pere/sami_parallel huggingface dataset:
Meldingen må videre ses i sammenheng med at Helse- og omsorgsdepartementet sammen med Nærings- og handelsdepartementet har en tiårig (2007–2017) satsing på behovs- og forskningsdrevet innovasjon og kommersialisering i helse- og omsorgssektoren.
Dieđáhusa vuođđun lea maid dat, ahte Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta lea ovttas Ealáhus- ja gávpedepartemeanttain áŋgiruššan logi jagi (2007–2017) dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi innovašuvnna ja kommersialiserema ovdii, mii dahkkojuvvo dárbbuid ja dutkama vuođul.
Satsingen inkluderer innovasjon innen IKT og medisinsk-teknisk utstyr, innovasjon i offentlige anskaffelser samt innovasjon på bakgrunn av store samfunnsutfordringer som kroniske sykdommer, en økende aldrende befolkning, og bedre samhandling mellom tjenestenivåene.
Leat áŋgiruššan DGT ja medisiinnalaš teknihkalaš rusttegiid innovašuvnna ovdii, almmolaš háhkamiid innovašuvnna ovdii ja innovašuvnnaid ovdii, mat gusket stuorra servodathástalusaide nu movt kronalaš dávddaide, boarrásut álbmoga oasi lassáneapmái ja bálvalusdásiid buoret ovttasdoaibmamii.
Viktige aktører i satsningen er de regionale helseforetakene, InnoMed, Innovasjon Norge, Norges forskningsråd og Helsedirektoratet.
Áŋgiruššama mávssolaš aktevrrat leat guovlluid dearvvašvuođafitnodagat, InnoMed, Innovasjon Norge, Norgga dutkanráđđi ja Dearvvašvuođadirektoráhtta.
Aktørene har inngått en nasjonal samarbeidsavtale og tiltaksplan.
Oasálaččat leat vuolláičállán nationála ovttasbargošiehtadusa ja doaibmaplána.
KS deltar også i samarbeidet.
KS maid searvá ovttasbargui.
Satsingen omfatter en styrking av ordningen med offentlige forsknings- og utviklingskontrakter (OFU) til helseformål og tiltak for å stimulere til arenaer og møteplasser mellom leverandørindustrien, helsesektoren og virkemiddelapparatet.
Áŋgiruššama olis nannejit dearvvašvuođasuorggi almmolaš dutkan ja ovddidansoahpamušaid ortnega (ADO) ja doaimmaid, maiguin movttiidahttet lágidit arenaid ja sajiid, main leverandevraindustriija, dearvvašvuođasuorgi ja gaskaoapmeapparáhtta gulahallet.
Innovasjon på internasjonal dagsorden
Innovašuvdna deattuhuvvo riikkaidgaskasaččat
Innovasjon i offentlig sektor settes nå på dagsorden i internasjonale fora både i Norden og Europa, blant annet gjennom EU, OECD, FN og WHO.
Almmolaš suorggi innovašuvdna deattuhuvvo dál sihke Davviriikkaid ja Eurohpá riikkaidgaskasaš forumiin, earret eará EU, OECD, ON ja WHO olis.
Sentrale tema og drivere bak denne utviklingen er blant annet de demografiske og økonomiske utfordringer vi står overfor (Unece 2012).
Dakkár ovdáneami váldoákkat leat earret eará demográfalaš ja ekonomiija hástalusat, mat mis leat (Unece 2012).
A society for all ages og Active ageing and solidarity between generations står som noen av de viktigste overskriftene for dette arbeidet.
Dán barggu mávssoleamos fáttáide gullet A society for all ages ja Active ageing and solidarity between generations.
Det tegnes et nytt bilde av eldre innbyggere og deres rolle i arbeidsliv, samfunnsliv og kulturliv.
Hábmejuvvo ođđa govva vuorrasut ássiin ja sin rollas bargoeallimis, servodagas ja kulturdoaimmain.
Deltakelse, inkludering, selvstendighet og uavhengighet er sentrale tema.
Mávssolaš fáttát leat searvan, searvadahttin, ieš birgen ja sorjjasmeahttunvuohta.
Bekjempelse av aldersdiskriminering (alderisme) og tillitskapende brobygging mellom unge og eldre ses som viktige virkemidler for en seniorpolitikk som angår alle generasjoner og får betydning for alle samfunnsområder.
