pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget ser forøvrig viktigheten av at NIM som overvåkningsorgan for menneskerettigheter retter oppmerksomhet på følgende områder med fokus på trygging og utvikling av samisk språk, kultur og samfunnsliv: Tana-avtalen mellom Norge og Finland;
S ámediggi oaidná muđui deaŧalažžan ahte NIM olmmošvuoigatvuođaid gozihanorgánan bidjá fuomášumi čuovvovaš surggiide deattuhettiin sámi giela, kultuvrra ja servodateallima gáhttema ja ovddideami: Norgga ja Suoma gaskasaš Deanu-soahpamuš;
samisk utmarksbruk/vårjakt på ender;
sámi meahcásteapmi/giđđalodden;
sjølaksefiske;
mearraluossabivdu;
NAVs tjenestetilbud i et samisk perspektiv;
NAV bálvalusfálaldat sámi oainnu vuođul;
oppfølging av sjøsamenes rett til fiske; reindriftsnæringens selvbestemmelsesrett.
mearrasámiid guolástanvuoigatvuođa čuovvuleapmi, boazoealáhusa iešmearridanvuoigatvuohta.
Sametinget understreker at nevnte tematiske områder ikke må forstås som uttømmende eller ekskluderende i forhold til å også løfte andre problemstillinger til behandling.
Sámediggi deattuha ahte ii galgga áddejuvvot nu ahte buot suorggit leat namuhuvvon dahje ahte eará suorggit eai galgga meannuduvvot.
Forslag 3 - Representant Aud Marthinsen, FrP
Evttohus 3 - Áirras Aud Martinsen, Ovddádusbellodat
Sametinget tar årsmeldingen til orientering.
Sámediggi váldá jahkedieđáhusa diehtun.
Merkand - NSR og ÅaSG v/ representanter Aili Keskitalo og Ellinor Marita Jåma, Samer Sørpå v/ representant Marie Therese N. Aslaksen, Høyre v/ representant Ellen Kristina Saba, Uavhengig Hartvik Hansen, Arbeiderpartiet v/ representant Marit Kirsten A. Gaup, Flyttsamelisten v/ representant Per A. Bæhr
Mearkkašupmi - NSR, áirras Aili Keskitalo, ÅasG, áirras Ellinor Marita Jåma, Sámit lulde, áirras Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Olgeš, áirrás Ellen Kristina Saba, Sorjjasmeahttun áirras Hartvik Hansen, Bargiidbellodat, áirras Marit Kirsten A. Gaup ja Johttisápmelaččat listtu, áirras Per A. Bæhr
Støtte til representantforslag om en stortingsmelding om sørsamisk språk, kultur og næring.
Doarjja áirrasevttohussii oažžut ráhkaduvvot stuorradiggedieđáhusa lullisámi giela, kultuvrra ja ealáhusaid birra.
Det vises til representantforslag på Stortinget fra partiene Ap, SV og Sp, om å få utarbeidet og lagt fram en egen stortingsmelding om sørsamisk språk, kultur og næring. (Dokument 8:73 S (2016-2017), Innst. 334 S (2016-2017))
Čujuhuvvo áirrasevttohussii Stuorradikkis bellodagain BB, SG ja Guovddáš, oažžut ráhkaduvvot ja ovddiduvvo sierra stuorradiggedieđáhusa lullisámi giela, kultuvrra ja ealáhusaid birra 8:73 S (2016-2017), Innst. 334 S (2016-2017))
Sametinget ber Sametingsrådet snarest bidra til å rette opp det inntrykket at Sametinget ikke vil prioritere arbeidet med en sørsamisk stortingsmelding.
Sámediggi bivdá Sámediggeráđi farggamusat váikkuhit dasa ahte njulgejuvvo dat oaidnu ahte Sámediggi ii háliit vuoruhit barggu lullisámi stuorradiggedieđáhusain.
Sametinget stiller seg positiv til en stortingsmelding som har et helhetlig perspektiv på det sørsamiske samfunnet, og omhandler både sørsamisk språk, kultur og næring.
Sámediggi lea positiiva dakkár stuorradiggedieđáhussii mas lea ollislaš perspektiiva lullisámi servodagas, ja mii gieđahallá sihke lullisámi giela, kultuvrra ja ealáhusaid.
Sametinget mener at NOU 20016:18 Hjertespråket – V áibmogiella kan danne en del av grunnlaget for en slik stortingsmelding.
Sámediggi oaivvilda ahte NOU 20016:18 Hjertespråket – Váibmogiella sáhttá leat oassin dakkár stuorradiggedieđáhusa vuođus.
Sørsamisk språk, kultur og næring er uløselig bundet sammen.
Lullisámi giella, kultuvra ja ealáhusat gullet čavga oktii.
Reindriften har tradisjonelt vært bærende for sørsamene og er fremdeles viktig.
Boazodoallu lea árbevirolaččat leamaš lullisámiid geađgejuolgin ja lea nu ain.
Uten den sterke tilknytningen til reindriften hadde det vært enda vanskeligere å opprettholde sørsamisk språk og kultur.
Nana čatnaseami haga boazodollui livččii ain váddáseappot bisuhit lullisámi giela ja kultuvrra.
Men næringen er sårbar, og språkmiljøene er små og spredte.
Muhto ealáhus lea rašis dilis, ja giellabirrasat lea smávvát ja lávdaduvvon.
Ved siden av stadig voksende rovviltbestander, er arealkonflikter og tap av beiteområder den største trusselen for fremtidig næringsutøvelse i sørsamisk område.
Lassin daidda boraspiremáddodagaide mat leat stuorrumin, leat areálariiddut ja guohtuneatnamiid massin stuorámus áittan boahttevaš ealáhusdoaimmaheapmái lullisámi guovllus.
Vindkraftutbygging som er ønsket av storsamfunnet er samtidig en betydelig utfordring for sørsamisk reindrift
Bieggafápmohuksen maid stuorraservodat háliida, lea seammás stuorra áittan lullisámi boazodollui.
Det vises til Årsmelding 2016 fra Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheters omtale av at menneskerettslige vurderinger må gjøres i alle ledd før endelige vedtak om naturinngrep som kan medføre krenkelser av samenes menneskerettigheter, treffes.
Čujuhuvvo Norgga olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahusa jahkedieđáhus 2016 mas daddjojuvvo ahte olmmošvuoigatvuođaid ferte árvvoštallat buot surggiin ovdalgo loahpalaš mearrádus dahkkojuvvo dakkár luonddusisabahkkemis mii sáhttá rihkkut sámiid olmmošvuoigatvuođaid.
Folkeretten oppstiller en absolutt grense for hvilke typer inngrep som kan gjøres i naturgrunnlaget for urfolks kultur.
Álbmotriekti bidjá vealtameahttun rájá dakkár sisabahkkemiidda mat sáhttet čađahuvvot álgoálbmotkultuvrra luondduvuđđosii.
FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 fastslår en rett til kulturutøvelse, som gjelder for samiske individer i Norge.
ON siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna artihkal 27 nanne vuoigatvuođa kulturdoaimmaheapmái, mii gusto sámi oktagasaide Norggas.
Norge er forpliktet til å sikre at denne rettigheten ikke krenkes.
Norga lea geatnegahttojuvvon sihkkarastit ahte dát vuoigatvuohta ii rihkkojuvvo.
FNs menneskerettighetskomités praksis legger til grunn at myndighetene må sikre at urfolk konsulteres og at deres interesser vurderes i denne typen saker.
