pere/sami_parallel huggingface dataset:
"Samtidig må det gjøres en kartlegging av beiteressursene som sikrer alle beitenæringene i områdene en tilstrekkelig beiteressurs og forutsigbare rammevilkår"
"Seammás ferte kártet guohtonresurssaid nu ahte sihkkarastá buot guohtonealáhusaide guovlluin doarvái guohtonresurssaid ja einnosteaddji rámmaeavttuid.”
Forslag fremmet av Árja Klemet Klemetsen.
Evttohus ovddiduvvon Árjja Klemet Klemetsen bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Senterpartiet Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr.,og fra Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira ja Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga (SP) Hans Ole Eira, Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. ja bellodatsorjjasmeahttunáirras Tor Mikkola dorjot:
Det samiske jordbruket drives i et klimatisk vanskelig område i nord og har således mer krevende utfordringer enn landbruket ellers i sørsamiske områder.
Sámi eanandoallu lea davvin váttis dálkkádatguovllus ja dan dihte leat eanet gáibideaddji hástalusat go eanandoalus muđui lullisámi guovlluin.
I tillegg påvirker de klimatiske endringer i nordlige områder mer enn ellers i landet.
Dálkkádatrievdamat čuhcet maid garraseabbo davviguovlluide go muđui riikkas.
Landbruket i den nordlige delen av verden er en primærnæring som i særliggrad er sårbar for de globale værforandringer vi ser i dag.
Eanandoallu máilmmi davviguovlluin lea vuođđoealáhus mii ii gierdda nu bures daid globála dálkkádatrievdamiid maid mii vásihit dál.
For å styrke og gjøre landbruket mer interessant for unge bønder, må næringens generelle status høynes betraktelig.
Eanandoalu oppalaš stáhtusa ferte garrasit buoridit, vai ealáhus šaddá nannoseabbo ja vai dat šaddá eanet geasuheaddji nuorra boanddaide.
Vi må kunne gi landbruket i nord et solid løft som høyner landbrukets status for å gjøre næringen interessant.
Mii fertet loktet davviguovllu eanandoalu vai das loktana stáhtus ja nu šaddá eanet geasuheaddji.
De gjeldende økonomiske ordninger som finnes i dag, må opprettholdes og gjerne forbedres for samisk arktisk landbruk.
Otná ekonomalaš ortnegat fertejit bisuhuvvot ja áinnas buoriduvvot sámi árktalaš eanandoalu várás.
Landbruket i den nordligste delen landet driftes under harde klimatiske forhold og som må betegnes som arktisk landbruk.
Eanandoallu davimus guovllus riikkas doaimmahuvvo garra dálkkádagas, ja ferte gohčoduvvot árktalaš eanandoallun.
En slik betegnelse vil gi det samiske landbruket et kvalitets- stempel på lik linje med samisk duodji.
Dakkár namma attášii sámi eanandollui kvalitehtamearkka seamma dásis go sámi duodji.
Det samisk landbruket driftes under marginale forhold og som ikke fremstår som noe profittnæring, men er heller en viktig faktor i forhold til bosetning, bolyst i distriktene.
Sámi eanandoallu doaimmahuvvo marginála diliin iige leat mihkke dienasealáhusaid, muhto baicca dehálaš oassi ássamis ja ássanhálus doaresbealbáikkiin.
Samisk landbruk er en viktig språk og kulturbærer, som må bevares for all fremtid.
Sámi eanandoallu lea dehálaš giella- ja kulturguoddi, maid mii fertet suddjet boahtteáigái.
Det samisk landbruket er ikke bare kjøtt-/ og melkeproduksjon, men det omfatter også av meahcásteapmi, som viktig del av den totale inntekten.
Sámi eanandoallu ii leat dušše biergo-/ ja mielkebuvttadeapmi, muhto dasa gullá maiddái meahcásteapmi dehálaš oassin ollislaš sisaboađus.
For å bremse på den negative utviklingen i samisk landbruk, ved at bruk etter bruk legges ned, må det skapes ordninger som stimulerer og bevarer landbruket i samiske områder.
Bissehan dihte sámi eanadoalu heajos ovdáneami, go okta nubbi dállu heaittihuvvo, de fertet hábmet ortnegiid mat movttiidahttet ja bisuhit sámi guovllu eanandoalu.
De små samiske kommuner må gjøres i stand til å kunne tilby utviklingsarenaer for landbruket for skape interesse for næringen.
Smávva sámi suohkaniidda ferte addit vejolašvuođa fállat ovdánahttinarenaid eanandollui, boktin dihte beroštumi ealáhussii.
Slike arenaer kan også være med på å skape en felles forståelse og gode relasjoner mellom de forskjellige brukere av de samme utmarksområder.
Dakkár arenat sáhttet maiddái váikkuhit oktasaš ipmárdusa ja buriid relašuvnnaid huksema iešguđetge meahcceguovlluid geavaheddjiid gaskkas.
Sametinget krever at Veterinærinstituttet i nord sikres videre drift, og over tid styrkes med blant annet en ny obduksjonssal til lokalitetene i Tromsø.
Sámediggi gáibida ahte Veterinærinstituttii davvin sihkkarastojuvvo viidáseabbo doaibma, ja áiggi mielde nannejuvvo earret eará ođđa obdukšuvdnalanjain Romssa lokalitehtaide.
De nordlige områdene med reindrift, landbruk, jakt og annen utmarksnæring er helt avhengig av et sterkt fagmiljø og gode fasiliteter for Veterinærinstituttet. Det må forventes at man i regionene har mulighetene til å jobbe effektivt med smittevern, dyrehelse og obduksjoner.
Davvi guovllut boazodoaluin, eanadoaluin, bivdduiguin ja eará meahcástemiiguin dárbbašit nana fágabirrasa ja buriid fasilitehtaid Veterinærinstituttii. Mii vuordit ahte regiovnnas lea vejolaš beaktilit bargat njoammunsuodjalemiin, elliiddearvvasvuođain ja obdukšuvnnain.
Det er ikke akseptabelt at større dyr skal måtte sendes til Oslo for obduksjon.
Ii leat dohkálaš ahte stuorra elliid galgá fertet Osloi sáddet go galget obduserejuvvot.
Forslag fremmet av Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola.
Evttohus ovddiduvvon bellodatsorjjasmeahttunáirrasa Tor Mikkola bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Senterpartiet Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr. stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira ja Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga (SP) Hans Ole Eira ja Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. dorjot:
8. Landbruk som samisk kulturbærende næring I mange samiske områder er der småbruk som er for små til oppfylle kravene for å motta tilskudd som faller under landbruksavtalen.
8. Eanandoallu sámi kulturguoddi ealáhussan Smávvadoalut olu sámi guovlluin leat nu smávvát ahte eai nákce gokčat eanandoallošiehtadusa doarjjagáibádusaid.
