pere/sami_parallel huggingface dataset:
Satsingen skal fordeles på et program for felles tiltak og infrastruktur , og målrettet prosjektstøtte .
Bargu galgá juogaduvvot dakkár prográmmas mas leat oktasaš doaimmat ja infrastruktuvra , ja ulbmillaš prošeaktadoarjja .
Det vil være et mål å se denne satsingen i forhold til satsingene i verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner .
Ul-bmilin galggašii leat dán barggu laktit lotnolas ­ealáhusaid árvoháhkanprográmma bargguide .
20.5.3 Duodji – samisk husflid og håndverk
20.5.3 Duodji
Duodji er en viktig samisk næring , og er i en særstilling som en kulturbærende næring .
Duodji lea dehálaš sámi ealáhus , ja lea sierradilis kulturguoddi ealáhussan .
Sametinget har fra etableringen forvaltet tilskudd til duodji .
Sámediggi lea álggu rájes hálddašan doarjagiid duodjái .
I 2008 fordeler Sametinget 2,5 mill. kroner til duodjiinstitusjonene Duodjeinstituhtta , Manndalen husflidslag , Unjárgga Sámiid Duodje og Duojáriid Dállu OS.
2008 juohká Sámediggi 2,5 milj. ruvnno duodjeásahusaide Duodjeinstituhtta , Almmáivákki duodjesearvi , Unjárgga Sámiid Duodji ja Duojáriid Dállu OS.
Sametinget har i samarbeid med duodjiorganisasjonene utarbeidet en hovedavtale for duodjinæringen .
Sámediggi lea ovttas duodjeservviiguin ráhkadan váldošiehtadusa duodjeealáhussii .
Her forhandles det mellom duodjiorganisasjonene og Sametinget om en årlig næringsavtale .
Dás šiehtadallo jahkásaš ealáhusšiehtadus gaskal duodjeservviid ja Sámedikki .
Avtalen setter av midler til driftsstøtte , velferdsordninger , investeringer , utviklingstiltak og merkevarebygging , etc. .
Šiehtadus várre ruđa doai , ­bmadoarjagii čálgoortnegiidda , investeremiidda , ovdánahttindoaimmaide ja mearkagálvodoibmii jna. .
Avtalen for 2008 utgjør totalt 8,22 mill. kroner .
2008 šiehtadus gártá oktiibuot 8,22 milj. ruvnno .
Sametinget har utarbeidet en rapport om duodjinæringens økonomiske situasjon , som bla skal utgjøre analysegrunnlag for tiltak i lys av næringsavtalen .
Sámediggi lea čállán raportta duodjeealáhusa ekonomalaš dili birra , mii ee. galgá leat guorahallanvuođđun daid doaimmaide mat šaddet ealáhusšiehtadusa bokte .
Sametinget ser det som viktig at virkemidlene i næringsavtalen kommer utøverne til gode , og fremmer egenprodusert duodji .
Sámedikki mielas lea dehálaš ahte ealáhusšiehtadusa gaskaoamit bohtet doaimmaheddjiide ávkin , ja ovddidit iežasdud ­djon duoji .
Totalt er 59 duodjiutøvere godkjent etter de kriterier som avtalepartene har satt .
Oktiibuot leat 59 duojára dohkkehuvvon daid eavttuid mielde maid šiehtadusbealit leat bidjan .
Avtalepartene er enige om å etablere et duodjiregister .
Šiehtadusbealit leat ovttaoaivilis ahte ráhkaduvvo duodjeregistar .
Her er man inne i en prosess med Datatilsynet mht. godkjenning .
Dál lea proseassa dan muttus ahte Datatilsynet lea dan dohkkeheamen .
Sametinget har satt i gang evaluering av salgsorganisasjonene i duodji og Duojáriid Dállu .
Sámediggi lea árvvoštallagoahtán duoji vuov ­dinorganisašuvnnaid ja Duojáriid Dálu .
Hensikten er bl.a. å vurdere utviklingen av disse organisasjonene , og se hvilken betydning de har for duodjiutøverne og for lokalmiljøet .
áiggan lea ee. árvvoštallat dáid organisašuvnnaid ovdáneami , ja oaidnit makkár mearkkašupmi dain leat duojá ­riidda ja báikegoddái .
Opplæringskontoret for reindrift og duodji i Varangerbotn har hatt ansvaret for en lærlingordning i duodji som et toårig prosjekt fra 2004 .
Boazodoalu ja duoji oahppokantuvra Vuotnabađas lea ovddasvástidan oahpahalliortnega duojis guovtti jagáš prošeaktan 2004 rájes .
Det har skjedd i samarbeid med fylkeskommunene i Troms og Finnmark .
Dát lea leamaš ovttas Romssa ja Finnmárkku fylkkagielddaiguin .
Målet med prosjektet har vært å sikre rekruttering til fagopplæring i duodji .
Prošeavtta ulbmilin lea leamaš sihkarastit ahte ođđa oahppit álget duoji fágaohppui .
Man har oppnådd flere lærlingkontrakter i duodji , og flere av disse har tatt fagbrev .
Dál lea fidnen máŋga oahpahallišiehtadusa duojis , ja máŋggas sis leat váldán fágareivve .
Fagbrevet forutsetter gjennomført yrkesteori .
Fágareive eaktuda ahte čađaha fidnoteoriija .
Erfaring viser at yrkesteori gir best utbytte av læretida .
Vásáhusat leat ahte fidnoteoriija lea oahppanáiggis buoremus ávkin .
Sametinget går inn med finansiering slik at ordningen kan videreføres frem til alle lærlingene har avsluttet sine kontrakter .
Sámediggi ruhtada dán ortnega vai dainna sáhttá joatkit gitta dassá go visot oahpahallit leat loahpahan šiehtadusaideaset .
Sametinget har utdelt arbeidsstipendier til duodjiutøvere som vil videreutvikle sine virksomheter .
Sámediggi lea juolludan bargostipeanddaid duojáriidda guđet áigot ovddidit doaimmaideaset .
Det er også satt i gang etablereropplæring og et arbeid med merkevarebygging .
Lea vel álggahuvvon álggaheaddjioahppu ja mearkagálvodoaimma bargu .
Sametinget har utarbeidet en rapport om fritak fra moms for duodjiutøvere , som virkemiddel for å bedre lønnsomheten i duodjinæringen .
Sámediggi lea čállán raportta ahte duojárat eai galggašii dárbbašit máksit lassiárvodivada , vai ná buoridivččii gánnáheami duojis .
Se også Sametingets årsmeldinger 2006 ( punkt 9.1 ) og 2007 ( punkt 10.1 ) .
Geahča maiddái Sámedikki 2006 jahkedieđáhusa čuoggá 9.1 ja 2007 jahkedieđáhusa čuoggá 10.1 .
Verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner har tiltak for duodji .
Lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmmas leat doaibmabijut duoji várás .
På oppdrag fra Kultur- og kirkedepartementet er det gjennomført en utredning av feltet tradisjonelt håndverk , jf. kap. 14.12.4 .
Kultur- ja girkodepartemeantta gohččuma mielde lea árbevirolaš duodji čielggaduvvon , gč. 14.12.4 kap. .
20.5.4 Reiselivsutvikling i samiske strøk
20.5.4 Mátkeealáhusaid ovddideapmi sámi guovlluin
Den nasjonale reiselivsstrategien « Verdifulle opplevelser .
Nationála mátkeealáhusstrategiija « Verdifulle opplevelser .
Regjeringens reiselivsstrategi » slår fast at innsatsen innenfor reiseliv skal rettes inn mot visjonen « verdifulle opplevelser » og derigjennom legge til rette for at reiselivet skal være verdifullt for både besøkende , lokalsamfunn , bedrifter , ansatte og miljøet .
