pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er særlig utfordringer knyttet til forventet temperaturøkning og økende grad av ekstreme værsituasjoner .
Erenoamážit dáidet leat hástalusat vurdojuvvon temperatuvrra loktaneami dihte ja danne go lasket ekstrema dálkkit .
Konsekvensene av dagens klimaendringer kan bli store for urfolks levesett .
Dálá dálkkádatrievdamiid bohtosat sáhttet váikkuhit ollu álgoálbmogiid eallinvuohkái .
Det er viktig at det utvikles tilpasningsstrategier .
Ja lea deaŧalaš ráhkadit heivehanstrategiijaid .
forsk ­ning med videre kunnskapsoppbygging framstår som sentralt i dette arbeidet .
Dán barggus orru leame guovddážis dakkár dutkan man maŋis boahtá máhttohuksen .
Reindriftens særlige utfordringer er forutsatt å ha betydelig oppmerksomhet i de forsk nings pro sjek ­ter som er igangsatt .
Boazodoalu erenoamáš hástalusain áigot čájehit ollu beroštumi dain dutkanprošeavttain mat lea biddjojuvvon johtui .
Mange av utfordringene reindriftsnæringen står overfor er felles for landene i nordområdene .
Máŋga dain hástalusain mat boazodollui bohtet , leat oktasaččat davviguovlluid riikkaide .
På den bakgrunn , og med sikte på å styrke det internasjonale reindriftssamarbeidet i Arktis , ble Internasjonalt fag- og formidlingssenter for reindrift etablert høsten 2005 .
Dainna duogážiin ja dainna ulbmiliin ahte nannet Árktisa riikkaidgaskasaš boazodoalloovttasbarggu , de ásahuvvui Boazodoalu riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkustanguovddáš Guovdageidnui jagi 2005 čavčča .
Utenriksdepartementet har bidratt med tilskudd til et prosjektsamarbeid med Russland om kompetanseoppbygging og reetablering av familiebasert reindrift på Kola .
Olgoriikadepartemeanta lea juolludan doarjaga muhtin prošeaktaovttasbargui Ruoššain mii lea gelbbolašvuođahuksema birra ja bearaš-boazodoalu ođđasis álggaheami birra Guoládagas .
Regjeringens strategier for nordområdene er langsiktige og konkretiseringen av disse vil skje løpende over flere år .
Ráđđehusa strategiijat davviguovlluid várás leat guhkit áiggi áigumušat ja daid konkrehtenbarggut bistet heaittekeahttá máŋga jagi .
Se også Sametingets årsmelding 2007 , punkt 2.3.1 .
Geahča maiddái Sámedikki 2007 jahkedieđáhusa čuoggá 2.3.1 .
1.5.3 Internasjonalt fag- og formidlingssenter for reindrift
1.5.3 Boazodoalu riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkustanguovddáš
For å styrke det internasjonale samarbeidet om reindrift ble Internasjonalt fag- og formidlingssenter for reindrift etablert i 2005 i Kautokeino .
Nannen dihte riikkaidgaskasaš ovttasbarggu boazodoalu dáfus de ásahuvvui Boazodoalu riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkustanguovddáš Guovdageidnui jagi 2005 .
Senteret skal utveksle kunnskap og informasjon mellom reindriftsutøvere , forskere og forvaltning i forskjellige land og fremme reindriftssamarbeid mellom landene .
Guovddáš galgá lonohallat máhtu ja dieđuid boazodolliid , dutkiid ja iešguđet riikkaid hálddašeami gaskkas ja ovddidit boazu ­doalloovttasbarggu riikkaid gaskkas .
Det er lagt vekt på at reindriftsfolk og deres organisasjoner skal ha et nært forhold til senteret , og det skal drives i samråd med Verdensforbundet for reindriftsfolk ( Association of World Reindeer Herders – WRH ) .
Deattuhuvvo ahte boazodoalu olbmuin ja sin organisašuvnnain galgá leat lagaš oktavuohta guovddážii , ja dat galgá doaimmahuvvot ovttasráđiid Máilmmi boazoál ­bmogiid servviin ( Association of World Reindeer Herders – WRH ) .
WRH er en sirkumpolar organisasjon som representerer alle verdens reindriftsfolk .
WRH lea sirkumpolára organisašuvdna mii ovddasta buot máilmmi boazoál ­bmogiid .
Senteret er en faglig selvstendig institusjon som i stor grad fastsetter egne mål og resultatkrav .
Guovddáš lea fágalaččat iešbirgejeaddji ásahus mii eanaš bidjá iežas mihttomeriid ja boađusgáibádusaid .
Styret er senterets øverste organ .
Guovddáža bajimus orgána lea stivra .
Styresammensetningen gjenspeiler eksisterende grenseoverskridende reindriftssamarbeid , med representanter fra Russland , Sverige , Finland og Norge .
Stiv-ra speadjalastá dan rájiid rasttideaddji boazodoalloovttasbarggu mii dál lea , mas leat Ruošša , Ruoŧa , Suoma ja Norgga ovddasteaddjit .
Senteret fyller en viktig funksjon i det sirkumpolare reindriftssamarbeidet og ivaretar både faglige behov og koordineringsbehov hos senterets målgrupper .
Guovddáš deavdá deaŧalaš doaimma sirkumpolára boazodoalloovttasbarggus ja áimmahuššá sihke fágalaš dárbbuid ja koordinerendárbbuid guovddáža ulbmil ­joavkkuide .
Senteret har gjennom WRH et bredt lokalt nettverk mot urfolkssamfunn og institusjoner i nordområdene , herunder i Russland .
Guovddáš lea WRH bokte viiddis báikkálaš fierpmádat álgoálbmotservodagaid ja davviguovl-luid ásahusaid várás , maiddái Ruoššas .
Det forventes at senteret spiller en mer aktiv rolle for å fremme lokal kunnskapsoppbygging og forsk ­ning i og om urfolkssamfunnene i nordområdene , spesielt sett i forhold til Russland .
Guovd-dážis vurdojuvvo leat eambbo aktiiva rolla ovdánahttin dihte báikkálaš máhttohuksema ja dutkama davviguovlluid álgoálbmotservodagain ja sin servodagaid birra , erenoamážit go lea sáhka Ruoššas .
Dette samsvarer også med innholdet i regjeringens nordområdestrategi .
Dat heive oktii dainna sisdoaluin mii lea ráđđehusa davviguovlostrategiijas .
Senteret har siden etableringen innledet samarbeid med en rekke institusjoner , organisasjoner og andre aktører i de arktiske områdene med tanke på nettverksbygging og faglig utveksling , bl.a. er det gjennomført møter , prosjekter og faglig utveksling med reindriftsorganisasjoner , offentlige reindriftsmyndigheter og faginstitusjoner i Russland , Alaska og i de nordiske landene .
Dan rájes go guovddáš ásahuvvui , de lea dat álggahan ovttasbarggu muhtin ráje ásahusaiguin , organisašuvnnaiguin ja eará aktevrraiguin árktalaš guovlluin go lea sáhka das ahte ásahit fierpmádagaid ja fágalaš lonohallama , ee. de leat čađahuvvon čoahkkimat , prošeavttat ja fágalaš lonohallamat boazodoalloorganisašuvnnaiguin , almmolaš boazodoalloeiseválddiiguin ja Ruošša ja Aláskka fágaásahusaiguin ja davviriikkaid ásahusaiguin .
Senteret har initiert og igangsatt en rekke prosjekter som vil ha betydning for senterets virksomhet framover .
Guovddáš lea álggahan ja bidjan johtui máŋga prošeavtta mat váikkuhit guovddáža doibmii boahttevuođas .