Dette er landbruk og dyrehold som har meget stor kulturverdi i samiske områder, og disse små gardsbrukene viderefører en viktig tradisjonslære til kommende generasjoner.
Dat leat eanandoalut ja oapmedoalut main lea stuora kulturárvu sámi guovlluin, ja dat fievrridit dehálaš árbedieđu boahttevaš buolvvaide.
For samiske samfunn har disse gårdsbrukene stor verdi, både som kulturbærere og for å skape bolyst i bygdene.
Sámi servodahkii leat dát doalut hui mávssolaččat, sihke kulturguoddin ja ássanhálu boktimii gilážiin.
Sametinget ber om at det overføres øremerkede midler for småbruk med stor kulturell verdi til sametinget, slik at sametinget kan tildele midler til slike bruk i samiske områder.
Sámediggi bivdá sirdit várrejuvvon ruđa Sámediggái smávvadoaluid várás main lea stuora kulturárvu, vai Sámediggi sáhttá juolludit doarjaga dakkár doaluide sámi guovlluin.
Slike midler skal gå til ivaretakelse, videreføring og etablering av småbruk med stor kulturell verdi.
Dat ruhta galgá gáhttet, ovdánahttit ja ásahit smávvadoaluid main lea stuora kulturárvu.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Senterpartiet Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr. stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga (SP) Hans Ole Eira ja Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. dorjot:
Forslag 5 På grunn av feilslått rovdyrspolitikk har mange sauebønder måtte gå over til villsaudrift for å kunne drive uten for store tap på beite.
Evttohus 5 Ođđa teakstaoassi 2. čuoggá lohppi: Jorggu boraspirepolitihka geažil leat ollu sávzaboanddat ferten bargagoahtit villasávzadoaluin vai sáhttet bargat almmá ahte masset ollu sávzzaid guohtumis.
Dette har i mange områder vært vellykket og man klarer å opprettholde forsvarlig sauedrift.
Dát lea ollu guovlluin lihkostuvvan ja nagodit doallat dohkálaš sávzadoalu.
Villsaunæringen har etter hvert blitt en viktig kulturnæring i samiske områder og danner grunnlag for sysselsetning i landbruket.
Villasávzaealáhus lea dađistaga šaddan deaŧalaš kulturealáhussan sámi guovlluin ja lea vuođđun barggolašvuhtii eanadoalus.
Dagens ordning med klassing av kjøtt og grunntilskudd for saueslakt diskriminerer villsaunæringen, da det ikke tar hensyn til at villsau er en egen rase, sau som har langt lavere slaktevekt enn norsk hvitsau.
Dáláš ortnet bierggu klassifiseremiin ja vuođđodoarjja sávzanjuovvamii vealaha villasávzaealáhusa, go ii váldojuvvo vuhtii ahte villasávza lea sierra nálli, sávza mas lea mealgat unnit njuovvandeaddu go norgalaš vilgessávzzas.
Sametinget ber om at det innføres en egen klassing av villsau, slik at det tas hensyn til villsau som egen rase.
Sámediggi bivdá ahte villasávza klassifiserejuvvo nu ahte váldojuvvo vuhtii ahte villasávza lea sierra nálli.
Nytt siste avsnitt etter forslag 5: Ull er et miljøvennlig produkt med lange tradisjoner.
Ođđa maŋimuš teakstaoassi maŋŋá evttohusa 5: Ullu lea birasáddjás buvtta mas leat guhkes árbevierut.
Dagens priser for ullproduksjon er lav og stimulerer ikke til satsning på sauenæringen som en ullproduksjon.
Dálá ullohattit leat unnit eaige dat movttiidahte áŋgiruššat sávzaealáhusain mas lea ullobuvttadeapmi.
Satsning på ull som et klima og miljøvennlig produkt bør styrkes og tilskuddsordningen for ullproduksjon bør økes.
Áŋgiruššan ulluin dálkkádat ja birasáddjás buvttan berre nannejuvvot ja doarjjaortnega ullobuvttadeapmái berre nannet.
Det er også viktig å øke satsningen på markedsføringen av ull som et miljøvennlig produkt fra Norge, der man også har et meget god dyrevelferd.
Maiddái lea deaŧalaš nannet áŋgiruššama ullu márkafievrrideames Norgga birasáddjás buvttan, ja mas lea maiddái hui buorre elliidčálgu.
Forslag fremmet av Senterpartiet Hans Ole Eira.
Evttohus ovddiduvvon Guovddášbellodaga (SP) Hans Ole Eira bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr. og Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira ja Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal, ja John Kappfjell, Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. ja bellodatsorjjasmeahttunáirras Tor Mikkola dorjot:
punkt 2, 2 nye siste linjer: Lange avstander medfører ekstra kostnader på veterinærtjenesten, som belastes den enkelte gårdbruker.
Čuokkis 2, 2 ođđa maŋimuš cealkaga: Guhkes gaskkat dagahit liigegoluid veterinearabálvalussii, mii lea noađđin ovttaskas eanadoallái.
Bønder med gård langt unna veterinæren påføres med store kostnader.
Boanddat main lea dállu guhkkin eret veterinearas ožžot stuorra goluid.
Det bør innføres en ordning for reiseutjevning, slik at alle betaler det samme i skyssutgifter for veterinærtjenesten
Galggašii ásahit ortnega mii dásse mátkegoluid, nu ahte buohkat mákset seamma ollu veterineara sáhttogoluid ovddas.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr. og Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira ja Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. ja bellodatsorjjasmeahttunáirras Tor Mikkola dorjot:
Punkt 4, siste linje fjernes:
Čuokkis 4, maŋemus cealkka sikkojuvvo.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr. og Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen EirA ja Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. ja bellodatsorjjasmeahttunáirras Tor Mikkola dorjot:
Punkt 3, nytt siste avsnitt: Regjeringen har nå fremmet forslag om forbud mot nydyrking av myr.
Čuokkis 3, ođđa maŋimuš teakstaoassi: Ráđđehus lea dál evttohan gildosa jekkiid ođđagilvima vuostá.
Sametinget mener grunnlaget for forslaget er altfor svakt til å fatte en så alvorlig beslutning.
Sámediggi oaivvilda ahte evttohusa vuođđu lea menddo heittot dasa ahte ná duođalaš mearrádusa dahkat.
Usikkerheten om omfang og klimaeffekt er stor.
Eahpesihkarvuohta viidodaga ja dálkkádatváikkuhusaid birra lea stuoris.
Forslag som kan true utviklingsmuligheter for det samiske landbruket må være kunnskapsbaserte
Máhttu ferte leat dakkár evttohusaid vuođđu mat sáhttet áitit sámi eanadoalu ovddidanvejolašvuođa.