Regjeringens reiselivsstrategi » nanne ahte bargu mátkeealáhusas galgá leat višuvnna guvlui « árvvolaš vásáhusat » , ja dan bokte láhčit dili nu ahte mátkeealáhus galgá leat árvvolaš sihke galledeaddjiide , báikegottiide , fitnodagaide , bargiide ja birrasii .
Det er skissert tre hovedmål :
Dasa leat sárgojuvvon golbma váldomihtu :
Økt verdiskaping og produktivitet i reiselivsnæringen
Lassi árvoháhkan ja buvttadeapmi mátkeealáhusas
Levedyktige distrikter gjennom flere helårs arbeidsplasser innenfor reiselivsnæringen
Birgennávccalaš guovllut go leat eanet birrajagi bargosajit mátkeealáhusas
Norge – et bærekraftig reisemål
Norga – ceavzilis mátkkoštanrádjá
Samisk reiseliv er ofte sesongbetont og drives i mange tilfeller i kombinasjon med andre virksomheter , gjerne primærnæringer .
Sámi mátkeealáhus lea dávjá jahkodagaid mielde ja jođihuvvo dávjá lotnolasat eará doaimmaiguin , áinnas vuođđoealáhusaiguin .
Samiske reiseliv preges av at natur , samisk kultur , samiske kulturtradisjoner , samisk mat og « samiske opplevelser » inngår i et konsept basert på kulturell og økologisk bærekraft .
Sámi mátkeealáhusa dovdomearkan lea ahte luondu , sámi kultuvra , sámi kulturvierut , sámi borramuš ja « sámi vásáhusat » gullet muhtin konseptii mii lea vuođđuduvvon kultuvrralaš ja ekologalaš ceavzilvuhtii .
Det har blitt en økende etterspørsel etter opplevelsesprodukter med tilknytning til samisk levesett , som inkluderer salg av mat og duodji-produkter .
Dađis lea lassánan jearru vásáhusbuktagiidda mat leat sámi eallinvuogi oktavuođas , ja masa gullá vel vuovdit borramuša ja duoji .
Det er utviklet forskjellige slags virksomheter som svar på denne etterspørselen , ofte småskala bedrifter , i kombinasjon med annen virksomhet .
Máŋggalágan doaimmat leat ásahuvvon dán jearu dihtii , dávjá uhcánmeari buvttadeaddji fitnodagat , lotnolasat eará doaimmain .
Dette gjelder både kystområder og innland .
Dát guoská sihke riddoguovlluide ja siseatnamii .
Forskjellige former for produksjon av samisk kunst og samiske ytringsformer bidrar til arbeidsplasser og sikring av bosettingen i samiske distrikter .
Sámi dáidagiid ja sámi ovdanbuktinvugiid máŋggalágan ráhkadanvuogit ásahit sámi guovllui-de bargosajiid nu ahte olbmot dohko bisánit . Dákkár buktagiin leat ain ollu vejolašvuođat .
Det er spesielle forhold knyttet til det å « selge » reiselivsprodukter baser på reindrift , innlandsfiske og fjordfiske som et genuint opplevelsesprodukt til turister .
Lea hui erenomáš go galgá « vuovdit » mátkeealáhusbuktagiid mat leat boazodoalu , sáiva ­guollebivddu ja vuotnabivddu vuođul áibbas erenomáš vásáhusbuktagin turisttaide .
Denne formen for reiseliv innebærer at hvert enkelt hushold engasjerer seg , og at det skjer en verdiskaping lokalt , uten økt press på naturressursene , og som bidrar til vedlikehold og styrking av samisk kultur og identitet .
Dát mátkeealáhusvuohki mearkkaša ahte juohke dállodoallu lea fárus , ja ahte árvoháhkan geavvá báikkálaččat , eaige luondduriggodagat goariduvvo dan bokte . Dát baicce bisuha ja nanne sámi kultuvrra ja identitehta .
Det er et stort uutnyttet potensial i å utvikle denne formen for lokal aktivitet .
Leat ain ollu vejolašvuođat ovddidit dákkár báikkálaš doaibmavuogi .
Fjordfisketurisme gir muligheter for turistopplevelser i samiske kyst- og fjordområder som varierer med årstidene .
Vuotnaguolástanturismmas leat sámi riddo- ja vuotnaguovlluin vejolašvuođat turistavásáhusaide mat molsašuddet jahkodagaid mielde .
Tradisjonelt har fisket i samiske bosettingsområder vært drevet som produksjon på husholdsnivå i kombinasjon med andre næringer , som jordbruk , sauehold , etc. .
árbevirolaččat lea sámi ássanguovlluid guollebivdu leamaš dállodoallodásis lotnolasat eará ealáhusaiguin , nugo eanadoaluin , sávzadoaluin jna. .
Denne formen for turisme forutsetter at aktørene driver i kombinasjon med fiske , siden det er selve fiskeopplevelsen man skal selge .
Dákkár turismavuohki eaktuda ahte doaimmaheaddjit barget lotnolasat guollebivdduin , go jo lea guollebivdovásáhusčorggi maid áigot vuovdit .
Det gjør turistproduktet eksklusivt , men det gjør også at det bare kan drives i et begrenset omfang .
Dan geažil lea turistabuvtta áibbas erenomán , muhto dan iige sáhte jođihit eará go ráddjejuvvon mahtodagas .
Det er gjort en del lokale satsinger på fjordfisketurisme .
Vuotnaguolástanturisma lea geahččaluvvon muhtin báikegottiin .
Reindriftsturisme baserer seg på at s amiske områder har Europas mest vitale og lettest tilgjengelige reindriftskultur .
Boazodoalloturisma lea vuođđuduvvon dasa ahte sámi guovlluin lea Eurohpás dat boazodoallokultuvra mii lea eallisamos ja gosa álkimus beassá .
Potensialet i samisk reindriftsturisme er i dag et natur- og kulturbasert reiseliv , hvor målet for turistene er å oppleve natur og kultur , og delta i reindriftens aktiviteter .
Sámi boazodoalloturismma potensiála lea dál luonddu- ja kulturvuođđuduvvon mátkeealáhus , mas turisttaid ulbmilin lea vásihit luonddu ja kultuvrra , ja searvat boazodoalu doaimmaide .
Opplevelsene vil variere mellom sesongene , ettersom reinen er på vinterbeite eller på sommerbeite .
Vásáhusat molsašuddet jahkodagaid mielde , dan mielde go bohccot leat dálveorohagas dahje geasseorohagas .
Dette er en form for turisme som er basert på kulturell og økologisk bærekraft , og hvor forholdet mellom dyr og menneske står i sentrum .
Dát lea dakkár turismavuohki mii lea vuođđuduvvon kultuvrralaš ja ekologalaš ceavzilvuhtii , ja mas ealli ja olbmo gaskavuohta lea guovddážis .
Potensialet for innlandsfisketurisme er stort .
Sáivaguolástanturismmas lea stuorra potensiála .
Det finnes anslagsvis rundt 25 millioner fiskere i Europa .
Eurohpás lea árvvu mielde 25 miljovnna guolásteaddji .
Ser man på Finnmark , så er omlag 60 000 små og store innsjøer og vassdrag et unikt fiskeressursgrunnlag for denne målgruppen .
Finnmárkku ektui , de sullii 60 000 uhcit ja stuorát jávrri ja čázádaga leat áidnalunddot guolleresursavuođu dán ulbmiljovkui .
Bare en liten del av disse fiskeressursene er i dag utnyttet som basis for lokal verdiskaping knyttet til reiselivsutvikling .