Av de prosjekter som er prioritert fremheves særlig EALáT- programmet , jf. kap. 12.5 .
Daid prošeavttaid gaskkas maid leat vuoruhan , deattuhit erenoamážit EALáT-prográmma , gč. kap. 12.5 .
Senteret har under utvikling en web og reindriftsportal for verdens reindriftsfolk – www.reindeercentre.org , www.ealat.org , www.reindeerblog.org .
Guovddáš lea ráhkadeame web ja boazodoalloportála máilmmi boazoálbmo ­giidda – www.reindeercentre.org , www.ealat.org , www.reindeerblog.org .
Internasjonalt fag- og formidlingssenter for reindrift er evaluert av Agderforskning våren 2007 .
Boazodoalu riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkkustanguovddáža lea Agderforskning evalueren giđđat 2007 .
Evalueringen viser at senteret siden etableringen har vært med på å utvikle og gjennomføre tiltak og prosjekter innenfor senterets formål og mandat .
Evalueren čájeha ahte guovddáš lea leamaš mielde ovddideamen ja čađaheamen prošeavttaid guovddáža ulbmiliid ja mandáhta siskkobealde .
Videre har senteret også ivaretatt mer forvatningsmessige og administrative oppgaver .
Guovddáš lea ásahan alcces ovttasbargooktavuođaid ja fierpmádagaid relevánta fága- ja dutkanbirrasiiguin .
Innenfor de tids- og ressursrammer man har hatt til rådighet , har senteret hatt et høyt aktivitetsnivå .
Daid áige- ja resursarámmaid siskkobealde mat leat leamaš guovddážis , lea leamaš alla aktivitehtadássi .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet tildeler midler til senteret over kap. 684 , post 01 .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta juolluda ruđaid guovddážii kap. 684 , poastta 01 bokte .
Fram til og med budsjettåret 2007 ble det også gitt midler til senteret over Utenriksdepartementets og Landbruks- og matdepartementets budsjetter .
Gitta bušeahttajagi 2007 rádjái leat maid leamaš juolluduvvon ruđat guovddážii Olgoriikadepartemeantta ja Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta bušeah-taid bokte .
1.5.4 Strategier og tiltak
1.5.4 Strategiijat ja doaibmabijut
Regjeringen vil
Ráđđehus áigu
bidra til lettere samordning av grenseoverskridende tiltak og fellesprosjekter som berører samene spesielt
leat veahkkin dagaheame álkibun ovttastahttit rádjerasttideaddji doaimmaid ja oktasaš pro-šeavttaid mat gusket sápmelaččaide erenoamážit
legge til rette for at samiske fag- og forsk ­ningsmiljøer i Finland , Norge , Sverige og Russland har gode vilkår for arbeidet med felles forsk ­ningsstrategier og standarder
láhčit dili nu ahte sámi fága- ja dutkanbirrasiin Suomas , Norggas , Ruoŧas ja Ruoššas leat buorit eavttut go galget bargat oktasaš dutkanstrategiijaiguin ja standárddaiguin
bidra til økt kontakt og samarbeid mellom reindriftsnæringen og reindriftsmyndighetene i Norge , Sverige og Finland
leat mielde ráhkadeame eambbo oktavuođa ja ovttasbarggu gaskal boazodoalu ja Norgga , Ruoŧa ja Suoma boazodoalloeiseválddiid
bidra til å sikre gode vilkår for Samisk parlamentarisk råds virksomhet
leat mielde sihkkarastime buriid eavttuid Sámi parlamentáralaš ráđi doibmii
vektlegge et videre arbeid med sikte på en nordisk samekonvensjon
deattuhit ovddosguvlui barggu go lea sáhka davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas
involvere Sametinget og urfolksrepresentanter til et nært samarbeid i nordområdespørsmål og i utviklingen av nasjonale tilpasningsstrategier
bovdet Sámedikki ja álgoálbmotovddasted ­djiid lagaš ovttasbargui davviguovloáššiin ja nationála heivehanstrategiijaid ráhkadeamis
bidra til at det utvikles felles urfolksstandarder for økonomisk virksomhet i nordområdene
leat fárus das ahte ráhkaduvvoše oktasaš álgoálbmotstandárddat davviguovlluid ekono ­malaš doaimmain
legge til rette for økt folk til folk-samarbeid og satse på økt kultursamarbeid med Russland
láhčit dili nu ahte šattašii eambbo álbmogis-álbmogii-ovttasbargu ja bargat dan ala ahte lasihit kulturovttasbarggu Ruoššain
videreføre 1 mill. kroner i 2008 til Barentssekretariatet for multilaterale tiltak og prosjekter på barne- og ungdomsområdet .
ain doalahit 1 milj. ruvnno juolludeami jagi 2008 Barentsčállingoddái máŋggariikkagaskasaš doaimmaide ja prošeavttaide mánáid- ja nuoraidsuorggis .
Målgruppen er barn og ungdom fra de 13 regionene og urbefolkningene i Barentsregionen .
Ulbmiljoavku leat mánát ja nuorat dan 13 regiuvnnas ja álgoálbmogis Barentsguovllus
bidra til å styrke nettverket mellom sameradioene i nordområdene og støtte etablering av en felles radiokanal når det digitale sendernettet er ferdig utbygd i de nordiske landene
leat fárus nanneme fierpmádaga davviguovl ­­luid sámeradioid gaskkas ja doarjut oktasaš radiokanála ásaheami go digitála sádden ­neahtta lea gárvvistuvvon davviriikkain
i nært samarbeid med aktuelle samiske institusjoner og organisasjoner , bidra til utvikling og gjennomføring av konkrete prosjekter og tiltak som bidrar til kunnskaps- og kompetanseutvikling i nordområdene , herunder innenfor Arktisk råd og i prosjektsamarbeidet med Nordvest-Russland
lagaš ovttasbarggus sámi ásahusaiguin ja organisašuvnnaiguin leat fárus ovddideame ja čađaheame konkrehta prošeavttaid ja doaimmaid mat dagahit máhtto- ja gelbbolašvuođaovdánahttima davviguovlluin , dakkáriin mat leat árktalaš ráđi vuolde ja oassálastit prošeaktaovttasbargui Davvioarje-Ruoššain
følge opp arbeidet med sikte på ytterligere lettelser for grensepassering i nord med russiske myndigheter
čuovvolit dan barggu ahte álkidahttit rájiid rasttideami davvin ovttas Ruošša eiseválddiiguin
vurdere muligheter og rammer for næringsutvikling i samiske områder
geahčadit ealáhusovdáneami vejolašvuođaid ja rámmaid sámi guovlluin
bidra til oppbygging av kapasitet ved de samiske institusjoner innen urfolksrelatert forsk ­ning
leat fárus ceggeme kapasitehta sámi ásahusain go lea sáhka álgoálbmogiidda guoskevaš dutkamis
bidra til en videreutvikling av Arktisk Universitet
leat fárus viidáseappot ovddideame árktalaš Universitehta
arbeide for at urfolks kunnskap og observasjoner får en sentral plass i oppfølgingen av klimarapporten ( ACIA ) til Arktisk råd
álgoálbmogiid máhtu ja áicamiid bidjat eambbo guovddážii go árktalaš ráđi dálkká dat ­raportta ( ACIA ) galget čuovvolit
prioritere videre kunnskapsoppbygging om klimaendringer , konsekvenser og tilpasninger for urfolks levesett i samarbeid med andre land i nord .
vuoruhit viidáseappot máhttohuksema dálkkádatrievdademiin , dain váikkuhusain ja álgoál ­bmogiid eallinvuogi heivehemiin ovttasráđiid eará davviriikkaiguin
I budsjettvedtaket for 2008 vedtok Sametinget at Samisk utviklingsfond opphører .