Ahkevealaheami vuostálastin ja luohttámuša ásaheapmi nuorabuid ja boarrásabbuid gaskii leat mávssolaš doaibmagaskaoamit, maiguin ovddidit vuorrasiidpolitihka mii guoská buot buolvvaid ja mii váikkuha buot servodatsurggiide.
Åtte prinsipper for en god omsorgstjeneste
Buori fuolahanbálvalusa gávcci vuođđojurdaga
Helse- og omsorgsdepartementet utarbeidet sammen med Pensjonistforbundet, Kirkens Bymisjon, KS, Norsk Sykepleierforbund, Fagforbundet, Fellesorganisasjonen for barnevernspedagoger, sosionomer og vernepleiere åtte prinsipper for gode omsorgstjenester, som ble lagt fram våren 2012.
Dearvvašvuođa- ja fuolahandepartemeanta ja Pensjonistforbundet, Kirkens Bymisjon, KS, Norsk Sykepleierforbund, Fagforbundet, Fellesorganisasjonen for barnevernspedagoger, sosionomer og vernepleiere čálle ja almmustahtte giđđat 2012 gávcci vuođđojurdaga, maidda buorit fuolahanbálvalusat vuođđuduvvet.
Omsorgstjenesten:
Fuolahanbálvalusain:
bygger på et helhetlig menneskesyn
vuođđun lea ollislaš olmmošoaidnu
er basert på medbestemmelse, respekt og verdighet
vuođđun lea mielmearrideapmi, gudnejahttin ja olmmošvuohta
er tilpasset brukernes individuelle behov
heivehit bálvalusaid geavaheddjiid oktagaslaš dárbbuide
viser respekt og omsorg for pårørende
atnet árvvus oapmahaččaid ja fuolahit sis
består av kompetente ledere og ansatte
barget gelbbolaš jođiheaddjit ja bargit
vektlegger helsefremmende aktivitet og forebyggende tiltak
deattuhit dearvvašvuođa ovddideaddji ja buohcuvuođa eastadeaddji doaimmaid
er fleksibel, forutsigbar og tilbyr koordinerte og helhetlige tjenester
leat njuovžilat, einnostahttit ja fállet buohtalastojuvvon ja ollislaš bálvalusaid
er lærende, innovativ og nyskapende
sáhttá oahppat, leat innovatiiva ja ráhkadit juoidá ođđa
Disse åtte prinsippene legges også til grunn i denne meldingen.
Gávcci vuođđojurdaga leat maid dán dieđáhusa vuođđun.
2 Sammendrag – Omsorgsplan 2020
2 2020 fuolahanplána čoahkkáigeassu
Figur 2.1
Govus 2.1
«Alle bør være opptatt av framtida.
«Buohkat berrejit beroštit boahtteáiggis.
Det er der vi skal tilbringe resten av vårt liv.»
Dan áigodagashan mii eallit iežamet loahppaeallimis.»
Kilde: Ordtak
Gáldu: Sátnevájas
Omsorgsplan 2020 blir en plan for å møte både dagens behov og morgendagens utfordringer.
2020 fuolahanplánas váldet vuhtii sihke dán áigge dárbbuid ja boahtteáiggi hástalusaid.
Samtidig som dagens Omsorgsplan 2015 gjennomføres, starter arbeidet med å utvikle og innarbeide nye og framtidsrettede løsninger.
Seammás go ollašuhttit dálá 2015 fuolahanplána, de ovddidišgoahtit ja ollašuhttigoahtit ođđa, boahtteáigái jurddašuvvon čovdosiid.
For å ivareta kontinuitet og helhet, legges derfor tiltakene i denne meldinga inn som nye elementer i dagens omsorgsplan og overlapper denne fram til og med 2015.
Jotkkolašvuođa ja ollislašvuođa geažil váldit danin fárrui dán dieđáhusa doaimmaid dálá fuolahanplána ođđa oassin, nu ahte plánat leat lávgalagaid gitta 2015 rádjai.
Det legger grunnlag for koordinert innsats med felles framdrift.
Dan láhkai sáhttit buohtalagaid áŋgiruššat oktasaš ovdáneami ovdii.
Gradvis avløses dagens plan av de nye tiltakene som bidrar til å gi den en mer innovativ innretning:
Dađistaga bohtet dálá plána sadjái ođđa doaimmat, mat stivrejit innovatiivasat guvlui:
Morgendagens omsorg – et innovasjonsprogram fram mot 2020.
