pere/sami_parallel huggingface dataset:
Husbanken gir også konkret veiledning og oppfølging av prosjekter .
Viessobáŋku nevvoda maiddái konkrehtalaččat ja čuovvola projeavttaid .
Dette blir positivt mottatt i Nord-Troms og Finnmark , hvor det er særlig viktig å samordne og utnytte fagressursene best mulig .
Dát váldojuvvo positiivvalaččat vuostá Davvi-Romssas ja Finnmárkkus , gos lea erenoamáš deaŧalaš bálddalastit ja ávkkástallat fáganávccaid buoremus lági mielde .
Det kan gis særskilte tilskudd til god byggeskikk , til klimatilpassing og til energiøkonomisering .
Sáhttet addojuvvot vásedin doarjagat buori huksenvirrui , dálkkádatheiveheapmái ja energiijaseastimii .
Husbanken har også muligheter for å bidra til finansiering av prøveprosjekter , for eksempel for å utvikle særskilte samiske hustyper .
Viessobáŋkkus leat maiddái vejolašvuođat veahkehit geahččalanprojeavttaid ruhtademiin , ovdamearkka dihtii gárgedit sámi viessomálliid .
I Finnmark og Nord-Troms er det bygd mange standardiserte typehus .
Finnmárkkus ja Davvi-Romssas lea huksejuvvon máŋga standardiserejuvvon tiipaviesu .
En viktig årsak til dette er nedbrenningen under 2. verdenskrig .
Deaŧalaš sivva dása ledje boaldimat 2. máilmmesoađis áigge .
Resultatet er ikke alltid like godt og praktisk for brukerne .
Boađus ii leat álo ovtta buorre ja geavatlaš geavaheddjiide .
Det er ikke åpenbart at det finnes noen spesiell byggeskikk eller formuttrykk som kan kalles samisk i den eksisterende boligmassen i dag .
Ii leat čalmmus ahte gávdno erenoamáš sámi huksenvierru dahje hábmenvuohki mii sáhttá gohčoduvvot sámi vuohkin dálá viessohivvodagas .
I primærnæringssammenheng er det heller snakk om en egen boform som krever andre typer planløsninger enn de vanlige typehusene .
Vuođđoealáhusoktavuođas lea baicca sáhka sierra ássanvuogis mii gáibida earalágan plánačovdosiid go dábálaš tiipaviesut .
Det etterlyses bl.a. mer funksjonelle løsninger som gjenspeiler de årtidsavhengige arbeidsaktivitetene for folk som er tilknyttet primærnæringer .
Váillahuvvojit ee. eanet doaibmi čovdosat mat leat heivehuvvon jahkeáigesorjavaš bargodoaimmaide mat vuođđoealáhusaide gulli olbmuin leat .
I praksis kan det bety at det er behov for grovkjøkken og stort kjøkken / arbeidsrom .
Geavadis sáhttá dát máksit ahte dárbbašuvvo roavvagievkkan ja stuorra gievkkan / bargolatnja .
Klimaet gir også spesielle utfordringer , bl.a. med ekstremt store temperaturforskjeller mellom sommer og vinter , og det tar også lang tid før noe gror til .
Dálkkádat maiddái buktá erenoamáš hástalusaid , ee. issoras temperatuvraerohusaid dáfus geasset ja dálvet , ja ádjána maiddái guhká ovdal go mihkkege šaddá .
Når det gjelder stedsutvikling , tomtevalg og boligønsker har Kautokeino kommune sett på flyttsamenes situasjon i boligområdene .
Mii gusto báikegárgedeapmái , viessosadjeválljemii ja ásodatsávaldagaide , de lea Guovdageainnu suohkan geahččan johttisámiid dili ássanguovlluin .
De har behov for større tomter , mer lagringsplass og muligheter for transport av arbeidsredskap .
Sii dárbbašit stuorát viessosajiid , eanet rájussaji ja vejolašvuođaid bargoneavvuid fievrridit .
12.9.1 Bokollektiv for aldersdemente i Karasjok
12.9.1 Hovkkehuvvan boarrásiid ássankollektiiva Kárášjogas
Til sammen 16 boenheter i smågrupper er fordelt på tre bygg i tilknytning til et helsesenter .
Oktiibuot 16 smávvajovkkot ássanovttadaga leat juhkkojuvvon golmma vistái mat leat huksejuvvon dearvvasvuođaguovddáža oktavuhtii .
I lavvoen og gammen er det et ildsted i midten og de eldre sover i ytterkanten .
Lávus ja goađis lea dollasadji guovdu ja boarrásat ođđet sokkiin .
I bokollektivet er kjøkkenet plassert i midten og boenhetene rundt i U-form .
Ássankollektiivvas lea gievkkan biddjojuvvon guovdu ja ássanovttadagat dan birra U-hápmin .
Overlyset fra røykåpningen i lavvoen og gammen er illustrert ved at fellesrommet har takvinduer og større høyde enn boenhetene .
— uovga lávu ja goađi reahpenis lea áddestallojuvvon nu ahte oktasašlanjas leat dáhkkelásat ja alit robi vuollái go ássanovttadagain .
Bygget bæres av skråstilte søyler .
Vistti cagget álu válddahagat .
Boks 12.21 Seminar om samisk boform og boskikk
Boksa 12.21 Seminára sámi ássanvuogi ja ássanvieru birra
Husbankens avdelingskontor i Hammerfest inviterte byggebransjen , kommunene , institusjoner , skoler og andre interesserte til et åpent seminar om samiske boformer og tradisjoner i oktober 2000 .
Viessobáŋkku ossodatkantuvra Hámmarfeasttas bovdii huksensuorggi , gielddaid , institušuvnnaid , skuvllaid ja eará berošteddjiid rabas seminárii sámi ássanvugiid ja ássanvieruid birra golggotmánus 2000 .
Intensjonene med seminaret var å gi deltakerne idéer om hvilke særegne trekk og behov som er spesielle for samiske miljøer , hva en bør ta vare på og hva Husbanken kan tilrå i samiske områder .
Seminára háhku lei addit oassálastiide jurdagiid das mat leat sámi birrasiid rievddalmas sárgosat ja dárbbut , maid berre áimmahuššat ja maid Viessobáŋku sáhttá rávvet dahkat sámi guovlluin .
Seminaret var en del av et toårig program som setter søkelys på samisk boform og byggeskikk .
Seminára lei oassi guovttejagáš prográmmas mii čuvgeha sámi ássanvuogi ja huksenvieru .
12.10 Tiltak – kultur
12.10 Doaibmabijut – kultuvra
Kulturdepartementet vurderer ytterligere overføring av kulturtiltak til Sametinget .
Kultuvradepartemeanta árvvoštallá eanet kulturdoaibmabijuid sirdit Sámediggái .
Vurderingene skjer i samarbeid med Sametinget og berørte organisasjoner / institusjoner .
Árvvoštallamat dáhpáhuvvet ovttasbarggus Sámedikkiin ja guoskevaš organisašuvnnaiguin / institušuvnnaiguin .
Regjeringen planlegger en oppfølging av arbeidet med samisk byggeskikk i 2002–2003 , bl.a. i form av et Nord-Skandinavisk samarbeid , der også samer fra sørsameområdet bør medvirke .
Ráđđehus lea plánemin čuovvolit sámi huksenvieru barggu 2002–2003 , ee. davvi-skandinávalaš ovttasbarggu bokte , mas maiddái oarjelsámi guovllu sámit berrejit leat mielde .
12.11 Kirken i de samiske områdene
12.11 Girku sámi guovlluin
Hovedtyngden av tiltak spesielt rettet mot den samiske befolkningen skjer fortsatt i de nordsamiske områdene .