Bušahttamearrádusas 2008 hárrái mearridii Sámediggi ahte Sámi ovdánahttinfoanda heaittihuvvo .
Ordningen kalles nå søkerbaserte tilskudd for næringsutvikling .
Dat ortnet gohčoduvvo dál ohcciide vuođđuduvvon ealáhusovdáneami doarjjan .
Det geografiske virkeområdet er som før .
Geográfalaš doaibmaguovlu lea seammá go ovdal .
1 Sametingets årsmelding 2000
1 Sámedikki jahkedieđáhus 2000
1.1 Framtidig politikkutforming
1.1 Boahttevaš politihkkahábmen
1.1.1 Årsmeldingens perspektiver
1.1.1 Jahkedieđáhusa perspektiivvat
I følge sameloven § 1–3 skal Sametingets årsmelding oversendes Kongen .
Sámelága § 1–3 mielde galgá Sámedikki jahkedieđáhus sáddejuvvot Gonagassii .
Regjeringen fremlegger for Stortinget en årlig stortingsmelding om Sametingets virksomhet .
Ráđđehus čállá Stuoradiggái jahkásaš stuoradiggedieđáhusa Sámedikki doaimma birra .
Sametingets meldingsrutiner innehar samtidig et 4-års perspektiv .
Seammás lea Sámedikki dieđihanvugiin 4-jagi perspektiiva .
Stortinget har i tilknytning til vedtak om sameloven også besluttet at det en gang i hver stortingsperiode fremlegges melding om de tiltakene som iverksettes for å sikre og utvikle samenes språk , kultur og samfunnsliv .
Stuoradiggi lea sámelága mearrádusaid vuođul maiddái mearridan ahte juohke stuoradiggeáigodagas galgá okte čállot dieđáhus daid doaimmaid birra mat čađahuvvojit , sihkkarastin dihte sámi giela , kultuvrra ja servodateallima .
En prinsippmelding skal således inneholde en mer grundig og prinsipiell drøfting av Regjeringens samepolitikk i hver stortingsperiode .
Nu galgá ge prinsihppadieđáhus sisttisdoallat vuđolaš ja prinsipiála ságastallamiid Ráđđehusa sámepolitihka birra guđege stuoradiggeáigodagas .
1.1.2 Forholdet mellom Sametinget og sentrale myndigheter
1.1.2 Sámedikki ja guovddáš eiseválddiid oktavuohta
Sett fra Sametingets side er ikke dette tilstrekkelig .
Sámediggi lea sámi álbmotválljen orgána mii doaibmá sámi álbmoga várás .
Dette er en gjensidig prosess som må foregå fortløpende mellom Sametinget og de sentrale myndighetene .
Dát lea guovttebealát proseassa mii čađat ferte doaibmat Sámedikki ja guovddáš eiseválddiid gaskka .
Sametinget har i flere sammenhenger fremmet krav om en forhandlingsmodell for arbeidet med samiske saker .
Sámediggi lea máŋgga oktavuođas gáibidan šiehtadallanmodealla sámi áššiid barggus .
Tinget har merket seg at Regjeringen mener at en slik modell vil innebære en helt ny praksis innen forvaltningen og vil måtte avveies mot grunnleggende konstitusjonelle prinsipper , og ber Sametinget utrede nærmere hva som menes med forhandlinger ( jf. St.meld. nr. 7 ( 2000–2001 ) kap. 3 s . 34 ) .
Diggi lea oaidnán ahte Ráđđehus oaivvilda dákkár modealla mielddisbuktit áibbas ođđa čađahemiid hálddašeami dáfus , ja ahte fertešii vihkkeduvvot vuođđo konstitušunála prinsihpaid ektui , ja bivdá Sámedikki čielggadit lagabui mii šiehtadallamiin oaivvilduvvo ( gč. St. dieđ.nr. 7 ( 2000–2001 ) 3. kap. s 34 ) .
Spørsmål vedrørende forhandlinger vil være et av flere temaer i en framtidig gjensidig fortløpende prosess om Sametingets myndighet og rolle .
Gažaldagat šiehtadallamiid dáfus lea okta máŋgga temás boahttevaš guovttebealát proseassas Sámedikki válddi ja rolla birra .
Sametinget legger stor vekt på å utvikle et nært og forpliktende samarbeid mellom Sametinget og sentrale myndigheter .
Sámediggi deattuha garrasit ovddidit lagas ja geatnegahtti ovttasbarggu Sámedikki ja guovddáš eiseválddiid gaskka .
De viktigste samarbeidsrelasjonene formelt sett er knyttet til Sametingets årsmelding ( jf. sameloven § 1–3 ) og Sametingets forslag til tiltak på de årlige statsbudsjettene .
Deaŧaleamos formálalaš ovttasbargogaskavuođat leat čadnon Sámedikki jahkedieđáhussii ( gč. sámelága § 1–3 ) ja Sáme ­dikki doaibmaevttohusaide jahkásaš stáhtabušeahtas .
Denne praksisen er det ønskelig at Regjeringen fortsetter med i fremtiden .
Sávvat ahte Ráđđehus joatká dainna doaimmain maiddái boahtteáiggis .
Sametinget har oppnådd økt innflytelse og selvstendighet i budsjettsammenheng ved at Sametinget i 1999 ble gitt unntak fra Bevilgningsreglementets § 4 .
Sámediggi lea ožžon eambbo mearridanválddi ja iešheanalašvuođa bušeahttaoktavuođain dan bokte go Sámediggi 1999:s beasai Juolludannjuolggadusaid § 4:s .
Sametinget får nå bevilgningen fra Kommunal- og regionaldepartementet , Kirke- , ut-dannings- og forskningsdepartementet og Barne- og familiedepartementet over 50-poster .
Sámediggi oažžu dál juolludemiid Gieldda- ja guovlludepartementtas , Girko- , oahpahus- ja dutkandepartementtas ja Mánáid- ja bearašdepartementtas poasta 50 bokte .
Sametinget kan dermed fordele ressursene på eget budsjett innenfor de rammene som er gitt i Stortingets budsjettvedtak .
Dasto sáhttá Sámediggi juogadit resurssaid sierra bušeahtas daid rámmaid mielde mat leat biddjon Stuoradikki bušeahttamearrádusas .
Sametinget mener at rutiner og prosedyrer for behandling av samiske budsjettsaker bør videreutvikles .
Sámediggi oaivvilda ahte sámi bušeahttaáššiid rutiinnat ja prosedyrat berrejit ovddiduvvot .
Da Sametinget nå er en nettobudsjettert virksomhet , forutsetter vi at framtidige overføringer til Sametinget foretas i form av post 50 bevilgninger .
Go Sámediggi dál lea nettobušetterejuvvon doaibma , de eaktudit ahte boahttevaš juolludeamit Sámediggái bohtet poasta 50 juolludeapmin .
Sametinget viser til at dialogen mellom Sametinget og Regjeringen har utviklet seg positivt når det gjelder budsjettsaker .
Sámediggi čujuha dasa ahte Sámedikki ja Ráđđehusa gulahallan lea positiivalaččat ovdánan bušeahttaáššiid dáfus .
Dette bør følges opp når det gjelder andre saksområder .
Dán berre čuovvolit maiddái eará áššesurggiin .
Vi har merket oss at Regjeringen i større grad vil ta initiativ til regelmessig dialog og Samarbeid med Sametinget ( jf. St.meld. nr. 7 ( 2000–2001 kap. 3 s .