Dušše oasáš dáid guollevalljodagain leat dál geavahuvvon vuođđun báikkálaš árvoháhkamii mákteealáhusovdánahttima oktavuođas .
Man ser en begynnende utvikling av komplette « fisketurismepakker » som inkluderer transport , guiding , overnatting og mat innenfor en samisk ramme .
Dás sáhttá oaidnit ahte dievas « guolleturismapáhkat » ovdánahttojit , masa gullet sáhttu , ofelastin , idjadeapmi ja borramuš sámi birrasa vuođul .
Særlig for familieturistene er gårdsturisme en aktivitet som kan innarbeides som kombinasjon med fisketurisme knyttet både til innlandsfiske , reindrift , og kanskje mest til elvefiske , som i Tanadalen .
áinnas bearašturisttaide lea doalloturisma dakkár doaibma maid sáhttá ráhkadahttit lotnolasat guolleturismmain oktan sihke sáivaguollebivd , ­duin boazodoaluin , ja veadjá eanemus johkabivd , ­duin nugo Deanuleagis .
Gårdsturismen kan gi gode koplinger til formidling av mattradisjoner , kunst og kultur , og mer omfattende « turistpakker » .
Doalloturisma sáhttá bures heivehuvvot borramušvieruid , dáidaga ja kultuvrra , ja viidát « turistapáhkaid » gaskkusteapmái .
Samiske mattradisjoner som har lokal forankring , har et potensial til å utvikle seg både i et lokalt og regionalt marked .
Sámi borramušvieruin , mat leat báikkálaččat gullevaččat , lea potensiála ovddidit sihke báikkálaš ja regionála márkaniin .
Variasjonen i de samiske miljøene er stor når det gjelder tilberedning både av fisk , reinkjøtt og sauekjøtt .
Sámi birrasiin leat stuorra erohusat sihke guoli , bohccobierggu ja sávzza ­bierggu ráhkadeamis .
Dette er en småskala matproduksjon hvor det er store utfordringer knyttet til å markedsføre produktene på en rimelig og effektiv måte .
Ii buvttaduvvo nu ollu borramuš ain oktanaga , ja leat vel stuorra hástalusat daid vuovdalit govttolaš ja beaktilis vuogi mielde .
Det er noen begynnende etableringer innen videreforedling av lammekjøtt og reinkjøtt .
Dál leat álgigoahtán vuovdit náláštuhtton lábbá ­bierggu ja bohccobierggu .
Det er et generelt behov for å stimulere til innovasjon og produktutvikling med basis i samisk kultur .
Oppalaččat dárbbašuvvo oalgguhit inno-vašuvdnii ja buvttaovdánahttimii sámi kultuvrra vuođul .
Næringen har et stort potensial når det gjelder produktutvikling med basis i samisk kultur .
Ealáhusas leat stuorra vejolašvuođat buvttadanovdánahttimis sámi kultuvrra vuođul .
Sametinget , Duodjeinstituhtta og de samiske duodjiorganisasjonene arbeider med å realisere det potensial som ligger i salg av duodjiprodukter av høy kvalitet .
Sámediggi , Duodjeinstituhtta ja sámi duodji ­searvvit barget vai sáhttá ollašuhttit dan potensiála mii lea alladását duoji vuovdimis .
De er en stor utfordring å finne de rette markedene og de rette salgsarenaene for duodjiprodukter .
Stuorra hástalussan lea gávdnat dujiide daid rivttes márkaniid ja rivttes vuovdinbáikkiid .
Det er utfordringer mht. reiselivspakker og nettverksbygging mellom lokale reiselivsaktører .
Boksa 21.4 Sámi kulturárbi mátkeealáhusovddideami vuođđun Divttasvuona suohkanis
Det har i flere sammenhenger vært fokusert på behovet for samarbeid mellom lokale reiselivsaktører for å sikre helhetlige « pakker » for turister i samiske områder .
Govus 21.3 Divttasvuona suohkan Nordlánddas árran julevsámi guovddáš lea ráhkadan pilotprošeavtta , man ulbmilin lea ahte sámi kultuvrra galgá sáhttit atnit resursan servodatovdánahttimis .
Likeledes er det behov for å bygge opp kompetanse innen ledelse , regnskap , markedsføring , salg m.m. knyttet til reiselivsutvikling .
Prošeakta vuolgá mearas , ja nannánguovlluin , ja galgá duođaštit sámi sániid ja dadjanvugiid , ja árbevierročorggi ja árbevirolaš daguid čađaheami .
Det er utfordringer knyttet til etikk og formidling av samisk kultur i reiselivssammenheng .
Julevsámi guovllus galgá registreret , dokumenteret , ja publiseret dieđuid sámi árbevirolaš máhtus .
Slike presentasjoner må være i samsvar med samiske interesser , normer og skikker .
Ovdamearkkat lea máhtu čáhcerávgga ja máttu birra . Dát leat vierut mat dálge leat oahppásat sámi guovlluin .
Det er ikke gitt hvordan man skal sikre at samisk kultur formidles slik at det oppfyller disse kriteriene .
Máddu sáhttá ihtit jus menddo ollu bivdá , lea vuovdái , dahje guoli ii divššo nugo galgá .
En forutsetning kan bl.a. være at samiske lokalsamfunn går god for innholdet og at det er samiske interesser som står bak en slik formidling .
Čohkket dieđuid máŋggalágan guolástanvugiid birra lea dehálaš báikemáhttu , ja lea dehálaš dokumenteret sániid ja dadjanvugiid mat gullet guolástussii , ja guolástanvuohkái .
I de forskjellige former for opplevelsesturisme er det lokalsamfunnet eller familiene selv som er « opplevelsen » , hvilket bør sikre en eksklusiv og genuin opplevelse .
Dát sáhttá mahkáš leat liinna atnit , dahje dokumenteret fierpmástallama , dahje čohkket daid dieđuid makkár guliid bivde , ja goas lei dábálaš daid bivdit .
Dette er også viktig fordi de reisende og reiselivsnæringen fort vil se om produktene ikke holder mål .
Dát lea máhttu das mo galggai leat luonddus , ja maid galggai vuhtii váldit go vánddardii vuovddis ja váriin .
Samer har vist til at produkter produsert i andre land har vært presentert som en del av samisk kultur , og har vært solgt som samiske produkter .
Prošektii gullá vel čohkket árbemáhtu vuoiŋŋalaš eanadagas , ja dokumenteret ja čohkket iešguđet resursasajiid maid sámi álbmot lea geavahan .
Her vil en gjennomført produktmerking være en utfordring .
Dát sáhttet leat gámasuoidnejeakkit dahje luomesajit .
Boks 21.4 Samisk kulturarv som grunnlag for reiselivsutvikling i Tysfjord kommune
Dehálaččat leat maiddái kulturmuittut eanadaga árbevirolaš geavaheami oktavuođas .
Figur 21.3 Tysfjord kommune i Nordland árran lulesamisk senter har utviklet et pilotprosjekt som har som mål at den samiske kulturen skal kunne brukes som ressurs i samfunnsutviklingen .
Mihttun : Ceavzilis mátkeealáhusa ovdánahttin : árran dáhttu ee. ahte prošeakta galgá sáhttit láhčit dili dasa ahte árbevirolaš máhtu sáhttá báikkálaččat geavahit , nu ahte sáhttá ovddidit máhttovuođđuduvvon mátkeealáhusdoaimmaid báikkálaš sámi kultuvrra vuođul .
Utgangspunktet er innsamling og dokumentasjon av lokal tradisjonell kunnskap , og målet er bl.a. en utvikling av kunnskapsbasert reiseliv med basis i lokal samisk kultur .
