pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget foreslår derfor at valgreglene § 20 gis følgende tillegg :
Danne evttoha Sámediggi ahte válganjuolggadusaide § 20 lasihuvvo čuovvovaš :
f ) Ha minst 40 prosents representasjon av hvert kjønn blant kandidatene på listen .
f ) Goabbáge sohkabealli galgá oažžut unnimusat 40 proseantta evttohasaid listui .
I tillegg foreslås det at Sameloven § 2-4 gis følgende tillegg :
Dasto evttohuvvo ahte sámelága § 2-4 biddjo čuovvovaš lasáhus :
Disse to mandat gis til det kjønn som er underrepresentert på Sametinget etter at valget er avgjort .
Dat sohkabealli mas lea vuolláibáza áirasiid ektui maŋŋá válgga Sámedikkis galgá oažžut dán guokte áirrassaji .
Rådsmedlem Isak Mathis O. Hætta foreslår at Sameloven § 2-4 gis følgende tillegg :
Ráđđelahttu Isak Mathis O. Hžtta evttoha čuovvovađ lasáhusa sámelága § 2-4 :
Disse to mandat gis til det kjønn som er underrepresentert i gjeldende valgkrets etter at valget er avgjort .
Dat sohkabealli mas lea vuolláibáza áirasiid ektui maŋŋá válgga dan válgakreatsas galgá oažžut dán guokte áirrassaji .
Merknad 1 , SPs sametingsruppe v / Nils Henrik Måsø :
Mearkkašupmi 1 , áirasis Nils Henrik Måsø , Guovddášbellodaga sámediggejoavku :
SPs sametingsgruppe har følgende merknader til Sametingsrådets forslag :
Guovddášbellodaga sámediggejoavkkus leat čuovvovaš mearkkašumit Sámediggeráđi evttohussii :
Mandat og kretsfordeling
Áirras- ja biirejuohku :
SP ’ s sametingsgruppe er uenig i forslaget fra Sametingsrådet om å gi ett ekstramandat til de to kretsene som har flest innmeldte i samemanntallet etter at innskrivningen i samemanntallet er avsluttet før valget .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku ii doarjjo Sámediggeráđi árvalusa go evttoha addit lassimandáhta dan guovtti biirii maid jienastuslohkui leat eanemus olbmot čálihuvvon maŋŋá go jienastuslohkui čáliheapmi lea loahpahuvvon ovdal válgga .
SP ’ s sametingsgruppe vil derimot ha en ordning med 39 kretsmandater slik som i dag , og kan tenke seg 2 eller 4 utjevningsmandater i tillegg .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku háliida baicce dakkár ortnega mas leat 39 biiremandáhta nugo dál , ja sáhtášii jurddašit dáidda lassin guokte dahje njeallje dássenmandáhta .
Utjevningsmandatene fordeles etter samme modell som man i dag har ved Stortingsvalg .
Dássenmandáhtaid galggašii juogadit seamma málle mielde go dál dahket stuorradiggeválggas .
Disse fire utjevningsmandater kommer i tillegg til dagens 39 mandater , slik at man totalt får 41 eller 43 mandater .
Dát guokte dahje njeallje dássenmandáhta boađášedje lassin dálá 39 mandáhtii , ja dalle šattašedje oktiibuot 41 dahje 43 mandáhta .
Utjevningsmandater gis kun til registrerte politiske enheter som oppnår mer enn 4 % oppslutning på landsbasis .
Dássenmandáhtaid ožžot dušše registrerejuvvon politihkalaš ovttadagat mat riikkadásis olahit eambbo go 4 % doarjaga .
Det er hensynet til befolkningsgrunnlaget som synes å stå sentralt i Sametingsrådets forslag .
Sámediggeráđđi orru árvalusastis atnimin ássiid logu hui guovddážin .
SP ’ s sametingsgruppe har for såvidt forståelse for at det befolkningsgrunnlag som står bak de forskjellige representanter , ikke varierer for sterkt i størrelse .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku ádde gal dakkár oainnu mii ii dáhtošii menddo stuorra erohusaid ássiid loguin geat leat iešguđet áirasiid jienastan .
På den annen side er det her ikke mulig med noen " millimeterrettferdighet " .
Nuppi bealis sáhttá dadjat ahte dás ii leat « millimehtervánhurskkisvuohta » vejolaš .
Praktiske hensyn ved inndelingen av valgkretser medfører at befolkningsgrunnlaget bak de ulike representanter vil variere noe .
Praktihkalaš beroštumit válgabiiriid juohkimis dagahit ahte daid ássiid logut , geat leat iešguđet áirasiid jienastan , eai leat áibbas ovttaláganat .
Dessuten er det heller ikke alltid ønskelig at representantene har det samme antall samer bak seg .
Dasto eat álo dáhtošege ahte buot áirasiid leat ovtta mađe sápmelaččat jienastan .
I sammenheng med stortingsvalg er det allment anerkjent at spredtbebodde og fjerntliggende distrikter skal ha en viss overrepresentasjon i forhold til de sentrale landsdeler , såkalt distriktstillegg .
Stuorradiggeválggaid oktavuođas leat buohkat dohkkehan ahte daid guovlluid áirasat gos olbmot orrot bieđgguid ja mat leat boaittobealde , eai dárbbaš seamma ollu jienaid go áirasat geat orrot riikka guovddáš báikkiin , nugohčoduvvon guovllulasáhus .
Dels skal tillegget veie opp for den relativt fåtallige befolkning i utkantstrøkene , som ellers ville gitt disse områder en helt begrenset representasjon sammenliknet med de sentrale og mer folkerike strøk .
Lasáhus sáhttá maid muhtun muddui buhtadit boaittobealguovlluid ássiid smávva logu , mii muđui ii attáše dáidda guovlluide nu galle áirasa guovddáš guovlluid ja guovlluid ektui gos orrot eambbo olbmot .
Karasjok og Kautokeino betegnes ofte som det samiske kjerneområdet og utgjør sentrum fra et samisk synspunkt .
Kárášjohka ja Guovdageaidnu adnojuvvojit dávjá guovddáš sámi guovlun ja leat sámi oainnu mielde guovddážat .
De fleste støttetiltak overfor samer har vært kanalisert til dette kjerneområdet .
Eanaš doarjjaortnegat sápmelaččaid várás , leat kanaliserejuvvon dán guovddáš guvlui .
I forhold til disse to kommuner blir de øvrige samiske bosettingsområder derfor i dag på mange måter oppfattet som utkantdistrikter , både geografisk og kulturelt .
Dán guovtti gieldda ektui adnojuvvojit eará sámi ássanguovllut dál máŋgga dáfus boaittobealguovlun , sihke eanadieđalaččat ja kultuvrralaččat .
Dette forhold kan tilsi at de samiske bosettingsområder utenfor Karasjok og Kautokeino gis en viss tilleggsrepresentasjon i Sametinget .
Dát dilli sáhtášii máksit ahte sámi ássanguovllut olggobealde Kárášjoga ja Guovdageainnu fertejit oažžut vissis meare lassiáirasiid Sámediggái .
I forhold til dagens samemanntall vil Sametingsrådets forslag bety at Karasjok og Kautokeino valgkrets får 4 representanter hver i Sametinget .
Dálá sámi jienastuslogu ektui mávssášii Sámediggeráđi árvalus ahte Kárášjoga ja Guovdageainnu válgabiiret oččošedje njeallje áirasa goabbáge Sámediggái .
Dette kan oppfattes som en favorisering av Karasjok og Kautokeino .