2. avsnitt, 2. setning erstattes med: Det er derfor viktig å opprettholde god sysselsettingen og å øke lønnsomheten i landbruket
2. teakstaoasi, 2. cealkaga sadjái biddjojuvvo: Danne lea deaŧalaš bisuhit buori barggolašvuođa ja lasihit gánnáhahttivuođa eanadoalus.
3. avsnitt i 1. setning: "videreføre og" fjernes.
3. teakstaoasi 1. cealkka: sihkkut sániid "jotkojuvvojit ja".
Første setning i punkt 2. Lønnsomhet, fjernes "Sametinget er opptatt av å videreføre tilskuddene med samme profil som i dag".
Vuosttaš cealkka čuoggas 2. Gánnáhahttivuohta, sihkkojuvvo "Sámedikkis lea beroštupmi bisuhit buvttadanlasáhusaid otná dásis."
Forslag fremmet av Fremskrittspartiet Arthur Tørrfoss.
Evttohus ovddiduvvon ovddádusbellodaga Arthur Tørfoss bokte.
Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtu bellodatsorjjasmeahttunáirras Tor Mikkola doarju:
Alternativt forslag, erstatter rådets i sin helhet: Sametinget ønsker et rikt plante- og dyreliv i Norge.
Molssaektosaš evttohus, ollásit ráđi árvalusa sadjái: Sámediggi háliida ahte Norggas leat valljis šattut ja eallit.
Det bør søkes opprettholdt en bestand av ørn, jerv, bjørn og gaupe.
Berre geahččalit bisuhit goaskimiid, geŧkkiid, guovžžaid ja albasiid.
Forvaltningen av denne må skje lokalt der en har forutsetning for å vurdere situasjonen, og derfor må prioriterte rovdyrsoner avvikles.
Dáid ferte hálddašit báikkálaččat go doppe leat eavttut árvvoštallat dili, ja danne ferte vuoruhuvvon boraspirebiirriid heaittihit.
Nødvergeretten som nå gjelder for angrep på hund, bør i tillegg gjelde når rovdyr kommer inn på innmark og ikke lar seg skremme bort.
Iežas bealuštan vuoigatvuohta go beatnagat fallehit, berre lassin guoskat boraspiriide go dat bohtet gittiide jos daid ii sáhte baldit eret.
Det bør legges samme tolkning til grunn for benyttelse av nødvergeretten overfor bjørn som det er for andre rovdyr.
Iežas bealuštan vuoigatvuođa berre dulkot guovžža ektui nugo eará boraspiriid ektui.
Sametinget vil be Stortinget:
Sámediggi bivdá ahte Stuorradiggi:
• Oppheve kjerneområdet for rovdyr
• Heaittiha boraspiriid guovddášguovllu
• Opprettholde lokal forvaltning av vilt
• Bisuha báikkálaš fuođđohálddašeami
• La lokale myndigheter ha ansvaret for rovdyrforvaltningen
• Addá báikkálaš eiseválddiide ovddasvástádusa boraspirehálddašeames
• Sørge for at grensekryssende rovdyr regnes med i den norske bestandsmålsettingen
• Fuolaha ahte boraspiret mat johtet rájáid rastá lohkkojuvvojit mielde Norgga nállemihttomearrái
• Sørge for at det skal gis full erstatning til grunneiere, næringsdrivende eller andre som lider tap som følge av statens overordnede rovdyrforvaltning
• Fuolahit ahte eanaeaiggádat, ealáhusdoallit dahje earát geat vaháguvvet stáhta bajimuš boraspirehálddašeami geažil, ožžot ollislaš buhtadusa
• Sørge for at det innføres kvotejakt der hvor dette ikke truer den totale bestandens overlevelse
• Fuolahit ahte biddjojuvvo earrebivdu doppe gos dat ii áitte náliid bissuma ollislaččat
Forslag fremmet av Fremskrittspartiet Arthur Tørrfoss:
Evttohus ovddiduvvon ovddádusbellodaga Arthur Tørfoss bokte:
Alternativt forslag, erstatter rådets i sin helhet: Sametinget konstaterer at matproduksjonen i Norge aldri har vært høyere.
Molssaektosaš evttohus, ollásit ráđi árvalusa sadjái: Sámediggi konstatere ahte biebmobuvttadeapmi Norggas ii leat goassige leamaš buoret go dál.
Etter mange år med underskudd på lammekjøtt og store importbehov, produserer vi det vi trenger.
Máŋggaid jagiid lei lábbábierggus vuolláibáza ja stuorra importadárbu, muhto dál mii buvttadit dan maid mii dárbbašat.
Omsetningen av lokalmat øker omlag 2,5 gonger mer enn resten av dagligvaremarkedet.
Báikkálaš biepmu gávpejohtu lassána birrasii 2,5 gearddi eanet go muđui eará beaivválaš biebmomárkanis.
Ciderprodusentene har fått muligheter for direktesalg som de har kjempa for i 10–15 år.
Ciderbuvttadeaddjit leat ožžon vejolašvuođa njuolga vuovdit man ovddas sii leat bargan 10 – 15 jagi.
Flere unge søker seg til landbruksutdanningene.
Eanet nuorat ohcet eanadoallooahpuide.
Delen av kraftfôret som er laget på norske råvarer økte med 12 prosentpoeng fra 2014 til 2016. Godt vær har gitt gode bidrag til dette, men vi har snudd den negative trenden og kornarealet øker for første gang på over 10 år.
Fápmofuođđara/gortni oassi ráhkaduvvon Norgga varasávdnasiin lassánii 12 proseantačuoggá jagis 2014 jahkái 2016. Buorit dálkkit leat dasa váikkuhan, muhto mii leat jorgalahttán negatiiva manu ja gordneareála stuorru vuosttaš gearddi 10 jahkái.
Investeringstakten er høy.
Investeremat lassánit.
Tallet på konkurser i jordbruket er svært lavt.
Reastaluvvamiid lohku eanadoalus lea hui vuollin.
Mer enn en tredjedel av kyrne blir melket med robot og det er den høyeste andelen i verden.
Eanet go goalmmádas oasi bahčet robohtat gusaid ja dat lea máilmmis stuorámus lohku.
Produksjonsviljen er stor.
Buvttadandáhttu lea stuoris.
Sametinget er fornøyd med at regjeringen prioriterer å bruke penger på utmarksbeitetilskuddet.
Sámediggi lea duhtavaš go ráđđehus vuoruha geavahit ruđaid meahcceguohtondoarjjan.
Slik stimuleres det til beitende husdyr i distriktene, og hindrer gjengroing av utmarka.
