pere/sami_parallel huggingface dataset:
( 2 ) Studienes oppbygging Grunnskolelærerutdanningen 1.–7. trinn : 1.–3. studieår : Praksisopplæring Pedagogikk og elevkunnskap 60 studiepoeng Samisk 30 studiepoeng Norsk 30 studiepoeng Matematikk 30 studiepoeng Undervisningsfag 60 studiepoeng 4. studieår Praksisopplæring Undervisningsfag 60 studiepoeng , eventuelt to fag på 30 studiepoeng , hvorav ett kan være et skolerelevant fag på 30 studiepoeng
( 2 ) Oahpuid lágideapmi Vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpu 1.–7. dássi : 1.–3 . oahppojahki : Hárjehallanoahppu Pedagogihkka ja oahppimáhttu 60 oahppočuoggá Sámegiella 30 oahppočuoggá Dárogiella 30 oahppočuoggá Matematihkka 30 oahppočuoggá Oahpahusfága 60 oahppočuoggá 4. oahppojahki : Hárjehallanoahppu Oahpahusfága 60 oahppočuoggá , vejolaččat guokte fága goabbáge 30 oahppočuoggá , main nubbi sáhttá leat 30 oahppočuoggá skuvlarelevánta fága .
Grunnskolelærerutdanningen 5.–10. trinn : 1.–3. studieår : Praksisopplæring Pedagogikk og elevkunnskap 60 studiepoeng ( fordeles normalt med 15 studiepoeng hvert av de to første studieårene og 30 studiepoeng det tredje studieåret ) Undervisningsfag I 60 studiepoeng Undervisingsfag II 60 studiepoeng 4. studieår Praksisopplæring Undervisningsfag III 60 studiepoeng , eventuelt to fag på 30 studiepoeng , hvorav ett kan være et skolerelevant fag på 30 studiepoeng § 4 NASJONALE RETNINGSLINJER , PROGRAMPLAN OG INDIKATORER Det er utarbeidet nasjonale retningslinjer for fagene i grunnskolelærerutdanningene og indikatorer for hva som kjennetegner grunnskolelærerutdanninger med høy kvalitet .
Vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpu 5.–10. dássi : 1.–3. oahppojahki : Hárjehallanoahppu Pedagogihkka ja oahppimáhttu 60 oahppočuoggá ( juhkkojuvvo dábálaččat 15 oahppočuoggái guovtti vuosttaš oahppojahkái ja 30 oahppočuoggái goalmmát oahppojahkái ) Oahpahusfága I 60 oahppočuoggá Oahpahusfága II 60 oahppočuoggá 4. oahppojahki : Hárjehallanoahppu Oahpahusfága III 60 oahppočuoggá , vejolaččat guokte fága goabbáge 30 oahppočuoggá , main nubbi sáhttá leat 30 oahppočuoggá skuvlarelevánta fága . § 4 NAŠUNÁLA NJUOLGGADUSAT , PROGRÁMMAPLÁNAT JA INDIKÁHTORAT Vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpuid fágaide ráhkaduvvojit našunála njuolggadusat ja indikáhtorat , mat meroštallet vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpuid , main lea alla kvalitehta .
Med utgangspunkt i den forskriften , nasjonale og samiske retningslinjer , skal Samisk høgskole utarbeide programplaner for de samiske grunnskolelærerutdanningene med bestemmelser om faglig innhold , praksisopplæring , organisering , arbeidsformer og vurderingsordninger .
Láhkaásahusa , našunála ja sámi njuolggadusaid vuođul , galgá Sámi allaskuvla ráhkadit prográmmaplánaid sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpuide . Prográmmaplánat mearridit fágalaš sisdoalu , hárjehallanoahpu , organiserema , bargovugiid ja árvvoštallanortnegiid .
Programplanene skal vedtas i institusjonens styre .
Institušuvnna stivra dohkkeha prográmmaplána .
§ 5 FRITAKSBESTEMMELSER Eksamen eller prøve som ikke er avlagt som en del av en grunnskolelærerutdanning , kan gi grunnlag for fritak , jf. § 3–5 i lov om universiteter og høyskoler .
§ 5 FRIDDJENMEARRÁDUSAT Eksámen dahje geahččaleapmi , mii ii leat čađahuvvon vuođđoskuvlaoahpu oassin , sáhttá leat vuođđun friddjet eksámenis , geahča universitehta- ja allaskuvlalága § 3-5 .
Utdanning som skal gi grunnlag for fritak , må enten være fag som tilsvarer skolefag eller fag som har relevans for arbeid som lærer i grunnskolen , jf. § 1 , og bør omfatte fagdidaktikk og praksisopplæring . .
leat friddjema vuođđun , galgá leat jogo fága , mii vástida skuvlafága dahje fága mas lea relevánsa vuođđoskuvlla oahpaheaddjebargui , geahča § 1 , ja berre fátmmastit fágadidaktihka ja hárjehallanoahpu .
Studenten skal også kunne dokumentere samiskspråklig kompetanse i faget .
Studeanta galgá maiddái sáhttit duođaštit sámegielat gelbbolašvuođa fágas .
Tilsvarende fritaksregler gjelder for studenter i grunnskolelærerutdanning for 5.–10. trinn som ikke velger norsk i fagkretsen , og for utenlandske studenter som ikke har videregående opplæring fra Norge .
Seamma ládje gustojit friddjenmearrádusat vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpu 5.–10. dási studeanttaide , geat eai vállje dárogiela fágačoakkáhussii . Seammá gusto maiddái olgoriikastudeanttaide , geain ii leat Norgga joatkkaskuvlaoahppu .
For studenter som har norsk i grunnskolelærerutdanningen for 5.–10. trinn er det ingen fritaksbestemmelse fra målformer .
Studeanttaide , geain dárogiella lea 5.–10. dási vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpus , eai gusto friddjenmearrádusat dárogiela suopmaniid geahččaleamis .
Fritak skal føres på vitnemålet .
Friddjen galgá merkejuvvot oahppoduođaštussii .
§ 6 IKRAFTTREDELSE OG OVERGANGSREGLER Forskriften trer i kraft 1. mars 2010 og gjelder fra og med opptak til studieåret 2010–2011 .
§ 6 FÁPMUIBOAHTIN JA GASKABODDOSAŠ NJUOLGGADUSAT Láhkaásahus lea fámus njukčamánu 1. beaivvi 2010 rájes ja gusto 2010-2011 oahppojagi sisaváldimii .
Studenter som følger tidligere rammeplaner har rett til å avlegge eksamen etter disse inntil 31. desember 2015 .
Studeanttain , geat čuvvot ovddeš rámmaplánaid , lea vuoigatvuohta váldit eksámena dáid vuođul gitta juovlamánu 31. beaivái 2015 .
Fra dette tidspunkt oppheves forskrift til rammeplan for allmennlærerutdanning av 13. desember 2005 .
Dán dáhtona rájes ii leat šat fámus juovlamánu 13. beaivvi 2005 addojuvvon dábálášoahpaheaddjeoahpu rámmaplána láhkaásahus .
Troms fylkeskommune
Troms Fylkeskommune Romssa fylkkasuohkan
Kompetansesamfunnet Troms
Máhttoservodat Romsa
Fylkesplan for 2004-2007
Áigodaga 2004-2007 fylkkaplána
KOMPETANSESAMFUNNET TROMS – Fylkesplan for 2004-2007 Utgiver : Troms fylkeskommune , Regional utviklingsetat , 9296 Tromsø Telefon 77 78 80 00. Telefaks 77 78 80 01. e-post : plan@troms-f.kommune.no Internett : http://www.troms-f.kommune.no / Grafisk produksjon : Lundblad Media AS .
MÁHTTOSERVODAT ROMSA - ÁIGODAGA 2004 - 2007 FYLKKAPLÁNA Olggosaddi : Troms Fylkeskommune - Romssa Fylkkasuohkan , Guovllu ovddidanetáhtta , 9296 Romsa Telefovdna 77 78 80 00 . Fáksa 77 78 80 01 E-poasta : plan@troms-f.kommune.no Interneahtta : http://www.troms-f.kommune.no Grafálaš buvttadeapmi : Lundblad Media AS .
