmøte ble holdt 6. februar 1917 i Trondheim hvor både nord- og sørsamer deltok .
SÁMI LEAVGABEAIVVIT Čuovvovaš beivviid mearridii Sámiid 15. konfereansa 1992:s sámi leavgabeaivin , ja maŋŋelis lasihii Sámiid 16. konfereansa 1996:s 3 ođđa beaivvi : 06.02 Sámiid álbmotbeaivi Vuosttas sámi oktasaščoahkkin dollojuvvui guovvamánu 6. 1917 Troandimis , gosa sihke davvi- ja oarjelsámit oassálaste .
Dette var første gangen samene var samlet for å arbeide for felles samiske saker over statsgrensene .
Dát lei vuosttas geardi , go sámit ledje čoahkkanan bargat oktasaš áššiid beales našuvnnalašstáhtarájáid rastá .
02.03 Sametinget i Finland ble åpnet ( 1996). 25.03 Marimesse – Marias bebudelsesdag .
Sámediggi Suomas rahppojuvvui ( 1996) .
En tradisjonell samisk merkedag 24.06 Midtsommer – St. Hansdagen .
Márjjabeaivi - Márjjá lohpádusbeaivi . Árbevirolaš sámi mearkabeaivi .
Offisiell høytidsdag i Sverige , men ikke i Norge .
Virggálaš allaáiggebeaivi Ruoŧas , muhto ii Norggas .
09.08 FNs internasjonale urfolksdag .
09.08 ON:a riikkaidgaskasaš eamiálbmotbeaivi .
15.08 Flaggets godkjenningsdato og Isak Sabas fødselsdag .
15.08 Leavgga dohkkehanbeaivi ja Sáppá Issáha riegádanbeaivi .
Det samiske flagget ble godkjent 15. august 1986 under den 13 .
Sámi leavga dohkkehuvvui borgemánu 15. 1986 Sámiid 13. konfereanssas Åres .
18.08 Samerådet ble opprettet .
18.08 Sámiráđđi ceggejuvvui .
Samerådet ble offisielt opprettet 18. august 1956 under Samekonferansen i Karasjok .
Sámiráđđi vuođđuduvvui virggálaččat borgemánu 18. 1956 Sámiid konfereanssas Kárášjogas .
Supplert av Samekonferansen i 1996 .
Lasihuvvon Sámiid konfereanssa bokte 1996:s .
Reglene lyder : Samenes flagg rangerer etter nasjonalflagget .
Njuolggadusat čudjet ná : Sámiid leavga biddjojuvvo našuvnnalašleavgga maŋábeallái .
Det bør gå foran fylkes- og tilsvarende flagg , fordi det er et symbol for en gruppe som nasjonalt når utover et enkelt fylke .
Dat berre mannat ovddabeallái fylkka- ja sullalaš leavggai , dasgo lea dakkár joavkka simbolan , mii sisriikkalaččat oláha fylkkarájáid badjel .
Samenes flagg rangerer på linje med Den norske Kirkes flagg , de konkretet omstendigheter ved arrangementet vil avgjøre hvilket flagg som rangerer først .
Lassin nuppástuhttojuvvo namahus sámiid leavgan – sámeleavgga sadjái , go leavga lea oktasaš sámeleavga 3 davviriikkas ; Norggas Suomas ja Ruoŧas .
Et slikt flagg vil ikke ha helt den samme stilling som et flagg for samene bare i Norge .
Dákkár leavga ii doala aiddo seamma saji ja dási go leavga mii livčče dárkkuhuvvon dušše Norgga sámiide .
Man vil også inntil videre la samenes flagg rangere etter flagg som Grønland , Færøyene og Åland .
Maiddái galgá sámiid leavga gaskaboddosaččat biddjot maŋábeallái Ruonáeatnama , Fearsulluid ja Ålándda leavggaid .
Sametinget har i 1995 bedt sentrale myndigheter utarbeide regler for bruk av det samiske flagget , herunder også endre rangeringen av flagget , da det er naturlig at flagget rangerer på samme nivå som Grønlands og Færøyenes flagg og over Den norske Kirkes flagg .