Mii leat fuomášan ahte Ráđđehus mihá eambbo searvá jeavddalaš ságastallamiidda ja ovttasbargui Sámedikkiin ( gč. St.dieđ.nr. 7 ( 2000–2001 3. kap. s .
Sametinget forutsetter at Kommunal- og regionaldepartementet som samordnings-departement i samiske saker , koordinerer dette arbeidet i sterkere grad .
Sámediggi eaktuda ahte Gieldda- ja guovlludepartementa sámi áššiid čohkkendepartementan galgá buorebut koordineret dán barggu .
De ulike fagkomiteene har forskjellig praksis i måten å forholde seg til Sametinget på .
Iešguđetge fágalávdegottiit doibmet iešguđetlágán vugiid mielde Sámedikki ektui .
Det er ikke tilfredsstillende at noen fagkomiteer forholder seg til Sametinget tilsvarende hvilket som helst lobbyorgan .
Ii leat dohkálaš ahte muhtun fágalávdegottit atnet Sámedikki dego makkárge eará lobbyorgánan .
Det er derfor behov for en klarere prinsipiell drøfting av Stortingets forhold til Sametinget , og hvordan samarbeidet skal tilrettelegges i praksis .
Danne lea prinsihpalaččat dárbu čielgaset digaštallat makkár oktavuohta Stuoradikkis lea Sámediggái , ja movt ovttasbarggu duohtavuođas sáhtášii heivehit .
Sametinget har fremmet konkrete forslag om dette overfor Stortingets presidentskap .
Sámediggi lea buktán konkrehta árvalusaid dán birra Stuoradikki presideantajođihangoddái .
Sametinget gjør oppmerksom på at det samiske samfunnet fortsatt er i en oppbyggingsfase der det er stort behov for midler og ressurser .
Sámediggi fuomášahttá ahte sámi servodat lea ain huksejuvvomin , ja lea stuora dárbu doarjagii ja resurssaide .
Sametinget vil påpeke at det er et stort gap mellom Sametingets prioriteringer og Stortingets rammebevilgninger .
Sámediggi háliida čujuhit ahte lea stuora gaska Sámedikki vuoruhemiid ja Stuoradikki rámmajuolludusaid gaskka .
Sametinget har også i denne valgperioden bedt om økt myndighet på en rekke samfunnsområder .
Sámediggi lea maiddái dán válgaáigodagas bivdán lasi válddi dihto servodatsurggiid dáfus .
Regjeringen og Stortinget har stort sett svart med overføring av forvaltningsansvar for eksisterende ordninger og institusjoner .
Ráđđehus ja Stuoradiggi leat measta čađat vástidan dainna vugiin ahte sirdet dálá ortnegiid ja institušuvnnaid hálddašanovddasvástádusa .
Dette omfatter Samisk spesialbibliotek , oppgaver innen utdanningsforvaltningen og det særskilte samiske barnehagetilskuddet .
Dása gullet Sámi sierrabibliotehka , oahpahushálddašeami doaimmat ja sierra sámi mánáidgárdedoarjagat .
Myndighet som er overført er :
Váldi mii lea sirdojuvvon , lea :
Den budsjettmessige frihet som unntaket fra Bevilgningsreglementet § 4 medfører .
Bušeahttafriddjavuohta maid Juolludannjuolggadusaid § 4 mielddisbuktá .
Myndighet og oppgaver innen utdanningsområdet , jf. opplæringsloven § 6–4 .
Váldi ja doaimmat oahpahussuorggi dáfus , gč. oahpahuslága § 6–4 .
Overføring av forvaltningsansvar og arbeidsoppgaver til Sametinget er viktig .
Hálddašanovddasvástádusa ja bargodoaimmaid sirdin Sámediggái lea mávssolaš .
Sametinget har merket seg at Regjeringen fortsatt fortløpende vil vurdere overføring av myndighet og ansvar til Sametinget i saker som angår den samiske befolkningen ( jf. St.meld. nr. 7 ( 2000–2001 ) punkt 3.1 s . 34 ) .
Sámediggi oaidná ahte Ráđđehus ain dađistaga árvvoštallá sirdit válddi ja ovddasvástádusaid Sámediggái áššiin mat gullet sámi álbmogii ( gč. St.dieđ. nr. 7 ( 2000–2001 ) 3.1 čuoggá s 34 ) .
Dette gjelder også stipend til samiske kunstnere ( jf. St.meld. nr. 41 ( 1996–97 ) punktene 12.8 s . 60 ) .
Dása gullá maiddái sámi dáiddárstipeanda ( gč. St.dieđ.nr. 145 ( 1997–98 ) 12.8 čuoggát s 60 ) .
Flertallet i Stortingets kommunalkomité sluttet seg til dette ( jf. Innst. S. nr. 145 ( 1997–98 ) .
Stuoradikki gielddalávdegotti eanetlohku searvvai dása ( gč. Mearr . S.nr. 145 ( 1997–98 ) .
Kulturdepartementet overførte statstilskuddet til Samisk musikkfestival til Rikskonsertene i 1999 .
Kulturdepartemeanta sirddii Sámi musihkkafestivála stáhtadoarjaga Rikskonsertene vuollái 1999:s .
Resultatet ble en nedgang i det årlige tilskuddet .
Dát mielddisbuvttii unniduvvon jahkásaš doarjaga .
Urfolkfestivalen Riddu-Riu fikk også reduserte tilskudd .
Maiddái álgoálbmotfestivála Riddu Riđđu doarjja unnui .
For å berge disse to festivalene , har Sametinget over sitt budsjett for 2001 opprettet en grunntilskuddsordning med kr 350 000 til hver .
Gádjun dihte dán guokte festivála , lea Sámediggi iežas 2001 bušeahtas ásahan vuođđodoarjjaortnega kr 350.000,- goappáge doibmii .
Regjeringen har ikke tatt noen initiativ til å overføre noen av de nevnte institusjonene til Sametinget .
Ráđđehus ii leat moktege geahččalan sirdit dáid namuhuvvon ásahusaid Sámediggái .
I oktober 2000 vises det fortsatt til tilskuddsordningen for blant annet disse institusjonene på Kulturdepartementets budsjett ( jf. St.meld. nr. 7 ( 2000–2001 ) punkt 4.2.2 s . 38 ) .
Golggotmánus 2000 čujuhit ain doarjjaortnegiidda ee. dáid namuhuvvon ásahusaid dáfus Kulturdepartementta bušeahta vuođul ( gč. St.dieđ. nr. 7 ( 2000–2001 ) 4.2.2 čuoggá s 38 ) .
Kunstnerstipendet er heller ikke overført Sametinget .
Ii dáiddárstipeanda ge leat sirdojuvvon Sámediggái .
Kontaktutvalget for samiske kulturspørsmål ble opprettet i 1994 for å legge til rette for en samlet vurdering av tiltak rettet mot samisk kultur og dermed sikre den beste utnyttelsen av ressursene .
Sámi kulturáššiid gulahallanlávdegoddi ásahuvvui 1994:s . Ulbmil lei oppalaččat árvvoštallat doaimmaid mat guoskkahit sámi kultuvrra , ja dainnalágiin geavahit resurssaid buoremus lági mielde .
Kulturdepartementet mener at utvalget fyller den tiltenkte rolle på en egnet måte ( jf. St.meld. nr. 41 ( 1996–97 ) punkt 12.2 s . 53 ) .
Kulturdepartementta mielas bargá lávdegoddi dohkálaš barggu ( gč. St.dieđ.nr. 41 ( 1996–97 ) 12.2 čuoggá s 53 ) .
Sametinget kan ikke slutte seg til dette .
Sámediggi ii sáhte dasa mieđihit .
