pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sak om Språkreform med konkrete tiltak og prioriteringer, samt administrative og økonomiske konsekvenser løftes opp til plenum for behandling i desember 2018. Det vil bli arrangert innspillseminarer i forkant av plenumsbehandlingen for slik å inkludere det samiske samfunnet og språkbrukere til å komme med innspill som bidrar til at samiske språk synes, høres og brukes i samfunnet.
Giellaođastusášši mas leat konkrehta doaibmabijuiguin ja vuoruhemiiguin, ja hálddahuslaš ja ekonomalaš váikkuhusaiguin, ovddiduvvo dievasčoahkkima meannudeapmái juovlamánus 2018. Gulaskuddanseminárat galget lágiduvvo ovdal dievasčoahkkin meannudeami oažžun dihtii sámi servodaga ja giellageavaheddjiid searvat ja buktit cealkámušaid mat veahkehivčče sámegiela oidnot, gullot ja geavahuvvot servodagas.
I tillegg til språkreformen, vil sametingsrådet i denne perioden løfte opp flere saker til plenum i oppfølgingen av Hjertespråket.
Dasa lassin giellaođastussii áigi sámediggeráđđi loktet eambbo áššiid dán áigodagas mat gullet Váibmogiela čuovvoleapmái dievasčoahkkimii.
Saken lagt frem 07.03.18 kl. 18.45 og debatert 09.03.18 kl. 09.00 Votering Det ble ikke votert over saken.
Sámedikki dievasčoahkkin - 005/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.03.2018 dii. 18.45 Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om samisk språkform.
DC - Mearrádus: Sámediggi lea digaštallan Sámediggeráđi čilgehusa sámi giellaođastusa birra.
Behandling av saken avsluttet 09.03.2018 kl. 10.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 09.03.2018 dii. 10.00
Ášši/Sak 006/18 Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 006/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Søknad om fritak fra vervet som sametingsrepresentant - Bjørn Inge Mo
Ohcan luvvejuvvot doaimmas sámediggeáirrasin - Bjørn Inge Mo
Arkivsaknr. 18/509
Áššenr. 18/509
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Plenumsledelsen 05.02.18 DCJ 008/18 Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 06/18
Politihkalaš dássi Beaivi Áššenr. Dievasčoahkkinjođihangoddi 05.02.18 DCJ 008/18 Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 DC 06/18
Bjørn Inge Mo fritas fra sitt verv som sametingsrepresentant i perioden 01.12.17 – 01.12.18.
Bjørn Inge Mo luvvejuvvo doaimmas sámediggeáirrasin áigodagas 01.12.17 – 01.12.18.
Saken påbegynt 07.03.18 kl. 19.00 Votering Av 39 representanter var 34 til stede.
Sámedikki dievasčoahkkin - 006/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.03.2018 dii. 19.00 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 34 čoahkis.
· Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
· Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Bjørn Inge Mo fritas fra sitt verv som sametingsrepresentant i perioden 01.12.17 – 01.12.18. Behandling av saken avsluttet kl. 19.05
DC - Mearrádus: Bjørn Inge Mo luvvejuvvo doaimmas sámediggeáirrasin áigodagas 01.12.17 – 01.12.18 Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.03.2018 dii. 19.05
Ášši/Sak 007/18 Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 007/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Ášši/Sak 001/18 Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Ášši 001/18 Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi
Samarbeidsavtale mellom Helse Nord RHF og Sametinget
Ovttasbargošiehtadus gaskkal Sámedikki ja Davvi Dearvvašvuohta RHF
Arkivsaknr. 17/2788
Áššenr. 17/2788
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet 01.02.18 SR Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen 5. – 6.03.18 OOUK
Sámediggeráđđi SR Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi 5. – 6.03.18 BFOL
Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 07/18
Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 DC 07/18
Sametingsrådet ser på samarbeidsavtalen mellom Helse Nord og Sametinget som viktig for å fremme utvikling av likeverdige spesialisthelsetjenester som er r tilrettelagt samiske pasienters språklige og kulturelle bakgrunn.
Sámediggeráđđi oaidná šiehtadusa Davvi Dearvvašvuođain dehálažžan ovddidan dihte ovttadássásaš spesialistadearvvašvuođabálvalusaid mat leat heivehuvvon sámi pasieanttaid giella- ja kulturduogážii.
Sametingsrådet godkjenner / inngår vedlagte avtale med Helse Nord RHF.
Sámediggeráđđi dohkkeha šiehtadusa Davvi Dearvvašvuođain mii lea mielddusin.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen - 001/18 Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens innstilling
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 001/18 Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus
Sametingets OOU-komité har behandlet sak 07/18 - Sametingets samarbeidsavtale med Helse Nord RHF.
Sámedikki BFO-lávdegoddi lea meannudan ášši 07/18 - Ovttasbargošiehtadus gaskkal Sámedikki ja Davvi Dearvvašvuohta RHF.
Komiteen fremmer følgende innstilling:
Lávdegoddi ovddida čuovvovaš evttohusa:
Merknader
Mearkkašupmi
Merknad fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Kåre Ivar Olli.
Mearkkašupmi ovddiduvvon Bargiidbellodaga (BB) Kåre Ivar Olli bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski og Elisabeth Erke, og fra Samefolkets parti Ann-Elise Finbog stiller seg bak:
Bargiidbellodaga (BB) Jørn Are Gaski ja Elisabeth Erke, ja Sámeálbmotbellodaga Ann-Elise Finbog dorjot:
Samarbeidsavtale Sametinget og Helse Nord RHF
Ovttasbargošiehtadus gaskkal Sámedikki ja Davvi Dearvvašvuođa RHF
Disse medlemmene ser det som positivt at det utarbeides samarbeidsavtale mellom Sametinget og Helse Nord.
Dáid láhttuid mielas lea hui buorre go hábmejuvvo ovttasbargošiehtadus gaskkal Sámedikki ja Davvi Dearvvašvuohta.
Disse medlemmene imøteser at det også arbeides om samarbeidsavtaler med de andre helseforetakene i landet.
Dát lahttut aŋkke vurdet ahte hábmejuvvojit maid ovttasbargošiehtadusat eará dearvvašvuođaásahusaiguin Norggas.
Samene er bosatt over hele Norge, og tilbudet til de samiske pasienter må ivaretas i helseregionene, og dette ansvaret kan synliggjøres gjennom samarbeidsavtalene.
Sápmelaččat orrot miehtá Norgga, ja fálaldagat sámi divššohasaide fertejit vuhtiiváldot dearvvašvuođaregiovnnain, ja dán ovddasvástádusa sáhttá čalmmustahttit dákkár ovttasbargošiehtadusaiguin.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit ja evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 007/18 Merknad Samarbeidsavtale Helse Nord RHF og Sametinget
BFOL - Mearrádus: Sámedikki dievasčoahkkin - 007/18 Mearkkašupmi: Ovttasbargošiehtadus gaskal Davvi dearvvašvuođa RHF ja Sámedikki
Arthur Tørfoss Fremskrittspartiet viser til at samarbeidsavtalen mellom Helse Nord RHF og Sametinget skal fremme en utvikling av spesialisthelsetjenesten, som sikrer det samiske folks rett til likeverdige helsetjenester.