Dán sáhttá áddet danin ahte lea oidimin Kárášjoga ja Guovdageainnu .
Det er pr. i dag ingen andre kommuner i landet som på forhånd gjennom lovfesting er garantert å få tre faste sametingsrepresetanter .
Otná dan beaivvi ii leat oktage eará gielda dán riikkas mii lágain ovdagihtii lea dáhkiduvvon oažžut golbma fásta sámediggeáirasa .
Alle andre samiske kommuner må dele sine representanter med andre kommuner .
Buot eará sámi gielddat fertejit juogadit áirasiiddiset eará gielddaiguin .
Rettferdig kjønnsfordeling
Vánhurskkis sohkabealjuohku
Sametingsrådet foreslår at regelverket endres slik at listene som godkjennes må ha en 60/40 prosent fordeling av begge kjønn på listene , samt at tilleggsmandatene må gå til det kjønnet som har fått minst representasjon på Sametinget .
Sámediggeráđđi evttoha rievdadit njuolggadusaid nu ahte listtuin mat dohkkehuvvojit , galgá leat 60/40 % juogadeapmi goappáge sohkabeallái , ja ahte lassimandáhtat galget addojuvvot dan sohkabeallái mas leat unnimus áirasat Sámedikkis .
SPs sametingsgruppe er enig i at det er ønskelig med en mer rettferdig kjønnsfordeling enn tilfelle er i dag .
Guovddášbellodaga sámediggejoavkku mielas maid galggašii leat eambbo vánhurskkis sohkabealjuogadeapmi go dál lea .
Imidlertid kan det være vanskelig å lovfeste en 60/40 prosent fordeling av begge kjønn på listene .
Sáhttá dattetge leat váttis lágain mearridit ahte listtuin galgá leat 60/40 % juogadeami goappáge sohkabeallái .
Dette kan faktisk bety en innskrenking av dagens demokrati .
Dat sáhttá nappo mearkkašit ahte leat gáržžideamen dálá demokratiija .
Mer rettferdig kjønnsfordeling må skje på en annen måte enn det Sametingsrådet har foreslått , bl.a. ved at utjevningsmandatene øremerkes til det kjønn som har fått minst representanter på Sametinget .
Eambbo vánhurskkis sohkabealjuogadeapmi ferte dáhpáhuvvat earaláhkái go maid Sámediggeráđđi lea árvalan , earret eará dássenáirasiid várremiin dan sohkabeallái mii lea ožžon unnimus áirasiid Sámediggái .
I tillegg kan vi tenke oss en oppfordring til nominasjonsmøter , men ingen lovpålegg , om å ta hensyn til ønske om 60/40 prosent fordeling av begge kjønn .
Dasto soaittášeimmet vel háliidit ávžžuhit nominašuvdnačoahkkimiid , muhto ii fal láhkagohččumiin , vuhtiiváldit sávaldaga 60/40 % juogadeami hárrái goappáge sohkabeallái .
Merknad 2 , SVF . ’ s sametingsgruppe v / Roger Pedersen :
Mearkkašupmi 2 ; áirasis Roger Pedersen , Sámi válgalihtu :
Samenes Valgforbund beklager at denne saka fremmes for plenum uten en grundig gjennomgang av alle sider ved denne .
Sámi válgalihttu šálloša go dát ášši ovddiduvvo dievasčoahkkimii almmá vuđolaš geahčadeami haga .
Slik den er fremlagt bærer den meget sterkt preg av et hastverksarbeid fra Sametingsrådets side .
Nu go ášši lea ovddiduvvon , de das vuhtto ahte Sámediggeráđis lea leamaš hoahppu .
En endring av Sameloven fordrer at flere instanser , blant annet de samiske organisasjonene , burde hatt saka ute til høring .
Sámelága rievdadeapmi gáibida ahte eambbo ásahusat , earret eará sámi organisašuvnnat , livčče galgan oažžut ášši gulaskuddamii .
SVF mener derfor at denne saka krever et mye bredere og grundigere arbeid , og vi vil be om at man velger et nytt utvalg som vurderer alle sider ved Sameloven .
Danne oaivvilda Sámi válgalihttu ahte ášši galggašii guorahallat ollu viidábut ja vuđoleabbot , ja áigu dáhttut válljet ođđa lávdegotti mii árvvoštallá buot beliid sámelágas .
Vi mener også at dette nye utvalget skal avslutte sitt arbeide i så god tid at alle berørte instanser kan få tid til å uttale seg om utvalgets forslag .
Min mielas galggašii dát ođđa lávdegoddi loahpahit barggus nu buori áiggis ahte dain geaidda ášši guoská lea áigi buktit cealkámuša lávdegotti bargui .
Selv om Karasjok og Kautokeino er underrepresentert rent matematisk , så er de tross alt de eneste enkeltkommunene som sender egne representanter til Sametinget , uten å måtte konkurrere med andre kommuner .
Vaikke vel Kárášjogas ja Guovdageainnus leat matematihkalaččat menddo unnán áirasat , de dat leat liikká áidna ovttaskas gielddat mat sáddejit iežaset áirasiid Sámediggái , almmá gilvaleami haga eará gielddaiguin .
Sametinget burde snarere stå ennå sterkere i disse kommunene fordi de har en slik sterk posisjon som egne valgkretser .
Sámediggi galggašii leat ain nannoseabbo dán guovtti gielddas danne leat sierra válgabiiren .
Det som derimot kan svekke legitimiteten til Sametinget er om det kan oppfattes som et regionalt organ og ikke som et representativt organ for hele den samiske befolkningen .
Dat mii baicce sáhtášii hedjonahttit Sámedikki legitimitehta , lea jos diggi adnojuvvošii regiovnnalaš orgánan iige orgánan mii ovddasta oppa sámi álbmoga .
Når Sametingsrådet sier at « dagens system oppleves ikke rettferdig for en stor del av velgermassen » , så unnlater de å si noe om for hvem dagens ordning ikke føles rettferdig .
Go Sámediggeráđđi dadjá ahte ollugat atnet dálá vuogádaga vánhurskkismeahttumin , de ráđđi ii daja geat dan atnet danin . Dát lea soaittáhaga čuoččuhus masa eai leat makkárge ákkat .
Rettferdighet oppfattes ulikt for de fleste grupper i samfunnet , også av de forskjellige samiske gruppene .
Servodaga iešguđet joavkkut áddejit vánhurskkisvuođa iešguđetláhkái , nu maid iešguđet sámi joavkkut .
Når det gjelder rettferdig kjønnsfordeling , så er dette neppe noe som kan lovfestes .
Vánhurskkis sohkabealjuogadeami ii dáidde sáhttit lágain mearridit .
Dette berører helt sentrale prinsipper for ytrings- og organisasjonsfrihet .
Dat guoskkaha áibbas guovddáš cealkin- ja organiserenfriijavuođa prinsihpaid .
I dagens samfunn skal man kunne organisere og ytre seg som man vil , innenfor rammen av andre lover .
Otná servodagas galgá olmmoš beassat cealkit ja organiseret iežas nu go dáhttu , eará láhkarámmaid siskkobealde .
Frie valg innebærer at man faktisk har rett til å stille hva slags lister man enn vil .
Friija válggat dagahit ahte olbmos duohtavuođas lea vuoigatvuohta cegget justa dakkár listtu maid dáhttu .
En endring , slik Sametingsrådet nå foreslår vil helt klart bryte med dette prinsippet som er helt sentralt i demokratiet .