Eanašoassi doaibmabijuin mat leat oaivvilduvvon sámi veahkadahkii dáhpáhuvvet ain davvisámi guovlluin .
Tiltakene er i hovedsak kanalisert gjennom Samisk Kirkeråd , men også fra Nord-Hålogaland bispedømmekontor og fra Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet er det iverksatt tiltak .
Doaibmabijut mannet eanaš Sámi girkoráđi bokte , muhto maiddái Davvi-Hålogalándda bismagottekantuvra ja Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta leat álggahan doaimmaid .
12.11.1 Kirkens tiltak for samisk språk
12.11.1 Girku doaibmabijut sámegiela dihtii
Samelovens språkregler stiller krav til den kirkelige virksomheten , særlig innen forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámelaga giellanjuolggadusat bidjet gáibádusaid girkolaš doibmii , erenoamážit sámegiela hálddahanguovllus .
De prestegjeld som omfattes av språkreglene ligger alle i Nord-Hålogaland bispedømme .
Báhpasuohkanat mat gullet giellanjuolggadusaid vuollái leat visot Davvi-Hålogalándda bismagottis .
For tilsetting i prestestilling i de prestegjeld som ligger i dette området kreves at man behersker samisk , eventuelt at man gjennomfører samisk språkopplæring .
Go galgá biddjojuvvot báhpavirgái dán guovllus , de gáibiduvvo ahte olmmoš máhttá sámegiela , dahje ahte olmmoš čađaha sámi giellaoahpaheami .
Prester i forvaltningsområdet for samisk språk skal kunne forrette gudstjenesten og kirkelige handlinger på samisk .
Sámegiela hálddahanguovllu báhpat galget sáhttit čađahit ipmilbálvalusa ja girkolaš meanuid sámegillii .
Samelovens språkregler omfatter også annet kirkelig personell i forvaltningsområdet .
Sámelága giellanjuolggadusat siskkildit maiddái hálddahanguovllu eará girkolaš bargiid .
Opplæring i samisk språk i den kirkelige utdanningen er et viktig satsingsområde i de flerspråklige områdene .
Sámegiela oahpahus girkolaš oahpus lea deaŧalaš nannensuorgi máŋggagielat guovlluin .
Opprettelsen av stillinger som statlig tilsatte kirketolker har hatt stor betydning for formidling av kirkens budskap på nordsamisk .
Virggiid ásaheamis stáhtalaččat virgáduvvon girkodulkan lea leamaš stuorra mearkkašupmi girku sáni gaskkusteapmái davvisámegillii .
En egen stiftskapellan i Nord-Hålogaland bispedømme har særskilt ansvar for den kirkelige betjeningen av spredtboende samer .
Sierra bismagottekapellánas Davvi-Hålogalándda bismagottis lea vásedin ovddasvástádus bieđgguid ássi sámiid bálvaleamis .
Det er også satt i verk enkelte tiltak i sør- og lulesamiske områder , men disse er mindre omfattende enn for de nordsamiske områdene .
Muhtun doaibmabijut leat maiddái álggahuvvon oarjel- ja julevsámi guovlluin , muhto dát eai leat nu viidát go davvisámi guovlluin .
I Nidaros bispedømme har en kapellan et særskilt ansvar for de samiske områdene .
Nidarosa bismagottis lea sierra kapellánas vásedin ovddasvástádus sámi guovlluin .
Samisk kirkeliv skal være en naturlig og integrert del av det øvrige kirkelivet i Norge .
Sámi girkoeallin galgá leat lunddolaš ja ovttaiduvvan oassi Norgga girkoeallimis muđui .
Det gis årlige tilskudd til Det norske bibelselskap for arbeidet med en ny nordsamisk bibeloversettelse .
Biibbalteavsttaid ja eará ávdnasiid jorgalanbargu sámegillii lea deaŧalaš veahkkin ollašuhttit dán juksanmeari .
Prosjektet er et samarbeid mellom bibelselskapene i Norge , Finland og Sverige .
Jahkásaš doarjagat addojuvvojit Norgga biibbalsearvái davvisámegiel biibbaljorgalanbargui .
Da oversettelsen av Det nye testamentet til nordsamisk var ferdig i 1998 , startet oversettelsen av Det gamle testamentet .
Dalle go Ođđa testameantta jorgaleapmi davvisámegillii gárvánii 1998 , álggii boares testameantta jorgaleapmi .
Dette oversettelsesarbeidet ventes å vare i ti år .
Dát jorgalanbargu navdojuvvo ádjánit logi jagi .
Bibelselskapet har også stått for oversettelse av Markusevangeliet til sørsamisk .
Biibbalsearvvit leat maiddái jorgalahttán Markusevangeliija oarjelsámegillii .
Arbeidet med lulesamiske bibeltekster er et annet viktig satsingsområde .
Bargu julevsámegiel biibbalteavsttaiguin lea eará deaŧalaš árjaduovdda .
12.11.2 Samisk kirkeråd
12.11.2 Sámi girkoráđđi
Lov om Den norske kirke ( kirkeloven ) krever at det skal være samisk representasjon i de tre nordligste bispedømmerådene , henholdsvis et nord- , lule- , og sørsamisk medlem .
Láhka Norgalaš girku birra ( girkoláhka ) gáibida ahte sámit galget leat ovddastuvvon golmma davimus bismagotteráđis , namalassii davvi- , julev- ja oarjelsámi miellahttu .
Loven utvider dessuten antallet representanter på Kirkemøtet slik at man skal være sikret representasjon fra Samisk Kirkeråd dersom Kirkerådet selv gjør vedtak om det .
Láhka viiddida Girkočoahkkima ovddasteddjiid logu nu ahte Sámi girkoráđi ovddasteapmi lea váfistuvvon juos Girkoráđđi ieš dan mearrida .
Samisk Kirkeråd er oppnevnt i 1992 etter vedtak i Kirkemøtet , og rapporterer til Kirkemøtet .
Sámi girkoráđđi lea nammaduvvon 1992 Girkočoahkkima mearrádusain , ja raportere Girkočoahkkimii .
Rådet har som hovedoppgave å samordne kirkens innsats blant samer , og arbeide for å bedre folks kjennskap til samisk kirkeliv .
Ráđi váldodahkamuššan lea bálddalastit girku árjjaid sámiid gaskkas , ja bargat buoridit olbmuid dieđu sámi girkoeallimis .
Stillingen som daglig leder av rådet finansieres over statsbudsjettet .
Virgi ráđi beaivválaš jođiheaddjin ruhtaduvvo stáhtabudjeahta bokte .
Fra 1. august 2000 er det stilt midler til disposisjon for en ny , fast stilling som samisk språkkonsulent i Kirkerådet .
Borgemánu 1. 2000 rájes leat liiguduvvon ruđat ođđa , bissovaš virgái Girkoráđi sámi giellakonsuleantan .
Intensjonene er blant annet å styrke arbeidet med oversettelse av sentrale kirkelige dokumenter til samisk .
Háhku lea earret eará nannet guovdilis girkolaš áššegirjjiid jorgalanbarggu sámegillii .
Språkkonsulenten er tilknyttet Samisk kirkeråd , som har sekretariat sammen med Kirkerådet i Oslo .
Giellakonsuleanta lea čadnojuvvon Sámi girkoráđđái mas lea čállingoddi ovttas Girkoráđiin Oslos .
Med opprettelsen av Samisk kirkeråd har den Norske kirke fått et representativt organ som kan fremme og følge opp tiltak for samisk kirkeliv .