ON olmmošvuoigatvuođalávdegotti geavat bidjá vuođđun ahte eiseválddit galget sihkkarastit ahte álgoálbmogiiguin konsulterejuvvo ja ahte sin beroštusat árvvoštallojuvvojit dákkár áššiin.
Videre skal virkningen av flere inngrep som har negativ konsekvens, eksempelvis for samisk reindrift i et konkret område, vurderes samlet.
Viidáseappot galget máŋga negatiiva sisabahkkema váikkuhusat, ovdamearkka dihtii sámi boazodollui dihto guovllus, árvvoštallojuvvot oktanaga.
Selv om ett og ett inngrep hver for seg ikke nødvendigvis medfører krenkelse av artikkel 27, vil flere tiltak i samme område – kumulativt sett – kunne føre til krenkelse.
Vaikke vel okta ja okta sisabahkken ii dárbbaš rihkkut 27. artihkkala, de sáhttet máŋga doaibmabiju seamma guovllus oktiibuot rihkkut dan artihkkala.
Det er verdt å merke seg Olje- og energidepartementets vedtak om ikke å innvilge konsesjon til vindkraftanlegg ved Kalvvatnan.
Oljo- ja energiijadepartemeantta mearrádus ahte ii galgga addit konsešuvnna bieggafápmorusttegiid Kalvvatnan nammasaš guovllus.
Dette er en enestående sak i norsk forvaltningspraksis, fordi drøftelsen er forankret i FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27. OED vurderte den planlagte utbyggingen opp mot vernet folkeretten oppstiller for urfolks kulturutøvelse, og la blant annet vekt på at to reinbeitedistrikter som benyttet området allerede var sterkt berørt av andre inngrep, slik at summen av inngrep ville medføre fare for at reindriften ikke kunne opprettholdes som i dag.
Dát lea áidnalunddot ášši Norgga hálddašangeavadis, go ráđđádallamiin lea čatnaseapmi ON siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna 27. artihkkalii. OED árvvoštala plánejuvvon huksema dan suodjalusa ektui maid álbmotriekti bidjá álgoálbmogiid kulturdoaimmaheapmái, ja lea earret eará deattuhan ahte eará sisabahkkemat juo čuhcet garrasit guovtti orohahkii mat geavahit guovllu, nu ahte sisabahkkemat oktiibuot dagahivčče bisuhit boazodoalu nu mot dat lea dál.
OED la også til grunn at dersom det er berettiget tvil om et tiltak kan gjennomføres innenfor folkerettens materielle urfolksvern, kan ikke ordinære samfunnsmessige avveininger legges til grunn.
OED bijai maid vuođđun ahte jus lea vuoigaduvvon eahpádus das ahte sáhttá go doaibmabiju čađahit álbmotrievtti ávnnaslaš álgoálbmotsuodjalusa siskkabealde, de ii sáhte bidjat dábálaš servodatlaš vihkkedallamiid vuođđun.
Hensynet til urfolksrettigheter må gå foran tiltak som kunne hatt en positiv samfunnsmessig verdi.
Álgoálbmotvuoigatvuođaid vuhtiiváldin ferte mannat ovdabeallái doaibmabijuid main livččii positiiva servodatlaš ávki.
Fosen-prosjektet er dessverre et eksempel på hvordan urfolksrettigheter settes til side når nasjonale eller internasjonale behov for industriutvikling skal dekkes.
Dađibahábut lea Fosen-prošeakta dakkár ovdamearka dasa mo álgoálbmotvuoigatvuođat duvdojuvvojit eret go nationála dahje riikkaidgaskasaš industriijaovddideami dárbbut galget gokčojuvvot.
I Fosen-saken, der det endelige konsesjonsvedtaket kom i 2013, før Kalvvatnan-saken, er det ikke gjort slike vurderinger.
Fosen-áššis, mas loahpalaš konsešuvdnamearrádus dahkkojuvvui 2013:s, ovdal Kalvvatnan-ášši, eai leat dahkkojuvvon dakkár árvvoštallamat.
Den samiske reindrifta på Fosen og hele det samiske området er beskyttet som samisk kulturbærer i norsk lovverk.
Fosena ja olles sámi guovllu sámi boazodoallu lea suodjaluvvon sámi kulturguoddin Norgga lágain.
Reindriftsloven legger vekt på at reindriften skal bevares som et viktig grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv.
Boazodoalloláhka deattuha ahte boazodoallu galgá gáhttejuvvot deaŧalaš vuođđun sámi kultuvrii ja servodateallimii.
Både Grunnlovens § 108, ILO-konvensjonen 169 (ILO 169), og FNs erklæring om urfolks rettigheter forplikter staten til å sikre samisk selvbestemmelse i saker som omhandler bruk, forvaltning og vern av naturressurser i samiske områder.
Sihke Vuođđolága § 108, ILO-konvenšuvdna 169 (ILO 169), ja ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštus geatnegahttet stáhta sihkkarastit sámi iešmearrideami dakkár áššiin mat gusket sámi guovlluid luondduriggodagaid geavaheapmái, hálddašeapmái ja suodjaleapmái.
Sametinget viser også til arealkonflikter mellom grunneiere og reindrifta i Sør-Trøndelag, som er en konsekvens av reindriftas arealtap over tid.
Sámediggi čujuha maiddái areálariidduide gaskal eanaeaiggádiid ja boazodoalu Lulli-Trøndelágas, mii lea boađusin boazodoalu guhkit áiggi areálamassimis.
Disse konfliktene er en vesentlig belastning for den sørsamiske reindrifta.
Dát riiddut lea stuorra noađđin lullisámi boazodollui.
Sametinget påpeker også at det fortsatt ikke foreligger noen løsning for det kollektive erstatningsansvaret i reindriftslovens §25. Dette medfører at reindrifta hvert år må forsvare sine interesser og sin beitebruk i rettsalene.
Sámediggi čujuha maiddái dasa ahte ii leat vel mihkkege čovdosiid kollektiiva buhtadusovddasvástádussii boazodoallolága paragráfas 25. Dat dagaha ahte boazodoallu juohke jagi ferte suodjalit iežas beroštusaid ja guohtungeavaheami diggelanjain.
Sametinget legger til grunn at meldingen om sørsamisk språk, kultur og næringer må utarbeides i samarbeid med Sametinget.
Sámediggi bidjá vuođđu ahte dieđáhus lullisámi giela, kultuvrra ja ealáhusaid birra galgá ráhkaduvvot ovttasbarggus Sámedikkiin.
Støtte til komiteens merknad
Doarjja lávdegotti mearkkašupmái
Samer Sørpå v/ representant Marie Therese N. Aslaksen støtter merknaden fra komiteen.
Sámit lulde, áirras Marie Therese Nordsletta Aslaksen doarju lávdegotti mearkkašumi.
Saken påbegynt 31.05.17 kl. 11.10 Votering Av 39 representanter var 36 tilstede.
17 dii. 11.10 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 6 čoahkis.
Forslag 3 ble forkastet med 32 mot 4 stemmer
Evttohus 3 hilgojuvvui 32 jienain 4 jiena vuostá.
Forslag 1 ble forkastet med 32 mot 4 stemmer
Evttohus 1 hilgojuvvui 16 jienain 20 jiena vuostá.
Forslag 2 ble vedtatt med 32 mot 4 stemmer
Evttohus 2 mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá.
Komiteens tilrådning ble vedtatt med 32 mott 4 stemmer
Lávdegotti ráva mearriduvvui 32 jienain 4 jiena vuostá.