Dakkár rievdadus maid Sámediggeráđđi dál árvala , rihkošii áibbas čielgasit dán prinsihpa , mii lea áibbas guovddážis demokratiijas .
Å kreve kjønnskvotering på partinivå vil blant annet innebære at man ikke kan stille egne kvinne- eller mannslister .
Sohkabealkvoteren bellodatdásis dagahivččii earret eará ahte ii sáhtášii cegget sierra nissoniid- dahje albmáidlisttuid .
Innenfor et demokratiets spilleregler kan man organisere seg som man vil .
Demokráhtalaš njuolggadusaid mielde sáhttá olmmoš organiseret iežas nu go dáhttu .
Prinsippet om kjønnskvotering er selvsagt viktig innenfor forvaltning , administrasjon og offentlige utvalg .
Sohkabealkvoterema prinsihpat leat dieđusge deaŧalaččat hálddašeamis , hálddahusain ja almmolaš lávdegottiin .
Alle partiene til Sametinget må selvsagt jobbe for en kjønnskvotering ved nominasjon , men å lovfeste dette er et inngrep i den frie organisasjonsretten .
Buot Sámedikki bellodagat galget dieđusge bargat dan ala ahte nominašuvnnain doaimmahuvvo sohkabealkvoteren , muhto jos dán mearridivččii lágain , de dat rihkošii friija organiserenvuoigatvuođa .
En slik endring vil sannsynligvis heller ikke bli vedtatt i Stortinget .
Dákkár rievdadusa ii dáiddášii Stuorradiggi ge mearridit .
Merknad 3 , AP . ’ s sametingsgruppe v / Magnhild Mathisen :
Mearkkašupmi 3 ; áirasis Magnhild Mathisen , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Valgorganene
Válgaorgánat :
APs sametingsgruppe slutter seg til forslaget .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku doarju árvalusa .
Aps gruppe er enig i at mandat og kretsfordeling må ses på videre .
Bargiidbellodaga joavku doarju dan ahte mandáhtajuogadeami ja juogadeami biiriide ferte viidáseappot geahčadit .
Dagens system oppleves som urettferdig .
Dálá vuogádaga atnet olbmot vánhurskkismeahttumin .
Det er viktig at Sametingets legitimitet blir ivaretatt .
Lea deaŧalaš gozihit Sámedikki legitimitehta .
Utjamningsmandat må være i forhold til landsomfattende , registrerte samepolitiske enheter innenfor kretsene med en sperregrense på 4 % .
Dássenmandáhtat fertejit addojuvvot riikkaviidosaš , registrerejuvvon sámepolitihkalaš ovttadagaide biiriin , main lea unnimusat 4 % doarjja .
Forslagsrett-listestillere AP .
Evttohanvuoigatvuohta — listtuid eavttuheaddjit :
’ s sametingsgruppe slutter seg til innstillingen .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku doarju árvalusa .
Rettferdig kjønnsfordeling
Vánhurskkis sohkabealjuogadeapmi :
’ s sametingsguppe tilslutter seg til pkt. f.
Bargiidbellodaga sámediggejoavku doarju árvalusa .
Og til tilleggsforslaget ang . at mandatsdordelingen bør gis til det kjønn som er underrepresentert i Sametinget etter at valget er avgjort .
Ja doarju lassiárvalusa mas evttohuvvo ahte mandáhta galgá juogaduvvot dan sohkabeallái mii lea ožžon unnimus áirasiid Sámediggái maŋŋá go válga lea mearriduvvon .
Merknad 4 , AP . ’ s sametingsgruppe v / Steinar Pedersen :
Mearkkašupmi 4 ; áirasis Steinar Pedersen , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Arbeiderpartiets sametingsgruppe har drøftet ektefellers rett til å stå i det samiske valgmanntallet .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku lea digaštallan náittosbeallalačča vuoigatvuođa lea mielde sámi jienastuslogus .
Gruppa finner at dette er et aktuelt spørsmål som må finne sin løsning i lovverket .
Joavkku mielas dát lea áigeguovdilis ášši masa ferte gávdnat čovdosa lágas .
Man konstaterer imidlertid at saken ikke er utredet , noe som i alle fall må gjøres .
Oaidnit ahte ášši ii leat čielggaduvvon , ja dan goit ferte dahkat .
Drøfting av det subjektive kriteriet for å melde seg inn i samevalgtallet
Sámi jienastuslohkui čáliheami subjektiivvalaš eavttu guorahallan
Gruppa mener derfor det er nødvendig å drøfte det subjektive kriteriet nærmere .
Danne lea joavkku mielas dárbu guorahallat sudjektiivvalaš eavttu dárkileabbot .
Forslag 1 , representant Eva Josefsen , NSR .
Eavttuhus 1 , áirasis Eva Josefsen , NSR sámediggejoavku :
Saken utsettes .
Ášši maŋiduvvo .
Sametinget foretar en helhetlig gjennomgang av valgreglene med sikte på å innføre eventuelle endringer til valget i 2005 .
Sámediggi guorahallá oppalaččat válganjuolggadusaid dainna áigumušain ahte oažžut vejolaš rievdadusaid 2005 válgii .
Forslag 2 , representant Nils Henrik Måsø , SP ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 2 , áirasis Nils Henrik Måsø , Guovddášbellodaga sámediggejoavku :
Valgorganene : Som rådets forslag .
A ) Válgaorgánat : Nugo ráđi árvalus
B ) Mandat og kretsfordeling :
B . ) Áirras- ja biirejuohku
Forslag :
Evttohus :
Siste avsnitt under kapittel mandat og kretsfordeling endres til flg. :
Maŋimuš kapihttal , mandáhtajuogadeapmi ja juogadeapmi biriide , rievdaduvvo dánin :
Imidlertid er Sametinget enig i at noen endringer angående mandatfordeling bør gjøres til valget i 2001 .
Dattetge doarju Sámediggi dan ahte ferte veahá rievdadit mandáhtajuogadeami ovdal 2001 válgga .
Fordelingen skjer slik ; 39 kretsmandater iflg. dagens ordning og 4 utjevningsmandater i tillegg .
Juogadeapmi dáhpáhuvvá ná : 39 biiremandáhta dálá ortnega mielde ja njeallje dássenmandáhta lassin .
Utjevningsmandatene fordeles etter Stortingsmodellen , og gis kun til registrerte politiske enheter som oppnår mer enn 4 % oppslutning på landsbasis .
Dássenmandáhtat juogaduvvojit Stuorradikki málle mielde , ja juogaduvvojit dušše registrerejuvvon politihkalaš ovttadagaide mat riikkadásis ožžot eambbo go 4 % doarjaga .
Forslagsrett - listestillere : Som rådets forslag
C ) Evttohanvuoigatvuohta — listtuid eavttuheaddjit : Nu go ráđi árvalus
D ) Rettferdig kjønnsfordeling :
D ) Vánhurskkis sohkabealjuogadeapmi
Kapittelet endres til følgende :
Kapihttal rievdaduvvo dánin :
Sametinget vil anmode partier og andre grupper som stiller lister til sametingsvalget om å ha en 60/40 prosent fordeling av begge kjønn på sine lister .
Sámediggi ávžžuha bellodagaid ja eará joavkkuid mat ceggejit listtuid sámediggeválgii fuolahit ahte listtuin lea 60/40 % juogadeapmi goappáge sohkabeallái .
En slik forutsetning kan f.eks. knyttes til den enkelte gruppes eller det enkelte partis regelverk .