, Tromsø Illustrasjoner : Lundblad Media AS .
, Romsa Govat : Lundblad Media AS .
, Tromsø Fylkesplanen er trykket på miljøvennlig papir .
, Romsa Fylkkaplána leat prentejuvvon birasustitlaš báhpára ala .
INNHOLD 1 INNLEDNING ... 5 1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 FORORD ... 5 FYLKESKOMMUNENES ROLLE , PARTNERSKAPSARBEID OG SAMARBEIDSAVTALER ... 6 FYLKESTINGETS VEDTAK ... 6 VISJON ... 6 OVERORDNA MÅL . ...
SISDOALLU 1 ÁLGGAHEAPMI ... 5 1.1 OVDÁSATNI ... 5 1.2 FYLKKASUOHKANA ROLLA , SEARVÁLAS BARGU JA OVTTASBARGOSOAHPAMUŠAT ... 6 1.3 FYLKKADIKKI MEARRÁDUS ... 6 1.4 VIŠUVDNA ... 7 1.5 BAJIMUŠ ULBMILAT ... 7 1.6 ÁLBMOT- JA BARGOSTRUKTUVRRA NUPPÁSTUSAT ... 7
2 SENTERSTRATEGI ... 10 3 HOVEDTEMA 1 : KOMPETANSE ... 12 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 KOMPETANSEVISJON ... 12 FOU-INNSATS I TROMS ... 12 HØYERE UTDANNING ... 12 FORUTSETNINGER FOR REGIONALT FORANKRET KOMPETANSEUTVIKLING ... 13 VIDEREGÅENDE OPPLÆRING – UTFORDRINGER MHT ARBEIDSMARKEDSUTVIKLING ... 14 3.5.1 Arbeidsmarkedsutvikling og arbeidskraftsbehov ... 14
2 GUOVDDÁŠSTRATEGIIJA ... 10 3 VÁLDOFÁDDÁ 1 : MÁHTTU ... 12 3.1 MÁHTTOVIŠUVDNA ... 12 3.2 DJO-ÁŊGIRUŠŠAN ROMSSAS ... 12 3.3 ALIT OAHPAHUS ... 12 3.4 GUVLLOLAŠ MÁHTTOOVDDIDEAMI EAVTTUT ... 13 3.5 JOATKKAOAHPAHUS - HÁSTALUSAT BARGOMÁRKANA OVDÁNEAMI DÁFUS ... 14 3.5.1 Bargomárkana ovdáneapmi ja bargoveahkadárbbut ... 14
4 HOVEDTEMA 2 : NÆRINGSUTVIKLING ... 16 4.1 GENERELLE RAMMEBETINGELSER OG VIRKEMIDLER RETTET MOT NÆRINGSLIVET ... 16 4.1.1 Den nasjonale pengepolitikken og næringslivet i Troms ... 16 4.1.2 Internasjonale rammevilkår og samarbeidstiltak ... 16 4.1.3 Generelle virkemidler for næringslivet i Troms ... 17 4.2 LANDBRUK ... 18 4.3 FISKERI- OG HAVBRUK ... 19 4.3.1 Fiskeressursene ... 19 4.3.2 Fiskeflåten ... 19 4.3.3 Fiskeindustri ... 20 4.3.4 Oppdrett ... 20 4.4 KOMBINASJONSNÆRINGER ... 21 4.5 PETROLEUM ... 21 4.6 ØVRIG INDUSTRI ... 22 4.7 TJENESTEYTENDE NÆRINGER ... 22 4.7.1 Kunnskapsintensive næringer ... 22 4.8 REISELIV ... 23
4 VÁLDOFÁDDÁ 2 : EALÁHUSOVDÁNEAPMI ... 16 4.1 DÁBÁLAŠ RÁPMAEAVTTUT JA VÁIKKUHANGASKAOAMIT EALÁHUSDOAIMMAID VÁRÁS ... 16 4.1.1 Riikkalaš ruhtapolitihkka ja ealáhusdoaimmat Romssas ... 16 4.1.2 Riikkaidgaskasaš rápmaeavttut ja ovttasbargodoaibmabijut ... 16 4.1.3 Dábálaš váikkuhangaskaoamit Romssa ealáhuseallima várás ... 17 4.2 EANANDOALLU ... 18 4.3 GUOLÁSTUS JA MEARRADOALLU ... 19 4.3.1 Guolleresurssat ... 19 4.3.2 Guolástanfatnasat ... 19 4.3.3 Guolleindustriija ... 20 4.3.4 Guollebiebman ... 20 4.4 LOTNOLAS EALÁHUSAT ... 21 4.5 PETROLEUM ... 21 4.6 INDUSTRIIJA MU UI . ... 22 4.7 BÁLVALUSADDI EALÁHUSAT ... 22 4.7.1 Máhttointensiiva ealáhusat ... 23 4.8 MÁTKKOŠTANEALLIN ... 23
5 HOVEDTEMA 3 : LOGISTIKK OG INFRASTRUKTUR ... 24 5.1 TRANSPORTINFRASTRUKTUR ... 24 5.1.1 Nordlige transportkorridorer , overordna transportsystem ... 24 5.1.2 Regionale transportsystem ... 24 5.1.3 Persontransport ... 25 5.1.4 Regionalisering av transportplanleggingen ... 25 5.2 KYSTOVERVÅKNING ... 25 5.3 BREDBÅND - FRAMTIDENS INFRASTRUKTUR ... 26
5 VÁLDOFÁDDÁ 3 : LOGISTIHKKA JA INFRASTRUKTUVRA ... 24 5.1 FIEVRRÁDUSINFRASTRUKTUVRA ... 24 5.1.1 Davi fievrráduskorriduvrrat , bajimuš fievrrádussystema ... 24 5.1.2 Guvllolaš fievrrádussystema ... 24 5.1.3 Olbmuidfievrrádus ... 25 5.1.4 Fievrrádusplánema regionaliseren ... 25 5.2 RIDDOBEARRÁIGEAHČČU ... 25 5.3 ŠUVGGAJO ÁDAT - BOAHTTEÁIGGI SISKKÁLDAS STRUKTUVRA ... 26
6 BÆREKRAFTIG UTVIKLING ... 28 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 AREALRESSURSER OG BIOLOGISK MANGFOLD ... 28 MARINE RESSURSER ... 28 ROVVILT ... 29 KLIMA OG ENERGI ... 29 AVFALL OG FORURENSNING ... 29
6 EALANÁVČČALAŠ OVDÁNEAPMI ... 28 6.1 AREÁLARESURSSAT JA BIOLOGALAŠ ŠLÁDDJIIVUOHTA ... 28 6.2 MARIIDNA RESURSSAT ... 28 6.3 BORASPIRET ... 29 6.4 DÁLKKÁDAT JA ENERGIIJA ... 29 6.5 DOABBARAT JA NUOSKKIDEAPMI ... 29
7 KULTUR ... 30 7.1 SAMISKE INTERESSER ... 31 7.2 KVENENE – EN NASJONAL MINORITET ... 32
7 KULTUVRA ... 30 7.1 SÁMI BEROŠTUMIT ... 31 7.2 KVENAT - RIIKKA UNNITLOHKOSAŠ ÁLBMOT ... 32
1.1 Forord Fylkesplanen er utarbeidet med hjemmel i kommuneloven og plan- og bygningsloven .
1.1 Ovdasátni Fylkkaplána ráhkaduvvui suohkanlága ja plána- ja huksenlága vuođul .
Fylkesplanleggingen skal samordne statens , fylkeskommunens og hovedtrekkene i kommunens fysiske , økonomiske , sosiale og kulturelle virksomhet i fylket .
Fylkkaplánen galgá fylkkas heivehit oktii stáhta , fylkkasuohkana ja suohkana fysalaš- , ekonomalaš- , sosiála- ja kultuvrralaš doaimmaid váldosárgosiid .
Fylkesplanen skal : g g
Fylkkaplána galgá : g g
legges til grunn for fylkeskommunal virksomhet være retningsgivende for kommunal og statlig planlegging og virksomhet i fylket .
leat fylkkasuohkana doaimmaid vuođđu čájehit suohkanlaš- ja stáhtalaš plánemiid ja doaimmaid háltti fylkkas .