Dieinna lágiin movtiidahttojuvvo omiid guođoheapmi distrivttain, ja dat eastada mehciid vesáluvvama.
Sametinget er fornøyd med at regjeringen følger opp Stortinget sine mål om å stimulere til økt matproduksjon på små og store bruk i hele landet, og støtter prioritering av det grovfôrbaserte husdyrholdet i distriktene og bruk av norske gressressurser framfor økt bruk av kraftfôr.
Sámediggi lea duhtavaš go ráđđehus čuovvula Stuorradikki mihttomeriid go movttiidahttá eanet buvttadit biebmu smávva ja stuorra doaluin miehtá riikka, ja doarju groavvafuođarvuđot omiiddoalu vuoruheami distrivttain ja Norgga giedderesurssaid ovdalii go geavahit fápmofuođđariid.
Sametinget mener at det beste for landbruket i hele Norge, også de arktiske områdene, er at forvaltningen fortsetter som i dag, uten særlig innblanding fra Sametinget.
Sámediggi oaivvilda ahte buoremus eanadollui miehtá Norgga, maiddái árktalaš guovlluide, lea ahte hálddašemiin jotkojuvvo nugo odne lea, almmá ahte Sámediggi seaguha dasa olus.
Sametingets plenum - 007/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 007/19
Merknad 3 - NSR v/representant Ann Karin Kvernmo Endringsforslag i ordlyden til merknad fra komiteen
Mearkkašupmi 3 - NSR, áirras Ann Karin Kvernmo Rievdadanevttohus lávdegotti mearkkašumis
Merknad 1 fra komiteen strykes.
Mearkkašupmi 1 lávdegottis sihkkojuvvo.
Ny merknad lyder slik:
Ođđa mearkkašupmi evttohuvvo ná:
Forbudet mot innførsel av geit i Finnmark har fungert en periode.
Gáiccaid sisafievrridangielddus lea doaibman ovtta áigodaga.
Sametinget mener at det er på tide å vurdere å åpne opp for innførsel av geit i Finnmark da dagens situasjonbilde er enn annen en da forbudet ble satt.
Sámedikki mielas lea áigi árvvoštallat rahpat vejolašvuođa sisafievrridit gáiccaid Finnmárkui go dálá dilli lea eará go dalle go gielddus bođii.
I samisk landbruk har geiten vært sentral.
Sámi eanadoalus lea gáica leamaš guovddážis.
Historisk sett var geiten viktig da den var mulig å flytte med sammen og i kombinasjon med reindrift og hele dyret ble benyttet slik som reinen ved slakt.
Historjjálaččat lei gáica dehálaš danne go dainna sáhtii johttit ja ovttastahttit boazodoaluin ja visot eallis bođii ávkin go njuvvui, seamma go bohccos.
Geitemelk er et produkt som er en mangelvare og melken kan i enkelte tilfeller også drikkes av de med intoleranse for kumelk.
Gáiccamielki lea buvtta mii lea vánis ja dán mielkki sáhttet maid juhkat olbmot geat eai gierdda gusamielkki.
Geiten er også svært viktig for kulturlandskapet da den kultiverer.
Gáica lea maid hui dehálaš kultureanadahkii, go dat dikšu dan.
Vi ser at kulturlandskapet i Finnmark holder på gro ned, som går utøver faunaen og dyrelivet.
Mii oaidnit ahte kultureanadat Finnmárkkus lea suhkon sakka, ja dat čuohcá faunai ja elliide.
Geitas bidrag vil være positiv i dagens problematikk.
Gáica livččii ávkkálaš dálá váttisvuođaide.
Med god kunnskap og geografisk tilpasning er geit et nyttedyr på flere områder.
Otná máhtuin ja geográfalaš heivehemiin lea gáica máŋgga dáfus ávkkálaš.
En desentralisert meieri- og slakteristruktur er en forutsetning for en bærekraftig geitenæring i Finnmark.
Háddjejuvvon meieriija- ja njuovahatstruktuvra leat eaktun háhkat gánnáhahtti gáicaealáhusa Finnmárkui.
Der må det finnes både meierier for mottak av melk og slakterier som kan ta imot geit til slakt.
Dalle fertejit gávdnot sihke meieriijat mat váldet vuostá gáiccamielkki ja njuovahagat mat njuvvet gáiccaid.
Støtte til merknad Nordkalottfolket v/representant Kjetil Romsdal, støtter komiteens merknad 2 og merknad 3. Åarjel-Saemiej Gïelh v/representant Ellinor Marita Jåma støtter merknad 3.
Doarjja mearkkašupmái Nordkalottfolket, áirras Kjetil Romsdal doarju mearkkašumi 2 lávdegottis ja mearkkašumi 3. Åarjel-Saemiej Gïelh, áirras Ellinor Marita Jåma doarju mearkkašumi 3.
Støtte til komiteens forslag Representant Ellinor Marita Jåma, Åarjel-Saemiej Gïelh støtter forslagene 1 - 9.
Doarjja lávdegotti evttohussii Áirras Ellinor Marita Jåma, Åarjel-Saemiej Gïelh, doarju evttohusaid 1 - 9.
Saken påbegynt 06.03.2019 kl. 11.05
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.03.2019 dii. 11.05.
· Forslag 12 ble forkastet med 35 mot 1 stemmer · Forslag 11 ble forkastet med 32 mot 4 stemmer · Forslag 10 ble forkastet med 25 mot 11 stemmer · Forslag 9 ble vedtatt med 24 mot 12 stemmer · Forslag 8 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Forslag 7 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Forslag 6 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Forslag 5 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Forslag 4 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Forslag 3 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Forslag 2 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer
Evttohus 12 hilgojuvvoi 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 11 hilgojuvvoi 32 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 10 hilgojuvvoi 25 jienain 11 jiena vuostá · Evttohus 9 mearriduvvui 24 jienain 12 jiena vuostá · Evttohus 8 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 7 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 6 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 5 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 4 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 3 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 2 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Lávdegotti ráva mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá
På grunn av feilslått rovdyrspolitikk har mange sauebønder måtte gå over til villsaudrift for å kunne drive uten for store tap på beite.
Jorggu boraspirepolitihka geažil leat ollu sávzaboanddat ferten bargagoahtit villasávzadoaluin vai sáhttet bargat almmá ahte masset ollu sávzzaid guohtumis.
Lange avstander medfører ekstra kostnader på veterinærtjenesten, som belastes den enkelte gårdbruker.
Guhkes gaskkat dagahit liigegoluid veterinearabálvalussii, mii lea noađđin ovttaskas eanadoallái.
Regjeringen har nå fremmet forslag om forbud mot nydyrking av myr.
Ráđđehus lea dál evttohan gildosa jekkiid ođđagilvima vuostá.