Arthur Tørfoss Ovddádusbellodat čujuha ahte ovttasbargošiehtadus gaskal Davvi dearvvašvuođa RHF ja Sámedikki galgá ovddidit ovdáneami spesialistadearvvašvuođabálvalusas, mii sihkkarastá sámi álbmogii rievtti
Fremskrittspartiet støtter avtalen, og støtter bruk og bevaring av samisk språk, kultur og historie, og er klar på at det offentlige har et ansvar for å bidra til dette.
Ovddádusbellodat doarju šiehtadusa, ja doarju sámegiela, kultuvrra ja historjjá geavaheami ja seailluheami, ja ovddasvástádus váikkuhit dása lea almmolaš eiseválddiin.
Fremskrittspartiet støtter den norske modellen, der alle innbyggere i hele landet sikres rett til likeverdige helsetjenester.
Ovddádusbellodat doarjju Norgga modealla, gos buot ássit miehtá riika ožžot dásseárvosaš dearvvašvuođabálvalusa.
Fremskrittspartiet vil allikevel påpeke at norsk er vårt felles språk, og at norske statsborgere i kontakt med det offentlige, må kunne forventes å kommunisere godt nok på norsk.
Ovddádusbellodat áigu lihka deattuhit ahte dárogiella lea min oktasaš giella, ja go Norgga stáhtaborgár váldá oktavuođa almmolaš bálvalusaiguin, de ferte vuordit ahte gulahallá dárogielain doarvái bures.
Den beste måten for alle pasienter i Norge å sikre seg god og riktig behandling på, er å beherske norsk tilstrekkelig godt til både å gjøre seg selv forstått, og forstå hva som sies av helsepersonellet.
Dat buot buoremus vuohki sihkkarastit buori ja rievttes divššu pasieanttaide Norggas, lea ahte máhtát dárogiela dan meare bures ahte du ipmirdit ja ahte don ipmirdat maid dearvvašvuođabargi oaivvilda.
Saken påbegynt 08.03.18 kl. 09.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2018 dii. 09.05
Votering. Av 39 representanter var 35 til stede.
Jienasteapmi. 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
· Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
· Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Sametingsrådet ser på samarbeidsavtalen mellom Helse Nord og Sametinget som viktig for å fremme utvikling av likeverdige spesialisthelsetjenester som er r tilrettelagt samiske pasienters språklige og kulturelle bakgrunn.
DC - Mearrádus: Sámediggeráđđi oaidná šiehtadusa Davvi Dearvvašvuođain dehálažžan ovddidan dihte ovttadássásaš spesialistadearvvašvuođabálvalusaid mat leat heivehuvvon sámi pasieanttaid giella- ja kulturduogážii.
Behandling av saken avsluttet kl. 10.20 Ášši/Sak 008/18
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2018 dii. 10.20
Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 008/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Ášši/Sak 001/18 Plan og finanskomiteen Dato: 05.03.2018-06.03.2018
Ášši 001/18 Plána ja finansalávdegoddi 05.03.2018-06.03.2018
Sametingets årsmelding 2017
Sámedikki jáhkedieđáhus 2017
Arkivsaknr. 17/5160
Áššenr. 17/5160
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet SR Plan- og finanskomiteen 5. – 6.03.18 PFK Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 08/18
Sámediggeráđđi SR Plána- ja finánsalávdegoddi 5. – 6.03.18 PFL Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 DC 08/18
Sametingets årsmelding 2017 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki jáhkedieđáhus 2017 lea dohkkehovvon mildosa 1 vuođul.
Plan og finanskomiteen - 001/18 PFK - vedtak:
Plána ja finansalávdegoddi - 001/18 PFL - Mearrádus: Álggahus:
Sametingets plan og finanskomité har behandlet sak 08/18 Sametingets årsrapport 2017. Komiteen fremmer følgende innstilling.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 08/18 Sámedikki jahkedieđáhus 2017. Lávdegoddi ovddida čuovvovaš árvalusa.
Komiteens tilrådning: Komiteen har ikke merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstiling.
Lávdegottis eai leat mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat:
Saken påbegynt 08.03.18 kl. 10.50 Votering Av 39 representanter var 36 til stede.
Sámedikki dievasčoahkkin - 008/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2018 dii. 10.45 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 36 čoahkis.
· Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt.
· Plána ja finansalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Sametingets årsmelding 2017 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
DC - Mearrádus: Sámedikki jáhkedieđáhus 2017 lea dohkkehovvon mildosa 1 vuođul.
Behandling av saken avsluttet kl. 11.35 Ášši/Sak 009/18
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2018 dii. 11.35
Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 009/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Ášši/Sak 001/18 Nærings- og kulturkomiteen Dato: 05.03.2018-06.03.2018
Ášši 001/18 Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 05.03.2018-06.03.2018
Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2018
Sámedikki cealkámuš 2018 eanadoallošiehtadallamiidda
Arkivsaknr. 17/5509
Áššenr. 17/5509
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet 01.02.18 SR 044/18 Nærings- og kulturkomiteen 5. – 6.03.18 NKK Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 09/18
Sámediggeráđđi 01.02.18 SR 044/18 Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 5. – 6.03.18 EKL Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 SP 09/18
Sametingsrådets forslag til innstilling: matvarer og som grunnlag for bosetting i samiske områder.
Eanadoallu lea deaŧalaš vuođđun barggolašvuhtii, árvoháhkamii, borramušgálvvuid buvttadeapmái ja vuođđun ássamii sámi guovlluin.
Jordbruk er også viktig for videreføringen av samisk språk og kulturtradisjoner. Sametinget er opptatt av at jordbruksnæringen har gode rammebetingelser for sin drift og utvikling.
Eanadoallu lea deaŧalaš maiddái sámi giela ja kulturárbevieruid viidásat fievrrideapmai. Sámediggái lea deaŧalaš ahte eanadoalus leat buorit rámmaeavttut doaibmasis ja ahtanuššamii.
Store endringer i jordbrukspolitikken vil ikke sikre denne forutsigbarheten, og det vil skape en usikker situasjon for de områder som slike endringer berører
Stuorra rievdadusat eanadoallopolitihkas eai sihkkarastte dán einnostahttivuođa, ja dagahit eahpesihkkaris dili daidda guovlluide maidda dakkár rievdadusat gusket.
Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at det fortsatt er en overvekt av menn i jordbruket.
Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga logut čájehit ahte ain leat eanet almmáiolbmot eanadoalus.
I landet som helhet utførte kvinnene 21 % av arbeidet i 2016, i Troms 24 % og i Finnmark 28 %.
Riikkas ollislaččat čađahedje nissonolbmot 21 % barggus 2016:s, Romssas 24 % ja Finnmárkkus 28 %.
Blant annet har velferdsordninger betydning for at kvinner velger å jobbe i jordbruket.
Earret eará dagaha čálgoortnet ahte nissonolbmot válljejit bargat eanadoalus.
Andre forhold som er viktig for likestilling i jordbruket er å øke kvinnenes deltakelse i jordbruket og sikre at flere kvinner overtar eiendommer i jordbruket.
Eará bealit mat leat deaŧalaččat dásseárvui eanadoalus lea ahte lasihit nissonolbmuid searvama eanadoalus ja sihkkarastit ahte eanet nissonolbmot váldet badjelasaset giddodagaid eanadoalus.