Dákkár eavttu sáhttet omd. ovttaskas joavkkut dahje ovttaskas bellodagat bidjat iežaset njuolggadusaide .
Utjevningsmandatene gis til det kjønn som er minst representert på Sametinget .
Dássenmandáhtat juogaduvvojit dan sohkabeallái mii lea ožžon unnimus áirasiid Sámediggái .
Forslag 3 , representant Magnhild Mathisen , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 3 , áirasis Magnhild Mathisen Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
At sameloven § 2-4 endres med følgende :
Ahte Sámelága § 2-4 rievdaduvvo ná :
« Fordeling skjer slik : 39 mandater iflg dagens ordning + 4 utjevningsmandater i tillegg »
« Juogadeapmi dahkko ná : 39 mandáhta dálá ortnega mielde + 4 dássenmandáhta lassin »
Utjamningsmandatene fordeler seg slik ; utjamningsmandatene gis kun til registrerte samepolitiske enheter som oppnår mer enn 4 % oppslutning på landsbasis ,
Dássenmandáhtat juhkkojuvvojit ná : Dássenmandáhtat addojit duššefal registrerejuvvon samepolitihkalaš ovttadagaide mat ožžot eanet go 4% doarjaga riikadásis , dássenmandáhtat juogaduvvojit Stuoradiggemodealla mielde .
Utjevningsmandatene fordeles etter Stortingsmodellen .
Vánhurskkis sohkabealjuogadeapmi ; rievdadusevttohus:lasáhus :
Rettferdig kjønnsfordeling , endringsforslag :
Dasa lassin evttohuvvo Sámeláhkii čuovvovaš lasáhus :
Alle 4 mandatene gis til det kjønn som er underrepresentert på Sametinget etter at valget er avgjort , dersom et av kjønnene er representert med mindre enn 40 % .
Buot dán 4 mandáhta oažžu dat sohkabealli mii lea unnitlogus Sámedikkis maŋŋil go válggat leat čađahuvvon , jus nuppi sohkabealis leat unnit go 40% ovddastus .
Det subjektive kriteriet for å skrive seg inn i det samiske valgmanntallet endres til :
Subjektiivvalaš eaktu čálihit iežas sámi jienastuslohkui rievdaduvvo ná :
« ... og som føler tilhørighet til det samiske » .
« ... ja geat dovdet gullevašvuođa sápmelašvuhtii . »
Forslag 4 , representant Ove Johnsen , SVF .
Eavttuhus 4 , áirasis Ove Johnsen , Sámi válgalihttu :
Forslaget fra Sametingsrådet avvises i sin helhet .
Sámediggeráđi evttohus hilgojuvvo ollásit .
Sametinget velger et tverrpolitisk utvalg som skal fremme forslag til endringer av sameloven fram mot valget i 2005 .
Sámediggi vállje bellodagaid gaskasaš lávdegotti mas leat iešguđetlágán bellodagat mii galgá evttohit rievdadusaid Sámeláhkii 2005 válgga rádjái .
Utvalget skal fremme et forslag for Sametinget .
Lávdegoddi galgá buktit evttohusa Sámediggái .
Etter plenumsbehandlingen skal forslag til endring av sameloven sendes ut i alle fall til de samiske organisasjonene til høring før sluttbehandling i plenum .
Maŋŋil go lea gieđahallon dievasčoahkkimis galgá evttohus rievdadit Sámelága sáddejuvvot unnimusat Sámi orgánisašuvnnaide gulaskuddamii ovdal loahpalaš gieđahallama dievasčoahkkimis .
Forslag 5 , representant John Henrik Eira , NSR .
Eavttuhus 5 , áirasis John Henrik Eira , NSR sámediggejoavku :
’ s sametingsgruppe :
Biire- ja áirrasjuohku
Sametinget går inn for å beholde dagens kretsinndeling , 13 valgkretser .
Sámediggi dáhttu bisuhit dálá biirejuohkima — 13 válgabiire .
Sametinget går inn for at hver valgkrets får et fast mandat , uavhengig av antall avgitte stemmer i valgkretsen .
Sámediggi dáhttu maid ahte juohke biire galgá oažžut ovtta vuođđomandáhta , beroškeahttá válgabiire jienastatlogus .
De resterende 26 mandater fordeles forholdsmessig etter antall godkjente stemmer , jf. Sametingetsrådets drøftelsesnotat av 22.08.91 .
Loahppa 26 mandáhta juogaduvvojit gorrelogu mielde ovttaskas biiriid dohkkehuvvon jienastatloguid vuođul , vrd. 1991 borgemánu 22. b. čielggadeami sámelága ja Sámedikki válganjuolggadusaid reviderema birra .
Det vises spesielt til prosedyre for beregning av 26 fordelingsmandater , s. 38 .
Erenoamážit čujuhit siidui 38 , movt das lea 26 loahppa mandáhta evttohuvvon juogaduvvot .
Forslag 3 , 2. del fram til « Det subjektive ... » , ble trukket tilbake
Eavttuhus 3 , nubbi oassi gitta « subjektiivvalaš . . » rádjai gessojuvvui ruovttoluotta .
Sametingsrådets innstilling om valgreglene § 20 ble trukket tilbake
Sámediggeráđi árvalusas válganjuolggadusaid § 20 ektui gessojuvvui ruovttoluotta .
Forslag 4 ble forkastet med 32 stemmer ( 38 representanter tilstede ) .
Jienasteapmi čađahuvvui dáid vuoruid mielde : Eavttuhus 4 hilgojuvvui 32 jienain .
Forslag 1 ble forkastet med 24 stemmer ( 38 representanter tilstede ) .
Eavttuhus 1 hilgojuvvui 24 jienain .
Forslag 5 ble forkastet med 36 stemmer .
Eavttuhus 5 , hilgojuvvui 36 jienain
Forslag 2 ( B ) og forslag 3 ( 1. del ) ble forkastet med 21 stemmer .
Eavttuhus 2 ( B ) ja eavttuhus 3 ( 1. čuo. ) hilgojuvvui 21 jienain
Sametingsrådets flertallsinnstilling ble satt opp mot rådets mindretallsinnstilling ( tillegg i § 2-4 i sameloven ) .
Ráđi eanetlogu árvalus biddjojuvvui ráđi uhccitlogu árvalusa vuostá .
Rådets mindretallsinnstilling ble forkastet med 36 stemmer .
Ráđi uhccitlohkoárvalus hilgojuvvui 36 jienain .
Forslag 2 ( D , 1. pkt. ) ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 2 , ( D 1. čuo. ) mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 2 ( D 2. pkt ) ble forkastet med 21 stemmer .
Eavttuhus 2 , ( D 2. čuo. ) hilgojuvvui 21 jienain .
Forslag 3 ( siste del ) ble vedtatt med 21 stemmer .
Eavttuhus 3 ( maŋimuš oassi ) mearriduvvui 21 jienain .
Sametingsrådets innstilling med vedtatte endringer ble vedtatt med 37 stemmer .
Sámediggeráđi árvalus ja mearriduvvon rievdadusat mearriduvvui 37 jienain .
Representantene Randi A. Skum ( NSR . )
Randi A. Skum , NSR .
, Nils O. Nilsen ( NSR . )
, Nils O. Nilsen , NSR .
, Magne A. S. Huuva ( NSR . )
, Magne A. S. Huuva , NSR .
, Laila Gunilla Wilks ( NSR . )
, Laila Gunilla Wilks , NSR .