Utvalgets arbeid har ikke medført merkbar framdrift i samiske kultursaker .
Lávdegotti bargu ii leat ovddidan sámi kulturáššiid namuhanveara .
Sametinget finner det derfor ikke riktig å prioritere økonomiske og personellmessige ressurser til å delta i kontaktutvalget .
Danne ii leat Sámedikki mielas riekta vuoruhit ekonomalaš ja persovnnalaš resurssaid searvan dihte gulahallanlávdegoddái .
Det bør legges ned .
Dat berre heaittihit .
1.1.3 Framtidige utfordringer
1.1.3 Boahtteáiggi hástalusat
Sametinget vil arbeide for en styrking av urfolks rettigheter på nasjonalt og internasjonalt nivå .
Sámediggi áigu bargat nannet álgoálbmogiid vuoigatvuođaid našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš dásis .
Sametinget er bekymret over den senere tids utvikling av at samiske sedvanemessige rettigheter til utmark avgjøres ved domstoler , samtidig med at rettighetsproblematikken generelt ikke er avklart .
Sámedikki mielas ii leat buorre go maŋemus áiggiid sámi vieruiduvvan vuoigatvuođat eatnamiidda galget duopmostuoluin mearriduvvot , seammás go vuoigatvuođaproblematihkka ii leat oppalaččat vuos čielggaduvvon .
I den forbindelse vises det til Utmarkskommisjonens virksomhet i Troms og Nordland og til de privatrettslige reinbeitearealkonflikter i sørsamisk område .
Dan oktavuođas čujuhit Meahccekommišuvnna doaimmaide Tromssas ja Nordlánddas , ja priváhtarievttálaš boazoguohtunareálaid nákkuide lullisámi guovllus .
Det samiske folk har ikke den nødvendige rettsikkerhet til å hevde sin rett for domstolene .
Sámi álbmogis ii leat dohkálaš riektesihkarvuohta čuollat bealis duopmostuoluid ektui .
Dette gjelder både i forhold til juridiske og økonomiske spørsmål .
Dát guoská sihke juridihkalaš ja ekonomalaš áššiide .
Sametinget forventer at den norske stat gjør sitt til at samenes rettstilling fullt ut på en betryggende måte ivaretas i nasjonale og internasjonale domstoler .
Sámediggi vuordá Norgga stáhta bargat maid sáhttá nu ahte sámiid riektedilli ollislaččat ja dohkálaš vuogi mielde nannejuvvo našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš duopmostuoluin .
Sametinget forventer at Regjeringen sørger for at det inngås avtale mellom Forsvaret og reindriften i forbindelse med Hálkavárre og Porsangmoen skytefelt .
Sámediggi vuordá Ráđđehusa fuolahit ahte Suodjalusa ja boazodoalu gaskka dahkkojuvvo šiehtadus Hálkavári ja Iŋggášguolbana báhčinguovlluid dáfus .
Videre er det viktig at Sametinget og lokale myndigheter og næringer er holdt orientert om saken .
Dasto lea deaŧalaš ahte Sámediggi ja báikkálaš eiseválddit ja ealáhusat dađistaga ožžot dieđuid áššis .
Det vises også i den forbindelse til redegjørelsen omkring FN-arbeidet med urfolkserklæringen og spørsmålet omkring selvbestemmelse .
Dan oktavuođas čujuhit maiddái ON-barggu čielggademiide eamiálbmotjulggaštusa ja iešmearrideami áššiid dáfus .
Det er viktig at Sametinget får en mer fremtredende rolle i arbeidet med menneskerettigheter , både innenfor Norges grenser og utad på den internasjonale arenaen .
Lea deaŧalaš ahte Sámediggi oažžu eambbo guovddáš rolla olmmošvuoigatvuođaid doaimmain , sihke Norgga rájiid siskkobealde ja muđui riikkaidgaskasaš dásis .
Spørsmålene vedrørende urfolkserklæringen bør drøftes på et nivå som er tilfredsstillende og hvor man tar høyde for likeverdighet i drøftelsene .
Áššit mat gusket eamiálbmotjulggaštussii , berrejit digaštallojuvvot dohkálaš dásis , ja nu ahte digaštallamiid ovttaárvosašvuohta doahttaluvvo .
Folkerettens prinsipper om urfolks rettigheter er klar , og gir uomtvistelig uttrykk for at statene må anerkjenne og stadfeste urfolksrettigheter med grunnlag i vedkommende folks rettssystemer og rettsoppfatninger .
Álgoálbmotvuoigatvuođaid álbmotrievtti prinsihpat leat čielgasat , ja nannejit eahpitkeahttá dan ahte stáhtat fertejit dohkkehit ja mearridit álgoálbmotvuoigatvuođaid gullevaš olbmuid riektevuogádagaid ja riekteipmárdusaid vuođul .
Samenes rettigheter til egne landområder , vann og naturressurser må respekteres og anerkjennes , og grunnleggende spørsmål vedrørende samiske rettigheter og livsvilkår i fremtiden må avgjøres gjennom drøftinger og forhandlinger mellom Sametinget og staten .
Sámiid vuoigatvuođat iežaset duovdagiidda , čáziide ja luondduriggodagaide fertejit doahttaluvvot ja dohkkehuvvot , ja vuođđojearaldagat sámi vuoigatvuođaid ja eallineavttuid dáfus boahtteáiggis fertejit mearriduvvot Sámedikki ja stáhta digaštallamiid ja šiehtadallamiid bokte .
En sentral oppgave vil være å innføre forhandlingsplikt mellom samene og norske myndigheter i saker hvor dette etter samenes vurdering er nødvendig , særlig på feltene kultur , næring og rettigheter .
Guovddáš bargu lea álggahit šiehtadallangeatnegasvuođa sámiid ja Norgga eiseválddiid gaskka dakkár áššiin gos lea dárbbašlaš sámiid árvvoštallamiid mielde , erenoamážit kultur- , ealáhus- ja vuoigatvuođasurggiin .
Denne plikten bør omfatte mer enn en konsultasjon , og må medføre gjensidige forpliktelser .
Dát geatnegasvuohta berre sisttisdoallat eambbo go dušše gulahallama , ja das fertejit leat guovttebealát geatnegasvuođat .
Forhandlingsplikten må reguleres i det norske lovverket .
iehtadallangeatnegasvuohta ferte regulerejuvvot Norgga lágain .
Sametingets prinsipp er at urfolk er likeverdig med andre folk .
Sámedikki prinsihppa lea ahte álgoálbmogat leat ovttaárvosaččat eará álbmogiiguin .
Urfolks rett til selvbestemmelse er nært tilknyttet generell menneskerettigheter .
Álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođas lea lagas oktavuohta oppalaš olmmošvuoigatvuođaáššiide .
Sametinget forventer at den norske stat bidrar aktivt til at urfolkenes rettigheter og livsvilkår sikres ved at urfolkserklæringen vedtas i FN innen utgangen av urfolkstiåret .
Sámediggi vuordá Norgga stáhta aktiivvalaččat fuolahit ahte álgoálbmogiid vuoigatvuođat ja eallindilit sihkkarastojuvvojit , dan bokte ahte ON mearrida eamiálbmotjulggaštusa ovdal álgoálbmogiid logijagi loahpa .
Sametinget vil arbeide for at det legges til rette for at forum for urfolkspørsmål i FN blir et effektivt organ i urfolkssaker .
Sámediggi áigu bargat dan ovdii ahte ON ’ álgoálbmotáššiid forum šaddá doaibmi orgánan álgoálbmotáššiid dáfus .