For øvrig må likestillingstiltak i jordbruksavtalen videreføres.
Muđui ferte dásseárvodoaibmabijuid eanadoallošiehtadusas ain bisuhit.
Sammenslåing av Finnmark og Troms må ikke føre til dårligere vilkår for å drive med jordbruk i disse fylkene.
Finnmárkku ja Romssa ovttastahttin ferte buvttihit heajut eavttuid bargat eanadoaluin dáin fylkkain.
Regjeringen har hatt flere forslag om å slå sammen sonene for ulike tilskuddsordninger i jordbruket.
Ráđđehusas leat leamaš máŋga evttohusa avádagaid ovttastahttimis eanadoalu iešguđege doarjjaortnegiid várás.
Slike sammenslåinger der større regioner oppstår fører til at jordbruket i klimatisk dårlige områder ikke klarer å konkurrere med områder som er bedre stilt klimatisk.
Dákkár oktavuođain goas šaddet stuorát regiovnnat dagaha ahte eanandoallu dálkkádagaid dáfus fuones guovlluin ii nagot gilvalit guovlluiguin main leat buoret dálkkádagat.
Det meste av samisk jordbruk er lokalisert til slike områder.
Eanaš sámi eanandoallu lea juste dán lágan guovlluin.
Vi opplever i dag for eksempel at kostnadene for veterinærreiser er blitt meget høye i avsidesliggende områder.
Mii oaidnit dál ahte ovdamearkka dihtii šibitdoavttergolut leat divron sakka doaresbeale guovlluin.
I slike tilfeller må det settes en øvre grense for hvor høye kostnader det kan bli ved slike reiser.
Dákkár oktavuođain ferte biddjojuvvot bajit rádji man divrasat dán lágan mátkkit sáhttet leat.
Sametinget vil at målet i Stortingsmelding nr 11 (2016 – 2017) Endring og utvikling En fremtidsrettet jordbruksproduksjon fortsatt skal stå ved lag.
Sámediggi háliida ahte mihttomearri Stuorradiggedieđáhusas nr 11 (2016 – 2017) Endring og utvikling En fremtidsrettet jordbruksproduksjon ain galgá bissut.
Sametinget er enig i at Regjeringen ønsker et sterkt og konkurransedyktig landbruk i alle deler av landet.
Sámediggi lea ovttaoaivilis Ráđđehusain ahte galgá ain leat nana ja gilvvohallan gievra eanandoallu buot guovlluin riikkas.
Sametinget fremmer følgende innspill til jordbruksavtaleforhandlingene for 2018:
Sámediggi ovddida čuovvovaš cealkámuša jagi 2017 eanadoallošiehtadallamiidda:
Sametinget vil i sterkere grad bli involvert i ulike prosesser så som meldingsarbeid, høringer og større prinsipielle saker.
Sámediggi háliida eanet searvat iešguđege proseassaide nugo dieđáhusbargui, gulaskuddamiidda ja stuorát prinsihpalaš áššiide.
Konsultasjonsavtalen er et viktig virkemiddel i den sammenheng.
Konsultašuvdnašiehtadus lea deaŧalaš váikkuhangaskaoapmi dán oktavuođas.
Plikten til konsultasjoner etter Konsultasjonsavtalen omfatter tiltak som kan berøre den samiske befolkningen.
Konsultašuvdna geatnegasvuohta Konsultašuvdnašiehtadusa mielde guoská doaibmabijuide mat sáhttet guoskat sámi álbmogii.
Sametinget er opptatt av å videreføre produksjonstilleggene med samme profil som i dag.
Sámedikkis lea beroštupmi bisuhit buvttadanlasáhusaid otná dásis.
Den store inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre næringer må derfor reduseres.
Danne ferte dat stuorra dienaserohus eanandoalu ja eará ealáhusaid gaskka unniduvvot.
Dagens ordning sikrer bonden ferie og fritid noe som er spesielt viktig for å rekruttere unge til jordbruksnæringen. Den gir gårdbrukeren muligheter til å få ferie og fritid.
Sadjásašdoarjjaortnet luomu ja asttuáiggi várás ferte bisuhuvvot Dálá ortnet sihkkarastá bondii luomu ja astoáiggi mii lea erenoamáš deaŧalaš nuoraid rekrutteremii eanadollui.
Sametinget registrerer at i Stortingsmelding nr 11 er det lagt opp til at markedskreftene skal få fritt spillerom.
Sámediggi oaidná ahte Stuorradiggedieđáhusas nr 11 lea biddjojuvvon vuođđun ahte márkanfámut ožžot friija ráđđejumi.
Det sikrer også lik pris for lik kvalitet for alle produsenter uavhengig av størrelse og avstand til slakterier og meierier
Dat sihkkarastá maiddái seamma kvalitehta buot buvttadeddjiide beroškeahttá sturrodagas ja gaskkain njuovahagaide ja meieriijaide.
Ordningen med overvintringsskade er avviklet.
Dálvebadjevahátortnet lea loahpahuvvon.
Sametinget ser at ordningen ga en økonomisk sikkerhet før avviklingen, og mener at den bør gjeninnføres i sin opprinnelige form.
Sámediggi oaidná ahte ortnet attii ekonomalaš sihkarvuođa ovdal heaittiheami, ja oaivvilda ahte dat berre fas váldojuvvon atnui álgoálgosaš hámis.
Det har sammenheng med klimaendringer, som nå oftere forekommer i nord der tining og frysing fører til mer skade på eng enn tidligere.
Das lea oktavuohta dálkkádatrievdamiiguin, mat dál dávjá bohtet davvin gos sakŋan ja jiekŋun dagahit eanet vahágiid go ovdal.
3. Melkeproduksjon Fra 2034 vil det ikke lenger være tillatt å ha båsfjøs.
3. Mielkebuvttadeapmi Jagi 2034 rájes ii leat šat hiŋggalnávet šat lobálaš.
I Troms har fortsatt ca 25 % av melkebrukene løsdrift.
Romssa fylkkas lea sullii 25 % mielkebuvttadeddjiin luovosdoallu.
Prosentsatsen ble økt fra 33 % til 35 % i 2017 og øvre tak for finansiering ble fjernet også i Troms.
Proseantamearri bajiduvvui 33 proseanttas 35 prosentii 2017:s ja bajimuš ruhtadanrádji sihkkojuvvui maiddái Romssas.
Av hensyn til rekrutteringen til jordbruket må andelen tilskudd til unge må løftes slik at den er 10 % høyere i samiske områder enn tilfellet er i dag.
Rekruttere vuhtii váldima dihtii eanandollui ferte doarjjaoasi nuoraide bajidit nu ahte dat lea 10 % stuorát sámi guovlluin dan ektui mii dál lea.
Dette er av særlig betydning for unge etablerere som ofte ikke har klart å bygge opp egenkapital.
Das lea erenoamáš mearkkašupmi nuorra ásaheddjiide geat dávjá eai leat nagodan gártadit iežas kapitála.
Vekstsesongen er kort, og veksten varierer i stor grad etter klimaet. Både Finnmark (52 %) og Troms (58 %) har dessuten høyere andel leiejord enn resten av landet (42 %).