, Margreta Påve Kristiansen ( AP . ) , Marie Therese Nordsletta Aslaksen ( AP ) og Birger Nymo ( NSR ) fremmet følgende protokolltilførsel :
, Willy Ørnebakk , Bargiidbellodat , Margreta P. Kristiansen , Bargiidbellodat , Marie Therese Nordsletta Aslaksen , Bargiidbellodat , Birger Nymo , NSR ovddidit čuovvovaš beavdegirjelasáhusa :
Dette fordi vi mener at de prinsipielle sidene av saken ikke er tilstrekkelig belyst .
Mii oaivvildit ahte prinsihpalaš bealit áššis eai leat dohkálaččat čuvgejuvvon .
I denne sammenheng er det særlig viktig å understreke at endringsforslagene i meget sterk grad berører grunnlaget for Sametingets legitimitet i våre valgkretser .
Dán oktavuođas lea erenoamáš deaŧalaš deattuhit ahte rievdadusárvalus hui sakka guoská Sámedikki dohkkejupmái min válgakreatsain .
Da saken ikke har vært ute på høring , avskjærer det størsteparten av våre velgere til å delta i denne viktige fasen som angår endringer av valgreglene .
Go ášši ii leat leamaš gulaskuddamis , de eanaš oassi min jienasteaddjiin ii leat beassan searvat dán deaŧalaš bargui válganjuolggadusaid rievdadusa oktavuođas .
Som sametingsrepresentanter representerer vi og føler ansvar overfor våre velgere i områdene utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Mii leat Sámedikki áirasat geat leat olggobealde sámegiela hálddašanguovllu , ja dovdat ovddasvástádusa iežamet jienasteddjiide .
På denne måten ønsker vi å sikre at deres demokratiske rett til å bli hørt ivaretas på en forsvarlig måte .
Dáinna lágiin dáhttut mii sihkkarastit ahte sin demokráhtalaš vuoigatvuohta guldaluvvo dohkálaš vugiin .
Representant John Henrik Eira fremmet følgende protokolltilførsel :
John Henrik Eira ovddidii čuovvovaš beavdegirjelasáhusa :
Sametinget går inn for å beholde dagens kretsinndeling , 13 valgkretser .
Biire- ja áirrasjuohku Sámediggi dáhttu bisuhit dálá biirejuohkima — 13 válgabiire .
Ragnhild L. Nystad , saksordfører
Ragnhild L. Nystad , áššejođ .
Steinar Pedersen
Roger Pedersen
Nils Henrik Måsø Ragnhild L. Nystad
Nils Henrik Måsø Ragnhild Nystad
Eva Josefsen Magnhild Mathisen
Eva Josefsen Magnhild Mathisen
Egil Olli ( til forr. ) orden
Egil Olli ( čoahkkinortnegii )
Steinar Pedersen Berit Ranveig Nilssen
Steinar Pedersen Berit Ranveig Nilssen
Ragnhild L. Nystad Olaf Eliassen
Ragnhild Nystad Olaf Eliassen
Ragnhild L. Nystad , saksordfører
Ragnhild Nystad
Randi A. Skum ( til forr. ) orden
Randi A Skum ( čoahkkinortnegii )
Birger Nymo ( til forr. ) orden
Birger Nymo ( čoahkkinortnegii )
John Henrik Eira ( til forr. ) orden
John Henrik Eira ( čoahkkinortnegii )
Arbeidsoppgavene for valgnemnda vil bl. a. være godkjenning av registrerte samepolitiske enheter i medhold av valgreglenes § 17 .
Válgalávdegotti bargun šaddá earret eará dohkkehit registrerejuvvon sámepolitihkalaš ovttadagaid válganjuolggadusaid § 17 mielde .
I og med at søknad om registrering kan komme når som helst i en valgperiode bør nemnden velges for en hel periode og møtes ved behov .
Go registrerenohcamat sáhttet boahtit goas beare válgaáigodagas , de berre lávdegoddi válljejuvvot olles áigodaga várás ja čoahkkanit dárbbu mielde .
Valgnemnden bør bestå av 5 medlemmer med varamedlemmer og disse bør besitte gode kunnskaper om valg .
Válgalávdegottis galggašedje leat 5 lahtu ja sis várrelahtut , ja sis galggašii leat buorre máhtolašvuohta válgga birra .
Imidlertid er utvalget enig at noen endringer angående mandatfordeling bør gjøres til valget i 2001 , grunnet de store forskjellene i antall manntallsførte kretsene i mellom .
Dattetge lea lávdegoddi ovttaoaivilis ahte muhtun rievdadusaid mat gusket áirrasjuhkui seađášii bidjat gustot juo 2001 válggas , go válgakreatsain leat nu stuorra erohusat dan ektui man ollugat leat čálihuvvon jienastuslohkui .
Samemanntallet
Sámi jienastuslohku
og som følger tilhørighet til det samiske . »
« ... ja geat dovdet gullevašvuođa sápmelašvuhtii . »
Saken avsluttet 2. mars 2000 kl. 09.55 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui njukčamánu 2. b. dii. 9.55
Sak 10/00 Regjeringens handlingsplan for helse- og sosial-tjenester til den samiske befolkning - høring
Ášši 10/00 Ráđđehusa dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid doaibmaplána sámi álbmogii Norggas - gulaskuddan
Saken påbegynt 2. mars 2000 kl. 10.45 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui njukčamánu 2. b. dii. 10.45 .
Mangfold og likeverd , Regjeringens handlingsplan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge .
Mangfold og likeverd , ráđđehusa dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid doaibmaplána sámi álbmoga várás Norggas .
Høringsutkastet fra Sosial- og helsedepartement november 1999
Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeantta gulaskuddanárvalus , skábmamánnu 1999
Høringsuttalelser
Gulaskuddancealkámušat
Sametinget mener handlingsplanens forslag til tiltak er lite omfattende og må kunne realiseres innen en nærmere angitt tidsramme .
Sámediggi oaivvilda ahte doaibmaplána doaibmabidjoevttohusat eai leat nu viidá ja daid galggašii sáhttit duohtan dahkat biddjojuvvon áigerámmaid siste .
Departementet bør derfor angi konkret tidsramme for dette .
Danne galggašii departemeanta bidjat konkrehta áigerámmaid dasa .
Sametingets midler til oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse- og sosiale tjenester til den samiske befolkningen i Norge forvaltes av Sametinget på fritt grunnlag på bakgrunn av de prioriteringer tinget til enhver tid gjør .
Dasto fertešii Ráđđehus várret sierra ruđaid plána čađaheapmái . Sámediggi hálddaša dikki ruđaid mat leat NOU 1995:6 Dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid plána birra sámi álbmoga várás Norggas , friija daid vuoruhemiid vuođul maid diggi bidjá áiggis áigái .
Sosial- og helsedepartementet ( SHD ) kan derfor ikke forvalte midler fra denne overføringen til egne initiativ .
Danne ii sáhte Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeanta hálddašit das ruđaid iežas initiatiivvaide .
Sametinget registrerer at det er forskjell på de satsingene som er vektlagt i regjeringens handlingsplan og de satsingsområdene som Sametinget har for prosjekt tildelingene .
Sámediggi registrere ahte daid áŋgiruššamiid gaskka mat leat deattuhuvvon ráđđehusa doaibmaplánas ja dain áŋgiruššansurggiin mat Sámedikkis leat prošeavtta juolludemiide , leat erohusat .
Handlingsplanen fokuserer på de ytre rammene i helse- og sosialtjenestenes virksomhet , fordi planen hovedsakelig dreier seg om kompetanseoppbygging i språk og kulturell forståelse .