Christina Henriksen, saksordfører
Christina Henriksen, áššejođiheaddji
Grl. § 108 skal sammen med Grl. § 92 sikre samenes rettigheter slik de er å forstå etter gjeldende folkerett.
Vuođđoláhkamearrádus galgá ovttas Vuođđolága paragráfain 92 sihkkarastit sámiid vuoigatvuođaid nu ahte dat galget dulkojuvvot gustovaš álbmotrievtti vuođul.
Sametinget ser forøvrig viktigheten av at NIM som overvåkningsorgan for menneskerettigheter retter oppmerksomhet på følgende områder med fokus på trygging og utvikling av samisk språk, kultur og samfunnsliv: Tana-avtalen mellom Norge og Finland;
Sámediggi oaidná muđui deaŧalažžan ahte NIM olmmošvuoigatvuođaid gozihanorgánan bidjá fuomášumi čuovvovaš surggiide deattuhettiin sámi giela, kultuvrra ja servodateallima gáhttema ja ovddideami: Norgga ja Suoma gaskasaš Deanu-soahpamuš;
Saken avsluttet 02.06.2017 kl. 11.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 02.06.17 dii. 11.55
Ášši/Sak 030/17
Ášši 030/17
17/2805
17/2805
R 139/17
R 139/17
31.05.-02.06.17
31.05.-02.06.17
30/17
030/17
Sametinget viser til representantforslag 30 S (2016–2017) fra stortingsrepresentantene Kirsti Bergstø og Torgeir Knag Fylkesnes i Sosialistisk Venstreparti (SV) av 20. desember 2016 om en sannhetskommisjon for fornorskingspolitikk og urett begått mot det samiske og kvenske folk i Norge.
Sámediggi čujuha stuoradiggeáirasiid Kirsti Bergstø ja Torgeir Knag Fylkesnes Sosialisttalaš gurutbellodagas (SV) áirrasevttohussii 30 S (2016–2017), juovlamánu 20.b.2016, ásahit duohtavuođakommišuvnna dáruiduhttinpolitihka dihte ja boasttuvuođa birra mii lea čađahuvvon sápmelaččaid ja kvenaid vuostá Norggas.
Sametinget viser til Stortingets kontroll- og konstitusjonskomités åpne høring avholdt den 15. mai 20117 om forslaget hvor det fremkom bred samisk støtte til opprettelsen av en kommisjon.
Sámediggi čujuha Stuoradikki dárkkistan- ja konstitušuvdnalávdegotti rabas gulaskuddamii miessemánu 15.b.2017, evttohusa birra gos bođii ovdan viiddis doarjun ásahit dákkár kommišuvnna.
Sametinget konstaterer at det samiske folk har vært utsatt for statlig fornorskingspolitikk, som pågikk i mer enn 100 år.
Sámediggi diehtá ahte sámi álbmot lea gillán stáhtalaš dáruiduhttinpolitihka, mii bisttii badjel čuođi jagi.
Forsoning, styrket tillit og fornyelse av relasjonene mellom det samiske-, kvenske- og det norske samfunnet bør gjennomføres i prosesser bygget på respekt, aksept, anerkjennelse og folkerettslige standarder.
Seanadeapmi, eanet luohttevašvuohta ja oktavuođaid ođasmahttin gaskal sámi-, kvena- ja dážaálbmoga ferte čađahuvvot proseassaid bokte mat leat ásahuvvon doahttaleami, dohkkeheami, ja mieđiheami nala ja álbmotrievttalaš stándaurdiid mielde.
Aksept, erkjennelse og forsoning handler ikke bare om forholdet mellom samer, kvener og nordmenn, men i like stor grad om aksept og erkjennelse av at assimileringen rammet ulikt.
Dohkkeheamis, mieđiheamis ja seanadeamis ii leat sáhka dušše sápmelaččaid ja dážaid gaskavuođain, kvenaid ja dážaid gaskavuođain, muhto lihka olu doahttaleami ja dohkkeheami birra ahte assimileren čuozai iešguđet ládje.
Sametinget ber Stortinget ta initiativ til opprettelse av en kommisjon for det samiske og kvenske folk i Norge.
Sámediggi bivdá Stuoradikki doarjut evttohusa ásahit kommišuvnna sámi ja kvena álbmogii Norggas.
Sametinget mener at en kommisjon som vil undersøke forholdene for generasjoner tilbake vil være forebyggende for fremtidig urett og undertrykkelser mot en minoritet.
Sámediggi oaivvilda ahte kommišuvdna mii guorahallá diliid ollu buolvvain maŋás guvlui, boahtá leat eastadeaddjin boahtteáiggi boasttuvuođaide ja duolbmamiidda unnitloguálbmogiin.
Staten har ikke tatt et endelig oppgjør med fornorskningen av samene og kvenene og dette er viktig for økt forståelse og toleranse i majoritetssamfunnet.
Stáhta ii leat vel loahpalaččat čielggadan sámiid dáruiduhttima sápmelaččain ja kvenain, ja dat lea dehálaš eanet ipmárdusa háhkamii ja gierdevašvuhtii majoritehtaservodagas.
Arbeidet med en kommisjon må oppfylle og bidra til å oppfylle samenes menneskerettigheter.
Duohtavuođakommišuvnna bargu ferte ollašuhttit ja doaimmahit ollašuhttit sámiid olmmošvuoigatvuođaid.
Det vises særlig til ILO konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk og FNs urfolkserklæring (UNDRIP).
Čujuhuvvo earenoamážiid ILO-konvenšuvdnii nr 169 álgoálbmogiid ja čearddaid birra ja ON:a álgoálbmotjulggaštussii (UNDRIP).
Ved etableringen av en kommisjon vil blant annet prinsippet om fritt, forhåndsinformert samtykke (free, prior and informed consent) og respekt for urfolks representative institusjoner stå sentralt.
Kommišuvnnaásaheami olis galget earet eará prinsihpat friddja, ovdagiitidieđihuvvon miehtama birra (free, prior and informed consent) ja doahttaleapmi institušuvnnain mat ovddastit álgoálbmogiid, leat guovddážis.
En kommisjon må vurdere forhold knyttet til kultur, språk, næring, land og selvbestemmelse.
Duohtavuođakommišuvdna ferte árvvoštallat diliid mat gusket kultuvrii, gillii, ealáhussii, eanan ja iešmearrideapmái.
Fornorskningen av samene må vurderes ut fra begrunnelse og intensjon, hvilken effekt den fikk og formen den antok.
Sámiid dáruiduhttin ferte guorahallot das mii dan intenšuvdna lei, makkár bohtosiid dat buvttii ja hápmi mii das šattai.
For å bidra til forsoning er det nødvendig at de som på ulike måter opplevde og er rammet av fornorskningen gis mulighet til å komme til ordet og fortelle sine historier.
Jus galgá soabadit, de lea dárbu ahte sidjiide geaidda dáruiduhttin guoskkai iešguđetge ládje, addo vejolašvuohta hupmat dan birra ja muitalit sin historjjá.
En kommisjon handler om å etablere ny kunnskap og kunnskapsformidling som gjør at det er mulig å forstå dagens samfunn i Norge.
Duohtavuođakommišuvdna lea dan váste vuoi ásahuvvojit ođđa máhttu ja diehtogaskkusteapmi mii dahká vejolažžan ipmirdit otná servodaga Norggas.
Sametinget minner om at norske myndigheter har et ansvar for å fremme respekt for samenes rettigheter og for å hindre at tidligere urett ikke reproduseres eller finner nye former.