Boahtteáiggi fuolaheapmi –innovašuvdnaprográmma gitta 2020 rádjai.
Morgendagens omsorgstjenestebrukere – med et ressursorientert perspektiv.
Boahtteáiggi fuolahanbálvalusaid geavaheaddjit – man perspektiivan lea deattuhit resurssaid.
Morgendagens omsorgsfelleskap – med et pårørendeprogram, en nasjonal frivillighetsstrategi og politikk for ideelle, samvirkebaserte og private tjenesteleverandører.
Boahtteáiggi fuolahansearvevuohta – mii sisdoallá oapmahašprográmma, nationála eaktodáhtolašvuođastrategiija ja politihka, mainna ovddidit ideála, ovttasdoaibmi ja priváhta bálvalusaid fálliid.
Morgendagens omsorgstjeneste – med faglig omlegging og større vekt på tidlig innsats, hverdagsrehabilitering og nettverksarbeid.
Boahtteáiggi fuolahanbálvalus – mas leat fágalaš rievdadusat ja mas deattuhit eanet árra muttu áŋgiruššama, árgabeaiveajuiduhttima ja fierpmádatbarggu.
Morgendagens omsorgsomgivelser – med et program for utvikling og innføring av velferdsteknologi og tiltak for fornyelse, bygging og utvikling av framtidas sykehjem og omsorgsboliger.
Boahtteáiggi fuolahanbirrasat – man prográmma olis ovddidit buorrediliteknologiija ja doaimmaid, maiguin ođasmahttet, huksejit ja ovddidit boahtteáiggi buhcciidsiiddaid ja fuolahanásodagaid.
Regjeringen kommer tilbake til de ulike programmer og tiltak i det enkelte års statsbudsjett, og det tas forbehold om at de vil bli gjennomført når det er budsjettmessig dekning.
Ráđđehus máhccá iešguđet prográmmaide ja doaimmaide sierra jagiid stáhtabušeahtain, ja doaimmaid čađahit dalle go daid sáhttá vuoruhit bušeahtas.
Arbeidet med iverksettelse av tiltakene i planen knyttes til det administrative apparat som er etablert i Helsedirektoratet, Husbanken og regional statsforvaltning for gjennomføringen av dagens omsorgsplan.
Plána doaimmaid ollašuhttin biddjojuvvo hálddahuslaš apparáhttii, mii lea ásahuvvon čađahit dálá fuolahanplána, namalassii Dearvvašvuođadirektoráhttii, Viessobáŋkui ja guovllu stáhtahálddašeapmái.
Det forutsettes at Helsedirektoratet i arbeidet med å fremme innovasjon
Eaktuduvvo ahte Dearvvašvuođadirektoráhtta innovašuvnna ovddidettiinis
forsterker og benytter InnoMed i arbeidet med innovasjon på helse- og omsorgsfeltet
nanne ja geavaha InnoMed dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi innovašuvdnabargguid oktavuođas
bidrar til og benytter det kompetansesenter og de tiltak som etableres i regjeringens kommunale innovasjonsstrategi
ovddida ja geavaha gelbbolašvuođaguovddáža ja doaimmaid, mat álggahuvvojit ráđđehusa gielddaid innovašuvdnastrategiija olis
Videre legges det opp til at de regionale sentre for omsorgsforskning styrkes for å kunne bistå kommunene med følgeforskning og gjøre dokumentasjon fra innovasjonsprosjekter tilgjengelige for kommunene.
Viidáseappot galget guovlluid fuolahandutkamaguovddážat nannejuvvot, vai dat sáhttet doarjut gielddaid čuovvumušdutkamiin ja lágidit innovašuvdnaprošeavttaid dokumentašuvnnaid gielddaid olámuddui.
De fylkesvise utviklingssentrene for sykehjem og hjemmetjenester skal bidra til spredning og formidling.
Fylkkaid buhcciidsiiddaid ja ruovttubálvalusaid ovddidanguovddážat galget leat mielde lávdadeamen ja gaskkusteamen dieđuid.
Samtidig innrettes virkemidlene som disponeres av sentrale forsknings- og innovasjonsinstitusjoner, slik at de fremmer kommunenes innovasjonsevne på helse- og omsorgsfeltet.
Seammás heivehit gaskaomiid, maid guovddášdási dutkan- ja innovašuvdnaásahusat hálddašit, dakkárin ahte dat ovddidit gielddaid innovašuvdnanávccaid dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggis.