Šaddanáigi lea oanehaš, ja šaddu sorjá buori muddui dálkkádagas Sihke Finnmárkkus (52%) ja Romssas (58 %) lea muđui eanet láigoeana go muđui riikkas (42 %).
Dette skaper utfordringer ved drift av arealene.
Dát buktá hástalusaid areálaid geavaheamis.
Produksjonstilleggene må videreføres og små og mellomstore bruk må få økning i tilskuddene.
Buvttadanlasáhusat fertejit bisuhuvvot ja smávva ja gaska sturrosaš doalut fertejit oažžut eanet doarjagiid..
Ved å øke beitetilskuddet vil det både sikre økonomien i saueholdet og øke bruken av utmarksbeite.
Dán doarjaga lasiheapmi sihkkar asttášii sihke sávzadoalu ekonomiija ja lasihivččii meahcceguohtuma.
Overproduksjon av lammekjøtt i Norge i 2017 førte til lavere kjøttpris for sauebonden for 2018.
Lábbábierggu liigebuvttadeapmi Norggas 2017:s dagahii ahte sávzaboanda oažžu heajut biergohatti 2018:s.
Både Finnmark og Troms har underdekning av lammekjøtt.
Sihke Finnmárkkus ja Romssas lea vánis lábbábiergu.
Sametinget mener det ikke er riktig at disse fylkene må bære kostnadene for overproduksjon som er skjedd i andre deler av landet.
Sámedikki mielas ii leat riekta ahte dát fylkkat galget leat mielde máksimin liigebuvttadusa goluid eará osiin riikkas.
Selv om rovvilt ikke er forhandlingstema så har rovviltpolitikken stor betydning for økonomien i saueholdet.
Vaikke vel boraspiret eai leat ge mielde šiehtadallanfáddán dán oktavuođas, de lea boraspirepolitihkas stuorra mearkkašupmi sávzadoalu ekonomiijii.
5. Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling
5. Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideami várás
Overføringen må innføres på nytt og samtidig økes for å fremme arktisk landbruk.
Dáid ruđaid ferte ođđasis váldit geavahussii ja seammás lasihit daid ovddidan dihtii árktalaš eanadoalu.
Det gjelder å legge til rette for å profilere og markedsføre arktisk landbruk.
Ferte láhčit diliid nu ahte árktalaš eanadoalu sáhttá profileret ja vuovdalit
Midlene vil kunne styrke produksjonen av lokal mat fra samiske områder.
Ruđaiguin sáhtášii nannet báikkálaš biebmobuvttadusa sámi guovlluin.
Det vil øke verdiskapingen på gårdene, og dermed sikre sysselsettingen i jordbruket.
Dat buoridivčče árvoháhkama doaluin, ja dieinna lágiin sihkkarasttášedje barggolašvuođa eanadoalus.
Med disse midlene vil Sametinget kunne videreføre sin innsats mot videreforedling av lokal mat.
Dáiguin ruđaiguin sáhttá Sámediggi áŋgiruššat ain báikkálaš biepmu ektui.
Nærings- og kulturkomiteen - 001/18 NKK - vedtak:
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 001/18 EKL - Mearrádus: Álggahus
Sametingets nærings- og kulturkomité har behandlet sak 09/18 Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2018.
Sámedikki ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 09/18 Sámedikki cealkámuš 2018 eanadoallošiehtadallamiidda.
Medlemmet fra Arbeiderpartiet, Arild P. Inga, fremmet merknad i saken.
Bargiidbellodaga lahttu, Arild P. Inga, ovddidii mearkkašumi áššái.
Medlemmene fra Arbeiderpartiet Per Mathis Oskal og John Kappfjell og medlemmet fra Nordkalottfolket, Tor H. Mikkola, støttet merknaden.
Bargiidbellodaga lahttut Per Mathis Oskal ja John Kappfjell ja Nordkalottfolket lahttu, Tor H. Mikkola, dorjo mearkkašumi.
I høringsrunden er kun småbruker- og bondelagene i Troms og Finnmark invitert til å komme med innspill til jordbruksavtalen.
Gulaskuddanvuorus leat dušše Romssa ja Finnmárkku fylkkaid smávvadáluid- ja boanddaidsearvvit bovdejuvvon buktit cealkámušaid eanadoallošiehtadussii.
Sametinget vil bemerke at øvrige småbruker- og bondelag i andre fylker i fremtidene må bli involvert i høringsprosessen.
Sámediggi mearkkaša ahte eará fylkkaid eará smávvadáluid- ja boanddaid searvvit galget beassat mielde gulaskuddanprosessii.
Medlemmet fra Arbeiderpartiet, Arild P. Inga, fremmet forslag i saken.
Bargiidbellodaga lahttu, Arild P. Inga, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmene fra Arbeiderpartiet Per Mathis Oskal og John Kappfjell støttet forslaget.
Bargiidbellodaga lahttut Per Mathis Oskal ja John Kappfjell doarjjuiga mearkkašumi. Evttohus 1
Forslag 1 Tillegg til rådets innledning i 2. avsnitt: Sametinget vil ha økt lokal matproduksjon, dette vil som et ledd i nordområdepolitikken, være med på å øke matvaresikkerheten.
Lasáhus ráđi álggaheapmái 2. teakstaoasis: Sámediggi háliida ahte báikkálaš biebmobuvttadeapmi lassána, dat livččii mielde lasiheamen biebmosihkarvuođa, oassin davveguovlopolitihkas.
Tillegg til rådets innledning i 4. avsnitt: Det er behov for snuoperasjon som gjør at jordbruket i samiske bosettingsområder styrkes, i enkelte bygder er hele jordbruksmiljøet nærmest utradert.
Dárbu lea čađahit rievdadusa mii nannešii eanadoalu sámi ássanguovlluin. Muhtun giliin lea olles eanadoallobiras dadjat jávkaduvvon.
Mye av årsaken til bruksendgangen er dreiningen mot stadig større og mer effektive bruk, noe som krever stor kapitalinnsats og spesialisering.
Sivvan doaluid logu njiedjamii lea eanaš dat rievdan ahte šaddet stuorát ja stuorát ja beaktilat doalut, mii gáibida ollu kapitála ja spesialiserema.
Dette passer dårlig i mange samiske bygder hvor man ofte har drevet jordbruk i kombinasjon med annen næring og annet arbeid.
Dat heive heajut ollu sámi giliin go eanadoallu dávjá lea doaimmahuvvon lotnolasat eará ealáhusaiguin ja eará bargguiguin.
Spesielt gjelder dette innen saueholdet.
Dat guoská erenoamážit sávzadollui.
Også kutt i støtteordninger for veterinære reiser, dyrere driftsmidler, høyere utgifter ved bygging, frakt mm gir dårligere lønnsomhet.
Maiddái uhcit doarjja šibitdoavttermátkkiide, divrasat doallobiergasat, stuorát huksen- ja fievrridangolut jna. hedjonahttet gánnáheami.
Tillegg til punkt 2 Lønnsomhet: Landbruksavtalen omhandler mer enn bare jordbruk.
Lasáhus čuoggái 2 Gánnáheapmi: Eanadoallošiehtadusas ii leat sáhka dušše eanadoalus.