Máŋgga oktavuođas lea giddejuvvon fuomášupmi ahte dárbbašuvvo ovttasbargu báikkálaš mátkeealáhusdoaimmaheaddjiid gaskkas vai sámi guovlluin sihkkarastá ollislaš « páhkaid » turisttaide .
Prosjektet går ut fra havet , og landområdene , og tar sikte på å dokumenterer samiske ord og uttrykk , samt selve tradisjonen og utførelsen av tradisjonelle gjøremål .
Lea daddjon ahte dál livččii áigi oažžut mielde oahppoásahusaid mat fállet ofelastinoahpu , vai sihkkarastá ahte gaskkustuvvo kulturmáhttu ja luondduhálddašeapmi báikkálaš ja sámi árbevieruid mielde .
Man vil registrere , dokumentere , og publisere informasjon om samisk tradisjonell kunnskap i det lulesamiske området .
Seamma láhkai dárbbašuvvo lasihit gealbbu jođiheamis , rehketdoalus , vuovdaleamis , vuovdimis jna. mátkeealáhusovdánahttima oktavuođas .
Havet : I tilknytning til havet ønsker man å dokumentere ulike typer fiskeplasser , slik som seigrunner og uerklakker , samt tradisjonsmateriale knyttet til fiske .
Sámediggi lea máŋgii aiddostahttán ahte leat hástalusat das ahte galgá gaskkustit sámi eallinvuogi ja buktagiid albma ja jáhkehahtti láhkai , ja mii sihkkarastá ehtalaš dási .
Dette er tradisjoner som ennå i dag er kjent i de samiske områder .
Dákkár ovdanbuktimat galget leat sámi beroštumiid , normmaid ja vieruid mielde .
« Maddo » kan vise seg dersom man tar for mye fisk , er grådig , eller ikke behandler fisken godt .
Eaktun sáhttá ee. leat ahte sámi báikegottit dohkkehit dan sisdoalu ja ahte sámi beroštumit dat dan gaskkustit .
Dette kan eksempelvis være bruken av line og gangvad , eller dokumentasjon av garnsetting , evt. innsamling av tradisjon på hva slags fisk som ble fanget , og når det var vanlig å foreta dette fisket .
Dátge lea dehálaš , go mátkkošteaddjit ja mátkeealáhus johtilit fuobmájit dolletgo buktagat dási . Sámi mátkeealáhusa joatkkaovdánahttimii lea dehálaš ahte dat mii čájehuvvo sámi kultuvrras ja sámi butkagiin dollet kvalitehtalaš dási .
Dette er kunnskap om hvordan man oppførte seg i naturen , og hvordan man skulle forholde seg når man gikk i skogen og på fjellet .
Sápmelaččat leat čujuhan dasa ahte buktagat mat eará riikkain leat ráhkaduvvon , leat gohčoduvvon sámi kultuvrra oassin , ja leat vuvdon sámi buktagin .
Et mål : Utvikling av et bærekraftig reiseliv .
Dása livččii buvttamerken hástalussan .
Reiselivet har lenge brukt samisk kultur i markedsføringen og salg av spesielt Finnmark .
Mátkeealáhus lea guhká geavahan sámi kultuvrra márkanfievrrideamis ja vuovdimis , áinnas Finnmárkku .
Det som går igjen i markedsføringen er koftekledde samer , rein , samebryllup og til en viss grad duodji .
Vuovdaleamis geardduhuvvojit nugo gávttehassápmelaččat , bohccot , sámeheajat ja muhtin muddui vel duodji .
Fra samisk hold er det pekt på at det ikke finnes lovverk som kan forby eller hindre kommersialisering av samiske symbolverdier .
Sápmelaččaid beales lea cuiggoduvvon ahte eai leat lágat mat sáhttet gieldit dahje heađuštit sámi symbolárvvuid kommersialiserema .
Det gjelder kofter , gjenstander med samisk ornamentikk , samisk mytologi , joik og lignende .
Dát guoská gávttiide , dujiide main lea sámi ornamentihkka , sámi mytologiijai , luohtái ja sullasaččaide .
Ved bruk og formidling av samiske kulturuttrykk er det viktig at dette gjøres av personer og institusjoner med kulturell kompetanse og lokalkunnskap .
Sámi kulturosiid geavaheamis ja gaskkusteamis lea dehálaš ahte dan dahket dakkár olbmot ja ásahusat main lea kultuvrralaš máhttu ja báikediehtu .
Sametinget har gjennom sin støttepraksis bidratt med finansiering av et kulturbasert næringsliv og flere kommersielle foretak innen reiseliv der opplevelser står i fokus – det kan være safari , samisk mat , fjordfiske og overnatting , innlandsfiske , elvebåtturer , m.m. .
Sámediggi lea doarjjageavadis bokte veahkkin ruhtadan kulturvuođđuduvvon ealáhusaid ja máŋga kommersiála mátkeealáhusfitnodaga , main vásáhusat leat guovddážis – ja mat sáhttet leat safari , sámi borramuš , vuotnabivdu ja idjadeapmi , sáivaguollebivdu , johkafanasmátkkit jna. .
Det legges opp til at det planlagte Verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner også skal styrke reiselivet i samiske strøk .
Plánejuvvon árvoháhkanprográmma lotnolasealáhusai ­dege galggašii nannet mátkeealáhusa sámi guovl .
Dette kompetanseprogrammet vil også kunne ha relevans for samiske reiselivsprodusenter .
Dát gealboprográmma guoskkašii vel sámi mátkeealáhusbuvttadeaddjiide .
Reiselivsmiljøet i Finnmark satte i 2006 i gang et tre-årig prosjekt med sikte på å styrke innovasjon og lønnsomhet innen natur- og kulturbasert reiseliv i Finnmark .
Mátkeealáhusbiras Finnmárkkus lea 2006:s álggahan golmmajagáš prošeavtta man áigumuššan lea nannet innovašuvnna ja gánnáheami luonddu- ja kulturvuođđuduvvon mátkeealáhusas Finnmárkkus .
ReiselivsArena Finnmark er resultat av et samarbeid mellom reiselivsnæringen i fylket , Høgskolen i Finnmark , Samisk høgskole og Norut NIBR Finnmark , Origo Nord , Finnmark fylkeskommune og Innovasjon Norge .
ReiselivsArena Finnmark lea ovttasbargoboađus gaskal fylkka mátkeealáhusa , Finnmárkku allaskuvlla , Sámi allaskuvlla ja Norut NIBR Finnmark , Origo Nord , Finnmárkku fylkkagieldda ja Innovasjon Norge .
Programmet har et samisk innsatsområde .
Prográmmas lea sámi vuoruhansuorgi .
Se også Sametingets årsmeldinger 2006 ( punkt 9.2 ) og 2007 ( punkt 10.2 ) .
Geahča maiddái Sámedikki 2006 jahkedieđáhusa čuoggá 9.2 ja 2007 jahkedieđáhusa čuoggá 10.2 .
20.5.5 Verdiskapningsprogram for næringskombinasjoner
20.5.5 árvoháhkanprográmma lotnolasealáhusaide
Regjeringen har satt av 6,5 mill. kroner i 2008 til å iverksette et Verdiskapingsprogram for næringskombinasjoner , i tråd med Soria Moria-erklæringen .
Ráđđehus lea várren 6,5 milj. ruvnno jahkái 2008 álggahit árvoháhkanprográmma lotnolasealáhusaide , Soria Moria-julggaštusa mielde .
Programmet skal også ta opp i seg målsettinger i Soria-Moria-erklæringen om å satse på samisk reiselivsutvikling som skal sikre og styrke næringslivet i samiske områder .