2.1 Morgendagens omsorg
2.1 Boahtteáiggi fuolahus
Helse- og omsorgstjenestene står overfor store oppgaver framover.
Dearvvašvuođa- ja fuolahanbálvalusain leat viiddis doaimmat boahtteáiggis.
Befolkningens alderssammensetning endres og kompleksiteten i oppgaveløsningen vil øke.
Álbmoga ahkečohkiidus rievdá ja bargguid čađaheapmi šaddá mohkkát.
Framfor å heve terskelen for å få hjelp må det i større grad utvikles tjenester som støtter opp under forebygging, tidlig innsats og rehabilitering.
Dan sadjái ahte váttásmahttit veahki oažžuma, de fertet ovddidit eanet bálvalusaid, mat dorjot ovddalgihtii eastadeami, árra muttu doaimmaid ja veajuiduhttima.
For å utløse ressurser på tvers av og utenfor kommuneorganisasjonen må det ses med nye øyne på hva en tjeneste skal være, og hvem som skal være med på å skape den.
Vai olahit návccaid gieldaorganisašuvnna rájáid rastá ja daid olggobealde, de fertet varas čalmmiiguin guorahallat makkár bálvalus galgá leat, ja gii galgá leat mielde ráhkadeamen dan.
Morgendagens omsorgstjeneste skal legge til rette for at brukerne i større grad blir en ressurs i eget liv, for at lokalsamfunnets innbyggere mobiliseres på nye måter og blir ressurser for hverandre, for at velferdsteknologi blir en ressurs for brukere som dermed får bedre muligheter til å mestre hverdagen, og for at ressursene hos ideelle og frivillige organisasjoner videreutvikles og tas i bruk på nye måter.
Boahtteáiggi fuolahanbálvalusas galget láhčit dilálašvuođaid buorebut dasa, ahte geavaheaddjit ieža sáhttet šaddat iežaset eallima resursan, ahte báikkálaš servodaga ássiid ožžot johtui ođđa vugiiguin nu ahte sii šaddet guhtet guimmiideaset resursan, ahte buorrediliteknologiija šaddá resursan geavaheddjiide, geat dan vehkiin ožžot buoret vejolašvuođaid birget dábálaš eallimis, ja ahte ovddidit ja váldet ođđa vugiiguin atnui ideála ja eaktodáhtolaš organisašuvnnaid návccaid.
Disse ressursene er ikke nye, men det er først når vi systematisk trekker inn ulike aktører i utforming og produksjon av tjenestene at nye løsninger oppstår.
Návccat eai leat ođđasat, muhto ođđa čovdosat šaddet easkka go mii vuogádatlaččat hástit iešguđet aktevrraid fárrui hábmet ja ráhkadit bálvalusaid.
2.1.1 Innovasjonsprogram 2020 – for morgendagens omsorg
2.1.1 2020 innovašuvdnaprográmma – boahtteáiggi fuolaheami ovdii
De seneste tiårene har kommunenes rolle i innovasjonsarbeidet først og fremst vært å legge til rette for næringsutvikling og innovasjon i privat sektor.
Maŋimuš logijagiid lea gielddaid rolla innovašuvdnabarggus leamaš vuosttažettiin láhčit dilálašvuođaid ealáhusaid ovdáneapmái ja priváhta suorggi innovašuvdnii.
Framtidige utfordringer krever at kommunene selv settes i sentrum av innovasjonssystemet, der utformingen og produksjonen av tjenestene blir det sentrale.
Boahtteáiggi hástalusat eaktudit, ahte gielddat ieža leat innovašuvdnavuogádaga guovddážis, ja ahte bálvalusaid hábmen ja ráhkadeapmi šaddá váldun.
Innovasjonsprosesser settes imidlertid ikke i gang av seg selv.
Innovašuvdnaproseassat eai dattetge vuolgge johtui iešalddes.
Innovasjon er alltid forbundet med usikkerhet og forutsetter derfor risikovillighet.
Innovašuvdnii laktása álo eahpesihkarvuohta ja eaktuda danin ahte háliidit váldit riskkaid.
Mens forskningsmiljøene og næringslivet har egne virkemiddelaktører, er det få innovasjonsvirkemidler rettet mot omsorgssektoren og kommunene.
Dutkanbirrasiin ja ealáhusain leat sierra gaskaoapmeaktevrrat, fuolahansuorggi ja gielddaid várás fas leat unnán innovašuvdnagaskaoamit.