Sámediggi lea 1995 rájes bivdán guovddáš eiseválddiid ráhkadit sámi leavgga geavahannjuolggadusaid , dán vuolde maiddái nuppástuhttit leavgga árvodássema , dasgo lea lunddolaš ahte leavga lea seamma árvodásis go Ruonáeatnama ja Fearsulluid leavggat ja bajábealde Norgga girku leavgga .
Sametinget har også bedt om at benevnelsen ” det samiske flagget ” brukes i regelverket .
Sámediggi lea maiddái bivdán , ahte namahus ” sámi leavga ” geavahuvvo njuolggadusdahkosis .
DAGENS BRUK AV DET SAMISKE FLAGGET Siden det samiske flagget ble godkjent av Samekonferansen har det vært og er brukt av Sametinget , kommuner , fylkeskommuner , institusjoner og i privat sammenheng .
SÁMI LEAVGGA DÁLÁ GEAVAHEAPMI Das rájes go sámi leavga dohkkehuvvui sámekonfereanssas , dan leat geavahan ja geavahit Sámediggi , gielddat , fylkkagielddat ja institušuvnnat ja priváhtalaččat .
Både Sametinget og Utenriksdepartementet ( UD ) har mottatt en rekke henvendelser om hvilke begrensninger som finnes – hvor lenge det skal henge oppe , i hvilke sammenhenger det kan ( eller ikke kan ) brukes m.v. .
Sihke Sámediggi ja Olgoriikkadepartementa ( OD ) lea ožžon eatnat jearaldagaid das , makkár ráddjejumit dat gávdnojit – man guhká galgá heaŋgát badjin , makkár oktavuođain sáhttá ( dahje ii sáhte ) geavahuvvot jna. .
Særlig mottas henvendelser i forbindelse med 6. februar .
Erenoamážit bohtet jearaldagat sámi álbmotbeaivvi guovvamánu 6. oktavuođas .
Samekonferansen / Samerådet har lagt til grunn at flagget kan offisielt brukes som andre nasjonalflagg i spesielle høytidssammenhenger , og følge de respektive lands flaggreglement .
Sámiid konfereansa / Sámiráđđi lea bidjan vuođusin , ahte leavga sáhttá virggálaččat geavahuvvot nugo earáge našuvnnalaš leavggat erenoamáš allaáiggedilálašvuođain , ja čuovvut gullevaš riikkaid leavganjuolggadusaid .
I mangel av fastsatte bestemmelser i Norge har man vist til ovennevnte og samtidig tilrådd at flagget behandles med respekt . Det samiske flagget er symbol for en folkegruppe og dermed forbundet med en viss høytidelighet .
Dasgo váilot dohkkehuvvon mearrádusat Norggas , de lea čujuhuvvon dasa mii dás bajábealde lohkkojuvvo ja seammás rávvejuvvon leavgga gieđahallat gudnejahttejumiin , dasgo sámi leavga lea álbmotjoavkku dovdomearka ja danin dasa čatnašuvvvá dihto allaáiggálašvuohta .
Man har også tilrådt at det praktiseres en restriktiv linje i kommersiell sammenheng , og for øvrig vist til flaggreglementet om heising og firing av flagg .
Maiddái lea rávvejuvvon čuovvut čavga linnjá gávppálaš oktavuođain , ja muđui čujuhuvvo leavganjuolggadusaide leavggaid geassima ja luoitima hárrái .
Arbeidsgruppen har innhentet opplysninger om dagens bruk av flagget fra utvalgte kommuner . Opplysningene er innhentet 5. og 6. januar 2000 .
Bargojoavku lea viežžan čuvgehusaid leavgga dálá geavaheami birra dihto válljejuvvon gielddain , dahkkojuvvon ođđajagemánu 5. ja 6. 2000 .
De fleste kommunene i virkeområdet for Samisk utviklingsfond ble kontaktet , samt noen kommuner i sørsameområdet og noen bykommuner – til sammen 23 kommuner ( vedlegg 4 ) .
Eanaš gielddaide Sámi ovddidanfoandda doaibmaguovllus váldojuvvui oktavuohta , ja muhtun gielddaide oarjelsámeguovllus ja muhtun gávpotgielddaide – oktiibuot 23 gildii ( mielddus 4 ) .
Undersøkelsen viser at alle de seks kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk har egne vedtak ( reglement ) og rutiner for bruk av det samiske flagget .