I planprosessen har fylkeskommunen hatt et samarbeid med regionale statsetater , Sametinget , næringslivsrepresentanter og andre relevante organisasjoner og institusjoner i fylket .
Plánenproseassas fylkkasuohkanis lea leamaš ovttasbargu guvllolaš stáhtaetáhtaiguin , Sámedikkiin , ealáhusdoaimmaid ovddasteddjiiguin ja eará soahppevaš organisašuvnnaiguin ja lágádusaiguin fylkkas .
Samarbeid med kommunene i Troms har vært særlig prioritert .
Vuoruhuvvon ovddimussii lea leamaš ovttasbargu Romssa suohkaniiguin .
Videre har prosjektet ” Regionale kvinnebilder i Troms ” gitt bidrag til utviklingsstrategier fra kvinner i offentlig og privat virksomhet i alle fylkets regioner .
Dasto " Guvllolaš nissongovat Romssas " ( Regionale kvinnebilder i Troms ) nammasaš prošeakta lea buktán ovddidan-strategiijaide oasáluša buot fylkka guovlluid almmolaš ja priváhta doaimmaid nissonolbmuin .
Strategier som kom fram gjennom dette arbeidet er integrert i de ulike tema i fylkesplanen 1. Fylkesplan for Troms 2004-2007 fastlegger med basis i sentrale utfordringer mål og strategier for utviklingen i fylket .
Strategiijat mat bohte ovdán dán barggu olis , lea váldojuvvon mielde fylkkaplána iešguđetlágan fáttáide 1. " Romssa áigodaga 2004-2007 fylkkaplána " mearrida guovdilis hástalusaid vuođul fylkka ovdáneami strategiijaid ja ulbmiliid .
For mange av samarbeidspartnerne i Troms vil « Regionalt utviklingsprogram for Troms 2004-2007»2 være det mest sentrale dokumentet i oppfølgingen av fylkesplanen .
Máŋgga romsalaš ovttasbargái " Romssa guvllolaš ovddidanprográmma áigodahkii 20042007 " ( " Regionalt utviklingsprogram for Troms 2004-2007")2 šaddá leat guovdileamos dokumeanta fylkaplána čuovvoleapmái .
Hovedtema i fylkesplanen er : g kompetanse g næringsutvikling g logistikk og infrastruktur Dette er områder av stor betydning i det regionale utviklingsarbeidet , som også kommunene og fylkeskommunens øvrige samarbeidspartnere i høy grad har vært opptatt av .
Fylkkaplána váldofáttát leat : máhttu g ealáhusovddideapmi g logistihkka ja siskkáldas struktuvra g Dát leat deaŧalaš suorggit guvllolaš ovddidanbarggus , dakkárat main maiddái suohkanat ja fylkkasuohkana earáge bargoguoimmit leat bures atnán ávvira .
Det regionale utviklingsarbeidet spenner likevel over et videre felt enn disse temaene .
Guvllolaš ovddidanbargu ollá viidábut go duššefal dáidda fáttáide .
Både under fylkesplanens hovedtema og under andre tema som er sentrale i det regionale utviklingsarbeidet , er det lagt vekt på utfordringer som flere aktører må medvirke til å løse .
Sihke fylkkaplána váldofáttás ja guvllolaš ovddidanbarggu earáge guovdilis fáttáin lea deattuhuvvon hástalusat maidda máŋga oasálačča fertejit searvat čoavdit . Dakkár oktavuođain dat leage deaŧalaš bargat searválagaid .
Det er i slike sammenhenger det er viktig å samarbeide i partnerskap .
Plána lea oaneheabbo ja čalmmusta dihto áššiid eambbo go ovddeš plánat .
Oversikt over grunnlagsmateriale går fram av vedlegg 1 .
Vuođđoávdnasiin lea visogovva mieldečállosis 1 .
Troms fylkeskommune 11. juni 2003
Romssa fylkkasuohkan geassemánu 11. b. 2003
Ronald Rindestu fylkesordfører
Ronald Rindestu fylkkasátnejođiheaddji
Det er utformet rapporter fra regionvise prosessmøter og en samlerapport med felles strategier , jf bakgrunnsnotat nr 3 ” Regionale Kvinnebilder i Troms ” .
Guvllolaš proseassačoahkkimiin leat hábmejuvvon raporttat ja čoahkkeraporta oktasaš strategiijaiguin , vrd. duogášnotáhta nr 3 ” Regionale Kvinnebilder i Troms ” .
Jf plan og bygningsloven § 19-1. « Fylkesplanen består av mål og langsiktige retningslinjer for utviklingen i fylket og et samordnet handlingsprogram for de statlige og fylkeskommunale sektorers virksomhet som angir hvordan målene skal oppfylles » .
Vrd. plána- ja huksenlága § 19-1. « Fylkkaplánas lea ulbmilat ja guhkesáigásaš čujuhusat dasa mo fylka galgá ovdánit , ja das lea čohkis doaibmaplána mii čájeha stáhtalaš ja fylkkasuohkanlaš surggiid doaimmaid ja mo daid ulbmilat galget ollašuvvat » .
1.2 Fylkeskommunens rolle , partnerskapsarbeid og samarbeidsavtaler I Stortingsmelding nr 19 ( 2001-2002 ) Nye oppgaver for lokaldemokratiet – regionalt og lokalt nivå gis det uttrykk for at det ikke anses som formålstjenlig å ha en detaljert nasjonal partnerskapspolitikk .
1.2 Fylkkasuohkana rolla , searválas bargu ja ovttasbargosoahpamušat Stuorradiggeđiedáhusas nr ( 2001-2002 ) Nye oppgaver for lokaldemokratiet - regionalt og lokalt nivå dovddahuvvo ahte ii leat ulbmiliidda gul ávkkálaš doaladit čuoggájeaddjás riikkalaš searvevuohtaprográmmas .
Fylkeskommunen skal ta lederskap og de nødvendige initiativ for å videreutvikle de regionale partnerskapene . ”
Fylkkasuohkan galgá váldit jođiheami badjelasas ja dárbbašlaš álgolávkki ovddidit guvllolaš searvevuođaid eambbo . "
Rollen som regional utviklingsaktør må defineres nærmere og gis et innhold av fylkeskommunen selv .
Guvllolaš ovddidanoasálačča rolla lea dárbu čielggadit dárkileappot ja fylkkasuohkana beales oažžut čielga sisdoalu .
Utforming av handlingsrommet er avhengig av konkret originalitet i form av visjoner , strategier , partnerskap og prosjektidéer ” . Fylkeskommunens rolle som regional utviklingsaktør vektlegges sterkere enn tidligere .
Doaibmaviidodaga hábmemii lea dárbu oažžut gieđagulolaš oamivuođa višuvdnan , strategiijan , searvevuohtan ja prošeaktajurddan " Fylkkasuohkana rolla guvllolaš ovdáneami oččodeaddjin deattuhuvvo dál eambbo go ovdal .
Fylkeskommunens samordnende og regionalpolitiske rolle skal bli mer synlig og tydelig .
Earret eará dáinna duogážiin fylkkaplána bajimuš ulbmil lea :
må demokratiske hensyn ivaretas ; politiske prioriteringer må skje på politisk nivå , mens gjennomføringsansvar må defineres .
Seammás galget demokráhtalaš bealit váldojuvvot vuhtii ; politihkalaš vuoruheamit galget dáhpáhuvvat politihkalaš dásis , ja čađahanovddasvástádus ferte čilgejuvvot .
Modellen må forankres i hele det politiske og administrative system , og må preges av helhetstenkning .
Málle ferte leat gitta olles politihkalaš ja hálddahuslaš systemas , ja dan ferte ollisvuohtajurdda báidnit .
Utviklingsarbeid i Troms skjer i en nasjonal og internasjonal kontekst .
Ovddidanbargu dáhpáhuvvá Romssas riikkalaš ja riikkaidgaskasaš konteavsttas .
Det er derfor nødvendig å samhandle med aktører ikke bare nasjonalt , men også utenfor egne landegrenser .
Danne lea dárbu gulahallat oasálaččaiguin ii duššefal riikkalaččat , muhto maiddái riikkarájiid rastá .