Av hensyn til rekrutteringen til jordbruket må andelen investeringstilskudd til unge løftes slik at den er 10 % høyere i samiske områder enn tilfellet er i dag.
Rekrutterema vuhtiiváldima dihte eanandollui ferte investerendoarjjaoasi nuoraide bajidit nu ahte dat lea 10 % stuorát sámi guovlluin dan ektui mii dál lea.
Samtidig må det gjøres en kartlegging av beiteressursene som sikrer alle beitenæringene i områdene en tilstrekkelig beiteressurs og forutsigbare rammevilkår.
Seammás ferte kártet guohtonresurssaid nu ahte sihkkarastá buot guohtonealáhusaide guovlluin doarvái guohtonresurssaid ja einnosteaddji rámmaeavttuid.
Ull er et miljøvennlig produkt med lange tradisjoner.
Ullu lea birasáddjás buvtta mas leat guhkes árbevierut.
Det er også viktig å øke satsningen på markedsføringen av ull som et miljøvennlig produkt fra Norge, der man også har et meget god dyrevelferd.
Maiddái lea deaŧalaš nannet áŋgiruššama ullu márkanfievrrideames Norgga birasáddjás buvttan, ja mas lea maiddái hui buorre elliidčálgu.
9. Veterinærinstituttet i nord
9. Veterinærinstituttii davvin
Saken ble avsluttet 06.03.2019 kl. 15.45
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 06.03.2019 dii. 15.45.
Ášši/Sak 008/19
Ášši 008/19
Klimaendringer og rettferdig utvikling
Dálkkádatrievdan ja vuoiggalaš ovdáneapmi
Arkivsaknr. 19/619
Áššenr. 19/619
Sametinget erkjenner at det må føres en tydelig klimapolitikk for å stoppe klimaendringer som truer alt liv på jorden.
Sámediggi julggašta ahte ferte fievrriduvvot čielga dálkkádatpolitihkka bissehan dihtii dálkkádatrievdamiid mat áitet buot eallima eatnama alde.
Utslippene av klimagasser må reduseres med 45 prosent innen 2030.
Dálkkádatgássaid luoitima ferte unnidit 45 % ovdal jagi 2030.
Vårt folk, det samiske folket, må bidra på linje med andre folk i verden.
Min álbmot, sámi álbmot, ferte váikkuhit seamma dásis go eará álbmogat máilmmis.
Vårt hjemland, Sápmi, og vår kultur, må forberede seg selv til å bli mer motstandsdyktig overfor klimaendringer.
Min ruovtturiika, Sápmi, ja min kultuvra fertejit ráhkkanahttit iežaset dasa ahte bargat eanet vuostá dálkkádatrievdamiid.
Våre tradisjonskunnskap må brukes aktivt i all klimaarbeid.
Min árbedieđut fertejit geavahuvvot árjjalaččat buot dálkkádatbargguin.
Det er viktig at klimarettferdighet vurderes før tiltak i urfolks områder planlegges.
Deaŧalaš lea ahte dálkkádatvuoiggalašvuohta árvvoštallojuvvo ovdal go doaibmabijut álgoálbmogiid guovlluin plánejuvvojit.
Urfolk har ikke skapt klimakrisen, da er det rimelig at utbygninger til fornybar energi i deres områder ikke iverksettes av stater eller andre før det berørte urfolket har gitt sitt frie og informerte forhåndssamtykke.
Go álgoálbmogat eai leat dagahan dálkkádatroasu, de lea govttolaš ahte ođasmuvvi energiijahuksemat sin guovlluide eai álggahuvvo stáhtaid beales dahje earáid beales ovdal go guoskevaš álgoálbmot lea addán friija ja dieđihuvvon miehtama ovdagihtii.
Samiske verdier som felleskap, solidaritet og samarbeid må vektlegges i arbeid med klimatilpasning i samiske områder.
Sámi árvvut nugo oktavuohta, solidaritehta ja ovttasbargu fertejit deattuhuvvot barggus dálkkádatheivehemiin sámi guovlluin.
Verdier i de samiske språkene, samisk kultur, samiske næringer, likeverd, respekt for egen og andres kultur må finne sin naturlige plass når tilpasningsstrategier lages.
Árvvut sámegielain, sámi kultuvrras, sámi ealáhusain, ovttaárvosašvuođas, iežas ja earáid kultuvrra árvvus atnimis fertejit oažžut lunddolaš saji dalle go heivehanstrategiijat ráhkaduvvojit.
For å oppfylles Parisavtalens formål om tilstrebe at den globale temperaturstigningen begrenses til 1,5 oljeutvinning i Barentshavet.
Pariisa-šiehtadusa ulbmila ollašuhttima dihtii fertet rahčat ahte temperatuvra badjáneapmi máilmmis ráddjejuvvo 1,5 grádii, ja vai sihkkarastit ceavzilis ovdáneami Sámis, de lea Sámediggi vuostá oljoohcamiid ja oljoroggamiid Barentsábis.
Sametinget er med den samme begrunnelsen imot at havområdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja åpnes opp for petroleumsleting.
Sámediggi lea seamma ákkain vuostá rahpamis mearraguovlluid olggobealde Lofuohta, Viestterállasa ja Sáččá petroleuma ohcamii.
Sametinget anerkjenner samtidig at forbrenning av gassressurser vil være en del av overgangen til et framtidig lavslippssamfunn.
Sámediggi dohkkeha dasto ahte gássaresurssaid boaldin lea okta oassi sirdimis boahtteáiggi servodahkii gos luoitimat leat unnit.
Regjeringen må settes av midler til klimafinansiering i samiske områder over Sametingets budsjett.
Ráđđehus ferte bidjat ruđaid dálkkádatruhtadeapmái sámi guovlluin Sámedikki bušeahta bokte.
Dette kan avklares gjennom ny budsjettordning.
Dán sáhttá čielggadit ođđa bušeahttaortnega bokte.
Det må settes av 10 millioner over reindriftsavtalen for reindriftsåret 2019/2020 for etableringen av et permanent klimafond.
Boazodoallojagi 2019/2020 boazodoallošiehtadusas ferte várret 10 miljon ru bistevaš dálkkádatfoandda ásaheapmái.
Liknende ordninger må vurderes for andre samiske næringer.
Eará sámi ealáhusaide ferte árvvoštallat sullasaš ortnegiid.
Sametingets fokus endres til arbeide mer direkte opp mot lokalsamfunns og urfolks plattformen under FNs klimakonvensjon.
Sámedikki fokus rievdaduvvo bargat eanet njuolga báikegottiid ektui ja álgoálbmot geađgejuolggi ektui ON dálkkádatkonvenšuvnna vuolde.
De internasjonale klimaforhandlingene nedprioriteres til fordel for implementering av Parisavtalen i urfolks områder, herunder i Sápmi.