Jordbruksavtalen må ta høyde for å se på muligheten for tilrettelegging av næringskombinasjoner.
Eanadoallošiehtadus ferte vuhtiiváldit vejolašvuođa láhčit lotnolasealáhusaide.
På denne måten vil man kunne bevare et bredt jordbruk med både større og mindre driftsenheter.
Nu sáhtášii bisuhit govddit eanadoalu sihke stuorát ja smávit doalloovttadagaiguin.
Utmarksbruk, næringskombinasjoner og fiske, utgjør en vesentlig del av ressursgrunnlaget for jordbruket.
Meahcásteapmi, lotnolasealáhusat ja guolásteapmi, mearkkašit hui ollu eanadoalu resursavuđđui.
Utøvelse av kombinasjonsnæringer må også danne grunnlaget for å kunne kvalifisere seg til å kunne fangste kongekrabbe.
Lotnolasealáhusaid doaimmaheapmi ferte maid leat vuođđun dasa ahte beassá searvat gonagasreabbábivdui.
Den tradisjonelle bruken av naturen må mer inn i fokus i jordbruksforhandlingene.
Árbevirolaš luonddugeavaheapmi ferte deattuhuvvot eanet eanadoallošiehtadallamiin.
Det er behov for en snuoperasjon som gjør at jordbruket i samiske bosettingsområder styrkes.
Dárbu lea čađahit rievdadusaid mat nannejit eanadoalu sámi ássanguovlluin.
Sametinget vil ha økt husdyrtilskudd, spesielt til små og mellomstore bruk, samtidig med økt tilskudd til areal og kulturlandskap.
Sámediggi háliida ahte šibitdoarjja lasihuvvo, erenoamážit smávva ja gaskasturrosaš doaluide, seammás go lasihuvvo doarjja areálaide ja kultureanadagaide.
Dette vil være viktige bidrag til å opprettholde et aktivt landbruk.
Dat livččii deaŧalaš veahkkin dasa ahte bisuhit árjjalaš eanadoalu.
Samtidig kreves et driftsvansketillegg til bruk som drives under klimatisk eller arealmessige utfordrende forhold (brattlendt, med små jordteiger, avsidesliggende ol.
Seammás gáibiduvvo doallováttisvuođalasáhus daidda doaluide mat doaimmahuvvojit dálkkádatlaš dahje areálaid dáfus hástaleaddji diliin (ceakkoeatnamiin, smávva eanamihtuiguin, boaittobealeatnamat jna.).
) Økt beitetilskudd i utmark vil bidra til bedre utnyttelse av beitemarka, og til å holde kulturlandskapet åpent.
Lassi guohtundoarjja mehciin buoridivččii ávkkástallama guohtuneatnamiiguin, ja doalahivččii kultureanadaga rabasin.
Tillegg til punkt 5 Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling: For å få full effekt av midlene fra Sametinget er det viktig å ha en plan eller opplegg for hvordan tildelte midler benyttes.
Lasáhus čuoggái 5 Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideapmái: Oažžun dihtii olles ávkki Sámedikki ruđain lea deaŧalaš ráhkadit plána dasa mo juolluduvvon ruđat galget geavahuvvot.
Prosjekter med nye næringskombinasjoner kan være aktuelle, eventuelt en strategi eller forsøk med samarbeid mellom primærnæringer.
Lotnolasealáhusprošeavttat livčče ávkkálaččat, vejolaččat strategiija dahje ovttasbargogeahččaleapmi vuođđoealáhusaid gaskkas.
Nytt tilleggspunkt 6 Konfliktforebyggende tiltak: Sametinget vil videreføre ordningen med konfliktforebyggende tiltak finansiert over jordbruks- og reindriftsavtalen.
Ođđa lassečuokkis 6 Riidoeastadeaddji doaibmabijut: Sámediggi áigu joatkit ortnega riidoeastadeaddji doaibmabijuiguin ruhtaduvvon eanadoallo- ja boazodoallošiehtadusa bokte.
Medlemmet fra Nordkalottfolket, Tor H. Mikkola, fremmet forslag i saken.
Nordkalottfolket, Tor H. Mikkola, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmet fra Árja, Inger Eline Eriksen Fjellgren, støttet forslaget.
Árja lahttu, Inger Eline Eriksen Fjellgren, doarjjui evttohusa.
Innledning: 2. avsnitt beholder første setning resten erstattes med: Økt sysselsetning og økt lønnsomhet innen landbruk er avgjørende for å opprettholde levende bygder i samiske områder.
Álggahus: 2. teakstaoasi vuosttaš cealkka doalahuvvo, dan maŋŋá boahtá dát: Lassánan barggolašvuohta ja lassánan gánnáheapmi eanadoalus lea hui deaŧalaš dasa ahte bisuhit ealli giliid sámi guovlluin.
Det er derfor viktig at sametinget har langsiktige mål for å videreutvikle landbruksnæringen med å øke sysselsetningen, øke lønnsomheten og å styrke statusen for landbruk som en viktig næring for samisk kultur.
Danne lea deaŧalaš ahte Sámedikkis leat guhkesáiggi mihttomearit dasa ahte viidáseappot ovddidit eanadoalu dainna lágiin ahte lasihit barggolašvuođa, lasihit gánnáheami ja nannet eanadoalu stáhtusa deaŧalaš ealáhussan sámi kultuvrii.
Under innspill til jordbruksavtaleforhandlingene Punkt 2 Første setning erstattes med: Sametinget er opptatt av å styrke produksjonstilleggene for landbruk i samiske områder.
Čuokkis 2 Vuosttaš cealkaga sadjái boahtá: Sámediggái lea deaŧalaš nannet buvttadandoarjagiid sámi guovlluid eanadoalus.
Nytt punkt – punkt 6 Egne ordninger for småskalajordbruk i samiske områder I samiske områder, og andre områder der småskala landbruk har spesiell kulturell verdi, bør det være spesielle ordninger for ivareta slik drift I disse områdene er det vanlig å holde husdyr til eget bruk og for salg, men på grunn av tilgangen til dyrkbar mark, er det ikke mulig å drive større landbruk.
Sámi guovlluin, ja eará guovlluin gos smávvileanadoalus lea erenoamáš kultuvrralaš árvu, berrejit leat sierra ortnegat mat fuolahit dakkár doalu. Dáin guovlluin lea dábálaš doallat šibihiid iežas atnui ja vuovdimii, muhto uhccán ráhkaduvvon eatnamiid geažil, ii leat vejolaš doaimmahit stuorit eanandoalu.
Det blir da umulig å oppfylle kravene for å få produksjonstilskudd.
Danne gártá veadjemeahttun ollašuhttit buvttadandoarjjagáibádusaid.
Verdien av slik drift skal i utgangspunktet ikke være slik at man vil bidra til økt matproduksjon på nasjonalt nivå.
Dakkár doalu árvu ii galgga vuosttažettiin leat nu ahte dat galgá váikkuhit lassánan biebmobuvttadeapmái nationála dásis.
Verdien blir heller styrket kultur, styrket bosetning i distriktene, vedlikehold av kulturlandskap og videreføring av erfaringsbasert kunnskap.