Derfor er det behov for et rammeverk og virkemidler som legitimerer innovasjon i kommunal sektor, og som gjør at kommunene i større grad kan prøve ut nye løsninger når de står overfor komplekse utfordringer.
Danin dárbbašuvvojit rámmat ja gaskaoamit, mat legitimerejit gieldasuorggi innovašuvnna, ja maid vehkiin gielddat sáhttet buorebut geahččalit ođđa čovdosiid, go sin ovddas leat mohkkás hástalusat.
Dette er en nasjonal oppgave der det viktigste arbeidet må skje i den enkelte kommune, i samarbeid mellom lokale folkevalgte, fagfolk, brukere, pårørende, organisasjoner og næringslivet.
Dát lea nationála bargu, man mávssoleamos oassi ferte dahkkojuvvot gielddain, ovttasbarggus báikkálaš álbmotválljen ovddasteddjiiguin, fágaolbmuiguin, geavaheddjiiguin, oapmahaččaiguin, organisašuvnnaiguin ja ealáhusaiguin.
Men det kreves også at det tas grep på nasjonalt nivå som koordinerer, støtter og gir retning til det lokale arbeidet, og som samtidig kan bidra til kompetansebygging, forskning og kunnskapsutvikling, formidling, motivering, rådgivning, dokumentasjon og spredning av nye utprøvde løsninger.
Gáibiduvvojit gal maid nationála dási doaimmat, maiguin bálddalastet doaimmaid, dorjot ja stivrejit báikkálaš barggu, ja man olis seammás sáhttet nannet gelbbolašvuođa, dutkama ja máhtu ovddideami, gaskkusteami, movttiidahttima, rávvema, dokumenterema ja ođđa, geahččaluvvon čovdosiid lávdadeami.
Morgendagens omsorg er et innovasjonsprogram som skal utforme nye løsninger for framtidas omsorg sammen med brukere, pårørende, kommuner, ideelle organisasjoner, forskningsmiljøer og næringslivet.
Boahtteáiggi fuolaheapmi lea innovašuvdnaprográmma, man olis hábmejit ođđa čovdosiid boahtteáiggi fuolaheapmái ovttas geavaheddjiiguin, oapmahaččaiguin, gielddaiguin, ideála organisašuvnnaiguin, dutkanbirrasiiguin ja ealáhusaiguin.
Innovasjonsprogrammet skal bidra til utvikling og innføring av velferdsteknologi, nye arbeidsmetoder, nye organisasjonsløsninger og boformer som er tilpasset morgendagen.
Innovašuvdnaprográmma olis galget leat mielde ovddideamen ja váldimin atnui buorrediliteknologiija, ođđa bargovugiid, ođđa organisašuvdnačovdosiid ja ássanvugiid, mat heivejit boahtteáiggis.
Samtidig skal arbeidet danne grunnlaget for statlig og kommunal planlegging, med særskilte virkemidler som skal støtte og stimulere kommunenes forsknings-, innovasjons- og utviklingsarbeid på helse- og omsorgsfeltet for perioden fram til 2020, med følgende elementer:
Seammás barggu vuođul galget stáhtas ja gielddain plánet makkár gaskaomiiguin heive doarjut ja movttiidahttit gielddaid bargat dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi dutkamiin, innovašuvnnain ja ovddidemiin áigodagas gitta 2020 rádjái, čuovvovaš elemeanttaiguin:
Forsterke omsorgstjenestenes regionale forsknings- og utviklingsstruktur.
Nannet fuolahanbálvalusaid guovlludási dutkan- ja ovddidanstruktuvrra.
Involvere etablerte innovasjons- og forskningsinstitusjoner på nasjonalt nivå.
Fátmmastit fárrui nationála dásis jo álggahuvvon innovašuvdna- ja dutkanásahusaid.
Styrke innsatsen for forsknings-, innovasjons- og utviklingsarbeid i kommunene og relevante programmer i Norges Forskningsråd.
Nannet áŋgiruššama dutkan-, innovašuvdna- ja ovddidanbarggu ovdii, mii dahkkojuvvo gielddain, ja Norgga dutkanráđi relevánta prográmmaid.
Grep 1
Doaibma 1
Regionalt vil det bli bygd videre på en struktur som allerede er etablert med fem omsorgsforskningssentre og Utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjenester i hvert fylke.