Guorahallan čájehii , ahte buot gielddain ( 6 ) sámegiela hálddahusguovllus leat siearra mearrádusat ( njuolggadusat ) ja rutiinnat sámi leavgga geavaheami várás .
Disse kommunene , med unntak av Gáivuona suohkan-Kåfjord kommune , har to eller flere flaggstenger slik at det kan flagges med begge flagg samtidig .
Dáin gielddain , earret Gáivuona suohkanis , leat guokte dahje máŋga leavgastákku vai sáhttet levget guktuid leavggaiguin oktanaga .
Kommunene meldte ikke om noen spesielle praktiske problemer .
Gielddat eai dieđit makkárge erenoamáš geavatlaš čuolmmaid birra dál .
De fleste av kommunene vi kontaktet , også utenfor forvaltningsområdet , har etablert en praksis med flagging med det samiske flagget 6. februar , og Tysfjord kommune utmerker seg ved å flagge på alle samiske flaggdager .
Eanaš gielddat , maidda válddiimet oktavuođa maiddái olggobealde hálddahusguovllu , leat ásahan geavada levget sámi leavggain guovvamánu 6. , ja Divttasvuona suohkan lea ovdahas dainna lágiin , ahte levge buot sámi leavgabeivviid .
Arbeidsgruppen ser det positive i at de fleste kommunene som er kontaktet , har skaffet seg flagget , også Bergen kommune , som ikke omfattes av det tradisjonelle samiske bosettingsområdet .
Bargojoavku atná positiivvalažžan , go eanaš gielddat maidda lea váldojuvvon oktavuohta , leat háhkan alcceset leavgga , maiddái Birggon ( Bergen ) gielda , mii ii gula árbevirolaš sámi ássanguvlui .
Av praktiske problemer fremheves det spesielt fra småkommunene at mangel på flaggstenger er en begrensing .
Geavatlaš čuolmmaid gaskkas ovdanbuktet smávvagielddat leavgastákkuid váilli , ja danne dain ii leat vejolaš levget guvttiin dahje máŋggain leavggain oktanaga .
Arbeidsgruppens undersøkelse omfatter ikke forhold utover praktiske hindringer i bruk av det samiske flagget . Vi har blant annet ikke stilt spørsmål om hvorfor flagg ikke er anskaffet eller hvorfor det ikke flagges ( av de kommunene som ikke har det / gjør det ) .
Bargojoavkku guorahallan ii siskkil dilálašvuođaid , mat eai gula geavatlaš hehttehusaide sámi leavgga geavahettiin , dat ii leat earret eará jearran , manne leavga ii leat háhkkojuvvon dahje manne ii levgejuvvo ( dain gielddain main ii leat / mat eai daga dan ) .
Imidlertid har vi registrert debatten i 8 media om anskaffelse og bruk av flagget i enkelte kommuner , f. eks. Kvalsund og Alta .
Almmatge lea áican sátnádallama mediain leavgga háhkama ja geavaheami birra muhtun gielddain , omd. Fálesnuoris ja Álttás .
Vi har også registrert Deanu gielda-Tana kommunes vedtak om flagging med begge flagg 17. mai og debatten i for- og etterkant av vedtaket .
Bargojoavku lea maiddái fuopmášan Deanu gieldda mearrádusa levgema birra guktuid leavggaiguin miessemánu 17. ja sátnádallama mearrádusa ovddal- ja maŋálgihtii .
FLAGGLOVEN OG FLAGGREGLENE I NORGE Ved flagging i Norge følges Lov om Norges flagg av 10. desember 1898 . I § 2 beskrives bruken av handelsflagget ( som er identisk med nasjonalflagget ) , og et tilsvarende flagg med splitt som brukes fra statens offentlige bygninger , statsflagget , som også kalles splittflagget .
LEAVGALÁHKA JA LEAVGANJUOLGGADUSAT NORGGAS Levgedettiin Norggas čuvvojuvvo Láhka Norgga leavgga birra addojuvvon juovlamánu 10. 1898. § 2:s válddahuvvo gávpeleavgga ( našuvnnalašleavgga jumeš ) geavaheapmi ja nubbi mas lea lákči ja njuovčča maid namahuvvo , mii geavahuvvo stáhta almmolaš visttiid šilljus , stáhtaleavgga , mii maiddai namahuvvo lákčeleavgan .