Dan árvu lea baicce nannejuvvon kultuvra, nannejuvvon ássan doaresbealde guovlluin, kultureatnamiid fuolaheapmi ja vásáhusvuđot máhtu viidáseappot fievrrideapmi.
Det bør opprettes en egen ordning for slike landbruk der kriteriene kan være slik.
Berre ásahit sierra ortnegiid dakká eanadollui man eavttut sáhttet leat ná.
· Gjelder gårdsbruk med mindre enn 50 sau, 50 geiter, 5 ammekyr, 100 høns, under 30 mål dyrkbar mark eller matproduksjon med under 100 000 kr i brutto omsetning av landbruksprodukter. Tilskudd ikke medregnet.
· Guoská eanadollui mas leat uhcit go 50 sávzza, 50 gáicca, 5 mielkegusa, 100 vuoncá, vuollel 30 mihtu gilvvehahtti eatnamat dahje bibmobuvttadeapmi mas eanadoallobuktagiid brutto gávpejorru lea uhcit go 100 000 ru. Doarjja ii leat váldojuvvon mielde.
· Driften trenger ikke være mva. pliktig · Produksjonstilskuddet gjelder fra første solgte produkt · Ekstra tilskudd på 30 000 kr som kulturtilskudd · Hesjetilskudd og dyrking av natureng burde også komme under denne ordningen Denne ordningen gjør at det i samiske områder og andre områder der landbruk har en spesiell kulturell verdi, får bedre grunnlag for å videreføre gårdsbruk som styrker kulturen.
· Doalus ii dárbbaš leat geatnegahttojuvvon lasseárvodivat · Buvttadandoarjja gusto vuosttaš vuvdojuvvon buktaga rájes · 30 000 ruvdnosaš lassidoarjja kulturdoarjjan · Háššendoarjja ja niittuid gilvin berrešii maid gullat dán ortnegii Dát ortnet attášii sámi guovlluin ja eará guovlluin gos eanadoalus lea erenoamáš kulturárvu, buoret vuođu viidáseappot ovddidit dakkár eanadoalu mii nanne kultuvrra.
Det blir mulig å komme under ordningen for produksjonstilskudd fra første dokumenterte salg av produkter, og i tillegg vil det bli mulig å få ekstra tilskudd.
Šaddá vejolaš gullat buvttadandoarjjaortnegii juo vuosttaš duođaštuvvon buvttavuovdima rájes, ja dasa lassin gártá vejolažžan oažžut lassidoarjaga.
Spesielt i de sjøsamiske områdene vil slike ordninger føre til at man styrker den gamle kulturen med kombinasjonsdrift jordbruk/fiske.
Erenoamážit mearrasámi guovlluin veahkehivčče dakkár ortnegat nannet dan boares kultuvrra mas lea eanadoallu/guolásteapmi lotnolasealáhussan.
Medlemmet fra Árja, Inger Eline Eriksen Fjellgren, fremmet forslag i saken.
Árja lahttu, Inger Eline Eriksen Fjellgren, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmet fra Nordkalottfolket, Tor H. Mikkola, støttet forslaget.
Nordkalottfolket lahttu, Tor H. Mikkola, doarjjui evttohusa.
Nytt avsnitt etter 2. avsnitt
Ođđa teakstaoassi maŋŋá 2. teakstaoasi
Sametinget understreker at landbruk i samiske områder er en tradisjonell samisk næring og er derfor vernet av det materielle vernet i folkeretten som gjelder samene som urfolk, herunder FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27, ILO-konvensjon nr 169 og FNs urfolksdeklarasjon.
Sámediggi deattuha ahte eanadoallu sámi guovlluin lea árbevirolaš sámi ealáhus ja das lea dan geažil ávnnaslaš suodjalus álbmotrievtti vuođul mii guoská sápmelaččaide álgoálbmogin, dás maiddái ON siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna artihkkala 27, ILO-konvenšuvnna nr 169 ja ON álgoálbmojulggaštusa vuođul.
Nytt avsnitt etter 4. avsnitt.
Ođđa teakstaoassi maŋŋá 4. teakstaoasi.
5. Kombinasjonsnæringer
5. Lotnolasealáhusat
I samiske områder med marginale forutsetninger for jordbruk har kombinasjonsnæringer alltid spilt en viktig rolle.
Sámi guovlluin gos leat birzzehis eavttut doaimmahit eanadoalu, leat lotnolasealáhusat álo leamaš deaŧalaččat.
Det er ikke uvanlig i samiske områder at jordbruk kombineres med utmarkshøsting, sjølaksefiske, fjordfiske og/eller turisme.
Sámi guovlluin ii leat eahpedábálaš ahte eanadoallu doaimmahuvvo lotnolasat meahcástemiin, mearraluossabivdduin, vuotnaguolástemiin ja/dahje turismmain.
Tradisjonell samisk høsting av naturressursene er fortsatt et viktig tilskudd til inntekten samtidig som det gir lokal og kortreist mat til eget konsum og til andre brukere.
Árbevirolaš sámi ávkkástallan luondduriggudáiguin lea ain deaŧalaš lassedienas seammás go fidne lagasborramuša iežas atnui ja eará geavaheddjiide.
Det er i disse områdene også vanlig å kombinere jordbruk med andre yrker innen sekundær- og tertiærnæringene.
Dáin guovlluin lea maid dábálaš doaimmahit eanadoalu lotnolasat eará fidnuiguin sekundára- ja tertiálaealáhusain.
I denne sammenheng er det viktig å påpeke at styrkingen av rammevilkårene til samisk jordbruk også innebærer en videreføring av tradisjonelle samiske kombinasjonsnæringer, samt en styrking av små gård som drives i kombinasjon med andre yrker.
Dán oktavuođas lea deaŧalaš čujuhit ahte sámi eanadoalu rámmaeavttuid nannen maiddái mearkkaša árbevirolaš sámi lotnolasealáhusaid viidáseappot fievrrideapmi, ja daid smávvadoaluid nannen mat doaimmahuvvojit lotnolasat eará fidnuiguin.
Medlemmet fra Fremskrittspartiet, Arthur Tørfoss, fremmet forslag i saken.
Ovddádusbellodaga lahttu, Arthur Tørfoss, ovddidii evttohusa áššái:
Erstatter sametingsrådets forslag:
Boahtá sámediggeráđi árvalusa sadjái:
Ordningen med jordbruksforhandlinger har eksistert siden 1950 tallet.
Eanadoallošiehtadusortnet lea doaibman 1950 logu rájes.
Jordbruksavtalen regulerer blant annet · målpris på råvarer som korn, melk, egg og kjøtt fra svin og lam · soneinndeling for produksjonstilskudd · bøndenes inntekt samt produksjonsmål
Eanadoallošiehtadus mudde earret eará · dakkár álgoávdnasiid mihttomearrehattiid, go gortni, mielkki, moniid ja spiidne- ja lábbábierggu · avádatjuogadeami buvttadandoarjaga várás · boanddaid dietnasa ja buvttadanmihttomeriid
Hvert år legges det ned nærmere 1.000 gårdsbruk (nesten 2-3 gårdsbruk daglig), og over 36.000 gårdsbruk står tomme.