Riikkaidgaskasaš dálkkádatšiehtadallamat vuoruhuvvojit vulos ávkin Pariisa-šiehtadusa implementeremii álgoálbmotguovlluin, maiddái Sámis.
Sametinget støtter at Ms Dalee Sambo Dorough fra Alaska som er leder for Inuit Cirkumpolar Council (ICC) nomineres fra arktisk til å være et medlem i styringsgruppen til lokalsamfunns og urfolks plattformen.
Sámediggi doarju ahte Ms Dalee Sambo Dorough Alaskas gii jođiha Inuit Cirkumpolar Council (ICC) nominerejuvvo Árktisa beales lahttun báikegottiid ja álgoálbmotgeađgejuolggi stivrenjovkui.
Til hennes varamedlem støtter vi at Mr Kuupik Kleist fra Grønland nomineres.
Su várrelahttun doarjut mii ahte Mr Kuupik Kleist Ruonáeatnamis nominerejuvvo.
Næringslivet i Sápmi må gjøre aktsomhetsvurderinger overfor samisk kultur for sin aktivitet.
Ealáhuseallin Sámis ferte várrugasvuođain árvvoštallat sámi kultuvrra doaimmasteaset.
Standarder og etiske retningslinjer for å nå FNs bærekraftsmål og beskytte urfolks rettigheter må følges.
Standárddat ja etihkalaš njuolggadusat ON ceavzilisvuođa mihtu olaheapmái ja álgoálbmotvuoigatvuođaid suodjaleapmái fertejit čuvvojuvvot.
Sametinget minner om at menneskerettigheter er det første av 10 prinsipper i FNs Global Compact som er verdens største initiativ for næringslivets samfunnsansvar.
Sámediggi muittuha ahte olmmošvuoigatvuođat lea vuosttaš 10 prinsihpa gaskkas ON Global Compact:s mii lea máilmmis stuorámus álgga ealáhuseallima servodatovddasvástádusa ektui.
Sametinget igangsetter et arbeid for å få egen virksomhet sertifisert som Miljøfyrtårn.
Sámediggi bargagoahtá dan ala ahte iežas doaibma sertifiserejuvvo Birasčuovgatoardnan.
Sametinget oppfordrer samtidig sine tilskuddsmottakere til å gjøre det samme.
Dasto ávžžuha Sámediggi buot doarjjaoažžuidis dahkat dan seamma.
Sametinget vil legge til rette for at tilskuddsmottakerne motiveres til å bli Miljøfyrtårn.
Sámediggi áigu láhčit diliid nu ahte doarjjaoažžut movttiidahttojuvvojit šaddat Birasčuovgatoardnan.
Sametinget støtter Samerådets arbeid for å utvikle en samisk bærekrafts portal som har som mål å bidra til å framskaffe og formidle informasjon og kunnskap om FNs bærekraftsmål utfra et samisk ståsted.
Sámediggi doarju Sámiráđi barggu sámi ceavzilisvuođa portála ovddideames man ulbmilin lea váikkuhit dieđuid ja máhtu háhkama ja gaskkusteami ON ceavzilvuođa mihtu birra sámi vuolggasaji vuođul.
Sametinget vil bidra med økonomiske virkemidler, egen kompetanse og kapasitet til dette arbeidet.
Sámediggi áigu váikkuhit ekonomalaš váikkuhangaskaomiiguin, iežas gelbbolašvuođain ja kapasitehtain dán bargui.
Det bør vurderes å opprette en grenseoverskridende tankesmie for klimaendringer og rettferdig utvikling i Sápmi.
Berre árvvoštallojuvvot galggašii go ásahuvvot rájárasttideaddji jurddabádji dálkkádatrievdamiid ja rievttalaš ahtanuššama várás Sámis.
Sametinget vil ta initiativ til at det utarbeides en rapport som konkretiserer hva klimaendringer vil bety for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Sámediggi áigu váldit álgaga ahte ráhkaduvvo raporta mas konkretiserejuvvo maid dálkkádatrievdamat mearkkašit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusbargui ja servodateallimii.
Anbefalinger knyttet til klimatilpasning, økt motstandsdyktighet for samiske samfunn, árbediehtu/samisk kunnskap og klimafinansiering vil inngå i rapporten.
Rávvagat nugo dálkkádatheiveheapmi, stuorát vuostálastinnákca sámi servodahkii, árbediehtu ja dálkkádatruhtadeapmi siskkilduvvojit raportii.
Samiske forsknings- og kunnskapsmiljøer skal engasjeres i arbeidet med en slik klimarapport.
Sámi dutkan- ja máhttobirrasat ožžot bargun ráhkadit dákkár dálkkádatraportta.
Nærings- og kulturkomiteen - 002/19
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 002/19
Sametingets Kultur- og næringskomité har behandlet sak 002/19 Klimaendring og rettferdig utvikling, og fremmer følgende innstilling:
Sámedikke ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 002/19 Dálkkádatrievdan ja vuoiggalaš ovdáneapmi, ja evttoha čuovvovaš evttohusa:
Forslag
Evttohusat:
Forslag fremmet av Senterpartiet Hans Ole Eira.
Evttohus ovddiduvvon guovddášbellodaga Hans Ole Eira bokte.
Nytt 3. avsnitt: Sametinget vil arbeide for en kretsløpøkonomi som ivaretar de globale bærekraftmålene.
Ođđa goalmmát teakstaoassi: Sámediggi áigu bargat dan ala ahte šaddá birrajohtuekonomiija mii goziha máilmmiviidosaš ceavzilvuođa mihttomeriid.
Dagens økonomi, der evig vekst er målet, skaper ubalanse i samfunn og natur.
Dáláš ekonomiija, man ulbmilin lea ahtanuššan agibeaivve, dagaha ahte šaddá dássedeattuhis dilli servodagas ja luonddus.
I kretsløpøkonomi er målet redusert forbruk og økt livskvalitet.
Birrajohtuekonomiijas lea mihttomearrin unnit geavaheapmi ja buoret eallinkvalitehta.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Senterpartiet Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr. stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Mathis Nilsen Eira, Sandra Andersen Eira, Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal, ja John Kappfjell, Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. ja Guovddášbellodaga (GP) Hans Ole Eira dorjot:
Nytt 7. og 8. avsnitt: Den norske stat har et ansvar for å forvalte evigvarende ressurser i havet etter «føre var» prinsippet.
Ođđa čihččet ja gávccát teakstaoassi: Norgga stáhtas lea ovddasvástádus agálaččat bisti resurssaid hálddašeames mearas “ovdagihtii várrugas” prinsihpa mielde.
Marine ressurser danner grunnlag for bosetning i urfolksområder i et evighetsperspektiv.