Internasjonal aktivitet på bred basis , innen kultur , utdanning , helse og forskning mv , er et aktivum for næringsøkonomisk samarbeid .
Riikkaidgaskasaš doaimmat mat leat viiddis vuođus kultuvrras , oahpahusas , dearvvašvuođas ja dutkamis jna. leat vuoitun ealáhusekonomalaš ovttasbargui .
Fylkeskommunen vil her ha viktige oppgaver som formidler og nettverksbygger .
Álggaheapmi Romssa fylka galgá ovdánit guvllolaš demokratiija nannemiin .
Strategien om å forsterke fylkeskommunens rolle som regional utviklingsaktør må også gjelde på det internasjonale område .
Fylkkasuohkana oktiiheiveheaddji ja guovlopolitihkalaš rolla galgá leat eambbo oidnosis ja čielggas .
1.3 Fylkestingets vedtak Forslag til fylkesplan ble behandlet av fylkestinget 11. juni 2003 .
Fylkkadiggi atná sávahahttin ja heivvolažžan bargat ovttas earáiguin guvllolaš ovddidanbarggus .
Fylkestinget har i sak 49/02 og 63/02 gjort det klart at arbeidet med varierte typer samarbeidsavtaler blir sentralt i fylkeskommunens partnerskapsarbeid .
Fylkkadiggi lea áššiin 49/02 ja 63/02 addán diehttevassii ahte fylkkasuohkana searvevuođabarggus šaddá guovdilis áššin máŋggalágan ovttasbargosoahpamušaiguin .
Aktuelle samarbeidspartnere er bl.a. kommuner , Sametinget3 , statsetater , FoU-miljøer , høyere utdanningsinstitusjoner , næringsliv , arbeidslivsorganisasjoner med flere .
Áigeguovdilis mielbargit leat ee. suohkanat , Sámediggi3 , stáhtaetáhtat , DjO-birrasat ( Dutkan- ja Oahpahusbirrasat ) , alit oahpahuslágádusat , ealáhusdoaimmat , bargodilleorganisašuvnnat ja earát .
Samarbeidspartene inngår i disse avtalene med økonomiske og kompetansemessige virkemidler .
Mieldebargit leat mielde dáin šiehtadusain main leat ekonomalaš ja máhtolašvuođa váikkuhangaskaoamit .
Hvem som inngår i avtalene vil variere , blant annet avhengig av tema og hva aktørene kan bidra med .
Geat dat leat mielde šiehtadusain , sáhttá rievddaldit , ee. fáttáid ja oasálaččaid návccaid mielde .
Fylkeskommunens bidrag eller ” innsatspott ” vil være basert i regionalt utviklingsprogram og økonomiplan .
Fylkkasuohkana oasáluš dahje " searveruhta " sorjá guvllolaš ovddidanprográmmas ja ekonomiijaplánas .
Fylkestinget vil gjennom samarbeid oppnå effektivitet i oppgaveløsning ved at ressurser samordnes .
1.3 Fylkkadikki mearrádus Árvaluvvon fylkkaplána meannuduvvui fylkkadikkis geassemánu 11. b. 2003 .
Se kap 7.1 ad Samarbeidsavtale med Sametinget . plan- og næringsutvalgets forslag til Fylkesplan for 2004-2007 ” av 15. mai 2003 , med de endringer som fylkestinget har vedtatt .
Fylkkadiggi mearrida jagi 2003 miessemánu 15. beaivásaš " Kompetansesamfunnet Troms , plan- og næringsutvalgets forslag til Fylkesplan for 20042007 " nammasaš árvalusa , oktan daiguin nuppástusaiguin maid fylkkadiggi lea dohkkehan .
Fylkestinget vedtar at det skal utarbeides en fylkesdelplan rundt framtidig senterstruktur .
Fylkkadiggi mearrida ahte boahttevaš guovddášstruktuvrra ollái galgá válmmaštuvvot fylkkaoasseplána .
I denne skal alle aktuelle forhold utredes .
Das galget buot áigeguovdilis bealit čielggaduvvot .
Fylkesdelplanen legges fram til politisk behandling i forbindelse med mellomrevisjon av fylkesplanen i 2005. 3 .
Fylkkaoasseplána biddjojuvvo ovdán politihkalaš meannudeapmái go jagi 2005 fylkkaplána reviderejuvvo gaskaboddasaččat . 3 .
Fylkesplanen skal i tråd med plan- og bygningsloven legges til grunn for fylkeskommunal virksomhet og være retningsgivende for kommunal og statlig planlegging og virksomhet i fylket .
Fylkkaplána galgá plána- ja huksenlága mielde biddjojuvvot vuođđun fylkkasuohkana doaimmaide ja háltádit suohkanlaš ja stáhtalaš plánema ja doaimmaid fylkkas .
I samsvar med plan- og bygningslovens bestemmelser oversendes ” Kompetansesamfunnet Troms , Fylkesplan for 2004-2007 ” til Miljøverndepartementet for sentral behandling og godkjenning .
Plána- ja huksenlága mearrádusaid mielde galgá " Kompetansesamfunnet Troms , Fylkesplan for 2004-2007 " sáddejuvvot Birasgáhttendepartementii bajimusdásat meannudeapmái ja dohkkeheapmái .
1.4 Visjon Troms fylkeskommune ønsker å arbeide aktivt for å gjøre nordområdene attraktive for befolkningen basert på miljøsikkerhet , bærekraftig utvikling og lokal ressursforvaltning .
1.4 Višuvdna Romssa fylkkasuohkan dáhttu bargat aktiivvalaččat vai davveguovllut šaddet álbmogii geasuheaddji guovlun birasdorvvolaš , gánnáhahtti ovdáneami ja báikkálaš resursahálddašeami vuođul .
Utviklingen må skje bl.a. i samarbeid med Nordland og Finnmark fylkeskommuner og Sametinget .
Ovdáneapmi ferte dáhpáhuvvat ee. ovttasráđiid Nordlándda fylkkasuohkaniin ja Finnmárkku fylkkagielddain ja Sámedikkiin .
1.5 Overordna mål 1 .
1.5 Bajimuš ulbmilat 1 .
Bærekraftig utvikling g All virksomhet i Troms skal bygge på prinsippet om bærekraftig utvikling , som sikrer at naturgrunnlaget bevares og overleveres til framtidige generasjoner .
Gánnáhahtti ovdáneapmi g Romssas buot doaimmaid vuođus galgá leat gánnáhahtti ovdáneami vuođđojurdda , mii sihk- karastá luondduriggodagaid seailuma ja bissuma boahttevaš buolvvaide .
Regional utvikling ( regionalt basert bosettingsog næringsutvikling ) g Troms fylke skal utvikles gjennom å styrke det regionale demokratiet .
Guvllolaš ovdáneapmi ( ovdáneapmi man vuođđun lea guovlluid ássamat ja ealá husovddideapmi ) g Romssa fylka galgá ovdánit go guvllolaš demokratiija nannejuvvo .
Fylkeskommunens samordnende og regionalpolitiske rolle skal bli mer synlig og tydelig .
Fylkkasuohkana oktiiheivehalli ja guovlopolitihkalaš rolla galgá boahtit eambbo oidnosii ja leat čielggas .
For å sikre det regionale mangfoldet i bosetting og levemåte skal vår felles kulturarv ; både den norske , samiske og kvenske , legges til grunn for utvikling av alle samfunnsområder .
Vai guvllolaš ássamiid ja eallinvugiid šláddjiivuohta seailu , de min oktasaš kulturárbi , sihke dárrulaš , sámi ja kvenalaš , biddjojuvvot buot servodatsurggiid ovdáneami vuođđun .
Kulturpolitikk og folkehelsearbeid skal bidra til økt livskvalitet for befolkningen .
Kulturpolitihkka ja álbmotdearvvašvuođabargu galgá leat mielde buorideamen álbmoga eallindási .
- Infrastruktur for transport og telekommunikasjon skal forvaltes og utvikles for å gi samfunns- og næringsliv vilkår for utvikling og markedstilgang på nivå med landets sentrale regioner .