Sámediggi muittuha ahte lea Norgga eiseválddiid ovddasvástádus ovddidit dohkkeheami sámiid vuoigatvuođaide, ja hehttendihte ahte dákkár dáhpáhusat eai geardduhuvvo dahje čađahuvvo ođđa vuogi mielde.
En kommisjon som får tilstrekkelig betydning og plass i samfunnet vil kunne være et verktøy for å endre holdninger.
Kommišuvdna mii oažžu doarvái mearkkašumi ja saji servodagas, sáhttá leat bargoreaidun doaladumiid rievdadeapmái.
Aksept og forsoning forutsetter erkjennelse av ansvar, og gjenopprettelse av en likeverdig og rettferdig rettstilstand.
Doahttaleapmi ja seanadeapmi eaktudit ahte gávdno dohkkeheapmi ovddasvástádusas, ja ahte čađahuvvo ođđasis bajáshuksen ovttadássásaš ja rievttalaš riektediliin.
Det vil derfor være viktig å sikre samenes rettigheter som medlemmer av et eget folk og egen kultur i alt relevant lovverk, og implementere prinsippene i FNs deklarasjon for urfolks rettigheter i lovverk, politikk, tiltak og administrative og økonomiske ordninger.
Danin lea dehálaš sihkkarastit sápmelaččaid vuoigatvuođaid miellahttun sierra álbmogis ja sierra kultuvrras buot áigeguovdilis lágain, ja sajustit ON álgoálbmotjulggaštusa lágaide, politihkkii, doaibmabijuide ja hálddahuslaš ja ekonomalaš ortnegiidda.
Sametinget legger til grunn at utforming av mandat og arbeid skjer i samarbeid med Sametinget i Norge.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte mandáhta ja barggu hábmen čađahuvvo ovttasbarggus Norgga Sámedikkiin.
Før en granskningsprosess igangsettes er det viktig å sikre at mandatets utforming og innretning er forankret i det samiske samfunnet.
Ovdal go guorahallanproseassa biddjo johtui, de lea dehálaš sihkkarastit ahte mandáhtta hámi ja sisdoallu leat vuođđuduvvon sámi servodaga nala.
Sametingets plenum - 030/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 030/17
Votering Av 39 representanter var 38 tilstede.
17 dii. 19.50 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 8 čoahkis.
Sametingsrådets innstilling ble vedtatt med 36 mot 2 stemmer
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvui 36 jienain 2 jiena vuostá.
Sametinget viser til Stortingets kontroll- og konstitusjonskomités åpne høring avholdt den 15. mai 2017 om forslaget hvor det fremkom bred samisk støtte til opprettelsen av en kommisjon.
Sámediggi čujuha Stuoradikki dárkkistan- ja konstitušuvdnalávdegotti rabas gulaskuddamii miessemánu 15.b.2017, evttohusa birra gos bođii ovdan viiddis doarjun ásahit dákkár kommišuvnna.
Behandling av saken avsluttet 01. 0 6.1 7 kl. 20.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 0 1. 0 6. 17 dii. 20.50
Ášši/Sak 031/17
Ášši 031/17
01.06.17
01.06.17
R 140/17
R 140/17
Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling:
Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus:
Sametingets plenum mener at situasjonen når det gjelder rovviltpresset er kritisk for beitenæringene og krever derfor at Stortinget senker bestanden av rovvilt.
Sámedikki dievasčoahkkin oaivvilda ahte dilli mii guoská borasspirebahkkemiidda lea hui vearrái guohtonealáhusaide ja gáibida danne ahte Stuoradiggi unnida borasspirelogu.
I følge beitenæringene er bestandsmålene oversteget for lengst, og at rovviltbestanden er for stor
Guohtonealáhusat dovdet ahte borasspirelogut leat áigá mannan badjelmeari ja borasspirelogut leat beare badjin.
Den høye bestanden av rovvilt skaper store problemer for beitenæringene i samiske områder.
Dat alla boraspire logut dahket stuora vahágiid guohtunealáhusaide sámi guovlluin.
opprettelse av fellingslag som bekostes av staten
Ásahit bivdinjoavkku maid stáhta máksá
det må gis fellingstillatelse straks det meldes om rovdyrangrep
Addit bivdinlobi ovttatmanos go dieđihuvvo borasspire falleheapmi
en styrking av nødvergeparagrafen for å tilpasse denne paragrafen de reelle behov for beitenæringene, for eksempel når det gjelder ørn.
Nannet heahteparagráfa heivehan dihte dan paragráfa daidda duohta dárbbuide guohtonealáhusaid váste, nu go ovdamearkka dihte mii guoská goaskimii.
utenfor kalvingsområdene skal bestandene minskes kraftig.
Olggobealde guottetbáikkiid galget borasspiret garrasit unniduvvon
Sametingets plenum krever at Stortingets politikere tar dette på alvor.
Sámedikki dievasčoahkkin gáibida ahte Stuoradikki politihkkárat váldet dan duođalaččat.
Det er en reell krise for beitenæringene i de samiske områdene.
Dat lea duođalaš heahtedilli guohtonealáhusaide sámi guovlluin.
Bestandsmålene kan ikke være slik at de truer beitenæringenes eksistens, men være på et nivå slik at beitenæringene skal ha mulighet til å utvikle seg.
Borasspirehivvodagat eai galgga leat nu alladat ahte leat áitagiin guohtonealáhusaid eallinvuohkái, muhto dan dásis ahte guohtonealáhusain galgá vejolašvuohta ovdánit..
Sametingets plenum - 031/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 031/17
Votering Av 39 representanter var 27 tilstede.
17 dii. 0 9. 00 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 27 čoahkis.
Sametingsrådets innstilling ble enstemmig vedtatt.
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
rovdyrbestanden bør totalfjernes i kalvingsområder, jfr. Rovviltforliket av 2011
Borasspiriid ferte áibbas jávkadit guottetbáikkiin
Bestandsmålene kan ikke være slik at de truer beitenæringenes eksistens, men være på et nivå slik at beitenæringene skal ha mulighet til å utvikle seg.
Borasspirehivvodagat eai galgga leat nu alladat ahte leat áitagiin guohtonealáhusaid eallinvuohkái, muhto dan dásis ahte guohtonealáhusain galgá vejolašvuohta ovdánit.
Saken avsluttet 02.06.2017 kl. 09.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 02.0 6. 17 dii. 09.
Ášši/Sak 032/17
0 5 Ášši 032/17
17/2842
17/2842
Sametingets valgkomite
Valgálávdegoddi
02.06.17
02.06.17
xx/17
32/17
Valgkomiteens innstilling: Følgende oppnevnes som medlemmer utvalg som skal foreslå endringer i lovverk og forvaltning av samiske bygder og lokalsamfunn.
Válgalávdegotti árvalus: Čuovvovaččat nammaduvvojit lahttun ja persovnnalaš várrelahttun lávdegoddái mii galgá evttohit rievdadusaid lágain ja sámi giliid ja báikegottiid hálddašeamis.
Forslagstiller Marit Kirsten A. Gaup foreslår Isak Mathis O. Hætta som leder.
Evttoheaddji Marit Kirsten A. Gaup evttoha Isak Mathis O. Hætta jođiheaddjin.
Sametingets plenum - 032/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 032/17
NSR v/ representant Sandra Márjá West trekte tilbake forslaget om Johan Á nde Somby som leder.