Doaibmaplánas deattuhuvvojit dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid doaimmaid olggut rámmat , danne go plánas váldoáššis lea sáhka gelbbolašvuođa huksema birra sámegielas ja kultuvrralaš áddejumis .
Informasjon og tolketjeneste er også viktige satsingsområder i handlingsplanen .
Doaibmaplána deaŧalaš áŋgiruššansuorgin leat maiddái diehtojuohkin ja dulkabálvalus .
Sametinget har prioritert innhold og metodikk basert på samiske verdier i prosjektarbeidene .
Sámediggi lea prošeaktabargguin vuoruhan dakkár sisdoalu ja metodihka mii lea vuođđuduvvon sámi árvvuide .
Begge innfallsvinklene berører viktige områder i utviklingen av en samisk helse- og sosialtjeneste , og utfyller hverandre .
Goappašat bealit gusket deaŧalaš osiide sámi dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid ovddideamis , ja dievasmahttiba goabbat guoimmiska .
Sametingets rolle
Sámedikki sadji
Sametingets rolle i forhold til organiseringen av samiske helse- og sosialsaker og myndighet i forhold til disse bør avklares bedre enn det som framkommer i handlingsplanen .
Sámedikki sadji sámi dearvvasvuođa- ja sosiálaáššiid organiseremis ja váldi daid ektui galggašii čilgejuvvot buorebut go mii doaibmaplánas boahtá ovdan .
Å avklare Sametingets rolle er av vesentlig betydning for hvordan ulike tiltak skal gjennomføres og ikke minst i forhold til andre involverte instanser i iverksettingen av tiltakene .
Lea deaŧalaš čilget makkár sadji Sámedikkis lea iešguđet doaibmabijuid čađaheamis ja erenoamážit eará guoskevaš instánssaid ektui doaibmabijuid johtuibidjama oktavuođas .
Urealistiske forventninger til Sametingets arbeid vil kunne unngås ved en avklaring av de forskjellige aktørenes roller .
Eahperealistalaš vuordámušaid Sámedikki bargui sáhttá garvit go iešguđet oasálaččaid sadji čilgejuvvo .
Ansvaret for den samiske dimensjonen i helse- og sosialtjenestene tilligger flere nivåer , også fylkeskommunene og kommunene har ansvar for i iverksettingen av tiltak til den samiske befolkningen .
Ovddasvástádus sámi dimenšuvnnas dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusain lea máŋgga dásis , maiddái fylkagielddain ja gielddain lea ovddasvástádus doaibmabijuid johtui bidjamis sámi álbmoga várás .
Sametinget har merket seg at når enkelte fylkeskommuner skal iverksette budsjettmessige sparetiltak , er det tiltak til den samiske befolkning som blir salderingsposter i budsjettbehandlingen .
Sámediggi lea bidjan merkii ahte go ovttaskas fylkagielddat fertejit seastit bušeahtas , de seastindoaimmat čađahuvvojit daid doaibmabijuid ektui mat leat sámi álbmoga várás .
Dette skaper utrygghet i samiske samfunn .
Dát dagaha dorvvuhisvuođa sámi servodagas .
Samene burde kunne stole på at også de , som andre , får individ rettet helse- og sosialtjeneste fra kommunale og fylkeskommunale organer / institusjoner .
Sámit galggašedje sáhttit luohttit dasa ahte maiddái sii , nugo earát ge , galget oažžut gieldalaš ja fylkagieldalaš orgánain / institušuvnnain individualaččat heivehuvvon dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid .
Dessverre har ikke Sametinget anledning til å involvere seg i fylkes- og kommunevise planprosesser .
Lea váidalahtti go Sámediggi ii sáhte seaguhit iežas fylkkaid ja gielddaid plánaproseassaide .
Sametinget vil derimot kunne gi sine innspill gjennom nasjonale føringer gitt av departementet , til de enkelte kommuner og fylkeskommuner .
Sámediggi ferte baicce sáhttit buktit árvalusaidis ovttaskas gildii ja fylkagildii našuvnnalaš čanastagaid bokte maid departemeanta addá .
Et samarbeid mellom Helseregion Nord og Sametinget kan også virke formålstjenlig fordi helseregionen omfatter flere fylkeskommuner .
Helseregion Nord ja Sámedikki gaskasaš ovttasbargu sáhttá maiddái leat ulbmállaš danne go dearvvasvuođaregiovdnii gullet máŋga fylkagieldda .
Landsomfattende tjenester
Riikaviidosaš bálvalusat
Landsomfattende informasjonstjeneste generelt og i forhold til diverse miljøtrusler , tolketjeneste og utarbeiding av en samlet framstilling av eksisterende samisk kompetanse i helse- og sosialsektoren er tiltak som er nødvendig å få gjennomført snarest mulig .
Riikaviidosaš diehtojuohkinbálvalus oppalaččat ja máŋggalágan birasáitagiid ektui , dulkabálvalusat ja dáláš sámi gelbbolašvuođa oktii čatnan dearvvasvuođa- ja sosiálasuorggis leat doaibmabijut maid lea dárbu čađahit jođáneamos lági mielde .
Det bør igangsettes prosjektarbeid på hvordan tiltakene kan iverksettes , og det bør samtidig vurderes om endel tiltak kan samordnes bedre .
Galggašii álggahuvvot prošeaktabargu dan ektui movt doaibmabijuid sáhtášii johtui bidjat , ja seammás galggašii maiddái árvvoštallat ahte sáhtášii go muhtun doaibmabijuid ovttastahttit buorebut .
Sametinget kan bidra med gjennomføring av slike landsomfattende tiltak .
Sámediggi sáhttá leat mielde ollašuhttimin dán lágan riikaviidosaš doaibmabijuid .
Oppgaver utover arbeidet med prosjekttildelinger og oppfølging av prosjektene fordrer personellressurser utover det som tildeles i dag til Sametinget .
Doaimmat prošeaktajuolludemiid barggu lassin ja prošeavttaid čuovvuleapmi gáibidit olmmošnávccaid eanet go mat Sámedikkis dál leat .
Sametinget vil understreke viktigheten av at samisk språk brukes i kommunikasjonen mellom behandlere og samisktalende pasienter .
Sámediggi deattuha ahte lea deaŧalaš geavahit sámegiela gulahallangaskaoapmin divššáriid ja sámegiel buhcciid gaskka .
I handlingsplanen blir det påpekt at dette reguleres som en individuell rett i lov om pasientrettigheter , for å ivareta pasientens rett til sikker og riktig behandling og omsorg .
Doaibmaplánas čujuhuvvo ahte dát regulerejuvvo individuálalaš vuoigatvuohtan lágas buhcciid vuoigatvuođa birra man bokte gozihuvvo buohcci sihkkarvuohta oažžut rivttes divššu ja ovddasmorraša .
Dette er også en kulturpolitisk rettighet i sameloven , som innebærer at i visse geografiske områder og ved visse institusjoner skal samisk språk brukes aktivt i kommunikasjon med samisktalende pasienter .
Dát lea maiddái kulturpolitihkalaš vuoigatvuohta sámelágas , mii mearkkaša ahte dihto eanadieđalaš guovlluin ja dihto institušuvnnain galgá sámegiella geavahuvvot aktiivvalaš gulahallangaskaoapmin sámegiel buhcciid ektui .
Dersom det samiskspråklige tilbudet ikke blir tilrettelagt , kan dette få helserettslige følger for pasienten / institusjonen .