Juohke jagi heaittihuvvojit lagabui 1 000 eanadoalu (lagabui 2-3 eanadoalu beaivválaččat), ja badjel 36 000 doalu eai leat doaimmas.
Litt over 44 000 gårdsbruk søkte om produksjonstilskudd i 2011, i 2015 var dette redusert til i overkant 41 000. Imidlertid er det knappe 13-14 prosent av disse som faktisk driver med landbruk på heltid, over 2/3 henter hovedinntekten sin utenfor næringen.
Badjelaš 44 000 eanadoalu ohce buvttadandoarjaga 2011:s, 2015:s dát lohku lei veaháš badjel 41 000. Dattetge lea váile 13-14 proseantta dain mat duođai doaimmahit eanadoalu ollesáiggi, ja 2/3 viežžá váldodietnasa olggobealde ealáhusa.
Dette gir et bilde av at vi har produsert mat i Norge på dugnad.
Dat addá dakkár gova ahte mii leat buvttadan borramuša Norggas veahkkálasbarggus.
Vi opererer i dag med et system som sikrer oss en selvforsyningsgrad på knappe 41-44 prosent for basisråvarer fra norsk landbasert landbruk.
Mii doaimmahit dál dakkár vuogádaga mii sihkkarastá midjiide Norgga eanadoalus váile 41-44 proseantta dain vuođđoávdnasiin maid mii dárbbašit.
Og det samtidig som vi overfører over 18 milliarder årlig til landbruket.
Ja dan seammás go mii sirdit 18 miljárdda jahkásaččat eanadollui.
Ca 61 prosent av bondens årsinntekt anses for å være offentlige overføringer.
Sullii 61 proseantta boanddaid jahkedietnasis adnojuvvo leat almmolaš ruhtasirdimat.
Vi har i dag en handelslekkasje til Sverige på nærmere 11 milliarder årlig ifølge SSB, hvorav ca ½ kan relateres til matvarer.
Mis lea dál lagabui 11 miljárdda ruvdnosaš gávpesuođđan jahkásaččat Ruŧŧii SSB loguid mielde, mas sullii ½ guoská borramušgálvvuide.
Dette rammer spesielt landbruks- og næringsmiddelindustrien på Østlandet.
Dát čuohcá erenoamážit Østlandet guovllu eanadoallo- ja biebmoávnnasindustriijii.
Sametinget mener at det viktigste må være å legge til rette for lønnsomhet i landbruket og heller nedtone distriktspolitiske hensyn for å sikre bosettingen rundt omkring.
Sámediggi oaivvilda ahte deaŧaleamos ferte leat láhčit gánnáhahtti eanadollui ja baicce uhcidit guovllupolitihkalaš vuhtiiváldima dainna ákkain ahte sihkkarastit ássama duoppe dáppe.
Sametinget mener at for å nå disse målene må en fortsette dereguleringen av landbruket for å sikre næringsutøverne faktisk og juridisk rådighet over egen eiendom samt ytterligere fjerne restriksjoner på produksjonen.
Sámediggi oaivvilda ahte juksan dihtii dáid mihttomeriid, ferte uhcidit eanadoalu muddema vai sihkkarastojuvvo ealáhusdoaimmaheddjiide duohta ja juridihkalaš váldi iežaset opmodaga badjel ja ain eanet loahpahit gáržžidemiid buvttadeamis.
Skal vi i Norge kunne ha et landbruk som er lønnsomt og som kan konkurrere opp imot våre nærmeste naboland så må kursen på landbrukspolitikken endres i den retning regjeringen har lagt opp til, og endringen må forsterkes ytterligere.
Jus mis Norggas galgá leat gánnáhahtti eanadoallu mii sáhttá gilvalit min lagamus ránnjáriikkaiguin, de ferte rievdadit eanadoallopolitihka nu mo ráđđehusa áigumuš lea, ja rievdadeami ferte čavget ain eanet.
Verdikjeden i norsk jordbruk må i større grad tilpasse seg sterkere konkurranse i fremtiden: En effektiv næring som leverer det forbrukerne etterspør og som tar inn over seg et stadig mer krevende internasjonalt marked.
Norgga eanadoalu árvoviđjji ferte buorebut heivehit eanet gilvvohallamii boahtteáiggis: Beaktilis ealáhus mii buvttada dan maid olbmot jearahit ja mii vuhtiiváldá eanet ja eanet gáibideaddji riikkaidgaskasaš márkana.
Dette er en forutsetning for bærekraftig og økt norsk matproduksjon og for at det fremdeles kan være et mangfoldig jordbruk over hele landet.
Dat lea eaktun ceavzilis ja eanet borramušbuvttadeapmái Norggas ja dasa ahte ain galgá leat máŋggabealat eanadoallu miehtá riikka.
Norsk jordbruk har mange konkurransefortrinn og har et godt utgangspunkt for produksjon av konkurransedyktige kvalitetsprodukter.
Norgga eanadoalus leat máŋga gilvalanovddu ja buorre vuođđu gilvonávccalaš kvalitehtabuktagiid buvttadeapmái.
Det krever et fremtidsrettet jordbruk som er mindre politisk styrt og mer forbruker- og markedsrettet.
Dasa gáibiduvvo boahtteáiggediđolaš eanadoallu mii lea uhcit politihkalaččat stivrejuvvon ja eanet geavaheaddji- ja márkandiđolaš.
Enklere virkemiddelstruktur med forenkling av ordninger, færre offentlige inngrep i næringsdriften, økt konkurranse gjennom endringer i markedsbalanseringen og mer markedsretting av produksjonen, er sentralt i regjeringens jordbrukspolitikk.
Álkit váikkuhangaskaoapmestruktuvra álkiduvvon ortnegiiguin, uhcit almmolaš muddemiiguin ealáhusdoaimmas, eanet gilvvohallamiin márkandássideami rievdadusaid bokte ja eanet márkanheivehemiin buvttadusas, lea guovddážis ráđđehusa eanadoallopolitihkas.
Sametinget applauderer at Regjeringen allerede har gjennomført en rekke viktige endringer i jordbrukspolitikken både gjennom de årlige jordbruksoppgjørene og i andre prosesser.
Sámediggi lea ilus go Ráđđehus lea juo čađahan máŋga deaŧalaš rievdadusa eanadoallopolitihkas sihke jahkásaš eanadoallošiehtadusaid ja eará proseassaid bokte.
Fra og med jordbruksoppgjøret i 2014 er det til sammen gjennomført 40 forenklinger.
Jagi 2014 eanadoallošiehtadusa rájes leat čađahuvvon oktiibuot 40 álkidahttima.
Endringene har gitt den enkelte bonde større frihet og muligheter til å utvikle bruket og øke produksjonen.
Rievdadusat leat addán ovttaskas bondii stuorát friijavuođa ja vejolašvuođaid ovddidit doalu ja eanedit buvttadeami.
Sametinget ser at regjeringen vil styrke jordbruket og derfor har endret kvotebegrensninger og konsesjonsgrenser som har hindret utnyttelse av kapasitet på enkeltbruk og i samdrifter.
Sámediggi oaidná ahte ráđđehus áigu nannet eanadoalu ja danne lea rievdadan earreráddjemiid ja konsešuvdnarájáid mat lea hehtten eaŋkildoaluid ávkkástallat vejolašvuođaiguin ja čađahit oktasašdoaimmaid.