Mariidnaresurssat leat vuođđun ássamii álgoálbmotguovlluin agálašvuođa perspektiivvas.
Industriell virksomhet som oppdrett, gruvedeponier i havet, oljevirksomhet og industrielle utslipp, truer grunnlaget for evigvarende ressurser.
Industridoaibma nugo guollebiebman, ruvkeduvnnit mearas, oljodoaibma ja industriija luoitimat, áitet agálaččat bisti resurssaid.
Det må tas spesiell hensyn til slike ressurser i urfolksområder, da høsting av marine ressurser danner grunnlag for språk, kultur og videreføring erfarings basert kunnskap.
Dán lagan resurssaid ferte erenoamážit vuhtii váldit álgoálbmotguovlluin, danne go mariidnaresurssaiguin ávkkástallan lea vuođđun gillii, kultuvrii ja vásihusvuđot máhtu bisuheapmái.
Det må også legges større vekt på urfolkets egen erfaringsbaserte kunnskap ved utbygging av industriell virksomhet i og ved havene i urfolksområdene.
Ferte maiddái eanet deattuhit álgoálbmogiid iežaset vásihusvuđot máhtu industriijahuksemiid oktavuođas ja mearas álgoálbmotguovlluin.
Klimaendringene og klimautslipp skaper store endringer i havet også i urfolksområder.
Dálkkádatrievdamat ja dálkkádatluoitimat dagahit stuorra rievdadusaid mearas maiddái álgoálbmotguovlluin.
Den enkelte stat har et ansvar for å sikre at urfolk kan drive og leve av ressursene som gjennom et evighetsperspektiv danner livsgrunnlag for bosetning og videreføring av deres kultur og tradisjoner.
Ovttaskas stáhtas lea ovddasvástádus sihkkarastit ahte álgoálbmogat sáhttet bargat ja eallit resurssaiguin mat agálašvuođa perspektiivvas bidjet eallinvuođu ássamii ja sin kultuvrra ja árbevieruid bisuheapmái.
Det må satses mer på forebyggende forskning på hvilke konsekvenser miljøutslipp og klimaendringer får for urfolkets utøvelse av naturbaserte næringer.
Ferte eanet áŋgiruššat eastadeaddji dutkamiin dan birra makkár váikkuhusat birasluoitimiin ja dálkkádatrievdamiin šaddet álgoálbmoga luondduvuđot ealáhusbargui.
Regjeringen må settes av 10 millioner årlig i et permanent marint klimafond for klimatiltak i samiske områder.
Ráđđehus ferte bidjat 10 miljon ru jahkásaččat bissovaš mariidandálkkádatfondii dálkkádatdoaibmabijuid várás sámi guovlluin.
Forslag fremmet av Fremskrittspartiet Arthur Tørfoss:
Evttohus ovddiduvvon ovttádusbellodaga Arthur Tørfoss bokte:
Alternativt forslag erstatter rådets i sin helhet:
Molssaektosaš evttohus, ollásit ráđi árvalusa sadjái:
Sametinget konstaterer at storsamfunnet og FN har gått fullstendig av hengslene når det gjelder klimaendringer.
Sámediggi konstatere ahte stuorraservodat ja ON leat oalát láhppon go guoská dálkkádatrievdamiidda.
Det er etablert en sannhet om at dagens klimaendringer er menneskeskapte, og at dersom vi ikke klarer å senke temperaturen på kloden går det rett vest for hele planeten.
Ásahuvvon lea duohtavuohta ahte olbmot leat dagahan dáláš dálkkádatrievdamiid, ja jos mii eat nagot unnidit temperatuvrra de eanaspábba duššá.
Narrativet om menneskeskapte klimaendringer og konsekvensen av disse har skremt en hel generasjon av barn, som fremfor å se på fremtiden med optimisme og glede, nå, takket være klimahysterikere og alarmister, ikke ser en fremtid i det hele tatt.
Narrativitehta olbmodagahan dálkkádatrievdadusaid ja daid váikkuhusaid birra leat suorggahan mánáid olles sohkabuolvvas, geat dan sadjái go oainnášedje boahtteággi optimismmain ja iluin dál, dálkkádathoavrideddjiid ja alarmisttaid dihtii, eai oainne oppanassiige boahtteáiggi.
Alarmistene skremmer først barn og unge fra sans og samling, og bruker deretter de unges angst som sannhetsbevis for at noe må gjøres.
Alarmisttat baldet vuos mánáid ja nuoraid jámas, ja geavahit dan maŋŋá nuoraid balu duohtavuođa duođašteaddjin ahte juoga ferte dahkkojuvvot.
FN og parisavtalens har som klimamål om å begrense temperaturstigningen med 1,5 prosent innen 2030. Virkemiddelelet er å redusere klimagassutslippene primært CO2 for å nå dette målet.
ON ja Pariisa-šiehtadusa dálkkádatmihttun lea ráddjet temperatuvrra goarkŋuma 1,5 proseanttain ovdal jagi 2030. Váikkuhangaskaoapmin lea unnidit dálkkádatgássaluoitimiid váldoáššis CO2 juksat dán mihtu.
Det er sametingets bestemte mening at selv om man skulle lykkes 100 prosent med alle tiltak, og alle land i verden bidrar maksimalt, vil ikke dette ha noen som helst målbar innvirkning på klimaet og klimaendringer.
Sámedikki čielga oaivil lea ahte vaikko mii lihkostuvašeimmet 100 % buot doaibmabijuiguin, ja buot riikkat váikkuhivčče eanemusat, de das ii leat makkárge mihtidahtti váikkuhus dálkkádahkii ja dálkkádatrievdamiidda.
Både basert på eget folks erfaringer, som et folk som alltid har levd tett på og i pakt med naturen, og basert på all verdens forskning på klimaet på jorden gjennom historien, vet vi at klimaendringer alltid har foregått.
Sihke olbmuid iežaset vásihusaid vuođul, álbmogin mii álohii lea eallán lahka luonddu ja lávga dainna, ja buot máilmmi dálkkádatdutkama vuođul eatnamis čađa historjjá, diehtit mii ahte dálkkádatrievdamat leat álohii leamaš.
Lenge før den første oljen ble tatt opp og brent var det flere grader varmere på jorden enn det er i dag.
Guhká ovdal go vuosttaš olju váldojuvvui bajás ja boldojuvvui lei máŋga gráda lieggaset eatnamis go mii odne lea.
Det har også vært mye kaldere perioder i jordens historie.
Eatnama historjjás leat maiddái leamaš ollu galbmaset áigodagat.
Klimaet og temperaturen på kloden har endret seg, og fortsetter å endre seg.
Dálkkádat ja temperatuvra máilmmis rivdet, ja bohtet ain rievdat.