NSR áirras Sandra Márjá West gesii ruovttoluotta evttohusa ahte Johan Ánde Somby válljejuvvo jođiheaddjin.
Uavhengig Hartvik Hansen foreslå Ellen Kristina Saba som nestleder.
Sorjjasmeahttun áirras Hartvik Hansen evttohii Ellen Kristina Saba nubbinjođiheaddjin.
Votering Av 39 representanter var 36 tilstede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 36 čoahkis.
Valgkomiteens innstilling, med endringer ovenfor, ble vedtatt enstemmig.
Válgalávdegotti evttohus mearriduvvu i ovttajienalaččat
Marit Kirsten Anti Gaup, saksordfører
Marit Kirsten Anti Gaup, áššejođiheaddji
Sandra Márjá West, til forr. orden
Sandra Márjá West, čoahkkinortnegii
Anita P. Ravna, til forr. orden
Anita P. Ravna, čoahkkinortnegii
Hartvik Hansen, til forr. orden
Hartvik Hansen, čoahkkinortnegii
1. Isak Mathis O. Hætta, leder
Lahtut: 1. Isak Mathis O. Hætta, jođiheaddji 2. Ellen Kristina Saba, nubbin jođiheaddj 3. Johan Ánde Somb y 4. Anders Somb y jr. 5. Mona Skanke
2. Ellen Kristina Saba, nestleder
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 0 2.
Saken avsluttet 02.06.2017 kl. 12.05
0 6. 17 dii. 12.05
Ášši/Sak 033/17
Ášši 033/17
14/5290
14/5290
SP 33/17
DC 33/17
be regjeringen utrede å gi fjelloven samme anvendelse i Nordland og Troms som sør for Nordland grense.
Bivdit ráđđehusa guorahallat addit meahcceláhkii seamma doaibmama Nordlánddas ja Romssas go lulábealde Nordlándda rájiid lea.
Utredningen skal legge til grunn at Statskog fortsatt skal beholde ansvaret for skogressursene.
Guorahallamis galgá vuođđun ahte Statskogas ain lea ovddasvástádus vuovderesurssaide.
Utredningen skal videre legge til grunn at gjeldene finnmarkslov videreføres innenfor dagens fylkesgrense for Finnmark, men ikke utvides til nye geografiske områder».
Guorahallamis galgá viidáseappot leat vuođđun ahte dálá finnmárkkuláhka viidásetfievrriduvvo dálá Finnmárkku fylkkaráji siskkobealde, ii ge viiddiduvvot ođđa geográfalaš guovlluide.
En slik framgangsmåte er å overkjøre de prosesser det til nå har vært brei enighet om å gjennomføre for å utrede og sikre samiske rettigheter til land og vann i hele det samiske området.
Dákkár bargovuohki badjelduolbmá proseassaid main dássážii lea leamaš viiddis ovttamielalašvuohta čađahemiin go galgá čielggadit ja sihkkarastit sámiid vuoigatvuođaid eatnamiidda ja čáziide miehtá sámi guovllu.
Det bryter fullstendig med den forståelsen som ble etablert mellom de samiske organisasjonene og regjeringen ved nedsettelsen av Samerettsutvalget i 1981 og som samepolitikken har vært bygget på etter den tid.
Dát rihkku oalát ipmárdusain mii ásahuvvui gaskal sámi organisašuvnnaid ja ráđđehusa go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi vuođđuduvvui 1981:s ja man nala sámepolitihkka lea leamaš huksejuvvon maŋŋil dan.
Et Stortingsvedtak om å utrede innføringen av fjellova i Troms og Nordland er videre en framgangsmåte der en ser bort fra de forpliktelser også Stortinget har til å etterleve folkerettens krav om konsultasjoner om tiltak som kan påvirke samene direkte.
Stuoradiggemearrádus ahte guorahallat meahccelága sisaváldima Romsii ja Nordlándii lea viidáseappot bargomálle mii duvdá eret geatnegasvuođaid mat maiddái Stuoradikkis leat, álbmotrievttalaš gáibádusaid doahttaleamis, ahte čađahit konsultašuvnnaid doaimmain main sáhttá leat njuolga dadjamuš sápmelaččaide.
Sametinget har konsultert med Kommunal- og moderniseringsdepartementet om tiltak i proposisjonen om ny inndeling av regionalt folkevalgt nivå der spørsmålet om innføring av fjellova i Troms og Nordland ikke var tema.
Sámediggi lea konsulteren Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttain doaibmabijuid birra proposišuvnnas ođđa juohkima birra regionála álbmotválljejuvvon orgánas mas gažaldat váldit mielde meahccelága Romsii ja Nordlándii ii leat leamaš áigeguovdil.
Sametinget var også på høring med kommunal- og forvaltningskomiteen om proposisjonen uten at dette temaet på noe tidspunkt ble tatt opp med Sametinget.
Sámediggi lei maid gulaskuddan Gieldda- ja hálddašanlávdegottiin proposišuvnna birra, ii ge dalle ge váldon dát ášši meannudeapmái Sámedikkiin.
Samerettsutvalget avga sin innstilling NOU 2007:7 Den nye sameretten for snart 10 år siden uten at dette har blitt fulgt opp av regjeringen.
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi attii cealkámuša NAČ:i 2007:7 Ođđa sámeriekti, fargga logi jagi áigi dássái, muhto dat ii leat čuovvuluvvon ráđđehusas.
Samerettsutvalget har utredet og foreslått lovgiving både for anerkjennelse og kartlegging av landrettigheter samt styrings- og forvaltningsmodeller av grunn og ressurser.
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea čielggadan ja evttohan lágaid sihke dohkkeheapmái ja kártemii eanavuoigatvuođain ja maid stivren- ja hálddašanmodeallaide eatnamiin ja resurssain.
Det foreligger derfor allerede en utredning som grunnlag for anerkjennelse av landrettigheter og innføring av forvaltningsmodeller som sikrer sterkere lokal styring og hvor samiske interesser og rettigheter er et helt avgjørende premiss for lovgivingen.
Danin gávdno juo čielggadeapmi mii doaibmá vuođđun eanavuoigatvuođaid dohkkeheapmái ja hálddašanmodeallaid ásaheapmái mat sihkkarastet buoret báikkálaš stivrema ja mas sámi beroštumit ja vuoigatvuođat leat áibbas vealtameahttun eaktun lágaide.
Som mange andre er Sametinget ikke tilfreds med at Samerettsutvalget ikke har blitt fulgt opp.
Nu go ollu earát, de ii leat Sámediggi ge duhtavaš dainna go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ii leat čuovvuluvvon.
Samerettsutvalget kan likevel ikke bare settes til side til fordel for en prosess for innføring av fjellova i Troms og Nordland.
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ii aŋkke sáhte dušše duvdiluvvot eret, ja dan sadjái čađahit proseassa mas ásahit meahccelága sisaváldima Romsii ja Nordlándii.
Sametinget ber på det sterkeste Stortinget se til at de etterlever Norges folkerettslige forpliktelser ved sine vedtak, og at flertallet i kommunal-og forvaltningskomiteen sin tilråding til vedtak av romertall VI i Innst. 385 S (2016-2017) ikke fattes.
Sámediggi bivdá garrasit Stuoradikki čuovvut mielde ahte sii čuvvot Norgga álbmotrievttalaš geatnegasvuođaid iežaset mearrádusain, ja ahte eanetlohku gieldda- ja hálddašanlávdegottis addet iežaset cealkámuša mearrádussii ahte romerlohku VI ii mearriduvvo Innst. 385 S:s (2016-2017).