Jos sámegiel fálaldat ii láhččojuvvo , de sáhttet das šaddat dearvvasvuođarievttálaš váikkuhusat buohccái / institušuvdnii .
Språklige barrierer hos pasienten kan nødvendiggjøre tiltak for å sikre korrekt utredning , riktig behandling og god omsorg .
Buohcciid gielalaš cakkit sáhttet buktit doaibmabidjodárbbuid maiguin sihkkarastit riekta čielggadusa , rivttes diagnosa ja buori ovddasmorraša .
Retten til nødvendig hjelp innebærer en forståelig kommunikasjon mellom pasient og behandler , slik at behandler kan stille riktig diagnose og gi behandling utfra behov .
Vuoigatvuohta oažžut dárbbašlaš veahki mielddisbuktá dan ahte buohcci galgá gulahallat divššáriiguin , ja vai bálvalusaid addit sáhttet ráhkadit rivttes diagnosa ja addit divššu dárbbu vuođul .
Derfor er det viktig at tjenesteytere tilrettelegger det samiskspråklige tilbudet slik at nødvendige individuelle hensyn kan tas i forhold til den enkelte pasient .
Danne lea deaŧalaš ahte bálvaleaddjit láhčet sámegiel fálaldagaid nu ahte váldojuvvo doarvái vuhtii ovttaskas buohcci individuálaš dárbu .
Tiltak for å styrke både samiskspråklig og kulturell kompetanse i helse og sosialsektoren må i tillegg prioriteres i forhold til utdannings- og behandlingsinstitusjoner .
Dasto ferte doaibmabijuid sámi giela ja kultuvrralaš gelbbolašvuođa nannemii dearvvasvuođa- ja sosiálasuorggis vuoruhit sihke oahpahus- ja dikšunásahusaid ektui .
Tilbud med spesialkompetanse
Fálaldagat sierra gelbbolašvuođa ektui
Sametinget er av den oppfatning at tilbud som krever spesialkompetanse primært skal utbygges og utvikles i det samiske forvaltningsområdet , eventuelt i andre områder der den samiske kulturen og språket naturlig hører til i miljøet .
Sámediggi oaivvilda ahte fálaldagat mat gáibidit sierra gelbbolašvuođa galget váldoáššis huksejuvvot ja ovddiduvvot sámegiela hálddašanguovllus , ja vejolaččat eará guovlluin gos sámi kultuvra ja giella lunddolaččat gullet birrasii .
Dette gjelder også institusjonstilbud som gjelder rehabilitering som er nevnt i handlingsplanen .
Dát guoská maiddái institušuvdnafálaldagaide veajuiduhttima oktavuođas mat leat namuhuvvon doaibmaplánas .
I den forbindelse er det viktig å vise til Stortingsmelding 50 ( 98-99 ) Utjamningsmeldinga , der det kommer fram at rehabilitering i de samiske områder er spesielt vanskelig .
Dán oktavuođas lea deaŧalaš čujuhit stuorradiggedieđáhussii nr 50 ( 1998-99 ) Utjamningsmeldinga , mas boahtá ovdan ahte veajuiduhttin sámi guovlluin lea erenoamáš váttis .
En av årsakene kan være at rehabiliteringstilbudet ikke finnes i samiskspråklige og - kulturelle miljøer , og derfor ikke er tilpasset samiske behov .
Okta sivain sáhttá leat dat go veajuiduhttinfálaldat ii gávdno sámegielalaš ja - kultuvrralaš birrasis , ii ge danne leat heivehuvvon sámi dárbbuide .
Sametinget mener at det er nødvendig å bygge opp et sterkt helsefaglig miljø med forsknings-kompetanse , slik det foreslås i handlingsplanen .
Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbu hukset nana sámi dearvvasvuođafágalaš birrasa dutkangelbbolašvuođain nugo doaibmaplánas evttohuvvo .
Behandlingsinstitusjoner med spesial-kompetanse som har nasjonal status , må gjøres i stand til å kunne yte veiledningstjeneste til andre behandlingsinstitusjoner i de samiske bosettingsområder .
Dikšunásahusaid main lea sierra gelbbolašvuohta ja našuvnnalaš stáhtus ferte láhčit nu ahte dat sáhttet fállat oaivadusbálvalusa eará dikšunásahusaide sámi ássanguovlluin .
Når kompetansebasen er godt oppbygd , kan opprettelse av mindre enheter til andre samiske områder vurderes .
Dalle go gelbbolašvuohta lea bures huksejuvvon sáhttá leat áigeguovdil árvvoštallat uhcit ovttadagaid ásaheami eará sámi guovlluide .
Fordelene ved å bygge opp kompetansesentere også med hensyn til institusjonstilbud , vil være :
Ovdamunnin go gelbbolašvuođa guovddážat huksejuvvojit , maiddái institušuvdnafálaldagat , leat :
Den samiske / samisktalende pasienten vil ha større muligheter for bedring når behandlingen finner sted i kjente omgivelser , der samisk språk og kultur er integrert .
Sámi / sámegiel buohcci dearvvasmuvvanvejolašvuođa buorrána go oažžu divššu oahpes birrasis , gos sámi giella ja kultuvra leat integrerejuvvon .
I kompetanseoppbygging viser tidligere erfaringer at det er større muligheter for å få ansatt fagpersonell som innehar samiskspråklig kompetanse og kulturforståelse .
Gelbbolašvuođa huksemis čájehit vásihusat ahte dál lea stuorát vejolašvuohta oažžut virggiide fágaolbmuid geain lea gelbbolašvuohta sámegielas ja kulturáddejumis .
Det er viktig at alle tjenestefelt eksempelvis rus , / psykiatri rehabilitering , barnevern m.m har en kompetansebase med kompetanse i samisk språk og kultur som fagfolk fra førstelinjetjenesten kan nyttiggjøre seg .
Lea deaŧalaš ahte buot bálvalussurggiin ovdamearkka dihte gárihuhttimis , / psykiatriijas veajuiduhttimis , mánáidsuodjalusas jna. lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras mii sáhttá leat ávkin vuosttas linjábálvalusaid fágaolbmuide .
Av nevnte årsaker kan tjenesten gi et godt tilbud til samiske brukere fra hele det samiske området uavhengig av landegrensene .
Namuhuvvon sivaid geažil sáhttá bálvalus addit buori fálaldaga sámi geavaheddjiide olles sámi guovllus beroškeahttá riikarájiin .
For å oppnå en slik funksjon er det behov for at Sosial- og helsedepartementet legger føringer på at tilbudet skal bygges opp på en slik måte .
Jos ná galgá sáhttit doaibmat , de lea dárbu ahte Sosiála- ja dearvvasvuođadepartemeanta bidjá čanastagaid ahte fálaldaga galgá ná hukset .
Handlingsplanens forslag om å bygge opp Samisk helse- og sosialforskningsenhet er et tiltak som synes å være vurdert utfra de forannevnte punkter , noe som Sametinget er særdeles fornøyd med .
Doaibmaplána evttohus ahte hukset sámi dearvvasvuođa- ja sosiáladutkanovttadaga lea doaibmabidju mii orru leat árvvoštallojuvvon ovddabealde namuhuvvon čuoggáid vuođul , mainna Sámediggi lea erenoamáš duhtavaš .
Sametinget vil understreke at oppbyggingen av kompetansesentre innen samisk helse- og sosialtjeneste ikke skal være til hinder for å samle fagkompetanse i sør- og lulesamisk områder .