Sámi girkoráđi vuođđudemiin lea Norgalaš girku ožžon ovddasteaddji orgána mii sáhttá ovddidit ja čuovvolit sámi girkoeallima doaibmabijuid .
Kirkemøtet har vedtatt at samisk kirkeliv skal være et satsingsområde .
Girkočoahkkin lea mearridan ahte sámi girkoeallin galgá leat nannenduovdda .
Kirkemøtets strategidokument for 1999–2002 skisserer noen av hovedsatsingsområdene for Samisk Kirkeråd i tiden framover .
Girkočoahkkima strategiijaáššegirji 1999–2002 čujuha muhtun ráje Sámi girkoráđi váldonanneduovdagiin ovddasguvlui .
Om lov om reindrift ( reindriftsloven )
Boazodoallolága birra Evttohus
Forslag til lov om reindrift ( reindriftsloven )
Boazodoalloláhka
Kapittel 1 Innledende bestemmelser
Kapihtal 1 Álggaheaddji mearrádusat
For det samiske reinbeiteområdet skal loven legge til rette for en økologisk , økonomisk og kulturelt bærekraftig reindrift med basis i samisk kultur , tradisjon og sedvane til gagn for reindriftsbefolkningen selv og samfunnet for øvrig .
Sámi boazodoalloguovllus galgá láhka lágidit dili boazodollui mii lea ekologalaččat , ekonomalaččat ja kultuvrralaččat guoddevaš ja mii lea vuođđuduvvon sámi kultuvrra , árbevieruid ja dábiid ala ávkin boazodollui alccesis ja servodahkii muđui .
For å nå disse mål skal loven gi grunnlag for en hensiktsmessig organisering og forvaltning av reindriften .
Olahan dihte dáid mihttomeriid galgá láhka addit vuođu boazodoalu ulbmillaš organiseremii ja hálddašeapmái .
Reindriften skal bevares som et viktig grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv .
Boazodoallu galgá bisuhuvvot sámi kultuvrra ja servodateallima deaŧalaš vuođđun .
Loven skal bidra til sikring av reindriftsarealene i det samiske reinbeiteområdet som reindriftens viktigste ressursgrunnlag .
Láhka galgá leat mielde sihkkarastime boazodoalloareálaid sámi boazodoalloguovllus boazodoalu deaŧaleamos resursavuođđun .
Ansvaret for sikring av arealene påhviler både innehavere av reindriftsretten , øvrige rettighetshavere og myndig ­hetene .
Boazodoalu areálaid sihkkarastima ovddasvástádus lea sihke boazodoallovuoigatvuođalaččain , eará vuoigatvuođalaččain ja eiseválddiin .
Utenfor det samiske reinbeiteområdet skal loven legge forholdene til rette for en økologisk bærekraftig utnytting av reinbeiteressursene i de områder der reindrift foregår .
Olggobealde sámi boazodoalloguovllu galgá láhka lágidit dilálašvuođaid dasa ahte boazoguohtumat geavahuvvojit ekologalaččat guoddi vugiin , guovlluin gos boazodoallu doaimmahuvvo .
Loven gjelder for riket med de begrensninger som følger av lov 9. juni 1972 nr. 31 om svensk reinbeiting i Norge og norsk reinbeiting i Sverige .
Dát láhka lea riikkas fámus daid gáržžádusaiguin mat bohtet ovdan lágas geassemánu 9. b. 1972 nr. 31 Ruoŧa boazoguohtuma birra Norggas ja Norgga boazoguohtuma birra Ruoŧas .
For reindrift i Trollheimen gjelder reglene i lov 21. desember 1984 nr. 101 om reindrift i kommunene Meldal , Midtre Gauldal , Oppdal , Rennebu , Rindal , Sunndal og Surnadal .
Trollheimen boazodollui gustojit mearrádusat juovlamánu 21. b. 1984 lágas nr. 101 boazodoalu birra suohkaniin Meldal , Midtre Gauldal , Oppdal , Rennebu , Rindal , Sunndal ja Surnadal .
§ 3 Forholdet til folkeretten
§ 3 Boazodoalloláhka ja álbmotriekti
Loven skal anvendes i samsvar med folkerettens regler om urfolk og minoriteter .
Láhka galgá adnot álbmotrievtti mearrádusaid mielde álgoálbmogiid ja unnitloguid birra .
§ 4 Det samiske reinbeiteområdet
§ 4 Sámi boazodoalloguovlu
Innenfor det samiske reinbeiteområdet skal det legges til grunn at det foreligger rett til reinbeite innenfor rammen av denne lov , med mindre annet følger av særlige rettsforhold .
Sámi boazodoalloguovllu siskkobealde galgá adnot vuođđun ahte doppe lea boazoguohtunvuoigatvuohta dán lága olis , jus eará ii čuvoš erenoamáš riektedilálašvuođain .
Ved inngrep i reindriftssamenes reindriftsrettigheter skal det ytes erstatning i samsvar med alminnelige ekspropriasjonsrettslige grunnsetninger .
Sisabahkkemiid ovddas boazosámiid boazodoallovuoigatvuođaide galgá máksot buhtadus dábálaš bággolonistanrievttálaš vuođđoeavttuid mielde .
§ 5 Samiske regionale reinbeiteområder
§ 5 Sámi regiovnnalaš boazodoalloguovllut
Det samiske reinbeiteområdet deles inn i samiske regionale reinbeiteområder som skal være åpne for reindrift med slike særlige rettigheter og plikter som er fastsatt i eller i medhold av denne lov .
Sámi boazodoalloguovlu juhkkojuvvo sámi regiovnnalaš boazodoalloguovlun gos boazodoallu oažžu doaimmahuvvot dakkár erenoamáš vuoigatvuođaiguin ja geatnegasvuođaiguin mat leat mearriduvvon dán lágas dahje dán lága olis .
Kongen fastsetter inndelingen .
Gonagas mearrida juohkima .
§ 6 Samiske reinbeitedistrikter
§ 6 Sámi orohagat
Reindriftsstyret deler inn de samiske regionale reinbeiteområdene i samiske reinbeitedistrikter etter reglene i § 42 .
Boazodoallostivra juohká regiovnnalaš boazodoalloguovlluid sámi orohahkan § 42 mearrádusaid mielde .
§ 7 Ekspropriasjon for å sikre reinbeiteareal
§ 7 Bággolotnun sihkkarastit boazodollui guohtumiid
Kongen kan kreve avstått til staten grunn og rettigheter , herunder rettigheter som nevnt i kapittel 3 , samt rett til erstatning for skade voldt av rein , når dette finnes nødvendig av hensyn til reindriften i det samiske reinbeiteområdet og det må regnes med at inngrepet utvilsomt vil være til mer gagn enn skade .
Gonagas sáhttá stáhtii gáibidit luobahuvvot eatnama ja vuoigatvuođaid , dás maiddái vuoigatvuođaid namuhuvvon 3. kapihttalis , ja maiddái vuoigatvuođa buhtadusaide vahágiid ovddas maid bohccot leat dagahan , go nu gávnnahuvvo dárbbašlažžan boazodoalu geažil sámi boazodoalloguovllus , ja go ferte vuordit ahte dákkár dahku eahpitkeahttá gártá eambbo ávkin go vahágin .
Gjelder saken avståelse av rettigheter som nevnt i kapittel 3 , kan saksøkeren fritas for å erstatte saksøktes sakskostnader så fremt saksøkte etter forhandlinger har avslått eller unnlatt å svare på et tilbud , og saksøkte ved skjønnsavgjørelsen ikke oppnår mer enn tilbudet .