Guovllu dásis barget viidáseappot jo ásahuvvon struktuvrra vuođul, masa gullet vihtta fuolahandutkanguovddáža ja guđege fylkka buhcciidsiidda ja ruovttubálvalusaid ovddidanguovddáš.
Sentrene er knyttet sammen i nettverk, der Senter for omsorgsforskning Øst er tillagt koordineringsfunksjonen og vil få en sentral oppgave med følgeforskning og som dokumentasjonssenter.
Guovddážat leat ovttastuvvon fierpmádahkan, maid Nuortta fuolahandutkanguovddáš koordinere, ja daid mávssolaš doaibman šaddá čuovvulandutkan ja dokumenterenguovddáža doaibma.
Sammen med regional statsforvaltning og i samarbeid med KS regionalt vil sentrene være viktige og kommunenære samarbeidspartnere i et forsknings-, utviklings- og innovasjonsarbeid i helse- og omsorgssektoren.
Ovttas guovlludási stáhtahálddašemiin ja ovttasbarggus KS guovlludásiin guovddážat šaddet mávssolaš, gildii lagaš ovttasbargoguimmežat dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggi dutkan-, ovddidan- ja innovašuvdnabarggus.
Grep 2
Doaibma 2
På nasjonalt nivå vil etablerte innovasjonsinstitusjoner og fagmiljøer bli involvert, og noen av de virkemidlene de disponerer bli styrket og innrettet slik at de også fremmer de kommunale helse- og omsorgstjenestenes innovasjonsarbeid.
Nationála dásis fátmmastit bargui jo ásahuvvon innovašuvdnaásahusaid ja fágabirrasiid, ja nannejit ja rievdadit muhtin gaskaomiid, maid dat hálddašit, nu ahte dat ovddidit maiddái gielddaid dearvvašvuođa- ja fuolahanbálvalusa innovašuvdnabarggu.
I tråd med regjeringens innovasjonsstrategi vil det bli etablert et eget kompetansesenter som vil ha en pådriverfunksjon for hele kommunesektoren.
Ráđđehusa innovašuvdnastrategiija vuođul ásahuvvo sierra gealboguovddáš, mas lea ovddidandoaibma olles gieldasuorggi ektui.
InnoMed er etablert av Helsedirektoratet som et nasjonalt kompetansenettverk for behovsdrevet innovasjon i helsesektoren, og vil bli bygd ut slik at de i tillegg til spesialisthelsetjenesten også kan dekke de kommunale helse- og omsorgstjenestene, og ivareta innovasjonsarbeidet på tvers av forvaltningsnivåene i helsetjenesten.
Dearvvašvuođadirektoráhtta lea ásahan InnoMed nationála gealbofierpmádahkan, mii ovddida dearvvašvuođasuorggi innovašuvnna dárbbuid vuođul, ja mii viiddiduvvo nu, ahte dat sáhttá fátmmastit spesialistadearvvašvuođabálvalusa lassin maiddái gielddaid dearvvašvuođa- ja fuolahanbálvalusaid, ja bargat innovašuvdnabargguin dearvvašvuođabálvalusa hálddašandásiid rájiid rastá.
Grep 3
Doaibma 3
Det er først og fremst behov for å utløse kommunenes egen innovasjonsevne og innovasjonskraft.
Ovddemusat dárbbašuvvo luvvet gielddaid iežaset innovašuvdnanávccaid ja innovašuvdnafámuid.
Innovasjonsprogrammet vil derfor styrke det kommunale innovasjonsarbeidet på helse- og omsorgsfeltet lokalt:
Innovašuvdnaprográmmain nannetge de gielddaid dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggi innovašuvdnabarggu báikkálaččat dan láhkai, ahte:
ved utprøving av nye løsninger (faglige metoder, teknologi, boformer, organisasjon mv.) i et samarbeid mellom kommune, forskning og næringslivet eller ideelle virksomheter/frivillige
geahččalit ođđa čovdosiid (fágalaš metodaid, teknologiija, ássanvugiid, organisašuvnna jna.) ovttasbarggus gielddaiguin, dutkamiin ja ealáhusaiguin dahje ideála doaimmaiguin/eaktodáhtolaččaiguin
ved å sikre dokumentasjon og forskning som grunnlag for spredning og implementering
sihkkarastit dokumentašuvnna ja dutkama, mii lea lávdadeami ja implementerema vuođđun
ved å forbedre kunnskapsgrunnlaget for planlegging, utvikling og innovasjon gjennom relevante programmer i Norges forskningsråd.
buoridit diehtovuođu, man vuođul plánejit, ovddidit ja barget innovašuvnnain Norgga dutkanráđi relevánta prográmmain.