Prográmma galgá vel Soria Moria-julggaštusa mihttomeriid dustet dan hárrái ahte vuoruhuvvo sámi mátkeealáhusovdánahttin , nu ahte ealáhusat sámi guovlluin sihkarastojit ja nannejuvvojit .
Regjeringens hovedmålsetting for verdiskapningsprogrammet er å fremme levedyktige virksomheter og bidra til en bærekraftig utvikling i samiske samfunn .
Ráđđehusa váldomihttomearrin árvoháhkanprográmmain lea ovddidit birgejeaddji doaimmaid ja leat veahkkin ceavzilis ovdánahttimii sámi servodagain .
Programmets innhold og organisering har vært tema for konsultasjoner med Sametinget .
Prográmma sisdoallu ja ordnen lea leamaš fáddán ráđđádallamiin Sámedikkiin .
Nærmere programbeskrivelse blir utformet av Sametinget i samarbeid med andre institusjoner og etater .
Sámediggi doaimmaha prográmma . Dárkilat prográmmaválddahallama hábme Sámediggi ovttas eará ásahusaiguin ja etáhtaiguin .
Sametinget behandlet verdiskapingsprogrammet i plenum 27. februar 2008 ( sak 10/08 ) .
Sámediggi meannudii árvoháhkanprográmma dievasčoahkkimis guovvamánu 27. b. 2008 ( 10/08 áššis ) .
Målet med verdiskapingsprogrammet er å øke verdiskapingen gjennom satsing på og utvikling av innovative næringskombinasjoner og samisk reiseliv .
árvoháhkanprográmma mihttun lea lasihit árvoháhkama vuoruhettiin ja ovdánattimiin innovatiiva lotnolasealáhusaid ja sámi mátkeealáhusaid .
Programmet består både av poster hvor det kan søkes om midler , og prosjekter initiert av Sametinget , eventuelt i samarbeid med andre institusjoner og etater .
Prográmma sisttisdoallá sihke poasttaid main sáhttá ohcat ruđa , ja prošeavttaid maid Sámediggi lea vuolggahan , dahje ovttas eará ásahusaiguin ja etáhtaiguin .
En rekke av satsingene i Sametingets melding om utvikling av utmarksnæringer som ble behandlet i Sametingets plenum i november 2007 ( sak 65/07 ) er innarbeidet i verdiskapingsprogrammet .
Muhtin vuoruheamit Sámedikki dieđáhusas meahcceealáhusaid ovdánahttimii , mii meannuduvvui Sámedikki dievasčoahkkimis skábmamánus 2007 ( 65/07 ášši ) , leat váldon mielde árvoháhkanprográmmas .
Sametingsrådet skal fungere som styre for programmet .
Sámediggi galgá doai ­bmat prográmmastivran .
Det skal avholdes et statusmøte med Sametingsrådet hvert år .
Jahkásaččat galgá dollot stáhtusčoahkkin Sámediggeráđiin .
Til dette møtet skal det utarbeides statusrapport på grunnlag av en underveisevaluering , som knyttes til Sametingets budsjett .
Dán čoahkkimii galgá ráhkaduvvot stáhtusraporta dán áigebotta árvvoštallama vuođul , ja mii laktásuvvo Sámedikki bušehttii .
Det etableres et Faglig forum der Innovasjon Norge , Fylkesmannens landbruksavdeling , fylkeskommunene , Bioforsk , Samisk høgskole og Arbeids- og inkluderingsdepartementet med andre aktuelle departementer inviteres til å delta sammen med Sametinget .
Dása galgá ceggejuvvot Fágalaš Forum masa Innovasjon Norge , fylkkamánni Eanadoalloossodat , fylkkagielddat , Bioforsk , Sámi allaskuvla ja Bargo- ja searvadahttin ­departemeanta eará guoskevaš departemeanttaiguin bovdejuvvojit searvat oktan Sámedikkiin .
Forumet skal gi faglige innspill og tilbakemeldinger mht. gjennomføringen av programmet .
Forum galgá fágalaš árvalusaid ja máhcahemiid ovdan ­bidjat prográmma čađaheami ektui .
En viktig hensikt er at forumet skal utveksle informasjon om offentlige tiltak og prosjekter som kan ha relevans for verdiskapingsprogrammet .
Dehálaš áiggan lea ahte forum galgá lonohallat dieđuid almmolaš doaimmaid ja prošeavttaid birra , mat soitet leat guoskevaččat árvoháhkanprográmmii .
Det skal også få seg forelagt Sametingets statusrapport .
Sii galget vel beassat oaidnit Sámedikki stáhtusraportta .
Forumet vil være viktig for å sikre at programmet kan dra veksler på og være i harmoni med andre satsinger , og for å diskutere retningen på programmet .
Foruma šaddá leat dehálaš go dat sihkkarastá ahte prográmma sáhttá eará doaimmain ávkki atnit ja daidda heivehuvvot , ja vel digaštallat man guvlui prográmma galgá jođihuvvot .
Det etableres også et Utviklingsforum hvor samiske næringsorganisasjoner som Goahtegerret , Sámi bivdo- ja meahcástansearvi , Duojáriid ealáhussearvi , Sámiid Duodji og Bivdi inviteres bl.a. for å høres ved utarbeidelsen av budsjett og større endringer vi programbeskrivelsen .
Ovdánahttinforum vel ceggejuvvo , masa sámi ealáhussearvvit nugo Goahtegearret , Sámi bivdo- ja meahcástansearvi , Duojáriid ealáhussearvi , Sámiid Duodji ja Bivdi bovdejuvvojit ee. gulahallan dihtii bušeahta ráhkadeamis ja prográmmaválddahallama stuorát nuppástusain .
En viktig hensikt med Utviklingsforumet er å sikre den samiske dimensjon og samisk naturforståelse i utviklingsarbeidet .
Dehálaš áigga Ovdánahttinforumain lea ovdánahttinbarggus sihkarastit sámi dimenšuvnna ja sámi luondduáddejumi .
Verdiskapingsprogrammet må også ses i sammenheng med regjeringens reiselivsstrategi , og særlig arbeidet som skjer i regi av ReiselivsArena Finnmark .
árvoháhkanprográmma ferte vel geahččat ráđđehusa mátkeealáhusstrategiija oktavuođas , ja áinnas dan barggu oktavuođas mii lea ReiselivsArena Finnmark olis .
Programmet skal evalueres etter tre år .
Prográmma galgá árvvoštallojuvvot golmma jagi geahčen .
Sametingets plenum vedtar budsjett og prioriteringer for programmet ( jf. sak 10/08 ) .
Sámedikki dievasčoahkkin dohkkeha prográmma bušeahta ja vuoruhemiid ( gč. 10/08 ášši ) .
Sametinget legger vekt på å forankre programmet i næringen og i virkemiddelapparatet .
Sámediggi deattuha laktit prográmma ealáhussii ja gaskaomiide .
Sametinget ønsker å etablere veilednings- og produksjonsverksteder for duodji som skal fungere lokalt , sikre rekruttering og bidra til kompetanse- og kvalitetsheving .
Sámediggi dáhtošii cegget oaivadan- ja buvttadanbájiid duodjái , mat galget báikkálaččat doaibmat , sihkarastit ođđa duojáriid ja veahkehit gealbo- ja kvalitehtaloktemis .
Lærlingordning for duodji , bl.a. for å sikre rekruttering til næringen , er et tiltak Sametinget mener er viktig .
Duoji oahpahalliortnet , ee. ođđa duojáriid sihkarastit ealáhussii , lea dakkár doaibmabidju mii Sámedikki mielas lea dehálaš .