Jus áššin lea luobahit vuoigatvuođaid namuhuvvon 3. kapihttalis , de sáhttá ášši vuolggaheaddji beassat buhtadeamis vástideaddji áššegoluid jus vástideaddji šiehtadallamiid maŋŋel lea hilgon dahje ii leat vástidan fálaldaga , ja vástideaddji riekteárvvošteami mearrádusa olis ii oaččo eambbo go fálaldaga .
For øvrig gjelder sakskostnadsreglene i lov 1. juni 1917 nr. 1 om skjønn og ekspropriasjonssaker .
Muđui gustojit áššegollomearrádusat lágas geassemánu 1. b. 1917 nr. 1 árvvoštus- ja bággolotnunáššiid birra .
§ 8 Reindrift utenfor det samiske reinbeiteområdet
§ 8 Boazodoallu olggobealde sámi boazodoalloguovllu
Utenfor det samiske reinbeiteområdet kan reindrift ikke utøves uten særskilt tillatelse fra Kongen .
Olggobealde sámi boazodoalloguovllu ii oaččo boazodoallu doaimmahuvvot Gonagasa addin erenoamáš lobi haga .
Tillatelse bør ikke gis for villreinområde .
Lohpi ii berre addojuvvot goddeguovlluin .
Det bør også vises varsomhet med å gi tillatelse for områder som ligger slik til i nærheten av reinbeiteområder at det kan skape konflikter .
Berre maiddái leat várrogas addimis lobiid guovlluin mat leat dainna lágiin lahka boazodoalloguovlluid ahte riiddut sáhttet čuožžilit .
Tillatelse kan gis for begrenset tid og gjelder under ingen omstendighet etter at beiteretten er falt bort .
Lohpi sáhttá addojuvvot vissis áigái , ii ge dat leat guđege ládje gustovaš maŋŋel go guohtunvuoigatvuohta lea eret gahččan .
Det kan settes nærmere vilkår for driften .
Dollui sáhttet biddjot dárkilet eavttut .
Sameiestrekning utenfor det samiske reinbeiteområdet kan disponeres til tamreindrift ved flertallsvedtak i samsvar med lov 18. juni 1965 nr. 6 om sameige .
Searveopmodat olggobealde boazodoalloguovllu sáhttá geavahuvvot boazodollui eaiggátsearvvi eanetlogu mearrádusa mielde lága vuođul geassemánu 18. b. 1965 nr. 6 searveopmodagaid birra .
Med Kongens godkjenning kan allmenningsstyret for inntil 10 år om gangen gi tillatelse til tamreindrift i bygdeallmenning utenom reinbeiteområde , dersom reindrift kan foregå uten vesentlig skade eller ulempe for de bruksberettigede .
Gonagasa dohkkehemiin sáhttá almennetstivra gitta 10 jahkái hávális addit lobi doaimmahit boazodoalu gilialmmennegis olggobealde boazodoalloguovllu , jus boazodoallu ii šattaš mearkkašahtti vahágin dahje hehttehussan sidjiide geain lea geavahanvuoigatvuohta .
Om tamreindrift i statsallmenning utenom reinbeiteområde gjelder bestemmelsene i fjellova § 17 .
Boazodoalu birra stáhta almennegiin olggobealde boazodoalloguovllu gusto § 17 várrelágas geassemánu 6. b. 1975 nr. 31 .
Kapittel 2 Reindrift i det samiske reinbeiteområdet
Kapihtal 2 Boazodoallu sámi boazodoalloguovllus
§ 9 Rett til å eie rein i det samiske reinbeiteområdet
§ 9 Vuoigatvuohta eaiggáduššat bohccuid sámi boazodoalloguovllus
Bare personer som har rett til reinmerke , jf. § 32 , har rett til å eie rein i det samiske reinbeiteområdet .
Dušše sis geain lea vuoigatvuohta atnit mearkka , gč. § 32 , lea vuoigatvuohta eaiggáduššat bohccuid sámi boazodoalloguovllus .
Dersom særlige grunner foreligger , kan Reindriftsstyret samtykke i at person som ikke fyller vilkårene etter første eller annet ledd , får eie rein i det samiske reinbeiteområdet .
Jus leat erenoamáš ákkat , de sáhttá boazodoallostivra mieđihit ahte olmmoš gii ii deavdde eavttuid vuosttaš dahje nuppi lađđasis , oažžu eaiggáduššat bohccuid sámi boazodoalloguovllus .
Reindriftsstyret kan videre gi tillatelse til at privatpersoner eller institusjoner eier rein for vitenskapelige formål og i forsøksøyemed under offentlig ledelse eller tilsyn .
Boazodoallostivra sáhttá maiddái mieđihit ovttaskas olbmuid dahje ásahusaid eaiggáduššat bohccuid dutkamiid ja geahččalemiid várás almmolaš jođiheami ja geahču vuolde .
Slike tillatelser skal gis for begrenset tid og knyttes til bestemte vilkår .
Diekkár lobit galget addojuvvot dihto áigái ja dihto eavttuid vuođul .
§ 10 Siidaandel
§ 10 Siidaoassi
Med siidaandel forstås en familiegruppe eller enkeltperson som er del av en siida , jf. § 51 , og som driver reindrift under ledelse av en person eller av ektefeller eller samboere i fellesskap .
Siidaosiin oaivvilduvvo bearaš dahje ovttaskas olmmoš mii gullá siidii , gč. § 51 , ja gii doaimmaha boazodoalu ovtta olbmo jođiheami dahje náittosguimmežagaid dahje ovttasássiid oktasaš jođiheami vuolde .
Leder av siidaandelen må være bosatt i Norge .
Siidaoasi jođiheaddji galgá ássat Norggas .
Ansvarlig leder av siidaandelen bestemmer hvem som får eie rein i andelen og vedkommendes reintall .
Siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddji mearrida gii oažžu eaiggáduššat bohccuid siidaoasis ja man olu bohccuid .
En reineier kan være ansvarlig leder for bare én siidaandel og kan heller ikke eie rein i mer enn én siidaandel .
Boazoeaiggát sáhttá leat dušše ovtta siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddjin , ii ge sáhte eaiggáduššat bohccuid eambbo go ovtta siidaoasis .
Umyndige barn hvis foreldre ikke lever sammen , har likevel adgang til å eie rein i siidaandel både hos fars slekt og hos mors slekt .
Agivuloš mánná gean váhnemat eai eale ovttas , oažžu almmotge eaiggáduššat bohccuid siidaoasis sihke eatni ja áhči bealde .
§ 11 Etablering av siidaandel
§ 11 Siidaoasi ásaheapmi
Driftsenhet som ved lovens ikrafttredelse er registrert hos områdestyret , anses som siidaandel i forhold til reglene i denne lov .
Doalloovttadat mii lága fápmuiboahtimis lea sisačálihuvvon guovllustivrii , rehkenasto siidaoassin dán lága mearrádusaid mielde .
Den som ved lovens ikrafttredelse er innehaver av driftsenheten , anses som ansvarlig leder av vedkommende siidaandel .
Son gii lága fápmuiboahtimis lea doalloovttadaga eaiggát lea dán siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddji .
Det skal ses hen til at etableringen ikke truer grunnlaget for økologisk , økonomisk og kulturell bærekraft i siidaen .
Galgá fuolahuvvot ahte ásaheapmi ii dagat siidda ekologalaš , ekonomalaš ja kultuvrralaš guoddevašvuođa ovdii .
Ved etablering av ny siidaandel skal reintallet holdes innenfor det øvre reintall som er bestemt for siidaen , jf. § 60 første og annet ledd .