Vai movttiidit ovddidit iežaset , šaddat iešbirgejeaddjin ja ovddasvástideaddji olmmožin , de mánáide ja nuoraide galget sihkkarastojuvvot vejolašvuođat searvat guvllolaš demokratiijii ja váikkuhit dasa .
Tjenesteyting Opprettholde og utvikle samfunnsservice og gode levevilkår til innbyggerne i alle deler av fylket .
Bálvalusdoaimmat Bisuhit ja ovddidit servodatbálvalusa ja buriid eallineavttuid fylkka buot osiid ássiide .
1.6 Endringer i befolknings- og sysselsettingsstruktur Folketallet i Troms har i perioden 1992-2002 vokst med 2,5% samtidig som landsdelen som helhet har hatt en svak tilbakegang .
1.6 Álbmot- ja bargostruktuvrra nuppástusat Olmmošlohku lea sturron 2,5% Romssas áigodagas 1992-2002 , dan botta go riikkaoasis lea oppalohkái leamaš veahá njiedju .
På landsbasis var det i samme periode en vekst på 5,9% .
Riikkadásis lei šaddu seammá áigodaga 5,9% .
Samtidig har de største sentrene klart seg bedre , og veksten har kommet særlig i Tromsø 4. Mange distriktskommuner må fremdeles planlegge ut fra avtakende folketall .
Seammás stuoribuš guovddážat leat birgen buorebut , ja erenoamážit Romssas lea leamaš šaddu 4. Máŋga guovlosuohkanat fertejit plánet olmmošlogu njiedjama vuođul .
Der distriktene tidligere kunne kompensere for nettoutflyttingen med høye fødselsoverskudd , gjør kvinneunderskudd , alderssammensetning og færre fødte barn pr kvinne at dette ikke er tilfelle i dag .
Dain guovlluin main ovdal sáhtte buhttet nettofárremiid alla mánnáriegádusloguiguin , dain guovlluin dál nissonolmmošváili , ahkečoahkádus ja nissonolbmuid gaskamearálaš vuollegis riegáduslohku leat bealit mat dahket dan veadjemeahttumin .
Med dagens barnekull kan distriktskommuner ikke ha høy nettoutflytting , slik hovedmønsteret har vært på 90-tallet , uten at folketallsutviklingen blir negativ .
Otnáš unna mánáidloguid geažil guovlosuohkanat eai gierdda ollu nettofárremiid , nugo lea leamaš 90-logus , ovdalgo álbmotlohku jorrá negatiivii .
Tabell 1 side 8 viser Statistisk sentralbyrås ( SSB ) prognosealternativ som forutsetter middels nasjonal vekst .
Skovvi 1 : Álbmotovdáneapmi 1992-2002 ja vuordu 2010 7
Tabell 1 : Befolkningsutvikling 1992-2002 og prognose 20107 Endring 1992-2002 Nord-Troms -1 080 Tromsø 8 020 Balsfjord og Karlsøy -836 Midt-Troms -938 Indre Sør-Troms -789 Sør-Troms -672 Sum fylket 3 705 Nord-Norge -3 777 Norge 250 432 Øvrige regionsenterkommuner Nordreisa -49 Lenvik 275 Målselv -551 Salangen -328 Harstad 493 Skjervøy -41 Bardu -61
Nuppástus 1992-2002 Davvi-Romsa -1 080 Romsa 8 020 Báhččavuotna ja Gálsa -836 Gaska-Romsa -938 Siskkit Lulli-Romsa -789 Lulli-Romsa -672 Supmi fylka 3 705 Davvi-Norga -3 777 Norga 250 432 Eará guovloguovddášsuohkanat Ráisa -49 Leaŋgáviika 275 Málatvuopmi -551 Siellatgielda -328 Hárštá 493 Skiervá -41 Beardu -61
Prognose 2002-2010 -102 4 523 -292 62 -194 -162 3 835 9 342 199 478
Vuordu 2002-2010 -102 4 523 -292 62 -194 -162 3 835 9 342 199 478
Folketall 2002 16 582 60 524 8 106 28 907 5 978 31 576 151 673 459 203 4 524 066
Olmmošlohku 2002 16 582 60 524 8 106 28 907 5 978 31 576 151 673 459 203 4 524 066
Prognose 2010 16 480 65 047 7 814 28 969 5 784 31 414 155 508 468 545 4 723 544
Vuordu 2010 16 480 65 047 7 814 28 969 5 784 31 414 155 508 468 545 4 723 544
Kilde : Statistisk sentralbyrå
Gáldu : Statistisk sentralbyrå
Fra 1992 til 1997 var det nesten 9 % vekst i sysselsettingen i Troms 8. En lavkonjunktur fra 1998 ga seg utslag i at veksten på fylkesnivå ble redusert til 1 % i perioden 1997 til 2002 ( 648 sysselsatte ) .
Jagis 1992 jahkái 1997 lassánedje Romssas bargosajiid lohku measta 9 %.8 Jagi 1998 mannosaš vuollegis konjunktuvra dagahii ahte fylkka dásis šaddu unnui 1 % sturrosažžan jagis 1997 jahkái 2002 ( 648 barguibiddjojuvvon olbmo ) .
Også når det gjelder arbeidsplasser har utviklingen i tiåret som ligger bak oss i store trekk gått i disfavør av distriktene - naturligvis med variasjoner mellom kommuner - mens de største sentrene har hatt vekst .
Maiddái bargosájiid dáfus vássán jahkelogeža ovdáneapmi lea eanaš leamaš heajut beallái guovlluin - eai dieđusge ovtta láhkai gielddas gildii - muhto stuorimus guovddážiin lea dan botta leamaš šaddu .
sysselsettingen i Tromsø med 1.863 ( 6,2 % i Harstad med 246 ( 2,5 % og i Lenvik med 211 ( 4,5 % Regionvis 9 er sysselsettingen redusert med 7,4 % i Indre Sør-Troms , 3,9 % i Nord-Troms og 3,2 % i Midt-Troms .
Jagis 1997 jahkái 2002 bargguiduhttin lassánii Romssas 1.863 ( 6,2 % Háršttás 246 ( 2,5 % ja Leaŋgáviikkas 211 ( 4,5 % Guovlluid 9 dásis bargguiduhttin lea unnon 7,4 % Siskkit Romssas , 3,9 % Davvi-Romssas ja 3,2 % Gaska-Romssas .
Sør-Troms hadde en sysselsetting på samme nivå i 2002 som i 1997 .
Lulli-Romssas lei jagi 2002 bargguiduhttin seammá dásis go 1997 .
Balsfjord og Karlsøy hadde samlet en nedgang på hele 14,1 % i perioden .
Báhččavuonas ja Gálssas lei dan áigodagas unnáneapmi buohkanassii 14,1 % .
Næringsfordelt sysselsetting er omtalt under hovedtema 2 – Næringsutvikling .
Ealáhusjuoguid mielde bargguiduhttin lea máinnašuvvon váldofáttá 2 vuolde – Ealáhusovddideapmi .
Regioninndeling ihht regionrådssamarbeid i 2003 .
Guovlojuohku guovloráđđeovttasbarggu mielde 2003 .
Balsfjord og Karlsøy er skilt ut fra Tromsø i denne tabellen .
Báhccavuotna ja Gálsa leat sirrejuvvon Romssas eret dán ráidoskovis .
Kilde : Panda .
8 Gáldu : Panda .
Regioninndeling ihht regionrådssamarbeid i 2003 hvor Bardu er tilknyttet Midt-Troms Regionråd .
9 Guovlojuohku guovloráđđeovttasbarggu mielde 2003 gos Beardu lea Čatnon Gaska-Romsa guovloráđđái .
Overordna målformulering for bosettingsutvikling tar utgangspunkt i at det er en gjensidig avhengighet mellom sentra og omland :
Ássanovdáneami bajimus ulbmilčealkámuš vuolgá das ahte goappašat bealit , namalassii guovddáš ja biraseatnamat , dárbbašit nubbi nuppi .
Hovedtrekkene i bosettingsmønsteret i Troms skal opprettholdes ved å styrke hele senterstrukturen og skape livskraftige lokalsamfunn .
Romssa ássánminstara váldosárgosat galget bisuhuvvot dainna lágiin ahte oppa guovddášstruktuvra nanusmahttojuvvo ja guovlluide huksejuvvojit ealasis báikegottit .