Når det gjelder utmarksnæringer vil Sametinget bedre rammebetingelsene for næringen .
Meahcceealáhusaid dáfus áigu Sámediggi buoridit ealáhusa rámma ­eavttuid .
Også kompetanseheving i utmarksnæringene , bl.a. gjennom tiltak for opplæring , utvikling av fiskeguiding , videreforedling og produktutviking av bær og fisk er elementer som blir vektlagt i verdiskapningsprogrammet .
Gealbolokten meahcceealáhusainge , ee. oahppodoaibmabijut , guolástanofelastimis ovdánahttin , murjjiid ja guliid náláštuhttin ja buvttaovdánahttin , leat oasit mat deattuhuvvojit árvoháhkanprográmmas .
Se også Sametingets årsmelding 2007 punkt 10.8 .
Geahča maiddái Sámedikki 2007 jahkedieđáhusa čuoggá 10.6 .
20.5.6 Strategier og tiltak
20.5.6 Strategiijat ja doaibmabijut
Regjeringen har satt av 6,5 mill. kroner i 2008 til Verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner .
Ráđđehus lea várren 6,5 milj. ruvnno jahkái 2008 álggahit árvoháhkanprográmma lotnolas ­ealáhusaide .
Hovedmålsettingen er å fremme levedyktige virksomheter , og bidra til en bærekraftig utvikling i samiske samfunn .
Váldomihttomearrin lea ovddidit birgejeaddji doaimmaid ja leat veahkkin ceavzilis ovdánahttimis sámi servodagain .
Programmet må sees i sammenheng med en rekke andre programmer og satsinger innenfor næringsutvikling og reiseliv .
Prográmma ferte geahččat moanaid eará prográmmaid ja vuoruhemiid oktavuođas mat leat ealáhusovdánahttimis ja mátkeealáhusas .
Boks 21.5 Brukerundersøkelse om næringskombinasjoner
Boksa 21.5 Lotnolasealáhusaid geavaheddjiid iskkadeapmi
I samiske områder er det mange som har forsøkt å satse på kombinasjoner mellom primærnæringsvirksomhet og turisme som inntektskilde og levevei .
Sámi guovlluin leat máŋggas geahččalan boahtogáldun ja ealáhusláhkin bargat lotnolasat gaskal vuođđoealáhusdoaimma ja turismma .
Det er en rekke utfordringer knyttet til slike kombinasjonstilpasninger .
Moanat hástalusat leat dákkár lotnolasheivehemiid oktavuođas .
Det kan være ulike årsaker til hvorfor noen lykkes og andre ikke .
Máŋggalágan sivat sáhttet leat dasa go buohkat eai lihkostuva .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har i 2007 fått startet opp en brukerundersøkelse med sikte på å identifisere flaskehalser og suksessfaktorer hos næringsutøvere som kombinerer primærnæringsvirksomhet og turisme i samiske områder .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta lea 2007:s álggahahttán geavaheaddjiiskkadeami mainna áiggošii gávnnahit gokko gahkká ja gokko lihkostuvvet ealáhusdoallit guđet sámi guovlluin lotnolasat doaimmahit vuođđoealáhusdoaimma ja turismma .
Hensikten har vært å samle synspunkter og foreslå tiltak for å fremme slike næringskombinasjoner , og bedre situasjonen for denne gruppen næringsutøvere .
áiggan lea leamaš čohkket oaiviliid ja evttohit doai ­bmabijuid dáid lotnolasealáhusaid ovddideapmái , ja buoridit dán ealáhusdoallejoavkku dili .
Programmets innhold og organisering har vært tema for konsultasjoner med Sametinget .
Prográmma sisdoallu ja ordnen lea leamaš fáddán ráđđádallamiidda Sámedikkiin .
Regjeringen ønsker i tilknytning til disse satsingene å diskutere med Sametinget strategier for utvikling av utmarksnæringer i samiske strøk og bedring av rammebetingelsene for duodjinæringen , bl.a. rekruttering .
Ráđđehus dáhttu dáid áŋgiruššamiid oktavuođas digaštallat Sámedikkiin guđe strategiijat galget leat sámi guovlluid meahcceealáhusaid ovdánahttimii ja mo buoridit rámmaeavttuid duodji , ­ealáhussii ee. go áigu fidnet ođđa duojáriid .
En utredning om tradisjonelt håndverk som er avlagt til Kultur- og kirkedepartementet , har tiltak som på sikt bør ses i forhold til behovene i duodjinæringen .
árbevirolaš duoji čielggadeamis maid Kultur- ja girkodepartemeanta lea ožžon , leat doaibmabijut maid guhkit áigái berre geahččat daid dárbbuid ektui mat duodjeealáhusas leat .
Utredningen er på høring til juni 2008 .
Čielggadeapmi lea gulaskuddamis geassemánu 2008 rádjai .
20.6 Generelle nærings- og distriktspolitiske tiltak
20.6 Ealáhuspolitihkalaš ja guovllupolitihkalaš doaimmat
20.6.1 Fylkeskommunene og regionalt utviklingsarbeid
20.6.1 Fylkkagielddat ja regionála ovddidanbargu
Fylkeskommunene har ansvaret for hovedtyngden av det regionale utviklingsarbeidet og de regional- og distriktspolitiske virkemidlene innenfor Kommunal- og regionaldepartementets budsjett .
Fylkkagielddat ovddasvástidit eanaš regionála ovdánahttinbarggu ja regionála- ja guovllupolitih ­kalaš gaskaomiid Gielda- ja guovlodepartemeantta bušeahtas .
Fylkeskommunene har stor frihet når det gjelder å legge til rette for og understøtte regional og lokal utvikling innenfor det distriktspolitiske virkeområdet i sine fylker .
Fylkkagielddat sáhttet buori muddui ieža láhčit dili ja doarjut regionála ja báikkálaš ovdánahttima iežaset fylkkain dáid guovllupolitih ­kalaš gaskaomiid olis .
Virkemidlene er særlig rettet inn mot å bidra til
Gaskaoamit galget áinnas doarjut
Verdiskaping ; økt tilvekst , sysselsetting og internasjonalt konkurransedyktig næringsliv gjennom næringsutvikling , innovasjon og entreprenørskap
árvoháhkama ; šattu , barggaheami ja riikkaidgaskasaš gilvonávccalaš ealáhusaid ealáhusovdánahttima , innovašuvnna ja entreprenoravuođa bokte
Rammebetingelser : gode lokale og regionale rammebetingelser for næringsliv og befolkning
Rámmaeavttuid : buriid báikkálaš ja regionála rámmaeavttuid ealáhusaide ja ássiide
Attraktivitet ; utvikle attraktive regioner og sentra for befolkning og næringsliv .
Geasuhusat : ovddidit ássiide ja ealáhusaide geasuheaddji regiovnnaid ja guovddážiid .
Kommunal- og regionaldepartementet har forventninger til at fylkeskommunene har et aktivt brukerfokus , og arbeider for å utvikle partnerskapet , slik at representanter for næringslivet , FoU- , universitets- og høyskolemiljøer , kommunene og frivillige organisasjoner kan samarbeide om bruken av virkemidlene .
Gielda- ja guovlodepartemeanttas leat vuordámušat dasa ahte fylkkagielddain lea doaibmi geavaheaddjifokus , ja bargá guoibmevuođa ovdánahttimiin , nu ahte ealáhusa áirasat , FoU- , universitehta- , ja allaskuvlabirrasat , gielddat ja eaktodáhtolaš searvvit sáhttet ovttasbargat gaskaomiid geavaheamis .