Ođđa siidaoasi ásahettiin galgá boazolohku doalahuvvot siidda alimus boazologu siskkobealde , gč. § 60 vuosttaš ja nuppi lađđasiid .
Dersom etableringen fører til overskridelse av reintallet , skal det foretas reduksjon etter reglene i § 60 tredje og fjerde ledd .
Jus ásaheapmi dagaha boazologu badjel mearriduvvon logu , de ferte lohku vuoliduvvot § 60 goalmmát ja njealját lađđasiid mearrádusaid mielde .
Melding om ny siidaandel skal sendes områdestyret for godkjenning .
Ođđa siidaoasi ásaheapmi galgá dieđihuvvot guovllustivrii dohkkeheapmái .
Områdestyret skal kontrollere at vilkårene for etablering av ny siidaandel er oppfylt , herunder at etableringen ikke truer grunnlaget for en økologisk , økonomisk og kulturelt bærekraftig reindrift i siidaen .
Guovllustivra galgá dárkkistit ahte ođđa siidaoasi ásaheami formála eavttut leat devdojuvvon , maiddái ahte ásaheapmi ii dagat siidda ekologalaš , ekonomalaš ja kultuvrralaš guoddevaš boazodolu ovdii .
Reglene i annet til femte ledd gjelder tilsvarende ved overflytting av en siidaandel til en annen siida .
Mearrádusat nuppi lađđasis gitta viđát lađđasii gustojit seammaládje siidaoasi sirdima dáfus eará siidii .
Områdestyret kan , hvis særlige grunner foreligger , pålegge et distrikt eller en siida å etablere en eller flere nye siidaandeler .
Guovllustivra sáhttá , erenoamáš ákkaid vuođul , gohččut orohaga dahje siidda ásahit ovtta dahje eanet ođđa siidaosiid .
Lederen for ny siidaandel utpekes etter reglene i annet til femte ledd .
Ođđa siidaoasi jođiheaddji nammaduvvo mearrádusaid mielde nuppi lađđasis gitta viđát lađđasii .
Oppnås ikke enighet , skal lederen utpekes av områdestyret .
Jus ii šatta ovttamielalašvuohta , de galgá guovllustivra nammadit jođiheaddji .
§ 12 Sideordnet rekrutteringsandel
§ 12 Buohtalas álggahansiidaoassi
Ansvarlig leder av en siidaandel kan bestemme at det skal etableres en sideordnet rekrutteringsandel knyttet til siidaandelen .
Siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddji sáhttá mearridit ahte ásahuvvo buohtalas álggahansiidaoassi mii gullá siidaoassái .
Etableringen av en sideordnet rekrutteringsandel forutsetter at det fastsettes et høyeste reintall som siidaandelen og den sideordnede rekrutteringsandelen i sum må holde seg innenfor .
Buohtalas álggahansiidaoasi ásaheami eaktun lea ahte dábálaš siidaoassái ja buohtalas álggahansiidaoassái mearriduvvo alimus boazolohku man siskkobealde siidaoassi ja buohtalas álggahansiidaoassi galgaba doalahit logu .
Det kan ikke etableres mer enn én sideordnet rekrutteringsandel til hver siidaandel .
Ii sáhte ásahuvvot eambbo go okta buohtalas álggahansiidaoassi guđenai siidaoassái .
En sideordnet rekrutteringsandel kan bestå i inntil syv år , og det forutsettes at det ved etablering av slik andel samtidig inngås en avtale for overtakelse av siidaandelen .
Buohtalas álggahansiidaoassi sáhttá doalahuvvot gitta čieža jagi , ja diekkár buohtalas siidaoasi ásaheamis eaktuduvvo ahte seammás dahkkojuvvo soahpamuš badjelasás váldit siidaoasi .
Ansvaret som leder av en rekrutteringsandel kan bare overlates til et barn , et barnebarn eller en annen av den yngre generasjon som oppfyller vilkårene i § 9 for å eie rein .
Buohtalas álggahansiidaoasi jođihanovddasvástádus sáhttá addojuvvot dušše mánnái , áddjubii / áhkkubii dahje eará nuorat buolvva olbmui gii deavdá § 9 eavttuid bohccuid eaiggáduššama birra .
Vedkommende må være myndig og ha deltatt i alle sider av arbeidet i reindriften sammen med lederen i minst tre år .
Son galgá leat válddáláš ja galgá leat searvan buot boazodoalu bargguide jođiheaddji fárus unnimusat golbma jagi .
Lederen for den sideordnede rekrutteringsandelen har samme rettigheter og plikter som en leder av en siidaandel , med mindre noe annet følger av loven her .
Buohtalas álggahansiidaoasi jođiheaddjis leat seamma vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat go dábálaš siidaoasi jođiheaddjis , jus eará ii čuvoš dán lága olis .
Dersom lederen for siidaandelen dør eller trekker seg som ansvarlig leder , inngår den sideordnede rekrutteringsandelen i siidaandelen med lederen av den sideordnede rekrutteringsandelen som ny leder .
Jus siidaoasi jođiheaddji jápmá dahje heaitá ovddasvástideaddji jođiheaddjin , de šaddá buohtalas álggahansiidaoassi oktii siidaosiin ja buohtalas álggahansiidaoasi jođiheaddji šaddá ođđa jođiheaddjin .
Melding om etablering av sideordnet rekrutteringsandel skal sendes områdestyret som skal kontrollere at de formelle vilkår for etablering av sideordnet rekrutteringsandel er oppfylt .
Buohtalas álggahansiidaoasi ásaheapmi galgá dieđihuvvot guovllustivrii , mii dárkkista ahte buohtalas álggahansiidaoasi ásaheami formála eavttut leat devdojuvvon .
§ 13 Ektefelles og samboers stilling
§ 13 Náittosguoimmi ja ovttasássi sadji
Dersom ansvarlig leder av en siidaandel er eller blir gift , kan begge ektefeller være ansvarlige ledere av siidaandelen .
Jus ovddasvástideaddji siidaoasi jođiheaddji lea náitalan dahje náitala , de sáhttiba goappaš náittosguimmežagat leat siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddjit .
Det gjelder selv om bare den ene ektefelle fyller vilkårene i § 9 første ledd for å eie rein .
Dat gusto maiddái dalle go dušše nubbi sudnos deavdá § 9 vuosttaš lađđasa eavttuid bohccuid eaiggáduššama birra .
Slik felles siidaandel innebærer at ektefellene står solidarisk ansvarlige som ledere av siidaandelen .
Diekkár oktasaš siidaoassi mearkkaša ahte náittosguimmežagat leaba solidáralaččat ovddasvástideaddji jođiheaddjit .
Hvis ektefellene er enige om at begge skal stå som ansvarlig leder , må de gi melding om dette i melding om reindrift , jf. § 18 .
Jus náittosguimmežagat soahpaba ahte goappašagat leaba siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddjit , de ferteba dan dieđihit boazodoallodieđáhusas , gč. § 18 .
Ektefeller som begge oppfyller vilkårene i § 9 første ledd for å eie rein , kan være selvstendige ledere for hver sin siidaandel , med de begrensninger som følger av loven for øvrig .
Náittosguimmežagat geat goappašagat deavdiba § 9 vuosttaš lađđasa eavttuid bohccuid eaiggáduššama birra , sáhttiba leat goabbat siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddjin , daid gáržžádusaiguin mat bohtet ovdan lágas muđui .