Senterstrategien er et virkemiddel i arbeidet med å bevare et desentralisert bosettingsmønster .
Guovddášstrategiija lea bargoreaidu mainna bisuhit ássamiid lávda .
Dette skal gjøre fylket mer attraktivt for tilflyttere , samtidig som sentrene skal fungere som buffere mot flytting ut av distriktene / regionene og fylket .
Dát galgá fylkii eambbo geasuhit olbmuid fárret , ja seammás guovddážat galget doaibmat duoddin guovlluide ja fylkii , vai olbmot eai fárre eret .
Hvert av de definerte sentrene på nivå 1 , 2 og 3 skal kunne yte et tilbud innen utdanning , samferdsel , helse , kultur , næringssamarbeid og privat service , med mindre andre kommunesentra har spesielle forutsetninger som lokaliseringssteder .
Setermoen suodjalusa doaimmaid guovddážin dássi 4 Suohkanguovddážat muđui dássi 5 Báikkálaš guovddážat Guhtege dási 1 , 2 ja 3 rájuštuvvon guovddáš galgá sáhttit addit fálaldagaid oahpahusas , johtalusas , dearvvašvuođas , kultuvrras , ealáhusovttasbarggus ja priváhta bálvalusaid , jos juo eará suohkanguovddážiin eai leačča dihto ovddut fálaldatbáikin .
En slik tilnærming må være fleksibel slik at tilbud til enhver tid tilpasses behovet i befolkningen .
Dakkár doaimmaiduvvanvuohki ferte leat njuovžil vai fálaldagat álo mannet rattát álbmoga dárbbuide .
Etableringen av nye offentlige regionale funksjoner skal primært skje i sentra på nivå 1 , 2 og 3 , der det ikke er andre sentra som har spesielle forutsetninger .
Ođđa almmolaš guvllolaš doaimmaid ásaheapmi galgá ovddimusat geavvat guovddážiin mat leat dásis 1 , 2 ja 3 , main eai leat eará guovddážat erenoamáš ovdduiguin .
Også når det gjelder opprettholdelse av tilbud gis disse sentra , samt de oppgavedefinerte sentra , prioritet .
Maiddái fálaldagaid bisuheami dáfus addojuvvo dáidda guovddážiidda ovdamunni , nugo bargoulbmálaš guovddážiidda maid .
Den vedtatte senterstrukturen skal ikke stå i veien for naturlig utvikling andre steder i fylket .
g Guovddášstrategiija mielddisbuktá suorggáiduvvan álššaid dakkár doaimmaide maid guovddáš galgá doaimmahit dásis mielde .
Her skal befolkningen kunne få utført tjenester for å dekke daglige behov .
Fálaldagat maid ollu olbmot dávjá geavahit , berrejit biddjojuvvot geavaheddjiid lahka .
Tilbud som besøkes ofte og av mange bør finnes nært brukerne .
Fálaldagat mat leat eambbo máhttosuorggálaččat , biddjojuvvojit alit dásiide .
g Senternivåene graderes slik : Nivå 1 Tromsø Nivå 2 Harstad og Finnsnes Nivå 3 Storslett , Bardufoss og Sjøvegan – Skjervøy som senter for maritime funksjoner Setermoen som senter for Forsvarets aktiviteter Nivå 4 Øvrige kommunesentra Nivå 5 Lokale sentra
g Guovddášdásit juohkásit ná : dássi 1 Romsa dássi 2 Hárštá ja Finnsnes dássi 3 Stuorragieddi , Beardu ja Vuotnasiida Skiervá maritiibma doaimmaid guovddážin guovddážis leat sierralágan doaimmat , ja ahte guovddáža birasguovllut rievddadit dan doaimmaid ja fálaldagaid mielde .
Ved etablering av tjenestetilbud som benyttes ofte eller av mange vil mindre sentra stå sterkere , ettersom hensyn til reiseavstand vil veie tyngre .
Go bálvalusfálaldagat ásahuvvojit , maid olbmot dávjá dahje ollugat geavahit , de unnit guovddážiid sadji nanusmuvvá , go mátkkiid guhkkodagat dalle váldojuvvojit eambbo vuhtii .
Arbeidsplasser og skoletilbud fram til videregående skole bør primært finnes innenfor dagpendlingsavstand .
Bargosajit ja skuvlafálaldagat gitta joatkkaskuvlla dássái berrejit áinnas leat beaivválaš máhčejohtima oládagas .
Tjenester som befolkningen trenger daglig bør ytes i hver kommune .
Dakkár bálvalusat maid olbmot dárbbašit beaivválaččat , berrejit leat fállamassii juohke suohkanis .
Egenskaper ved og utviklingsmuligheter i de enkelte sentra og regioner vil også ha betydning for hvilke oppgaver som vil være / bli etablert ulike steder .
Guđege guovddáža ja guovllu iešvuođain ja ovdánanvejolašvuođain maid lea deaddu go árvvoštallojuvvo makkár doaimmat galget leat guđege báikkis dahje ásahuvvot guđege báikái .
For enkelte funksjoner kan det dessuten være spesielle lokale / regionale forutsetninger som gjør at også andre kommunesentra og mindre sentra kan bli vurdert som lokaliseringssted .
Muhtun doaimmaide sáhttet dasto leat erenoamáš báikkálaš dahje guvllolaš ovdamunit maid geažil maiddái earáge suohkanguovddážat ja unnibuš guovddážat árvvoštallojuvvojit doaibmabáikin .
Samiske kultur- og språksentra vil være et eksempel på dette .
Sámi kultuvra - ja giellaguovddážat leat dakkár ovdamearkkat .
Troms fylkeskommunes virkemidler i senterstrategien er for en stor del knyttet til lokalisering av institusjoner og arbeidsplasser .
Romssa fylkkasuohkana reaiddut guovddášstragiijii leat mealgadii čatnasit báikkiide maidda lágádusat ja bargosajit biddjojuvvojit .
Samferdselstilbudet , i form av infrastruktur og offentlige kommunikasjoner , legger premisser for befolkningens tilgjengelighet til tilbud i sentra på ulike nivå .
Johtinfálaldagat , siskkáldas struktuvrra ja almmolaš fievrruid hámis , eaktudit álbmoga vejolašvuođaid ávkkástallat fálaldagaiguin guđege dási guovddážis .
Forbedret tilgjengelighet kan oppnås på flere måter enn ved tradisjonelle samferdselsløsninger .
Olbmuid vejolašvuođa buorebut olahit fálaldagaid lea vejolaš máŋgga earáge láhkai go duššefal árbevirolaš fievrrádusčovdosiid bokte .
Desentraliserte undervisningstilbud og oppbygging av nye nettverk kan bidra til at regioner med begrensede tilbud i større grad kan dra nytte av det tilbudet som finnes i sentra på høyere nivåer i senterstrukturen , jf også hovedtema 1 Kompetanse .
Lávdaduvvon oahpahusfálaldagat ja ođđa fierpmádagaid huksen sáhttet leat mielde dahkamin guovlluid main leat unnibuš mearis fálaldagat , stuorit munis sáhttet atnit ávkki dan fálaldagas mii lea guovddášstruktuvrra alit dásiid guovddážiin , vrd. maiddái váldofáttáin 1 -
Utbygging av bredbånd og annen telekommunikasjon er også grunnleggende i en strategi for styrket tilgjengelighet og regional integrasjon , se hovedtema 3 - Logistikk og infrastruktur .
Šuvggajođáldaga ( bredbånd ) ja eará telekommunikašuvnna huksen lea maid vuođđoášši dakkár strategiijas mas áigumuš lea buoridit geavahahttivuođa ja guvllolaš integrašuvnna , geahča váldofáttá 3 - Logistihka ja siskkáldas struktuvrra .
Som del av fylkesplanprosessen har kommunene ved de respektive regionrådene utført en evaluering av regional inndeling , regionale funksjoner og senter-
Oassin fylkkaplánaproseassas suohkanat leat guđege guovloráđis čađahan Romssa fylkka guvllolaš juogus , doaimmain ja guovddášstrategiijas árvvoštallama .