Sametingets plenum - 033/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 033/17
Saken påbegynt 31.05.17 kl. 13.55
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 02.06.17 dii. 13.
Votering Av 39 representanter var 33 tilstede.
5 5 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 3 čoahkis.
Sametingsrådets innstilling ble vedtatt med 31 mot 2 stemmer
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvui 31 jienain 2 jiena vuost á.
Sametinget registrerer med forskrekkelse at flertallet med H, Frp, Krf, V og Sp i Innst. 385 S (2016-2017) Ny inndeling av regionalt folkevalgt nivå tilrår at Stortinget vedtar å: «..
Sámediggi oaidná hirpmástuhttimiin ahte Olgeš, Ovddádusbellodaga, Risttalaš álbmotbellodaga, Gurut ja Guovddášbellodaga eanetlohku ávžžuhit Stuoradikki mearridit Innst. 385 S (2016-2017) Ny inndeling av regionalt folkevalgt nivå (Ođđa juohkin regionála álbmotválljejuvvon dásis): «..
Saken avsluttet 02.06.2017 kl. 14.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 02.0 6. 17 dii. 14.20
Karasjok, 31.05.2017 - 02.06.2017
Kárášjohka, 31.05.2017 - 02.06.2017
Denne beretningen omhandler perioden fra 10.11.2017 til 09.02.2018 og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2018.
Dát dieđáhus guoská áigodahkii 10.11.2017 rájes gitta 09.02.2018 rádjai ja čatnasa Sámedikki 2018 bušehttii.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt to fysiske rådsmøter og flere telefonmøter og har behandlet 145 saker.
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan guoket fysalaš ráđđečoahkkima ja máŋga telefončoahkkima ja meannudan 145 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/Arrangementer har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nu go oidno geahčastagas www. samediggi.no/Lagideamit, de lea ráđđi dasa lassin searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
Samfunnsmål: · Samisk og norsk er likeverdige språk.
· Sámegielat ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat.
2.2 Bruk av samisk språk Mål for innsatsområdet: · Innbyggerne i forvaltningsområdet for samisk språk kan aktivt bruke samisk i kommunikasjon med offentlige instanser.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sii geat ásset sámegiela hálddašanguovllus galget beassat geavahit sámegiela go gulahallet almmolaš ásahusaiguin.
Tospråklighetstilskudd til kommuner og fylkeskommuner
Guovttegielalašvuođadoarjja gielddaide ja fylkkagielddaide
Sametinget har sendt tilskuddsbrev om tospråklighetstilskuddet 2018 til kommuner og Kriteriene for måloppnåelse i betjeningsdelen er at tospråklighetstilskuddet skal bidra til at innbyggerne i forvaltningsområdet skal kunne bevare og utvikle sitt språk, at innbyggerne i forvaltningsområdet blir betjent på samisk når de kontakter offentlige etater og at kommunene i forvaltningsområdet arbeider aktivt for å synliggjøre og øke bruken av samisk språk i det offentlige.
Sámediggi lea sádden juolludanreivviid guovttegielatdoarjagiid 2018 ektui gielddaide ja fylkkagielddaide sámegiela hálddašanguovllus. Bálvalanoasi ulbmilolahusa eavttut leat ahte guovttegielatvuođadoarjja galgá váikkuhit dasa ahte hálddašanguovllu olbmot besset bisuhit ja ovddidit gielaset, hálddašanguovllu olbmot bálvaluvvojit sámegillii go váldet oktavuođa almmolaš etáhtaiguin ja ahte hálddašanguovllu gielddat árjjalaččat barget sámegiela čalmmustahttimiin ja sámegiela geavaheami lasihemiin almmolašvuođas.
Sametingsrådet har bevilget utviklingsdelen i henhold til den 3-årige handlingsplanen for kommunene og fylkeskommunene 2018-2020.
Sámediggeráđđi lea juolludan ovddidanoasi gielddaid ja fylkkagielddaid 3-jagi doaibmaplána 2018-2020 vuođul.
Kriteriene for måloppnåelse i utviklingsdelen er at kommunen arrangerer språkutviklingstiltak for barn og unge, og at kommunen arrangerer samiskspråklige tiltak til kommunens befolkning.
Ovddidanoasi ulbmilolahusa eavttut lea ahte gielda lágida sámegielovdánahttindoaimmaid mánáide ja nuoraide, ja ahte gielda lágida sámegiel doaimmaid gieldda álbmogii.
Kriteriene for måloppnåelse i fylkeskommunene er at fylkeskommunen finansierer drift som utvikler og styrker samisk språk innenfor fylkeskommunens ansvarsområde.
Fylkkagielddaid ulbmilolahusa eavttut lea ahte fylkkagielda ruhtada doaimmaid mat ovddidit ja nannejit sámegiela fylkkagieldda ovddasvástádussurggiin.
Hattfjelldal kommune ble i 2017 en del av forvaltningsområdet for samisk språk.
Aarporte gielda lea 2017:s laktojuvvon sámi giellahálddašanguvlui.
I den anledning holdt president Aili Keskitalo møte med formannskapet i Hattfjelldal kommune.
Dan olis doalai presideanta Aili Keskitalo čoahkkima Aarporte gieldda ovdagottiin.
På møtet snakket president Aili Keskitalo om ansvar og forpliktelser i forvaltningsområdet for samisk språk.
Čoahkkimis ságastalai presideanta ovddasvástádusaid ja geatnegasvuođaid birra sámi hálddašanguovllus.
Presidenten pekte på viktigheten av å samarbeide med andre kommuner i forvaltningsområdet og med ulike institusjoner i kommunen.
Presideanta čujuhii ahte lea dehálaš ovttasbargat eará gielddaiguin hálddašanguovllus ja iešguđetge institušuvnnaiguin mat leat gielddas.
Kommunen orienterte på sin side om sine planer og virksomhet.
Gieldda bealis fas muitaledje sin plánaid ja doaimmaid birra.
Språkundersøkelsen Det er ikke arbeidet med saken siden siste plenumsmøte.
Giellaiskkadeapmi Ii leat bargon áššiin maŋŋel maŋemus dievasčoahkkima.
Kommunekategorier I desember ble plenumssak SD 17/052 Kommunekategorier – Samisk språkområde vedtatt som en del av oppfølgingen av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Suohkankategoriijat Juovlamánus dohkkehuvvui dievasčoahkkinášši SD 17/052 Suohkankategoriijat - Sámi giellaguovlu oassin NAČ 2016:18 Váibmogiela čuovvuleamis.
Sametingsrådet skal begynne arbeidet med å definere innhold og kriterier til de ulike kommunekategoriene, og se på nye passende tilskuddsmodeller.
Sámediggeráđđi áigu iešguđet suohkankategoriijaid sisdoalu ja eavttuid defineregahtit, ja árvvoštallat ođđa heivvolaš doarjjamálliid.
I forbindelse med dette arbeidet er det invitert til kommuneseminar i Tromsø 24.- 25.05.2018. Tema på seminaret er kommunekategoriene og eventuell ny tilskuddsmodell.
Dan barggu oktavuođas leat bovden suohkanseminárii Romsii 24.- 25.05.2018. Seminára fáddán leat suohkankategoriijat ja vejolaš ođđa doarjjamálle.
2.3 Utvikling av samiske språk Mål for innsatsområdet: · Befolkningen har mulighet til å lære seg samisk og fremme språket.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Álbmogis lea vejolašvuohta oahppat ja ovddidit sámegiela.