En av de fremste oppgavene for Sametinget i Barentssamarbeidet er å styrke urfolksarbeidet .
Okta dain deaŧaleamos doaimmain Sámedikki Barentsovttasbarggus lea nannet álgoálbmotbargguid .
Framgangen i urfolksarbeidet har etter Sametingets mening ikke vært tilfredsstillende .
Álgoálbmotdoaimmat eai leat Sámedikki mielas ovdánan dohkálaš dási mielde .
Dette representerer ikke noe framskritt i forhold til tidligere tider .
Dát ii leat movtge ovdánan ovddit áiggiid ektui .
I St.meld. nr. 18 ( 1997–98 ) Tillegg til nr. 41 , uttales det at Regjeringen har som målsetting at samene skal bli representert i Barentsrådet ( jf. boks 18.1 s 22 ) .
St.dieđ.nr. 18 ( 1997–98 ) nr. 41 Lasáhusas daddjo ahte Ráđđehusa ulbmilin lea oažžut sápmelaččaid mielde Barentsráđđái ( gč. boksa 18.1 s . 22 ) .
Utenriksdepartementene i Norge , Sverige og Finland har deltatt i finansieringen av utarbeidelsen av Handlingsprogrammet for urfolk i Barentsregionen 2000–2003 .
Norgga , Ruoŧa ja Suoma olgoriikkadepartementtat leat ruhtadan Barentsregiovnna álgoálbmogiid 2000–2003 doaibmaprográmma ráhkadeami .
Spørsmålet om urfolkenes eller samenes representasjon i Barentsrådet har ikke vært fulgt opp av departementet overfor Sametinget eller andre urfolksorganer i Barentsregionen .
Departemeanta ii leat čuovvolan dan ášši Sámediggái dahje eará álgoálbmotorgánaide Barentsregiovnnas ahte galget go álgoálbmogat dahje sápmelaččat searvat Barentsráđđái .
Sametinget viser til at arbeidet med urfolksspørsmål i Barentssamarbeidet har stagnert på grunn av mangel på ressurser .
Sámediggi čujuha dasa ahte Barentsovttasbarggu álgoálbmotáššiid bargu lea bisánan danne go váilot resurssat .
De siste 4 år har det vært gjennomført noen prosjekter , samt at Handlingsprogrammet for urfolk 2000–2003 , er utarbeidet .
Maŋemus 4 jagi leat čađahuvvon moadde prošeavtta , ja dasto lea Álgoálbmogiid Doaibmaprográmma 2000–2003 ráhkaduvvon .
Regionrådet vedtok i 1999 prosjektdelen i programmet .
Regiovdnaráđđi mearridii 1999:s prográmma prošeaktaoasi .
Urfolksamarbeidet har et ubrukt potensiale .
Álgoálbmotovttasbarggus lea potensiála mii ii leat geavahuvvon .
Skal det kunne gis et løft , forutsettes det at nødvendige ressurser stilles til disposisjon for gjennomføring av handlingsprogrammet , og at det gjennomføres noen organisatoriske endringer .
Jus galgá nagodit loktet dan , de eaktuduvvo ahte buot dárbbašlaš resurssat sáhttet geavahuvvot doaibmaprográmma čađaheamis , ja ahte dahkkojit muhtun organisatuvrralaš rievdadusat .
Samisk parlamentarisk råd ( SPR ) har 06.10.00 foreslått følgende organisering med hensyn til samisk representasjon i Barentsregionens organer : 1 : SPR oppnevner samenes representant i Regionrådet , 2 : SPR oppnevner samiske representanter til eventuelle arbeidsgrupper i Barentssamarbeidet , og 3 : Urfolkene i regionen får én representant i Barentsrådet .
Sámi parlamentáralaš ráđđi ( SPR ) lea sámi oasseváldima vuođul 06.10.00 evttohan čuovvovaš organiserema Barentsregiovnna orgánaid dáfus : 1 : SPR nammada sámi ovddasteaddji Regiovdnaráđđái , 2:SPR nammada sámi ovddasteddjiid jus šaddet bargojoavkkut Barentsovttasbarggus , ja 3 : Regiovnna álgoálbmogat ožžot ovtta ovddasteaddji Barentsráđđái .
Sametinget har sluttet seg til dette , og mener i tillegg at Barentssekretariatets urfolksmedarbeider blir fast representant for urfolkene i Regionkomitéen .
Sámediggi lea dohkkehan dán , ja oaivvilda dasa lassin ahte Barentsčállingotti álgoálbmotmielbargi galgá fásta ovddastit álgoálbmogiid Regiovdnalávdegottis .
En nærmere avtale om dette utarbeides mellom Sametinget og Barentssekretariatet for kommende 2-års periode .
Dán birra ráhkaduvvo čielgaset soahpamuš Sámedikki ja Barentsčállingotti gaskka boahttevaš 2-jagi áigodahkii .
Sametingets deltakelse i Arktisk råd hemmes av manglende ressurser som gjør at Sametinget ikke kan delta med den ønskede tyngden .
Sámedikki oassálastin Arktálaš ráđis goazaduvvo das go Sámediggi váilevaš resurssaid geažil ii sáhte nannoseamos lági mielde searvat .
Utenriksdepartementet godkjente oppfølgingsplanen for arbeidet med urfolk i bistanden , 12.09.1999 .
Olgoriikadepartementa dohkkehii barggu 12.09.1999 , Álgoálbmogiid veahkkedoaimmat čuovvolan plána .
Sametinget fikk liten mulighet til å delta i utarbeidelsen av denne , utover administrativ deltakelse på et arbeidsseminar i saken .
Sámediggi oaččui unnán vejolašvuođa searvat dán plánabargui , earretgo oassálastit hálddahusdásis bargosemináras .
Oppfølgingsprogrammet beskriver en rekke problemstillinger Norge må ta stilling til med hensyn til det framtidige engasjementet overfor urfolk i bistanden .
— uovvolanprográmma válddahallá máŋgga ášši main Norga ferte oaivila dahkat , boahttevaš álgoálbmot-veahkkedoaimmaid áŋgiruššama dáfus . Okta dáin lea Sámedikki vejolaš searvan .
Sametinget er hittil ikke invitert til å delta i drøftelsen av Sametingets eventuelle framtidige rolle i bistandsprogrammet for urfolk , verken av Utenriksdepartementet eller NORAD .
Dássážii ii leat Olgoriikkadepartementa ii ge NORAD bovden Sámedikki searvat ságastallamiidda Sámedikki vejolaš boahttevaš sajádaga birra álgoálbmogiid veahkkeprográmmas .
En av de viktigste oppgavene knyttet til Samisk parlamentarisk råd for øyeblikket , er å arbeide fram en tilfredsstillende finansiering av sekretariatsfunksjonene .
Dán šálloša Sámediggi garrasit . Okta Sámi parlamentáralaš ráđi deaŧaleamos doaimmain lea juste dál háhkat čállingotti doaimmaide dohkálaš ruhtadeami .
Det ble søkt om kr 200.000,- fra Utenriksdepartementet til å dekke merutgiftene sekretariatsfunksjonen medfører .
Lea ohccojuvvon 200.000,- kr Olgoriikkadepartementtas gok-čat lassigoluid maid čállingotti doaimmat mielddisbuktet .
Denne søknaden ble avslått av Utenriksdepartementet under henvisning til at de ikke disponerer midler til slike formål .
Olgoriikkadepartementa ii juolludan dán veahki dainna ákkain go sis eai leat ruđat diekkár áigumušaide .
Det er nødvendig at arbeidet med samiske spørsmål også koordineres mellom de nasjonale myndighetene , og at dette skjer i et samarbeid med sametingspresidentene .