Rapporter 10 utarbeidet av regionrådene har inngått som grunnlagsmateriale til fylkesplanen og har gitt nyttig informasjon .
Raporttaŧ maid guovloráđit leat ráhkadan , leat mielde vuođđoávnnasin fylkaplánas , ja leat addán ávkkálaš dieđuid .
g Kommunene samarbeider slik de finner formålstjenlig , ved regionrådssamarbeid og i andre sammenhenger .
g Suohkanat barget nu mo gávnnahit ulbmálažžan , guovloráđit ovttasráđiid ja earálágange ovttasdoaibmamiin .
( Jf også kap 8 ) .
( Vrd. maid kap. 8 ) .
Samarbeid mot næringsliv bør skje ut fra de regionale strukturer som er hensiktsmessig for næringslivet .
Ovttasbargu ealáhusdoaimmaiguin berre leat guvllolaš struktuvrraid vuođul mat sohpet ealáhuseallimii .
g Samarbeid på tvers av fylkesgrensene er formålstjenlig og nødvendig , særlig i Sør-Troms / nordre Nordland .
g Ovttasbargu lea ávkkálaš ja dárbu fylkkarájiid rastá , erenoamážit Lulli-Romssas / DavviNordlánddas .
g Regionsentrene Storslett , Bardufoss og Sjøvegan har hatt en positiv utvikling som må videreføres og utvikles .
Vuotnasiida leat ovdánan positiivvalaččat , ja dan ovdáneami lea dárbbu joatkit ja buoridit .
Det må også satses på å utvikle Finnsnes som bykonsept og Setermoen og Skjervøy som bygdeby og kystby i Troms .
Dárbu lea ulbmádit ovddidit Finnsnesa gávpogin , ja Setermoena ja Skiervvá čoahkkebáikin ja riddogávpogin Romssas .
Samferdselsmessig infrastruktur , offentlige kommunikasjoner og bredbånd danner forutsetninger for i hvor stor grad senterstrategien kan fungere etter hensikten .
Johtalusa siskkáldas struktuvra , almmolaš kommunikašuvnnat ja šuvggajođáldat ( bredbånd ) leat eavttut dasa man muddui guovddášstrategiija sáhttá doaibmat áigumuša mielde .
Det skal være fokus på hva som kan gjøres for å styrke tilgjengeligheten fra hele fylket til sentra på høyere nivåer i senterstrukturen , og da særlig til Tromsø .
Romssa rolla ii siskkil duššefal lagamus suohkaniid ; Romsa lea maid fylkka- ja riikkaosseguovddáš , ja muhtun surggiin gávpogis lea riikkalaš ja riikkaidgaskasaš deaddu .
Både Harstad og Finnsnes er plassert på senternivå 2 .
Sihke Hárštá ja Finnsnes leat guovddášdásis 2 .
Harstad har likevel flest servicefunksjoner i kraft av sin størrelse , bl.a. også visse landsdelsfunksjoner .
Háršttás leat dattetge eanemus bálvalusdoaimmat dan sturrodaga geažil , ee. dihto riikkaoassedoaimmat .
For Harstads vedkommende er nærkommuner i Nordland et naturlig omland i mange sammenhenger .
Háršttái Nordlándda lagašsuohkanat leat lunddolaš oládagat máŋgga ášši dáfus .
Ved en eventuell sammenslåing av Skånland og Tjeldsund kommuner tilsier bl.a. Harstad kommunes senterfunksjoner for dette området at kommunen bør bli en del av Troms .
Jos Skániid ja Dieldda suohkanat biddjojuvvojit oktii , de ee. Háršttá suohkana guovddášdoaimmat dán guovllus gáibidit ahte dat ođđa suohkan šaddá Romsii oassin .
Materialet er samlet i bakgrunnsnotat 06/02 ” Regionrådsinnspill ” Regional inndeling , regionale funksjoner og senterstrategi ” ” .
Ávdnasat lea čohkkejuvvon duogášnotáhtii 06/02 ” Regionrådsinnspill ” , Guovlojuohku , guvllolaš doaimmat ja guovddášstrategiija . ”
St meld nr 31 ( 2002-2003 ) Storbymeldingen – Om utvikling av storbypolitikk .
St dieđáhus nr 31 ( 2002-2003 ) Storbymeldingen – Om utvikling av storbypolitikk .
3.1 Kompetansevisjon ” Kompetansesamfunnet Troms ” uttrykker en visjon for framtiden , samtidig som det er en god beskrivelse av fylket av i dag .
3.1 Máhttovišuvdna " Máhttoservodat Romsa " dovddaha boahtteáigásaš áigumuša , ja seammás dat bures govvida otnáš fylkka .
Kompetanse står i stigende grad sentralt som samfunnsøkonomisk vekstfaktor samtidig som utviklingen av kompetansesamfunnet gir nye konkurransemessige utfordringer .
Olbmo máhttu šaddá eambbo ja eambbo guovdilis servodatekonomalaš šaddadanfaktorin , ja seammás máhttoservodaga ovdáneapmi buktá ođđa hástalusaid gilvaleami dáfus .
Kravene til innovativ tenkning og tilpasningsevne i en virkelighet preget av skiftende omgivelser er høye .
Garra gáibádusat leat olbmui , ahte galgá jurddašit hutkájit ja leat njuovžil heivehallat iežas dakkár duhtodahkii mii čađat molsašuddá .
Framveksten av et voksende kunnskapsdrevet næringsliv gir de regioner som evner å ligge i front av denne utviklingen store konkurransemessige fortrinn .
Máhttovuoimmálaš ealáhusdoaimmaid jeavddalaš šaddu addá stuorra ovdamuniid gilvvus daidda guovlluide mat nagadit bissut oalgálagaid dáinna ovdánemiin .
Fylkesplanens overordna mål om kompetanse har følgende formulering : Konkurransedyktige utdannings- , forsknings- og utviklingsmiljøer skal videreutvikles .
Fylkkaplána bajimuš ulbmil máhtu dáfus , lea sánálassii ná : Gilvovuoimmálaš oahpahus- , dutkan- ja ovddidanbirrasat galget ovddiduvvot ain eambbo .
Avstanden mellom nordnorske bedrifter og forskningsog utviklingsinstitusjoner er ofte lang så vel fysisk som mentalt .
Dávjá leat guhkes gaskkat davvinorgalaš fitnodagaid ja dutkan- ja ovddidanlágádusaid gaskka sihke mátkkiid ja jurdagiid dáfus .
Skal en oppnå regional utvikling er det nødvendig at det skjer koblinger mellom kompetansetilbydere , virkemiddelapparat , næring og forvaltningsapparat i alle deler av fylket .
Jos galgat lihkostuvvat ovddidit guovlluid , de lea dárbu fylkka buot osiin oažžut áigái goallostemiid máhttofáluheddjiid , váikkuhangaskaomiid , ealáhusaid ja hálddahusásahusaid gaskka .
Kompetansebygging i en regional utviklingskontekst skjer i samspill mellom kompetansemiljøene og lokale / regionale aktørers behov , ideer , prosjekter og satsinger .
Guovlluid ovddideami olis máhttohuksen lea máhttobirrasiid ja báikkálaš / guvllolaš oasálaččaid dárbbuid , jurdagiid , prošeavttaid ja rahčamušaid ovttamielalašvuođain .
Hovedtema 1 : Kompetanse tilnærmet fullverdig utdannings- og FoU-tilbud i forhold til offentlig sektors behov .
Váldofáddá 1 : Máhttu riikkalaš deaddobáikin eatnanbuolalaš ja davviguvllolaš diliid dutkamis ja hálddašeamis , ja Barents-guovllu áššiin .
Forskningsvirksomheten i Troms har mange tematiske fokus .
Romssa dutkandoaimmas leat máŋga fáddálaš čalmmusteami .
Noen hovedområder bør nevnes : Medisin , fiskeriog havbruksforskning , data- og telekommunikasjon , satellittfjernmåling og rom- og atmosfæreforskning , landbruk og naturbruk , samfunnsfag og humaniora samt forskning omkring nordnorsk og samisk forskning og urfolksforskning .