Sámediggi áigu deattuhit ahte sámi dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid gelbbolašvuođa guovddážiid huksen ii galgga hehttet fágagelbbolašvuođa čohkkemis lulli- ja julevsámi guovlluide .
Sametinget anser det som spesielt viktig at kompetanse bærer preg av samisk egenart , med hensyn til de mangfoldige kulturytringene som finnes i det samiske samfunnet .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte gelbbolašvuođas lea sámi iešvuohta , daid girjás kulturhámiid ektui mat leat sámi servodagas .
Strategien til utbygging er å samle fagkompetansen på et felt for å bedre forutsetningene for samisk fagutvikling for deretter å spre kompetansen til andre områder , gjerne til flere kompetanseenheter .
Huksema strategiija lea suorggi fágagelbbolašvuođa čohkken ovtta guvlui buoridan dihte sámi fágaovdáneami eavttuid ja dan maŋŋá biđget gelbbolašvuođa eará guovlluide , áinnas máŋgga gelbbolašvuođa ovttadahkii .
Samtidig må det legges til rette for utvikling av det samiske perspektivet i helse- og sosialtilbud innen kommuner og fylkeskommuner i hele det samiske området .
Dasto ferte láhčit nu ahte sámi perspektiivva sáhttá ovddidit olles sámi guovllu gielddaid ja fylkagielddaid dearvvasvuođa- ja sosiálafálaldagain .
Flere høringsuttalelser berører fylkeskommunenes og kommunenes manglende engasjement i utvikling av det samiske perspektivet i helse- og sosialtjenestene .
Ollu gulaskuddancealkámušain boahtá ovdan ahte fylkagielddat ja gielddat eai oro nu viššalit ovddideamen sámi perspektiivva dearvvasvuođa- ja sosiálafálaldagain .
Noen har foreslått at Sametinget skal overta administrering / drift av fylkeskommunale institusjoner som er utpekt til å ivareta samiske brukeres behov , for at disse ikke skal være så utsatt for fylkeskommunenes budsjettmessige innsparinger .
Muhtumat leat juobe árvalan dan ge ahte Sámediggi galgá váldit badjelasas fylkagieldalaš institušuvnnaid hálddašeami / doaimma go dat han galgá gozihit sámi geavaheddjiid dárbbu amase sidjiide čuohcat fylkagielddaid vejolaš seastindoaimmat .
Også kunnskapsmangel om samisk kultur hos eierne / fylkes-kommunene kan medføre at samisk fagkompetanse undervurderes og viktigheten av tilrettelegging av tilbud til det samiske folk overses .
Nubbi eará lea dat go eaiggádiin / fylkagielddain váilu máhtolašvuohta sámi kultuvrras mii sáhttá dagahit dan ahte sámi fágagelbbolašvuohta ii adnojuvvo árvvus , ja fálaldagaid láhčima deaŧalašvuohta sámi álbmoga várás badjegehččojuvvo .
For å ivareta de særskilte behandlings-institusjonene som er opprettet for brukere med samisk bakgrunn og for å få en utvikling av den samiske dimensjonen i tjenesten , ser Sametinget behov for at styringsstrukturen til de samiske institusjonene med spesialkompetanse blir endret .
Sámediggi oaidná ahte livččii dárbu rievdadit daid sámi ásahusaid stivrenstruktuvra main lea erenoamáš gelbbolašvuohta , gozihan dihte daid sierra dikšunásahusaid mat leat ásahuvvon daid geavaheddjiid dárbbuid várás geain lea sámi duogáš , ja bálvalusaid sámi dimenšuvnna ovdánahttimii .
Det foreslås derfor at det vurderes en oppnevning av egne styrer for de samiske institusjonene , gjerne med et overbyggende utvalg som ivaretar koordinering og det helhetlige perspektivet .
Danne evttohuvvo ahte árvvoštallojuvvo sierra stivrraid nammadeapmi sámi institušuvnnaide , áinnas lávdegottiin bajit dásis mii goziha koordinerema ja ollislaš perspektiivva .
Det enkelte styret foreslås å ha et flertall av medlemmer som Sametinget oppnevner .
Evttohuvvo ahte ovttaskas stivrii galgá Sámediggi nammadit eanetlogu .
De samiske institusjonene / kompetanse-sentrene plasseres direkte under statlig drift .
Sámi institušuvnnat / gelbbolašvuođaguovddážat biddjojuvvojit njuolga stáhtalaš doaimma vuollái .
Institusjonene vil dermed ha en nasjonal funksjon og kan dekke behovene til samiske brukere uavhengig av kommunale- og fylkeskommunale grenser .
Dalle dáin institušuvnnain lea našuvnnalaš doaibma ja sáhttet gokčat sámi geavaheddjiid dárbbuid sorjankeahttá gielda- ja fylkarájiin .
Utfra det forannevnte må det også være slik at institusjoner og enheter som skal være premissgivere for samisk helse- og sosialspørsmål må ha styrerepresentasjon som i hovedsak består av oppnevnte representanter fra Sametinget .
Dan vuođul mii bajábealde lea namuhuvvon galgá maiddái leat nu ahte dain institušuvnnain ja ovttadagain mat galget bidjat eavttuid sámi dearvvasvuođa- ja sosiálaáššiide , galgá leat stiviraovddastus mas váldoáššis leat Sámedikki ovddasteaddjit .
For å kunne følge opp Sametingets politiske arbeid med integrering og utvikling av samisk perspektiv i kommunale- og fylkeskommunale helse- og sosialtjenester , samt i de samiske nasjonale kompetansesentrene forutsettes økt bemanning til Sametingets administrasjon .
Jos Sámedikkis galgá sáhttit politihkalaččat čuovvulit sámi perspektiivva integrerema ja ovddideami gieldalaš , fylkagieldalaš dearvvasvuođa- ja sosiálafálaldagain , ja sámi našuvnnalaš gelbbolašvuođa guovddážiin , de ferte dat oažžut eanet bargiid Sámedikki hálddahussii .
Tiltak i forhold til rus og forebyggende tiltak generelt
Doaibmabijut gárihuhttima ektui ja eastadandoaibmabijut oppalaččat
På grunn av den økende problematikken i samiske områder , jamfør også Stortingsmelding nr 50 ( 1998-99 ) Utjamningsmeldinga , hvor statistiske undersøkelser viser at levekårene i samiske områder er klart dårligere enn hva snittet for Nord-Norge er , vil Sametinget fremheve spesielle tiltak som det er nødvendig å fokusere mer på i handlingsplanen .
Dan geažil go váttisvuođat sámi guovlluin lassánit , gč. maiddái stuorradiggedieđáhusa nr 50 ( 1998-99 ) Utjamningsmeldinga , mas statistihkalaš iskkadeamit čájehit ahte eallineavttut sámi guovlluin leat arvat heajut go muđui Davvi-Norggas , de ferte Sámedikki mielas deattuhit erenoamáš doaibmabijuid maidda lea dárbu bidjat eanet deattu doaibmaplánas .
Selv om rusproblematikk ikke er beskrevet i det statistiske materialet i utjamningsmeldinga om det samiske folks levekår , kan stor arbeidsledighet føre til større forbruk av rusmidler .
Vaikko gárihuhttinváttisvuohta ii leat ge čilgejuvvon Utjamningsmeldinga statistihkalaš ávdnasiin , sámi álbmoga eallineavttuid birra , de sáhttá stuorra bargguhisvuohta leat sivvan dasa go gárrenávdnasiid geavaheapmi lassána .