Bestemmelsene i første til tredje ledd gjelder tilsvarende for to ugifte personer som lever sammen ( samboere ) dersom de
Mearrádusat vuosttaš lađđasa rájes goalmmát lađđasa rádjái gustojit seammaládje náitalkeahtes olbmuide geat ealliba ovttas ( ovttasássiide ) jus
1. har eller har hatt felles barn ,
sudnos leat dahje leat leamaš oktasaš mánát ,
2. tidligere har vært gift med hverandre , eller
soai ovdal leaba goabbat guimmiineaska leamaš náitalan , dahje
3. har levd sammen i ekteskapslignende forhold i to år .
leaba ovttas eallán guokte jagi náittosdili sullasaš oktavuođas .
§ 14 Opphør av ekteskap og samboerskap
§ 14 Jus náittosdilli dahje ovttasássan nohká
Har siidaandelen vært drevet i fellesskap mellom ektefeller eller samboere , og en av dem dør , blir den gjenlevende parten ansvarlig leder alene .
Jus náittosguimmežagat dahje ovttasássi guimmežagat leaba ovttas jođihan siidaoasi , ja nubbi sudnos jápmá , de šaddá báhcán bealli akto siidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddjin .
Dette gjelder selv om den gjenlevende parten ikke fyller vilkårene i § 9 første ledd for å eie rein .
Dát gusto maiddái dalle jus báhcán bealli ii deavdde § 9 vuosttaš láđđasa eavttuid bohccuid eaiggáduššama birra .
Dersom ekteskapet eller samboerskapet opphører på annen måte enn ved død , mister den ektefellen eller samboeren som har fått medansvar gjennom ekteskapet eller samboerskapet , rett til å stå som medansvarlig leder .
Jus náittosdilli dahje ovttasássan loahpahuvvo eará árttaiguin go jápmima geažil , de massá dat náittosguoibmi dahje ovttasássi gii lea mieldeovddasvástádusa ožžon náittosdili dahje ovttasássama bokte , vuoigatvuođa leat mieldeovddasvástideaddji jođiheaddjin .
Partene kan avtale at vedkommende fortsatt likevel skal eie rein i siidaandelen og eventuelt alene skal ha lederansvaret for siidaandelen .
Bealit sáhttiba soahpat ahte son almmotge ain beassá atnit bohccuid siidaoasis dahje ahte son akto doaibmagoahtá siidaoasi jođiheaddjin .
Dette gjelder selv om vedkommende ikke fyller vilkårene i § 9 første ledd for å eie rein .
Dát gusto maiddái dalle go son ii deavdde § 9 vuosttaš lađđasa eavttuid bohccuid eaiggáduššama birra .
Endringer i lederansvaret etter første og annet ledd skal meldes til områdestyret .
Jođihanovddasvástádusa rievdamat vuosttaš ja nuppi lađđasa mielde galget dieđihuvvot guovllustivrii .
§ 15 Overføring av ansvaret som leder av siidaandel
§ 15 Siidaoasi jođihanovddasvástádusa sirdin
Dersom sideordnet rekrutteringsandel ikke er etablert , kan lederen av en siidaandel overføre ansvaret som leder av andelen til et barn , et barnebarn eller en annen person som oppfyller vilkårene i § 9 første ledd for å eie rein i andelen .
Jus buohtalas álggahansiidaoassi ii leat ásahuvvon , de sáhttá siidaoasi jođiheaddji sirdit siidaoasi jođihanovddasvástádusa mánnái , áddjubii / áhkkubii dahje eará olbmui gii § 9 vuosttaš lađđasa mielde deavdá eavttuid bohccuid eaiggáduššama birra siidaoasis .
Den nye lederen av siidaandelen må være myndig og må ha deltatt i alle sider av arbeidet i reindriften sammen med lederen i minst tre år .
Siidaoasi ođđa jođiheaddji galgá leat válddáláš ja galgá leat searvan buot boazodoalu bargguide jođiheaddji fárus unnimusat golbma jagi .
Områdestyret kan i særlige tilfelle godkjenne overføring til et barn eller barnebarn som ikke oppfyller disse kravene .
Guovllustivra sáhttá almmotge erenoamáš dilálašvuođain dohkkehit sirdima mánnái dahje áddjubii / áhkkubii gii ii deavdde dáid gáibádusaid .
Ved overføring av lederansvaret for en siidaandel har tidligere leder fortsatt rett til å eie rein i siidaandelen .
Maŋŋel siidaoasi jođihanovddasvástádusa sirdima lea siidaoasi ovdalaš jođiheaddjis ain vuoigatvuohta atnit bohccuid siidaoasis .
Annet ledd gjelder tilsvarende .
Nuppi lađđasa mearrádusat gustojit dán dáfus .
Ved dødsfall kan det søkes områdestyret om at siidaandelen stilles i bero inntil barn , barnebarn eller annen person som oppfyller vilkårene i § 9 første ledd for å eie rein i andelen , er myndig .
Jápmima oktavuođas sáhttá ohcat guovllustivrras lobi vurket siidaoasi dassážii go mánná , áddjut / áhkkut dahje eará olmmoš gii deavdá § 9 vuosttaš lađđasa eavttuid bohccuid eaiggáduššama birra , lea šaddan válddáláš .
Melding om overføring av siidaandel skal sendes områdestyret som skal kontrollere at de formelle vilkår foreligger .
Siidaoasi sirdin galgá dieđihuvvot guovllustivrii mii dárkkista ahte sirdima formála eavttut leat devdojuvvon .
§ 16 Avvikling av siidaandel
§ 16 Siidaoasi heaittiheapmi
Styret i sommersiidaen , jf. § 52 , eller den kontaktperson som er valgt etter § 53 annet ledd , skal påse at siidaandelen avvikles .
Geassesiidda stivra , gč. § 52 , dahje § 53 nuppi lađđasa mielde válljejuvvon gulahallanolmmoš , galgá fuolahit ahte siidaoassi heaittihuvvo .
Kostnaden ved avviklingen skal dekkes av inntektene fra salg av reinen .
Heaittiheami golut gokčojuvvojit bohccuid vuovdima bokte .
Dersom ansvarlig leder for en sideordnet rekrutteringsandel beslutter å avvikle sin reindrift eller dør , går andelen inn i den siidaandelen som rekrutteringsandelen ble etablert ut fra .
Jus buohtalas álggahansiidaoasi ovddasvástideaddji jođiheaddji heaittiha iežas boazodoalu dahje jus son jápmá ja ovddasvástádus ii sirdojuvvo earái , de manná buohtalas álggahansiidaoassi dan siidaoassái mas ásahuvvui .
Melding om avvikling etter første og annet ledd skal sendes til områdestyret .
Heaittiheapmi vuosttaš ja nuppi lađđasiid mielde galgá dieđihuvvot guovllustivrii .
Hvis en siidaandel eller en sideordnet rekrutteringsandel har hatt et reintall på under 50 i fem år , må den avvikles som siidaandel .
Jus siidaoasi dahje buohtalas álggahansiidaoasi boazolohku lea leamaš vuollel 50 vihtta jagi , de ferte dat heaittihuvvot siidaoassin .
Beslutningen om avvikling treffes av områdestyret .
Guovllustivra mearrida heaittiheami .
Områdestyret skal det fjerde året med et reintall på under 50 varsle lederen av siidaandelen om den forestående avviklingen .
Go boazolohku lea njealját jagi vuollel 50 de galgá guovllustivra dieđihit siidaoasi jođiheaddjái čuovvovaš heaittiheami birra .
Varslingen må skje minst seks måneder før fristen for innsending av neste års melding om reindrift .
Dieđihuvvot galgá unnimusat guhtta mánu ovdal nuppe jagi boazodoallodieđáhusa sáddema áigemeari .