Fremfor å bruke mye ressurser på å påvirke klimaet, mener sametinget at vårt folk, det samiske folket, må forberede seg selv til å bli mer motstandsdyktig overfor klimaendringer.
Dan sadjái go geavahit ollu resurssaid dálkkága váikkuheapmái, oaivvilda Sámediggi ahte min álbmot, sámi álbmot, ferte ráhkkanit ieš buorebut gierdat dálkkádatrievdamiid.
Våre tradisjonskunnskap må brukes aktivt i alt klimaarbeid.
Min árbediehtu ferte geavahuvvot árjjalaččat buot dálkkádatbarggus.
Mennesket har alltid tilpasset seg klimaet.
Olbmot lea álohii heivehan iežaset dálkkádahkii.
Det vil vi fortsette med.
Nu mii áigut joatkit.
Samtidig er ikke sametinget motstander av det grønne skiftet.
Dasto ii leat Sámediggi vuostá ruoná molsuma.
Å bruke energi mer effektivt, og å finne nye formere for energiproduksjon er viktig og riktig.
Deaŧalaš ja riekta lea geavahit energiija eanet beaktilit ja gávdnat ođđa energiijabuvttadanhámiid.
Både fordi vi blir flere mennesker på jorden som ut i fra et menneskerettighetsperspektiv og et rettferdighetsperspektiv bør ha mulighet til den samme levestandard som vi i vesten har i dag.
Sihke danne go máilbmái lassánit olbmot, geain olmmošvuoigatvuođaperspektiivvas ja vuoiggalašvuođaperspektiivvas berre leat vejolašvuohta seamma eallinstandárdii mii mis oarjemáilmmis dál lea.
Men også fordi forskning og utvikling aldri blir feil, og sametinget støtter den norske stats satsing på all form for forskning.
Muhto maiddái danne go dutkan ja ovddideapmi ii goassige šatta boastut, ja Sámediggi doarju Norgga stáhta áŋgiruššama buot dutkanhámiid ektui.
Forslag fremmet av Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola:
Evttohus ovddiduvvon bellodatsorjjasmeahttunáirrasa Tor Mikkola bokte:
Endringsforslag 3.avsnitt 2. setning Urfolk har ikke skapt klimakrisen endres til: Urfolk har ikke alene skapt klimakrisen,
Rievdadusárvalus 3. teakstabihttá 2. cealkka: Go álgoálbmogat eai leat dagahan dálkkádatroasuid, rievdaduvvo ná: Eai leat dušše álgoálbmogat dagahan dálkkádatroasuid,
Komiteen har ikke flere forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 008/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 008/19
Forslag 5 - Representant Arild Pettersen Inga, Arbeiderpartiet Sametinget vil ta initiativ til at det utarbeides en rapport som konkretiserer hva klimaendringer vil bety for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Evttohus 5 – Áirras Arild Pettersen Inga, Bargiidbellodat Sámediggi áigu vuolggahit barggu raportta ráhkadit mii konkretisere maid dálkkádatrievdamat mearkkašit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaide ja servodateallimii.
Anbefalinger knyttet til klimatilpasning, økt motstandsdyktighet for samiske samfunn, árbediehtu/samisk kunnskap og klimafinansiering vil inngå i rapporten.
Rávvagat mat gusket dálkkádatheiveheapmái, buoret dustenčehppodahkii sámi servodagain, árbedihtui ja dálkkádatruhtadeapmi galget leat mielde raporttas.
Samiske forsknings- og kunnskapsmiljøer skal engasjeres i arbeidet med en slik klimarapport.
Galgá sámi dutkan- ja máhttobirrasiid engašeret dán dálkkádatraportta bargui.
Sametinget erkjenner at det må føres en tydelig klimapolitikk for å stoppe klimaendringer som truer alt liv på jorden.
Sámediggi dovddasta ahte lea dárbu čielga dálkkádatpolitihkkii jus galggaš nagodit bissehit dálkkádatrievdamiid, mat uhkidit buot mii eatnama alde eallá.
Utslippene av klimagasser må reduseres med 45 prosent innen 2030.
Dálkkádatgássaid luoitin ferte geahpeduvvot 45 proseanttain 2030 rádjái.
Vårt folk, det samiske folket, må bidra på linje med andre folk i verden.
Min álbmot, sámi álbmot, ferte leat mielde seamma láhkai go máilmmi eará álbmogat.
Vårt hjemland, Sápmi, og vår kultur, må forberede seg selv til å bli mer motstandsdyktig overfor klimaendringer.
Min ruovtturiika, Sápmi, ja min kultuvra, ferte ráhkkanit dasa ahte buorebut nagodit dustet dálkkádatrievdamiid.
Våre tradisjonskunnskap må brukes aktivt i all klimaarbeid.
Fertet geavahit min árbedieđu aktiivvalaččat buot dálkkádatbargguin.
Samiske verdier som felleskap, solidaritet og samarbeid må vektlegges i arbeid med klimatilpasning i samiske områder.
Sámi árvvuid nugo searvevuođa, solidaritehta ja ovttasbarggu galgá deattuhit bargguin dálkkádatheivehemiin sámi guovlluin.
Verdier i de samiske språkene, samisk kultur, samiske næringer, likeverd, respekt for egen og andres kultur må finne sin naturlige plass når tilpasningsstrategier lages.
Árvvuin sámegielain, sámi kultuvrras, sámi ealáhusain, ovttaárvosašvuođas ja iežas ja earáid kultuvrra árvvusatnimis galgá leat lunddolaš sadji go ráhkada heivehanstrategiijaid.
Øvrige elementer fra Sametingsrådets innstilling forventer vi kommer tilbake til plenum etter at klimarapporten foreligger.
Mii vuordit ahte eará bealit Sámediggeráđi árvalusas bohtet ruovttoluotta dievasčoahkkimii maŋŋá go dálkkádatraporta lea gárvvis.
Saken påbegynt 06.03.2019 kl. 15.45
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.03.2019 dii. 15.45.
· Forslag 3 ble forkastet med 35 mot 1 stemmer · Forslag 5 ble forkastet med 28 mot 8 stemmer · Forslag 2 ble vedtatt med 28 mot 8 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 27 mot 9 stemmer · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 27 mot 9 stemmer
· Evttohus 3 hilgojuvvoi 35 jienain 1 jiena vuostá. · Evttohus 5 hilgojuvvoi 28 jienain 8 jiena vuostá. · Evttohus 2 mearriduvvui 28 jienain 8 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 27 jienain 9 jiena vuostá · Lávdegotti ráva mearriduvvui 27 jienain 9 jiena vuostá
Forslag 4 ble ikke fremmet
Evttohus 4 ii ovddiduvvon.