Moadde váldosuorggi mii berret namahit : Dálkkasdutkan , guolástusdutkan ja mearradutkan , dihtor- ja telegulahallan , guhkálmas satelihttamihtideamit ja gomuvuohta- ja áibmodutkan , eanandoallu ja luondodoallu , servodatfágat ja humaniora , ja dasto vel davvinorgalaš ja sámi dutkan ja álgoálbmotdutkan .
Disse fortrinn må vedlikeholdes , utfordringen er å gjøre innsatsen mer næringsrettet .
Dáid ovdamuniid lea dárbu bisuhit , ja hástalus lea rahčamušaid dahkat eambbo ealáhusdiđolažžan .
3.2 FoU-innsats i Troms Samlet FoU-innsats i Nord-Norge ligger betydelig under landsgjennomsnittet .
3.2 DjO-áŋgiruššan Romssas Davvi-Norggas oppalaš DjO-searvamat leat viehka ollu unnit go riikkas gaskamearálaččat .
For Troms skyldes dette i stor grad lav næringsbasert FoU-andel .
Romssa dáfus sivva lea dasa viehka muddui ahte DjO ealáhusaide searvanoassi lea unni .
FoU-arbeid krever store ressurser .
DjO-barggut gáibidit stuorra resurssaid .
Nordnorsk næringsliv består av mange små og mellomstore bedrifter ( SMB ) som tradisjonelt finansierer og utfører lite forskning .
Davvinorgalaš ealáhuseallimis leat máŋga unna ja gaskasturrosaš fitnodaga ( SMB ) mat árbevirolaččat unnán ruhtadit ja čađahit dutkama .
Bare 1% av FoU-virksomheten i norske bedrifter skjer i Nord-Norge .
Dušše 1% oassi DjO-doaimmas norgalaš fitnodagain lea Davvi-Norggas .
Norges FoU-innsats nasjonalt er i sin tur på et vesentlig lavere nivå enn gjennomsnittet i OECD .
Norgga DjO-searvan lea riikkalaččat bealistis oppa ollu vulobealde OECD gaskameari .
Rammebetingelsene for nyskaping og innovasjon som nordnorske bedrifter og FoU-institusjoner står overfor er vesentlig dårligere enn i Nord-Sverige og Nord-Finland .
Ođđastemiid ja hutkamiid rápmaeavttut leat davvinorgalaš fitnodagaide ja DjO-lágádusaide ollu heajut go Davvi-Ruoŧas ja Davvi-Suomas .
Disse områdene tilføres årlig milliardbeløp gjennom EUs strukturfond , i tillegg til den nasjonale innsatsen på området .
Duoidda guovlluide fievrriduvvojit jahkásaččat milliárdasaš sumit EU strukturfoandda olis , ja lassin boahtá riikkalaš searvan dán guovllus .
3.3 Høyere utdanning Forskningen ved UiTø og høgskolene i fylket må være handlingsrettet og orientert mot regionale behov .
3.3 Alit oahpahus Dutkan mii lea RUs ( Romssa universitehtas ) ja fylkka allaskuvllain , ferte leat doaimmaid várás ja vuhtii váldit guvllolaš dárbbuid .
Institusjonene skal fremme kompetanseutvikling i regionen og bidra til å fremme innovasjonsvirksomhet i nærliggende bedrifter .
Lágádusat galget guovllus buoridit máhttoovddideami ja leat mielde ovddideamen hutkandoaimmaid lagaš fitnodagain .
Samarbeid mellom eksempelvis UiTø og næringslivet i Troms har bidratt til etablering og utvikling av en rekke bedrifter .
RU ja Romssa ealáhusdoaimmaid ovttasbargu lea omd. dorjon máŋgga fitnodaga ásaheami ja ovdáneami .
Det er viktig at UiTø og høgskolene gis rammebetingelser som gjør videreutvikling mulig samtidig som landsdelsrelevansen opprettholdes .
Deaŧalaš lea ahte RU ja allaskuvllain leat dakkár rápmaeavttut mat dahket vejolažžan dahkat ovddidanbargguid , dakkáriid main riikkaoassi álo váldojuvvo vuhtii .
Også grunnforskningen ved UiTø spiller en viktig rolle som del av landsdelens langsiktige strategi for fortsatt utvikling av nordnorsk næringsliv mot moderne kunnskapsforetak .
RU vuođđodutkange lea deaŧalaš riikkaoasi guhkesáigásaš strategiijas , mas davvinorgalaš ealáhuseallin galgá ovddiduvvot ođđaáigásaš máhttodoaibman .
Forskningen er grunnlag for ny kunnskapsutvikling og et fundament for utdanning av høy kvalitet .
Dutkan lea ođđa máhttohuksema vuođđu , ja maiddái alladásat oahpahussiige vuođđu .
Ytterligere satsing på realfaglig og teknologisk utdanning ved fylkets institusjoner for høyere utdanning er viktig for konkurranseevne og videre utvikling i et nordnorsk nærings- og samfunnsliv basert på utstrakt bruk av moderne teknologi .
Deaŧalaš lea eambbo bargat realfágaid ja teknologalaš oahpahusa fylkka ásahusain g o alit oahpahus galgá leat deaŧalaš gilvvu dihte ja viidábut ovdáneapmái davviNorgga ealáhus- ja servodateallimis man vuođđun leat viidát geavahit ođđaáigážas teknologiija .
Forskerutdannelse er strategisk viktig i kunnskapssamfunnet Troms .
Dutkkiidoahppu lea strategalaččat deaŧalaš Romssa máhttoservodagas .
Behovet for forskerutdannede særlig innen realfag og teknologiske fag øker både innen universitets- og høgskolesystemet og i arbeidslivet for øvrig .
Sihke universitehta- ja allaskuvlasys- temas ja bargoeallimis muđui lassánit dárbbut oahppan dutkkiide , erenoamážit sidjiide geain lea oahppu realfágain ja teknologalaš fágain .
Det er behov for påfyll underveis og begrepet livslang læring er introdusert .
Dárbu lea deavdit ođđa fálaldagaid dan botta , ja eallinguhkosaš oahpahallan lea boahtán doaban .
Dette fordrer satsing på flere og bedre etter- og videreutdanningstilbud , desentraliserte studieopplegg , lokale bibliotek som læringsarenaer og nye metoder for fjernundervisning .
Dat gáibida searaid máŋgga ja buoret maŋŋe- ja joatkkaoahppofálaldagaide , lávdaduvvon oahppoortnegiidda , báikkálaš girjerájuide oahpahallanbáikin ja ođđa guhkálmas oahpahusa vugiide .
De kontakter som knyttes mellom ulike nivå på denne måten kan i seg selv bli en ressurs og et sentralt element i brobygging mellom ulike FoU-miljø , næringsliv og utdanningsinstitusjoner .
Dat oktavuođat mat dahkkojuvvojit sierranas dásiid gaskka , sáhttet juo iešalddiset šaddat resursan ja guovdilis oassin šaldái mii huksejuvvo sierranas DjO-birrasiid , ealáhusdoaimmaid ja oahpahuslágádusaid gaskka .
Dette gjelder så vel innen som på tvers av fylkesgrensene .
Nu lea sihke fylkkarájiid siskkobealde ja daid rastá .
Det er viktig at FoUinstitusjonene utvikler gode nettverk for kommunikasjon i samarbeid med lokale og regionale bedriftsnettverk , kompetansenettverk og utviklingsmiljøer 13 som studiesentre , næringshager , OPUS Troms , Midt I Norden ( MIN . )
Deaŧalaš lea ahte DjO-lágádusat ovddidit buriid gulahallanfierpmádagaid ovttasráđiid báikkálaš ja guvllolaš fitnodatfierpmádagaiguin , máhttofierpmádagaiguin ja dakkár ovddidanbirrasiiguiŋ 3 go oahppoguovddážat , ealáhusgárddit , OPUS Troms , Midt I Norden ( MIN . )
, SND og det kommunale tiltaksapparat .
, SND ja suohkanlaš doaibmabidjoásahusaiguin .
For å øke den regionale andelen av verdiskapningen må det skapes større økonomiske ringvirkninger av FoU-inn-
Vai guvllolaš oassi árvohuksemis stuorru , de Romssas DjO-áŋgiruššamiin fertejit šaddat eanet ekonomaš bohtosat .