Samiske språksentre - direkte tilskudd Sametinget har fordelt aktivitetstilskuddet til språksentrene på bakgrunn av språksentrenes handlingsplan.
Giellaguovddážat – njuolggadoarjja Sámediggeráđđi lea juohkán giellaguovddážiid aktivitehtadoarjaga iešguđetge giellaguovddáža doaibmaplánaid vuođul.
Kriteriene for måloppnåelsen er at det arrangeres språkkurs og språkarenaer lokalt, men språksentrene kan også samle inn og offentliggjøre samiske stedsnavn i de områdene som Sametinget prioriterer.
Ulbmilolahusa eavttut leat ahte lágiduvvojit giellakurssat ja giellaarenat báikkálaččat, muhto giellaguovddážat sáhttet maiddái čohkket ja almmuhit sámi báikenamaid dáin guovlluin maid Sámediggi vuoruha.
Sametinget har sendt tilskuddsbrev til språksentrene om tilskuddet for 2018.
Sámediggi lea sádden juolludanreivviid 2018 doarjaga ektui giellaguovddážiidda.
Sijti Jarnge har søkt om og fått driftstilskudd som grunnlag for å etablere et samisk språksenter.
Sijti Jarnge lea ohcan ja ožžon doaibmadoarjaga mii lea vuođđun ásahit sámi giellaguovddáža.
I den anledning holdt president Aili Keskitalo et møte med Sijti Jarnge.
Dan oktavuođas doalai presideanta Aili Keskitalo čoahkkima Sijti Jarngiin.
På møtet snakket presidenten om ansvar og forpliktelser som språksentrene har.
Čoahkkimis ságastalai presideanta ovddasvástádusaid ja geatnegasvuođaid birra mat leat go lea sámi giellaguovddáš.
Presidenten pekte på viktigheten av å samarbeide både med kommunen og andre samiske institusjoner.
Presideanta čujuhii man dehálaš lea ovttasbargat sihke suohkaniin ja eará sámi institušuvnnaiguin.
Sijti Jarnge orienterte på sin side om sine planer og om hvordan de ønsker å fremme og utvikle samisk språk i dette området.
Sijti Jarnge bealis muitaledje makkár plánat sis leat ja movt háliidivčče ovddidit ja nannet sámegiela dien guovllus.
Sametinget har hatt møte med Karasjok kommune fordi de har søkt om støtte til tiltak som skal danne grunnlag for opprettelsen av et samisk språksenter.
Sámediggi lea doallan čoahkkima Kárášjoga gielddain dan olis go sii leat ohcan doarjaga doaimmaide mat leat vuođđun ásahit sámi giellaguovddáža.
Søknaden vil bli behandlet i løpet av to måneder.
Ohcan meannuduvvo guovtti mánu siste.
Språkprosjekter - søkerbasert tilskudd Språkprosjektene er kunngjort for søk og det er allerede begynt å komme inn søknader i år.
Giellaprošeavttat – ohcanvuđot doarjja Giellaprošeavttat leat almmuhuvvon ohcanládje ja leat juo boahtigoahtán ohcamat dán jagi.
Søknadene blir behandlet fortløpende.
Ohcamat meannuduvvojit dađistaga.
Sametinget har i 2018 tatt på seg forvaltningen av midler til skolte-, sør-, lule- og markasamiske språktiltak.
Sámediggi lea 2018:s váldán badjelasas sierra ruđaid hálddašeami nuortalaš-, oarjel-, julev- ja márkosámi gielladoaibmabijuide.
Av disse midlene er det satt av kr 500 000 til Ä´vv museet til revitalisering av det skoltesamiske språket.
Ä´vv museai várrejuvvo 500 000 ru. dain ruđain ealáskahttit nuortalaš giela.
Disse kr 500 000 innvilges sammen med direktestøtten til museet.
Dát 500 000 ru. juolluduvvojit ovttas museaid njuolggadoarjagiin.
Sametinget har lagt til to nye prioriteringer til språkprosjektene, som midlene er satt av til.
Sámediggi lea lasihan guokte ođđa vuoruheami giellaprošeavttaide, masa dat ruđat leat várrejuvvon.
Sør-, lule- og markasamisk språkområde kan søke om støtte fra disse prioriteringene.
Lulli-, julev- ja márkosámi giellaguovllut sáhttet ohcat doarjaga dain vuoruhemiin.
Også språksentrene i disse områdene kan søke om støtte fra prioriteringene i språkprosjektet.
Giellaguovddážat dain guovlluin sáhttet maiddái ohcat doarjaga daid giellaprošeakta vuoruhemiin.
Det vil etter hvert bli vurdert om midlene fortsatt skal gis som søkerbasert støtte, eller settes av som direktestøtte.
Dađistaga ferte árvvoštallat galget go ruđat bissut ohcanvuđot doarjjan, vai biddjot njuolggadoarjjan.
Åpne møter på Værnes og Bodø 10.- 11.01.2018 I forbindelse med overtakelsen av midlene inviterte Sametinget språkmiljøene i sør-, lule- og markasamisk språkområdene til åpne møter på Værnes og Bodø.
Rabas čoahkkimat Værnesas ja Bådåddjos 10.- 11.01.2018 Dan oktavuođas go ožžo ruđaid, bovdii Sámediggi lulli-, julev- ja márkosámi giellaguovlluid giellabirrasiid rabas čoahkkimiidda Værnesas ja Bådådjos.
President Aili Keskitalo og Sametingsrådet deltok under møtene.
Presideanta Aili Keskitalo ja Sámediggeráđđi oassálaste čoahkkimiidda.
Språkmiljøene fikk anledning til å komme med innspill og fortelle om behov i sine språkområder.
Giellabirrasat besse buktie árvalusaid ja muitalit sin giellaguovlluid dárbbuid birra.
Det var stor deltakelse fra alle språkmiljøene.
Buot giellabirrasiin ledje boahtán ollu oassálastit.
Språkmotivering for ungdom - søkerbasert tilskudd Muligheten for å søke om språkmotiveringsstipend for elever som har samisk på videregående skole ble kunngjort for søk fra 16.01.2018.
Stipeanda joatkkaskuvlaohppiide – ohcanvuđot doarjja Vejolašvuohta ohcat giellamovttiidahttinstipeandda ohppiide geain lea sámegiella joatkkaskuvllas almmuhuvvui ohcanládje ođđajagimánu 16. b. rájes.
Søknadsfristen går ut 31.03.2018. Det kommer daglig inn søknader, og de behandles fortløpende.
Ohcanáigemearri dievvá njukčamánu 31. b. Beaivválaččat bohtet ohcamat, ja dat meannuduvvojit dađistaga.
Nytt for i år er at også elever på videregående skole som tar eksamen som privatist kan søke om stipend.
Ođas dán jagi lea ahte maiddái joatkkaskuvlaoahppit geat váldet sámegieleksámena privatistan, besset ohcat stipeandda.
Rettskrivningsbok for lulesamisk – prosjekt Planarbeidet har startet.
Julevsámegiel riektačállinrávagirji – prošeakta Plánenbargu lea álggahuvvon.
Sámi Giellagáldu - prosjekt Sámi Giellagáldu er det øverste organet i samiskfaglige spørsmål, som fungerer med prosjektstøtte fra Interreg.
Sámi Giellagáldu – prošeakta Sámi Giellagáldu lea sámegielaid bajimuš fágalaš áššedovdiorgána, mii doaibmá Interreg-prošeaktaruhtademiin.