Bestemmelsen om gjennomføring av avvikling i første ledd får tilsvarende anvendelse .
Vuosttaš lađđasa mearrádus heaittiheami čađaheami birra gusto dán dáfus .
§ 17 Hold av rein i strid med reglene i kapittel 2
§ 17 Bohccuid oamasteapmi 2. kapihttala njuolggadusaid vuostá
Den som har rein i strid med reglene i kapittel 2 , kan pålegges å bringe forholdet til opphør etter reglene i kapittel 11 .
Son gii oamasta bohccuid 2. kapihttala njuolggadusaid vuostá , sáhttá gohčohallat heaitit 11. kapihttala njuolggadusaid mielde .
§ 18 Melding om reindrift
§ 18 Boazodoallodieđáhus
Leder av siidaandel skal årlig gi melding om reindrift til områdestyret .
Siidaoasi jođiheaddji galgá jahkásaččat addit boazodoallodieđáhusa guovllustivrii .
Kopi av meldingen sendes styret i det distrikt der reindriften foregår .
Dieđáhusa kopiija sáddejuvvo dan orohaga stivrii gos boazodoallu doaimmahuvvo .
Departementet gir nærmere regler om hvilke opplysninger meldingen skal inneholde og om fristen for å gi melding m.v. .
Departemeanta addá dárkilet mearrádusaid dan birra mii muđui galgá dieđihuvvot , áigemeari birra jna. .
Opplysninger i meldingen om enkeltpersoners reintall og deres personlige forhold er underlagt taushetsplikt , med mindre noe annet følger av lov .
Boazodoallodieđáhusa dieđuid dáfus gusto jávohisvuođageasku ovttaskas olbmuid boazologu ja sin eará persovnnalaš dilálašvuođaid birra , jus eará ii čuvoš ovttage lága olis .
Forvaltningsloven §§ 13 a til 13 e gjelder tilsvarende .
Hálddašanlága § 13 a rájes § 13 e rádjái gustojit dán dáfus .
Kapittel 3 Reindriftsrettens innhold
Kapihtal 3 Boazodoallovuoigatvuođa sisdoallu
§ 19 Beiterett
§ 19 Guohtunvuoigatvuohta
Kongen kan gi nærmere bestemmelser om hva som skal forstås med gjerde som freder for rein .
Gonagas sáhttá addit dárkilet mearrádusaid dan birra movt galgá ipmirdit dajaldaga áidi mii doallá bohcco .
Kongen kan også i andre tilfelle gjøre vedtak om fredning av nærmere bestemte områder i en viss tid når særlige hensyn tilsier dette .
Gonagas sáhttá maiddái muđui ráfáiduhttit dárkileappot mearriduvvon guovlluid dihto áigái go leat erenoamáš ákkat dasa .
Fredningsvedtak kan også gjøres gjeldende for flytting med rein .
Ráfáiduhttinmearrádus sáhttá maiddái gustot johtimii bohccuiguin .
Areal som blir fredet for reinbeiting , bør kompenseres ved utlegging av tilsvarende beitearealer hvor dette er mulig .
Eatnamat gos gildojuvvo boazoguohtun , berrejit buhttejuvvot seammasullasaš guohtuneatnamiiguin jus dat lea vejolaš .
§ 20 Årstidsbeiter
§ 20 Áigodatguohtumat
Beiteretten omfatter rett til nødvendige årstidsbeiter , dvs. vår- , sommer- , høst- og vinterbeiter , herunder flyttleier , kalvingsland og parringsområder .
Guohtunvuoigatvuohta sisttisdoallá vuoigatvuođa dárbbašlaš áigodatguohtumiidda , namalassii giđđa- , geasse- , čakča- ja dálveguohtumiidda , dás maiddái johtingeainnuide , guottet- ja ragatbáikkiide .
§ 21 Rett til husvære , buer o.l. .
§ 21 Vuoigatvuohta visttiide , áittiide jna. .
Retten til å utøve reindrift gir rett til i utmark å disponere grunn til nødvendige hytter og gammer for folk og til buer og stillinger som trengs til oppbevaring av løsøre og matvarer .
Boazodoallovuoigatvuohta addá mehciin vuoigatvuođa cegget dárbbašlaš barttaid ja gođiid olbmuid várás ja vuoigatvuođa cegget áittiid , buvrriid , njalaid , luviid ja suonjiriid biergasiid ja borramuša várás .
Kan ikke partene bli enige om at forutsetningene for å kreve utvisning av tomt er til stede , eller om stedsvalg , størrelse og avgrensing , vilkår og vederlag , avgjøres dette ved skjønn ved jordskifteretten .
Jus áššái gulli bealit eai soabat dan alde leat go eavttut devdojuvvon oažžut viessosaji čájehuvvot , dahje gos viessosadji galgá leat , viessosaji sturrodaga dahje ráddjema alde , eavttuid alde dahje mávssu alde , de mearriduvvo gažaldat eananjuohkindikki árvvošteami bokte .
Grunnen som er tatt i bruk eller utvist og bygninger og anlegg som er oppført med hjemmel i første eller annet ledd , kan ikke uten godkjennelse av Kongen og samtykke fra grunneieren brukes til annet formål enn reindrift eller overdras til andre enn utøvere av reindrift og som fyller forutsetningene i første og annet ledd .
Eanan mii lea váldojuvvon atnui dahje čájehuvvon ja visttit ja rusttegat mat leat dán paragráfa vuosttaš ja nuppi lađđasiid vuođul ceggejuvvon , eai sáhte Gonagasa dohkkeheami haga ja eananeaiggáda lobi haga geavahuvvot eará ulbmiliidda go boazodollui eai ge daguhuvvot earáide go boazodolliide ja ulbmiliidda mat devdet vuosttaš ja nuppi lađđasiid eavttuid .
§ 22 Flyttleier
§ 22 Johtingeainnut
Reindriftsutøvere har adgang til fritt og uhindret å drive og forflytte rein i de deler av reinbeiteområdet hvor reinen lovlig kan ferdes og adgang til flytting med rein etter tradisjonelle flyttleier .
Boazodolliin lea lohpi friddja ja hehttekeahttá vuojehit ja sirdit bohccuid dain osiin boazodoalloguovllus gos boazu lobálaččat oažžu leat ja lohpi johtit bohccuiguin árbevirolaš johtingeainnuid mielde .
Med til flyttlei regnes også faste inn- og avlastingsplasser for transport av reinen .
Johtingeaidnun adnojuvvojit maiddái bissovaš sisa- ja olggoslástensajit boazofievrredeami várás .
Reindriftens flyttleier må ikke stenges , men Kongen kan samtykke i omlegging av flyttlei og i åpning av nye flyttleier når berettigede interesser gir grunn til det .
Boazodoalu johtingeainnut eai galgga giddejuvvot , muhto Gonagas sáhttá addit lobi nuppástuhttit johtingeainnu ja rahpat ođđa johtingeainnuid go vuoiggalaš beroštumiid geažil nu berre dahkkot .
Eventuell skade som følge av omlegging av flyttlei eller åpning av ny flyttlei erstattes etter skjønn ved jordskifteretten , hvis enighet ikke oppnås .
Vahát mii šattaš nuppástuhttima geažil dahje ođđa johtingeainnu rahpama geažil , galgá buhttejuvvot árvvošteami olis man eananjuohkindiggi jođiha , jus muđui ii soabaduvvo .
Kongen kan bestemme at også fastleggingen i detalj av den nye flyttleien skal overlates til skjønnet .
Gonagas sáhttá mearridit ahte maiddái ođđa johtingeainnu dárkilet mearrideapmi galgá biddjot árvvošteami háldui .