Dárbbašlaš lea maiddái ahte sámi áššiid bargu dasa lassin koordinerejuvvo našuvnnalaš eiseválddiid gaskka , ja ahte dat dahkko ovttasráđiid sámedikkiid presideanttaiguin .
Samarbeidet mellom sameministrene og sametingspresidentene er nå formalisert , men arbeidet i seg selv har ennå ikke kommet skikkelig i gang .
Sámeministariid ja sámedikkiid presideanttaid ovttasbargu lea dál formaliserejuvvon , muhto ii leat vel albmaládje boahtán johtui .
Sametinget har foretatt en omorganisering av sitt arbeid med samisk språk .
Sámediggi lea sámegiela dáfus rievdadan iežas barggu organiserema .
Dette medfører at det må foretas endringer i samelovens språkregler .
Dat dagaha ahte lea dárbbašlaš rievdadit sámelága giellanjuolggadusaid .
Det gjelder bestemmelsen i § 3–12 om Samisk språkråd .
Dat guoská § 3–12 mearrádusaide Sámi giellaráđi birra .
Sametinget vil fremme et forslag om dette overfor Kulturdepartementet .
Sámediggi ovddidii Kulturdepartementii evttohusa dán oktavuođas .
Samtidig vil Sametinget foreslå en utvidelse av forvaltningsområdet for samisk språk ( § 3–1 ) .
Seammás áigu Sámediggi evttohit viiddidit sámegiela hálddašanguovllu ( § 3–1 ) .
I tillegg vil Sametinget foreslå endringer i Samelovens valgregler / bestemmelser .
Dasa lassin áigu Sámediggi evttohit rievdadit Sámelága válganjuolggadusaid .
Når det gjelder de framtidige utfordringene vedrørende oppgavefordeling mellom stat , region og kommune vil Sametinget arbeide for at de samiske sakene ivaretas bedre i det norske politiske systemet enn tilfellet er i dag .
Boahttevaš hástalusaid stáhta , guovllu ja suohkana doaibmajuogu dáfus áigu Sámediggi bargat dan guvlui ahte sámi áššit buorebut vuhtii váldojuvvojit Norgga politihkalaš vuogádagas go dán rádjái .
Det regionale nivået er under omlegging .
Guovlulaš dássi lea dál rievdaduvvome .
Fylkeskommunen har mistet fordelingen av regionalpolitisk økonomisk støtte , men skal ha en strategisk rolle gjennom arbeidet med regionale utviklingsprogram ( RUP ) .
Sámediggi čujuha dasa ahte : 1 : Fylkkagielda lea massán guovllupolitihkalaš ekonomalaš juogadanválddi , muhto das galgá leat guovddáš sajádat regiovnnaid ovdánahttinprográmma ( RUP ) hábmemis .
RUP-ene skal likevel godkjennes av Kommunaldepartementet .
RUP:aid galgá almmotge Gieldadepartementa dohkkehit .
Fylkeskommunen må samarbeide over fylkesgrensen med andre fylkeskommuner på flere saksområder .
2 : Fylkkagielda galgá máŋgga áššesuorggis ovttasbargat eará fylkkaiguin badjel fylkarájiid .
Det største saksområdet ; sykehusene og spesialisthelsetjenestene ( andrelinjetjenesten ) , overtas av staten .
Stuorámus áššesurggiid nugo buohcciviesuid ja spesialista- dearvvašvuođabálvalusa ( nuppilinjá-bálvalusa ) váldá stáhta háldosis .
Kommunene har bygd opp en betydelig planleggings- og tiltakskompetanse , og oppfatter fylkeskommunen å være til hinder for den kommunale egenutvikling .
3 : Dábálaš fylkaplánemis ii leat šat seamma doaibma . Suohkanat leat huksen mearkkašahtti plánen- ja doaibmagelbbolašvuođa , ja atnet fylkkagieldda hehttet suohkanlaš iešovdáneami .
Fylkeskommunen har ikke evnet å utvikle reelle tjenestetilbud overfor den samiske befolkningen med utgangspunkt i statens prinsipielle samepolitiske nyorientering og internasjonal urfolkspolitikk .
4 : Fylkkagielda ii leat nákcen áigái oažžut duohta bálvalusfálaldagaid sámi álbmogii stáhta prinsihppalaš sámepolitihkalaš ođđa vuoiŋŋa ja riikkaidgaskasaš álgoálbmotpolitihka olis .
På denne bakgrunnen mener Sametinget at fylkeskommunen bør legges ned i sin nåværende form .
Dán vuođul oaivvilda Sámediggi ahte fylkkagielda berre heaittihuvvot dálá hámis .
Et nytt regionalt nivå bør vurderes opprettet i et landsdelsperspektiv .
Berre árvvoštallat ásahit ođđa regiovdnadási riikkaoasseperspektiivvas .
Sametinget forutsetter at samiske spørsmål bygges inn i det nye regionnivået fra grunnen av med utgangspunkt i hensynet til samene som et urfolk i landet .
Sámediggi eaktuda ahte sámi áššit huksejuvvojit dán ođđa regiovdnadássái vuođu rájes juo , vuhtii válddidettiin ahte sámit leat riikka álgoálbmot .
Dette gjelder også uansett framtidig løsning som velges i funksjonsfordelingen mellom stat , region og kommune .
Dat oaivil doalahuvvo beroškeahttá das makkár boahttevaš čoavddus šaddá stáhta , guovllu ja suohkana doaibmajuogu dáfus .
Samiske områder har et potensial med hensyn til økonomisk virksomhet basert på fornybare og ikke-fornybare ressurser .
Sámi guovlluin lea vejolaš ekonomalaš doaimmaid vuođđu sihke ođasmuvvi ja nohkavaš resurssaid olis .
Antatt rike mineralressurser har også blitt gjenstand for økende oppmerksomhet .
Navdojuvvon minerálaresurssat leat maiddái dagahan lassánan beroštumi .
Sametingets prinsipielle holdning er at vi ikke samtykker i å gi letetillatelse så lenge rettighetsspørsmålet ikke er avklart .
Sámedikki prinsihpalaš oaidnu lea ahte mii eat mieđit addit ohcanlobi nu guhká go vuoigatvuođaášši ii leat čielgan .
Det er ikke forsvarlig å gi letetillatelse så lenge det samiske folk ikke har oppnådd tilstrekkelig kontroll over og innflytelse i forvaltningen av de mineralske ressursene .
Ii leat bealuštahtti addit ohcanlobi nu guhká go sámi álbmot ii leat olahan doarvái válddi ja váikkuhusa minerálaresurssaid hálddašeamis .
Dette innebærer at Sametinget vil bestemme om og eventuelt hvordan mineralressurser i de samiske områdene skal utnyttes i fremtiden .
Dát mearkkaša ahte Sámediggi áigu mearridit galget go , ja vejolaččat movt sámi guovlluid minerálaresurssat galget boahtteáiggis geavahuvvot .
I dette ligger det klare føringer på hvordan ressursene i samiske bosettingsområder bør forvaltes .
Dás leat čielga oainnut dasa movt sámi ássanguovlluid valljodagat berrejit hálddašuvvot .
Det er derfor viktig at Regjeringen legger opp til at den nye mineralloven ikke skal vedtas før samiske rettighetsforhold blir behandlet i Stortinget .
Dan dihte lea deaŧalaš ahte Ráđđehus ii bargga dan nala ahte ođđa minerálaláhka mearriduvvo ovdal go sámi riektedilálašvuođat leat Stuoradikkis gieđahallon .
I verne- og utbyggingsaker er det viktig at det i vurderingen spesielt vektlegges hvilke konsekvenser eventuelle verne- og utbyggingstiltak vil medføre for det samiske samfunnet som helhet .