Sámi Giellagáldu er et nordisk samisk språkorgan underlagt Samisk Parlamentarisk Råd, som sametingene i de tre landene finansierer i tillegg til prosjektstøtten.
Sámi Giellagáldu lea Sámi Parlamentáralaš Ráđi vuollásaš davviriikk alaš sámi giellaorgána, man golmma riikka sámedikkit ruhtadit prošeaktaruhtadeami lassin.
Nordsamisk seksjon i Sámi Giellagáldu har én gang i denne perioden hatt møte gjennom Skype og normert 42 nye termer på nordsamisk.
Sámi Giellagáldu davvisámegiela giellajuogus čoahkkanii oktii Skype bokte dán áigodagas ja normerii 42 ođđa tearpma davvisámegillii.
Lulesamisk seksjon møttes i Stockholm i Sverige 5.- 6.12.2017.
Julevsámegiela giellajuogus čoahkkanii juovlamánu 5.- 6. beivviid Stockholmas, Ruoŧas.
Språkseksjonen normerte 51 nye termer på lulesamisk.
Giellajuogus normerii 51 ođđa tearpma julevsámegillii.
Etter planen skulle seksjonen samles i begynnelsen av februar i Ôstersund i Sverige. Dette møtet er utsatt til midten av mars.
Plánaid mielde galggai juogus čoahkkanit guovvamánu álggus Staarii, Ruŧŧii, muhto dát čoahkkin lea maŋiduvvon njukčamánu gaskkamuddui.
Sørsamisk språkseksjon møttes i Ôstersund 18.- 20.12.2017.
Lullisámegiela giellajuogus čoahkkanii Staares juovlamánu 18.- 20. beivviid.
Seksjonen behandlet 230 nye ord, og av disse ble 122 nye sørsamiske ord normert.
Giellajuogus meannudii 230 ođđa sáni. Dáin normerejuvvojedje 122 ođđa sáni lullisámegillii.
Møtebøkene og alle de nye termene er publisert på Sámi Giellagáldu sine nettsider www.giella.org.
Čoahkkingirjjit ja buot ođđa tearpmat leat almmuhuvvon Sámi Giellagáldu neahttasiidduin www.
De nye termene er kunngjort også i den digitale ordbanken www.satni.org.
org. Ođđa tearpmat leat almmuhuvvon maiddái www. satni.org digitála sátnebáŋkkus.
Sametingsrådet mener at normeringen er grunnlaget for all annen virksomhet knyttet til språkutvikling.
Sámediggeráđđi oaivvilda normerema leat vuođđun buot eará giellaovddideapmái guoski doaimmaide.
Hvis det ikke finnes ord og termer, er det umulig å gjennomføre andre språkutviklingstiltak, som for eksempel å utarbeide læremidler på samisk.
Jus eai gávdno sánit ja doahpagat, de lea veadjemeahttun čađahit eará giellaovddidandoaibmabijuid, dego ráhkadit oahpponeavvuid sámegillii.
Sametingsrådet mener at det nordiske språksamarbeidet er viktig for å bevare en felles plattform for de samiske språkene og for at samiskspråklige skal kunne kommunisere uavhengig av riksgrensene.
Sámediggeráđđi oaivvilda davviriikkalaš giellaovttasbarggu dehálažžan, vai sámegielain seailu oktasaš vuođđu ja sámegielagat sáhttet gulahallat riikkarájáin beroškeahttá.
Sámi Giellagáldu sitt oppfølgingsprosjekt avsluttes i slutten av mai.
Sámi Giellagáldu joatkkaprošeakta nohká miessemánu loahpas.
Sametingsrådet mener at normeringsarbeidet også etter prosjektperioden bør gjennomføres på nordisk nivå.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte normerenbargguid berre čađahit davviriikkalaččat maiddái prošeaktaáigodaga maŋŋá.
Sametinget har i budsjettet for 2018 sikret 3 millioner kroner til Norges del av utgiftene.
Sámediggi lea sihkarastán Sámedikki jagi 2018 bušeahtas Sámi Giellagáldu Norgga beale goluide 3 miljon ruvnno.
Sametingsrådet tok opp i møte med styret til Samisk Parlamentarisk Råd 05.02.2018 i Ôstersund opp en fast finansiering av Sámi Giellagáldu. Der diskuterte styret i Samisk Parlamentarisk Råd hvordan saken skal følges opp, siden man på finsk og svensk side ikke har fått tilleggsmidler til dette arbeidet.
Sámediggeráđđi válddii Sámi Giellagáldu bistevaš ruhtadeami ovdan Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivrra čoahkkimis guovvamánu 5. beaivvi Staares. Doppe ságastalle Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivrra lahtut movt ášši galgá čuovvoluvvot go Suomas ja Ruoŧas eai leat ožžon lasseruđaid bargui dán jagi.
Det ble bestemt at saken skal tas opp igjen på SPR sitt styremøte i slutten av februar hvis det til da er klarere hvordan finansieringen kan løses.
Mearriduvvui ahte ášši galgá fas loktejuvvot SPR stivračoahkkimii guovvamánu loahpas, jus dassážii lea eambbo čielgan movt ruhtadeapmi šaddá.
Alle de tre sametingene ønsker å fortsette samarbeidet også etter at prosjektet er avsluttet.
Buot golmma Sámedikkis livččii áigumuš joatkit ovttasbargguin maŋŋel prošeaktaloahpaheami maiddái.
2.4 Oppfølging av "Hjertespråket" Mål for innsatsområdet · Sikre og utvikle de samiske språkenes fremtid
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sihkkarastit ja ovddidit sámi gielaid boahtteáiggi
Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) koordinerer oppfølgingsarbeidet til regjeringen, og Sametinget har sammen med de berørte departementene hatt møte om oppfølgingen av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta (GOD) koordinere čuovvolanbarggu ráđđehusa bealis, ja Sámediggi lea ovttas guoskevaš departemeanttaiguin čoahkkinastán movt čuovvolit NÁČ 2016:18 Váibmogiela.
På møtet fortalte departementene om sine vurderinger i de ulike fagområdene som berøres av Hjertespråket.
Čoahkkimiin muitaledje departemeanttat sin veardádallamiid iešguđetge fágasurggiin mat guoskkahuvvojit Váibmogielas.
Sametinget har blant annet lagt fram sitt plenumsvedtak i sak 052/17 om kommunekategorier og samiske språkområder, og der Sametinget forventer at oppfølgingsarbeidet med lovendringer og tiltak blir iverksatt snarest mulig.
Sámediggi lea earret eará ovdanbuktán dievasčoahkkinmearrádusa 052/17 suohkankategoriijaid ja sámi giellaguovlluid birra, ja Sámediggi vuordá ahte čuovvolanbargu láhkarievdademiid ja doaimmaid birra biddjo johtui farggamusat.
Sametinget holder kontakt med KMD og andre departement om oppfølgingsarbeidet.
Sámediggi doalaha oktavuođa GOD:in ja eará departemeanttaiguin čuovvolanbarggu birra.
Sametinget har utformet en redegjørelse om samisk språkreform, som legges frem til debatt på dette plenumsmøtet.
Sámediggeráđđi lea hábmen čielggadeami sámi giellaođastusa birra, mii ovddiduvvo digaštallamii dán dievasčoahkkimis.
Formålet med redegjørelsen er å legge grunnlaget for språkreformen som Sametinget skal starte i 2019.
Čielggadeami ulbmil lea bidjat vuođu giellaođastussii maid Sámediggi áigu álggahit 2019 rájes.