§ 23 Motorferdsel
§ 23 Mohtorjohtolat
Den som utøver reindrift , har adgang til bruk av nødvendige fremkomst- og transportmidler i samsvar med distriktsplan , jf. § 62 .
Sus gii doaimmaha boazodoalu , lea lohpi geavahit dárbbašlaš fievrruid gustovaš orohatplána mielde , vrd. § 62 .
Bruk av terrenggående kjøretøy på bar mark skal begrenses mest mulig og skal så langt mulig foregå i faste løyper .
Galgá unnimus lági mielde bievlan vuodjit meahccefievrruiguin ja galgá dan muddui go vejolaš vuodjit dihto máđijaid mielde .
Motorisert ferdsel eller flyging inn i område fredet i medhold av lov 19. juni 1970 nr. 63 om naturvern skal foregå i samsvar med fastsatte forskrifter om vern .
Mohtorjohtolat dahje girdin guovllus mii lea ráfáidahtton lága olis geassemánu 19. b. 1970 nr. 63 luonddugáhttema birra galgá dáhpáhuvvat mearriduvvon láhkaásahusaid mielde gáhttema birra .
Nærmere regler om slik ferdsel i fredet område kan fastsettes ved forskrift av vedkommende forvaltningsmyndighet i samråd med distriktsstyret og områdestyret .
Diekkár johtaleami birra ráfáidahtton guovllus sáhttá guoskevaš hálddašaneiseváldi láhkaásahusaid bokte mearridit dárkilet njuolggadusaid ovttasráđiid orohatstivrrain ja guovllustivrrain .
§ 24 Gjerder og andre anlegg
§ 24 Áiddit ja eará rusttegat
Retten til å utøve reindrift gir rett til å føre opp arbeids- og sperregjerder , slakteanlegg , broer og andre anlegg som er nødvendige for reindriften .
Vuoigatvuohta doaimmahit boazodoalu addá vuoigatvuođa hukset gárddiid ja áiddiid , njuovvanrusttegiid , šalddiid ja eará rusttegiid maid boazodoalus dárbbaša .
Gjerder og anlegg må ikke plasseres slik at de virker unødig skjemmende eller er til vesentlig skade eller ulempe for grunneieren eller for andre rettmessige interesser .
Áiddit ja rusttegat eai galgga biddjot nu ahte šaddet dárbbašmeahttun fastin dahje mearkkašahtti vahágin dahje hehttehussan eananeaiggádii dahje eará vuoiggalaš beroštumiid guovdu .
Gjerder og anlegg som skal bli stående ut over en sesong , kan ikke oppføres uten godkjenning av departementet .
Áiddit ja rusttegat mat galget čuožžut guhkit go ovtta áigodaga jagis , eai galgga huksejuvvot departemeantta dohkkeheami haga .
Godkjenning av større anlegg kan først gis etter en fagkyndig vurdering av de samlede miljømessige virkninger , sammenholdt med de reindriftsfaglige behov for anlegget .
Stuorát bistevaš rusttegat eai sáhte dohkkehuvvot ovdal go lea dollon buot biraslaš váikkuhusaid fágamáhtolaš guorahallan ja váikkuhusaid árvvoštallan rusttega boazodoallofágalaš dárbbuid ektui .
Hvis ikke grunneieren og eventuelle bruksberettigede gir sitt samtykke , kan departementet gi tillatelse til utføring av anlegget mot vederlag etter skjønn ved jordskifteretten for skade og ulempe .
Jus eananeaiggát ja vejolaš vuoigatvuođalaš eanangeavaheaddjit eai mieđa dasa , de sáhttá departemeanta addit lobi hukset rusttega mávssu ovddas eananjuohkindikki árvvošteami vuođul vahágiid ja hehttehusaid birra .
Gjerder og anlegg som ikke er i samsvar med første eller annet ledd , kan områdestyret kreve fjernet eller endret av den som er ansvarlig .
Áiddiid ja rusttegiid mat eai leat vuosttaš ja nuppi lađđasiid mearrádusaid mielde , sáhttá guovllustivra gáibidit ovddasvástideaddji njeaidit dahje rievdadit .
Er dette ikke etterkommet innen en fastsatt frist , kan reindriftsagronomen iverksette riving eller endring umiddelbart .
Jus dat ii leat dahkkojuvvon dihto áigemeari sisa , de sáhttá boazodoalloagronoma ovttatmanu gaikkuhit dahje rievdadahttit daid .
Områdestyret kan delegere sin myndighet etter dette ledd til reindriftsagronomen .
Guovllustivra sáhttá válddi dán mearrádusa mielde addit boazodoalloagronomii .
Utgifter ved tiltak etter dette ledd skal bæres av den ansvarlige og er tvangsgrunnlag for utlegg .
Goluid doaimmaide dán mearrádusa mielde máksá ovddasvástideaddji ja dat leat bággobearrama vuođđun .
Departementet kan gi nærmere bestemmelser om hvordan gjerder og andre anlegg skal plasseres og utformes , herunder om gjerdematerialer m.m. .
Departemeanta sáhttá addit dárkilet mearrádusaid das gosa áiddit ja eará rusttegat galget biddjot ja man málle mielde galget ráhkaduvvot , nu maiddái ee. áideávdnasiid hárrái .
Departementet kan også gi bestemmelser om vedlikehold av permanente gjerder og anlegg og om plikt til å ta bort gjerder og anlegg som ikke holdes i forskriftsmessig stand eller som ikke lenger er i bruk .
Departemeanta sáhttá maiddái addit mearrádusaid das mainna lágiin bissovaš áiddit ja rusttegat galget ortnegis dollojuvvot ja mearrádusaid geatnegasvuođa birra gaikut áiddiid ja rusttegiid mat eai dollojuvvo ortnegis dahje mat eai leat šat anus .
§ 25 Brensel og trevirke i det samiske reinbeite- området
§ 25 Boaldámušat ja muorat sámi boazodoalloguovllus
1. brensel ,
boaldámuššan ,
2. gammer , koier , buer eller stillinger for oppbevaring av løsøre og matvarer ,
gođiide , gámmiide dahje áittiide , njalaide , buvrriide , suonjiriidda ja luviide biergasiid ja borramušaid várás ,
3. teltstenger , redskaper og enklere bruksting ,
goahtemuorran , bargoneavvun ja smávit atnubiergasiid ávnnasin
4. arbeidsgjerder ( trøer , ringgjerder ) ,
gárddiide ( jorriide , / girtnuide gárddiide ) ,
5. garving .
ostemii ja bárkemii .
Friskt lauvtrevirke og friske busker må ikke tas så fremt det på stedet eller i nærheten finnes annet virke som er tjenlig for formålet .
Varas lastamuoraid ja varas rissiid ii galgga váldit jus dakko dahje dakko lahkosiin gávdnojit eará muorat mat heivejit seamma atnui .
Skogeieren kan kreve betaling for friske lauvtrær som tas i privat skog , men ellers kan det ikke kreves betaling for virke som rettmessig blir tatt i medhold av denne paragraf .
Vuovdeeaiggát sáhttá gáibidit mávssu varas lastamuoraid ovddas mat váldojuvvojit priváhta vuovddis , muhto muđui ii sáhte gáibiduvvot máksu muoraid ovddas mat lobálaččat váldojuvvoit dán paragráfa vuođul .
Det skal uten opphold gis melding til grunneieren om uttak av trevirke som denne kan kreve betaling for .
Eananeaiggádii galgá dakkaviđe dieđihuvvot go dakkár muorat váldojuvvojit maid ovddas son sáhttá mávssu gáibidit .