Sametinget og samiske næringsorganisasjoner skal inkluderes i arbeidet der dette er tjenelig .
Sámediggi ja sámi ealáhusorganisašuvnnat galget beassat searvái dán bargui , dalle go dat lea ávkin .
20.6.2 Innovasjon Norge
20.6.2 Innovašuvdna Norga
Innovasjon Norges formål er å fremme bedrifts- og samfunnsøkonomisk lønnsom næringsutvikling i hele landet , og utløse ulike regioners næringsmessige muligheter gjennom å bidra til innovasjon , internasjonalisering og profilering .
Innovašuvdna Norga ulbmilin lea miehtá riikka ovddidit fitnodat- ja servodatekonomalaš gánnáhahtti ealáhusovdánahttima , ja luvvet iešguđet regiovnnaid ealáhuslaš vejolašvuođaid innovašuvnna , internationáliserema ja profilerema bokte .
Staten , ved Nærings- og handelsdepartementet , er eier av Innovasjon Norge .
Stáhta , Ealáhus- ja gávpedepartemeantta bokte , lea Innovašuvdna Norga oamasteaddji .
Selskapet forvalter midler fra Nærings- og handelsdepartementet , Kommunal- og regionaldepartementet , Fiskeri- og kystdepartementet og Landbruks- og matdepartementet og samtlige fylkeskommuner og fylkesmenn .
Fitnodat hálddaša ruđa mii boahtá Ealáhus- ja gávpedepartemeanttas , Gielda- ja guovlodepartemeanttas , Guolástus- ja riddodepartemeanttsa ja Eanan ­doallo- ja biebmodepartemeanttas ja juohke fylkkagielddas ja fylkkamánnis .
I tillegg til hovedkontoret som er lokalisert i Oslo , har Innovasjon Norge kontorer i fylkene og i over 30 land .
Earret váldokantuvrra mii lea Oslos , lea Innovašuvdna Norga kantuvrrat fylkkain ja badjel 30 riikkas .
Innovasjon Norge er en viktig bidragsyter til innovasjon og næringsutvikling i hele landet .
Innovašuvdna Norga lea dehálaš veahkkin inno ­vašuvdnii ja ealáhusovdánahttimii miehtá riikka .
Spesielt i Nord-Norge har Innovasjon Norge en viktig rolle .
áinnas Davvi-Norggas lea Innovašuvdna Norga dehálaš sajádat .
Næringsgrunnlaget i nord har mange steder vært ensidig .
Davvin lea ealáhusvuođđu máŋgga sajis leamaš hui ovttabealat .
Samtidig er mulighetene mange og potensialet for næringsutvikling betydelig .
Seammás leat ollu vejolašvuođat ja hirbmat buorre potensiála ealáhusovdánahttimii .
Virkemidlene Innovasjon Norge kan tilby inkluderer finansiering , kompetanse , profilering , nettverk og rådgiving .
Daid gaskaomiid maid Innovašuvdna Norga sáhttá fállat leat ruhtadeapmi , gealbu , profileren , fierpmádat ja ráddeaddin .
I desember 2006 lanserte regjeringen Nordområdestrategien , jf. kap. 1.4.7 .
Juovlamánus 2006 almmuhii ráđđehus davvi , ­guovllustrategiija gč. 1.4.7 kap. .
Reiseliv er i økende grad en kilde til sysselsetting og verdiskaping i nordområdene , jf. kap. 20.5.4 .
Mátkeealáhus lea davviguovlluin dađis eanet barggaheami ja árvoháhkama gáldun , gč. 20.5.4 kap. .
Den rene og særegne naturen i Nord-Norge trekker mange turister og er et godt utgangspunkt for naturbasert turisme .
Buhtes ja rievddalmas luondu Davvi-Norggas geasuha ollu turisttaid ja lea buorre luondduvuođđuduvvon turismii .
I statsbudsjettet for 2008 settes det av 5 mill. kroner til oppfølging av dette punktet i nordområdestrategien .
2008 stáhtabušeahtas várrejuvvo 5 milj. ruvnno čuovvolit davviguovllu ­strategiijas dán čuoggá .
Midlene gis via Innovasjon Norge , og skal bidra til å øke kunnskapen om og interessen for norske reiselivsprodukter og lede til økt aktivitet og lønnsomhet i reiselivsnæringene .
Ruhta addo Innovašuvdna Norga bokte , ja galgá leat veahkkin lasihit máhtu Norgga mátkeealáhusbuktagiid birra ja dasa beroštumi , ja mátkeealáhusain lasihit doaimma ja gánnáheami .
Den forsterkede innsatsen for å fremme kompetanse , innovasjon , nyskaping og samarbeid i de norske reiselivsnæringene skal bidra til å imøtekomme de økende kravene de reisende stiller til kvalitet , opplevelse og produkt .
Go Norgga mátkeealáhusain nanne gealbbu , innovašuvnna , hutkama ja ovttasbarggu , de duste dat daid lassi gáibádusaid maid mátk-košteaddjit bidjet kvalitehtii , vásáhusaide ja buktagii .
Et omfattende nettverk av kontorer sikrer at Innovasjon Norges beslutninger kan tas raskt og nær brukerne .
Dat ollu kantuvrrat sihkarastet ahte Inno-vašuvdna Norga mearrádusaid sáhttá dahkat johtilit ja geavaheddjiid lahka .
Innovasjon Norge Finnmark / Innovašuovdna Norga Finnmarkku har egne strategier for arbeidet i forhold til samiske brukere i Finnmark .
Innovašovdna Norga Finnmárkkus leat sierra strategiijat dán bargui sámi geavaheddjiid ektui Finnmárkkus .
Oppsummert arbeides det slik :
Go čoahkkáigeassá de bargojuvvo ná :
Skaping av nye arbeidsplasser .
Ođđa bargosajiid ásaheapmi .
Arbeidet skal gå på å skape varige nye arbeidsplasser , samt omstilling i eksisterende bedrifter .
Bargguin galgá ásahit bistevaš ođđa bargosajiid , ja nuppástuhttit dálá fitnodagaid .
Omstilling skal være markedsdrevet .
Nuppástuhttin galgá leat márkaniid mielde .
Innovasjon og nyskaping .
Innovašuvdna ja hutkan .
Nyskapingsbegrepet skal minimum defineres ut i fra regionale forhold .
Hutkandoaba galgá uhcimustá definerejuvvot regionála diliid vuođul .
Prosjektene skal ikke virke unødig konkurransevridende .
Prošeavttat eai galgga doaibmat dárbbašmeahttun gilvobotnjilin .
Regionale muligheter må tillegges stor vekt også i forhold til lokale behov .
Regionála vejolašvuođaid ferte garrasit deattuhit báikkálaš dárbbuid ektuige .
Kommunevis fordeling .
Gielddaid mielde juohkin .
I kommuner med få prosjekter skal IN gjøre en særlig innsats , uten at dette skal gå på bekostning av de kvalitetskrav som gjelder for å oppnå resultater .
Daid gielddain main leat hárvenaš prošeavttat galgá IN garrasit ražastit , iige dát galgga čuohcat daid kvalitehtagáibádusaide mat gustojit jus galggaš bohtosiid olahit .
Virkemidlene som skal anvendes .
Gaskaoamit maid galgá geavahit .
Prosjektene finansieres gjennom tilskudd .
Prošeavttat ruhtaduvvojit doarjagiid bokte .
Det brukes ordinære midler på prosjekter som lånefinansieres .
Dábálaš ruhta geavahuvvo daid prošeavttaide mat ruhtaduvvojit loanaiguin .