Suodjalan- ja huksenáššiin lea deaŧalaš ahte árvvoštallamiin erenoamážit deattuhuvvo makkár váikkuhusaid vejolaš suodjalan- ja huksendoaimmat dagahit sámi servodahkii oppalohkái .
En av de viktigste rollene for Sametinget er å utforme politikken og legge rammene for utviklingen i det samiske samfunnet .
Sámedikki deaŧaleamos doaimmaid gaskkas lea hábmet politihka ja hábmet sámi servodaga ovdáneami eavttuid .
Det er derfor viktig at Sametinget holdes orientert om saker som har stor betydning for det samiske samfunnet .
Dan dihte lea deaŧalaš ahte Sámediggi áiggis áigái beassá diehtit áššiid birra mat čielgasit gullet sámi servodahkii .
Sametinget har vedtatt samisk kulturminneplan 1998–2001 .
Sámediggi lea mearridan kulturmuitoplána 1998–2001 .
Grunnlaget for Sametingets politikk er langsiktig nærings- og samfunnsutvikling i samiske områder der bruken av naturressursene ikke må overskride naturens bæreevne .
Sámedikki politihka vuođđun lea ahte sámi guovlluid guhkes áiggi ealáhuslaš- ja servodatlaš ovdáneapmi ii galgga dagahit ahte luondduriggodagaid geavaheapmi lea stuorát go luondu gierdá .
Begrepene miljø , natur og kultur henger nært sammen .
Doahpagat biras , luondu ja kultuvra gullet nannosit oktii .
Sametinget vil derfor iverksette arbeidet med å utvikle en miljømelding som omhandler Sametingets miljø- og arealperspektiver .
Dan dihte áigu Sámediggi ráhkadišgoahtit birasdieđáhusa mii fátmmasta Sámedikki biras- ja areálaoainnuid .
Tinget inviterer Miljøverndepartementet til et konstruktivt samarbeid i utarbeidelsen av meldingen .
Diggi bovde Birasgáhttendepartementta ovdánahtti ovttasbargui dán dieđáhusa válmmasteami oktavuođas .
FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter har fått fornyet aktualitet etter at den i 1999 ble en del av norsk rett .
ON-konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra lea fas šaddan áigeguovdil maŋŋel go jagis 1999 šattai norgalaš rievtti oassin .
Artikkel 27 har en kjernesone som forplikter den norske stat til å respektere samiske rettigheter .
27. artihkkalis lea guovddáš oassi mii geatnegahttá norgga stáhta doahttalit sámi vuoigatvuođaid .
Staten må unnlate å foreta seg noe som krenker disse rettighetene og den har plikt til å beskytte rettighetene mot inngrep .
Stáhta ii galgga ieš dahkat maidege mii rihkku dáid vuoigatvuođaid ja lea geatnegas suodjalit vuoigatvuođaid badjelduolbmamiid vuostá .
Sikringen av naturgrunnlaget for urfolkets leveveier er derfor en viktig del av statens forpliktelser overfor urfolket .
Álgoálbmogiid ealáhusaid luondduvuđđosa sihkkarastin lea nappo hui deaŧalaš oassi stáhta geatnegasvuođain álgoálbmogiid guovdu .
Staten må forklare hvordan de tenker seg å gjennomføre de forpliktelsene konvensjonen gir .
Stáhta ferte čilget movt áigu čađahit geatnegasvuođaid konvenšuvnna olis .
I St.meld. Nr. 21 ( 1999–2000 ) Menneskeverd i sentrum , blir det forslått å opprette et kompetansesenter for urfolksrettigheter i Nord-Norge .
St. dieđáhusas Nr. 21 ( 1999–2000 ) Olmmošárvu guovddážis ( Menneskeverd i sentrum ) , evttohuvvui ahte ásahuvvo álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš Davvi-Norgii .
Begge disse institusjonene har kunnskapen og nettverket , både nasjonalt , regionalt og internasjonalt , som er nødvendige for å kunne bistå i senterets arbeid .
Goappaš dáin ásahusain lea dárbbašlaš gelbbolašvuohta ja fierpmádat , sihke našuvnnalaččat ja riikkaidgaskasaččat , sáhttit veahkehit guovddáža barggu .
Samarbeidet vil bidra til at senteret kan fremstå som et spesialisert supplement til de større menneskerettighetsmiljøene .
Ovttasbargu váikkuha dan ahte guovddáš šaddá spesiáliserejuvvon lassin stuorát olmmošvuoigatvuođabirrasiidda .
Det gjenstår fortsatt å oppnevne det nye samerettsutvalget som skal utrede samenes rettigheter i området fra Troms og sørover .
Ii leat vuos nammaduvvon ođđa sámevuoigatvuođalávdegoddi čielggadit vuoigatvuođaid Tromssas ja lullelis .
1.1.4 Rettshjelpskontoret for Indre Finnmark
Sis-Finnmárkku riektiveahkkekántuvra
Sametingets president tok i brev av 13.04.2000 kontakt med Stortingets Justiskomité i anledning behandlingen av St.meld. nr. 25 ( 1999–2000 ) Om fri rettshjelp .
Sámedikki presideanta čálii Stuoradikki justislávdegoddái reivve 13.04.2000 , Stuoradiggedieđáhu nr. 25 ( 1999–2000 ) Nuvttá riekteveahki meannudeami oktavuođas .
Fra Sametingets side ble betydningen av Rettshjelpskontoret understreket , spesielt med tanke på rettsikkerheten for befolkningen i de fire kommunene Kautokeino , Karasjok , Tana og Nesseby .
Sámediggi deattuhii man dehálaš Riekteveahkkekántuvra lea , earenoamážit go jurddaša dan njealji suohkana Guovdageainnu , Kárášjoga , Deanu ja Unjárgga álbmoga riektesihkarvuođa .
Sametinget så det som et mål at hele virksomheten blir statlig finansiert .
Sámediggi oaivvilda ahte stáhta ferte ruhtadit riekteveahkkedoaimma ollislaččat .
Stortinget ba i sin behandling om at virksomheten i hovedsak bør drive etter rammene for rettshjelpsloven .
Go Stuoradiggi meannudii dán ášši , de sii bivde ahte riekteveahkkedoaimma berrešii jođihit riekteveahkkelága rámmaid siskkobealde .
Det ble blant annet vist til at kontoret ikke lenger skal gi fri rettshjelp til alle .
Earret eará daddjui ahte kantuvra ii galgga šat fállat nuvttá riekteveahki buohkaide .
Sametinget ser det som svært viktig at man i fortsettelsen sikrer at sentrale grupper som tidligere har benyttet seg av tilbudet , ikke blir utestengt .
Sámedikki mielas lea earenoamáš dehálaš sihkkarastit ahte dat joavkut mat ovdal leat ožžon nuvttá riekteveahkkefálaldaga , ain galget dan oažžut .
Det gjelder i særlig grad primærnæringsutøvere som reindriftssamer , jordbrukere og kystfiskere .
Dat guoská earenoamážit sidjiide geat barget vuođđoealáhusain , nugo boazosápmelaččat , eanadoallit ja riddoguolásteaddjit .
Sametinget finner grunn til å minne om bakgrunnen for opprettelsen av Rettshjelpskontoret .
Sámediggi dáhttu muittuhit duogáža manne Riekteveahkkekántuvra ásahuvvui .
Det er lav advokatdekning i disse kommunene , kun en advokat på deltid .
Leat unnán advokáhtat dáin suohkaniin , lea dušše okta advokáhtta oasseáiggis .