I jordbruksoppgjøret i 2014 ble produksjonstaket i melkeproduksjonen hevet til 900 000 liter og det særskilte regelverket for samdrifter ble avviklet.
Jagi 2014 eanadoallošiehtadusas loktejuvvui mielkebuvttadeami buvttadanrádjá 900 000 lihttarii ja oktasašdoaimmaid erenoamáš njuolggadusat loahpahuvvojedje.
Ved samme jordbruksoppgjør ble taket for tilskudd til husdyr doblet og det ble innført tilskudd for alle dyr, uavhengig av antall dyr i foretaket.
Seamma eanadoallošiehtadusas duppalastojuvvui doarjjarádjá šibihiidda ja doarjja ásahuvvui buot elliid várás, beroškeahttá doalu elliidlogus.
Økningen av konsesjonsgrensene gir større enheter med mer effektiv produksjon, og det gir grunnlag for at kylling og kalkun kan være en heltidsproduksjon.
Konsešuvdnarájáid lokten addá stuorát ovttadagaid beaktilat buvttademiin, ja addá vuođu ollesáiggi vuoncáčivga- ja gálkonbuvttadeapmái.
Sametinget mener at det beste for landbruket i hele Norge, også de arktiske områdene, er at forvaltningen fortsetter som i dag, uten særlig innblanding fra Sametinget.
Sámediggi oaivvilda ahte buoremussan eanadollui olles Norggas, maiddái árktalaš guovlluin, lea ahte hálddašeapmi jotkojuvvo nu mo dál, almmá seaguhemiiguin Sámedikki bealis.
Forslag 5 Sametinget ønsker et rikt plante- og dyreliv i Norge.
Evttohus 5 Sámediggi háliida ahte Norggas galgá leat máŋggadáfot šaddogeardi ja fauna.
Det bør søkes opprettholdt en bestand av ørn, jerv, bjørn og gaupe.
Berre geahččalit doalahit goaskin-, geatke-, guovža- ja albbasmáddodagaid.
Forvaltningen av denne må skje lokalt der en har forutsetning for å vurdere situasjonen, og derfor må prioriterte rovdyrsoner avvikles.
Dan hálddašeapmi ferte čađahuvvot báikkálaččat go doppe lea máhttu árvvoštallat dili, ja danne ferte vuoruhit boraspireavádagaid loahpaheami.
Nødvergeretten som nå gjelder for angrep på hund, bør i tillegg gjelde når rovdyr kommer inn på innmark og ikke lar seg skremme bort.
Dat heahtegádjunvuoigatvuohta mii dál guoská beatnagiid falleheapmái, berre dasa lassin guoskat boraspiriide go dat bohtet gittiide ii ge daid leat vejolaš ádjit eret.
Det bør legges samme tolkning til grunn for benyttelse av nødvergeretten overfor bjørn som det er for andre rovdyr.
Berre bidjat vuođđun seamma dulkoma heahtegádjunvuoigatvuođa geavaheapmái guovžža oktavuođas go eará boraspiriid oktavuođas.
Sametinget vil be Stortinget: · Oppheve kjerneområdet for rovdyr · Opprettholde lokal forvaltning av vilt · La lokale myndigheter ha ansvaret for rovdyrforvaltningen · Sørge for at grensekryssende rovdyr regnes med i den norske bestandsmålsettingen · Sørge for at det skal gis full erstatning til grunneiere, næringsdrivende eller andre som lider tap som følge av statens overordnede rovdyrforvaltning
Sámediggi bivdá Stuorradikki: · Loahpahit guovddášguovlluid boraspiriid várás · Bisuhit boraspiriid báikkálaš hálddašeami · Addit báikkálaš eiseválddiide ovddasvástádusa boraspirehálddašeamis · Geahččat bearrái ahte rádjarasttideaddji boraspiret lohkkojuvvot mielde Norgga máddodatmihttui · Geahččat bearrái ahte addojuvvo dievaslaš buhtadus eanaeaiggádiidda, ealáhusdoaimmaheddjiide dahje earáide geat gillájit vahága stáhta bajimus boraspirehálddašeami geažil
Komiteens tilrådning Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Muđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi árvalusa.
Saken påbegynt 08.03.18 kl 11.35 Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
Sámedikki dievasčoahkkin - 009/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2018 dii. 10.45 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
· Forslag 4 ble forkastet med 34 mot 1 stemme · Forslag 5 ble forkastet med 34 mot 1 stemme · Forslag 3 ble forkastet med 23 mot 12 stemmer · Forslag 2 ble forkastet med 31 mot 4 stemmer · Forslag 1 ble forkastet med 27 mot 8 stemmer · Næring- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 34 mot 1 stemmer Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
· Evttohus 4 hilgojuvvui 34 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 5 hilgojuvvui 34 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 3 hilgojuvvui 23 jienain 12 jiena vuostá · Evttohus 2 hilgojuvvui 31 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 1 hilgojuvvui 27 jienain 8 jiena vuostá · Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 34 jienain 1 jiena vuostá Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Jordbruket spiller en betydelig rolle som grunnlag for sysselsetting, verdiskaping, produksjon av matvarer og som grunnlag for bosetting i samiske områder.
DC - Mearrádus: Eanadoallu lea deaŧalaš vuođđun barggolašvuhtii, árvoháhkamii, borramušgálvvuid buvttadeapmái ja vuođđun ássamii sámi guovlluin.
Ved å øke beitetilskuddet vil det både sikre økonomien i saueholdet og øke bruken av utmarksbeite.
Dán doarjaga lasiheapmi sihkkarasttášii sihke sávzadoalu ekonomiija ja lasihivččii meahcceguohtuma.
Behandling av saken avsluttet 09.03.2018 kl. 16.40
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2018 dii. 16.40
Ášši/Sak 010/18 Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 010/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Ášši/Sak 002/18 Nærings- og kulturkomiteen Dato: 05.03.2018-06.03.2018
Ášši 002/18 Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 05.03.2018-06.03.2018
Uttalelse om endret bruk av utmark etter finnmarksloven for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni
Cealkámuš rievdan meahccegeavahusas Finnmárkkulága mielde ruvkedoaimma ektui Nussiris ja Gumpenjunis
Arkivsaknr. 18/287
Áššenr. 18/287
Inhabil Vararepresentat Mathis Nilsen Eira Kjell Birkely Andersen
Bealálaš Várrelahttu Mathis Nilsen Eira Kjell Birkely Andersen
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet 01.02.18 SR 045/18 Nærings- og kulturkomiteen 5. – 6.03.18 NKK Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 10/18
Sámediggeráđđi 01.02.18 SR 045/18 Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 5. – 6.03.18 EKL Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 DC 10/18
Sametinget viser til FeFo sin foreleggelse i brev av 22.09.2017 i sak om endret bruk av utmark for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni og avgir uttalelse etter finnmarksloven § 10.
Sámediggi čujuha FeFo 22.09.2017 beaiváduvvon reivii, ášši guoská rievdan meahccegeavahussii ruvkedoaimma ektui Nussiris ja Gumpenjunis, ja buktá cealkámuša finnmárkkulága § 10 mielde.