For å koordinere offentlige innsats , samt kvalitetssikre arbeidet mot politiske bestillinger , gjennomføres arbeidet i nært samarbeid med Sametinget , høyskoler , næringsorganisasjoner og næringsavdelinger / landbrukskontor i kommunene .
Vai galgá sáhttit oktiiordnet almmolaš bidjosa , ja kvalitehtasihkarastit dan barggu politihkalaš diŋgojumiid mielde , de ferte leat lagaš ovttasbargu Sámedikkiin , allaskuvllaiguin , ealáhusservviiguin ja gieldda ealáhusossodagaiguin / eanadoallokantuvrraiguin .
Eksempler på tiltak er :
Doaibmabijuid ovdamearkkat leat :
Økt markedskompetanse innen mat .
Lassi márkangealbu borramuša ektui .
Reinkjøttprodusenter deltar på et kompetanseprogram for matprodusenter .
Bohccobiergobuvttadeaddjit servet borramušbuvttadeaddjiid gealboprográmmii .
Målsetting er å utvikle internasjonalt konkurransedyktige nisjeprodukter .
Mihttun lea ovddidit riikkaidgaskasaš gilvonávccalaš nisjabuktagiid .
Økt forretningskunnskap for nyetablerere og småbedrifter .
Lassi gávpemáhttu easkaálgiide ja smávit fitnodagaide .
Kompetanseprogram der etablere og småbedrifter med lokalt marked stimuleres til å konkurrere regionalt / internasjonalt .
Gealboprográmma mas ásahuvvon ja smávit fitnodagat main lea báikkálaš márkan oalgguhuvvojit gilvalit regionála / riikkaidgaskasaš dásis .
Utvikle og kommersialisere opplevelsestilbud basert på ekte samisk kultur .
Ovddidit ja kommersialiseret vásáhusfálaldagaid mat leat vuođđuvuvvon sieiva sámi kultuvrii .
Sammen med reiselivsnæringa kjøres et program på produktutvikling og kommersialisering av samisk kultur som opplevelsesprodukt .
Ovttas mátkeealáhusain ráhkaduvvo prográmma mo sámi kultuvrra galgá ovddidit ja kommersialiseret vásáhusbuktagin .
Internasjonalisering av modne bedrifter innen opplevelser , teltproduksjon og KIFT ( kunnskapsintensiv forretningsmessig tjenesteyting ) .
Ođđaáigásaš fitnodagaid main leat vásáhusat , lávvobuvttadeapmi ja KIFT ( máhttointensiiva gávppálaš bálvalusat ) internationáliseret .
Ved bruk av Innovasjon Norges nettverk i utlandet gjøres markedsundersøkelser og produktlanseringer for samiske kunder som er klare til å konkurrere internasjonalt .
Inno-vašuvdna Norga fierpmádaga geavahettiin olgoriikkas , sáhttá iskat márkaniid ja almmuhit buktagiid olgoriikkas daid sámi kundariidda guđet leat gergosat gilvalit riikkaidgaskasaččat .
Det jobbes også for å etablere egne strategier for samiske brukere i andre fylker .
Sierra strategiijaid ráhkadanbarggutge lea jođus sámi geavaheddjiide eará fylkkain .
IN Finnmark har ansvaret for å arbeide frem en nasjonal samarbeidsavtale på næringsutvikling med Sametinget .
IN Finnmárku ovddasvástida Sámedikkiin oažžut áigái nationála ovttasbargošiehtadusa ealáhusovdánahttimis .
Hensikten er å effektivisere og forbedre innsatsen i samiske områder .
áiggan lea beavttálmahttit ja buoridit dan barggu mii lea sámi guovlluin .
Avtalen forventes å tre i kraft høsten 2008 .
Šiehtadus vurdojuvvo boahtit fápmui 2008 čavčča .
Samisk språk- og kulturkompetanse er viktig fordi tett kommunikasjon med kunder er en vesentlig arbeidsmetode for Innovasjon Norge .
Sámi giella- ja kulturgealbu lea dehálaš , go lagaš gulahallan kundariiguin lea dehálaš bargovuohkin Innovasjon Norgii .
20.6.3 SIVA
20.6.3 SIVA
SIVA – Selskapet for Industrivekst SF – bidrar til innovasjon og næringsutvikling gjennom eiendomsvirksomhet og utvikling av sterke lokale og regionale innovasjons- og verdiskapingsmiljøer .
SIVA – Selskapet for Industrivekst SF – lea veahkkin innovašuvnnas ja ealáhusovdánahttimis opmodatdoaimma ja nana báikkálaš ja regionála inno-vašun- ja árvoháhkanbirrasiid bokte .
SIVA opererer i alle deler av landet , men har et særlig ansvar for å bidra til å fremme vekstkraften i distriktene .
SIVA lea miehtá riikka doaibma , muhto das lea erenomáš ovddasvástádus veahkehit ovddidit návccaid boaittobeal guovlluin .
SIVAs innovasjonsaktiviteter skal tilrettelegge for oppbygging av sterke lokale og regionale verdiskapingsmiljøer over hele landet .
SIVA innovašundoaimmat galget láhčit dili vai ceggejuvvojit nana báikkálaš ja regionála árvoháhkanbirrasat miehtá riika .
I 2007 ble det etablert næringshage i Tana , Gaisa næringshage .
2007 ceggejuvvui ealáhusgárdi Deanus , Gáisá næringshage .
Gaisa næringshage skal bli et kreativt kompetansemiljø og en møteplass for de som etterspør , tilbyr og formidler kompetanse .
Gáisá næringshage galgá šaddat hutki gealbobirrasin ja deaivvadanbáikin sidjiide guđet jerret , fállet ja gaskkustit gealbbu .
Samisk nærings- og utredningssenter , SEG , er initiativtaker til næringshagen i Tana .
Sámi ealáhus- ja guorahallanguovddáš , SEG , lea vuolggahan ealáhusgárddi Deanus .
SEG mener det er avgjørende for næringslivet i Tana og de samiske områder at man får på plass et bredere og mer dynamisk næringsliv for å kunne få mest mulig ut av regjeringens strategiske nordområdesatsing .
SEG oaivvilda leat mearrideaddjin ealáhusaide Deanus ja sámi guovlluide ahte oažžu sadjái lassi ja dynamalaččabut ealáhusaid , vai galgá sáhttit oažžut áigái nu ollu go vejolaš ráđđehusa strategalaš davviguovllubarggus .
Gaisa er et utviklingsselskap som skal være pådriver for næringsutvikling i Tana kommune .
Gáisá lea ovdánahttinfitnodat mii galgá leat duvddan Deanu gieldda ovdánahttimii .
Kjernefaktorer i dette arbeidet vil være næringsutvikling med fokus på utmark og utmarksbaserte ressurser , nettverksbygging for medlemmene og prosjektutvikling på tvers av bransjer og bygder .
Dán barggu váimmusfaktorat leat ealáhusovdánahttin mas meahcci ja meahccevuođđuduvvon resurssat leat guovddážis , fierpmádathuksen miellahtuide ja prošeaktaovdánahttin surggiid ja giliid rastá .
Gaisa har et godt nettverk i det samiske miljøet og ser på overføring / deling av kompetanse som en viktig pilar i næringsutvikling i de små samiske samfunnene .
Gáissás lea buorre fierpmádat sámi birrasis ja dan mielas lea gealbbu sirdin / juohkin dehálaš oassin smávva sámi servodagažiid ealáhusovdánahttimis .
20.6.4 Bredbånd og Høykom
20.6.4 Govdafierbmi ja Høykom
Høykom har siden 1999 vært et strategisk virkemiddel for IT-politikken .
Høykom lea gitta 1999 rájes leamaš IT-politihka strategalaš gaskaoapmin .