I første omgang bygges strukturen på regionalt og nasjonalt nivå opp for å bistå kommunene.
Vuosttaš muttus nannejit guovllu ja nationála dási struktuvrra, vai dat sáhttet doarjut gielddaid.
Omsorgstjenestene utgjør nesten en tredjedel av kommunens samlede virksomhet, og må ses i sammenheng med behov og ressurser i hele kommunesektoren.
Fuolahanbálvalusat fátmmastit measta goalmmádasa gieldda buot doaimmain, ja daid oktavuođas ferte váldit vuhtii olles gieldasuorggi dárbbuid ja resurssaid.
Innovasjonsarbeidet i omsorgstjenestene må derfor skje som en del av en helhetlig innovasjonssatsing i kommunal sektor.
Fuolahanbálvalusaid innovašuvdnabargu galgá danin bargojuvvot gieldasuorggi ollislaš innovašuvdnaáŋgiruššama oassin.
Regjeringen vil utvikle og støtte de nasjonale og regionale innovasjonsmiljøene.
Ráđđehus áigu ovddidit ja nannet nationála ja guovlludási innovašuvdnabirrasiid.
2.2 Morgendagens omsorgstjenestebrukere
2.2 Boahtteáiggi fuolahanbálvalusaid geavaheaddjit
De fleste utviklingstrekk og framskrivninger tyder på at morgendagens brukere blir flere enn før, de vil være i alle aldersgrupper og ha et mer sammensatt omsorgsbehov.
Eanaš ovdánansárgosat ja boahtteáiggi einnostusat čujuhit dan guvlui, ahte boahtteáiggis leat eanet geavaheaddjit go ovdal, geavaheaddjit gullet buot ahkejoavkkuide ja sii dárbbašit máŋggabealageabbo fuolaheami.
De siste 20 år har ikke tallet på eldre brukere økt.
Boares geavaheddjiid lohku ii leat badjánan maŋimuš 20 jagi.
Veksten har vært størst blant de som er under 67 år, med fokus på langvarige og kroniske sykdommer, funksjonsnedsettelse og psykiske og sosiale problemer.
Lassáneapmi lea leamaš stuorámus sin gaskkas, geat eai leat vel deavdán 67 jagi, ja váldun leat leamaš guhkes áiggi ja bissovaš buohcuvuođat, doaibmahehttejumit ja psyhkalaš ja sosiála váttisvuođat.
De nærmeste årene er det sannsynligvis tallet på brukere i aldersgruppen 67-79 år som vil vokse, mens den sterke veksten i aldersgruppen over 80 år først kommer om 10-15 år.
Lagamus jagiid navdit 67-79-jahkásaš geavaheddjiid logu lassánit, badjel 80-jahkásaččaid lohku fas lassána nannosit easkka 10-15 jagi geahčen.
Da vil også utfordringene knyttet til demens vokse tilsvarende.
Dalle lassánit maid demeansahástalusat vástideaddji ollu.
Mens det i dag er stor overvekt av kvinner, ikke minst i sykehjemmene, vil dette jevne seg noe ut, ettersom levealderen for menn øker raskere enn for kvinner.
Dán áigge leat eanet nissonat go albmát, erenoamážit buhcciidsiiddain, muhto erohus geahppána áiggi mielde, go albmáid eallinahki lassána johtileappot go nissoniid.
Samtidig vil framtidas brukere ha andre ressurser å møte sykdom, funksjonsnedsettelse og problemer med. Det er ikke nok bare å framskrive problemene.
Seammás boahtteáiggi geavaheddjiin leat eará resurssat, maid vehkiin sii birgejit, go buohcuvuohta, doaibmahehttejupmi ja váttisvuođat bohciidit. Eat sáhte dušše einnostit makkár váttisvuođat bohciidit.
Vi må også framskrive ressursene og se hvordan brukernes egne ressurser kan tas i bruk.
Mii fertet maid einnostit resurssaid ja smiehttat mo geavaheddjiid iežaset resurssat livčče ávkin.
Ikke minst gjelder dette de nye generasjoner eldre som vil leve lenger og møte alderdommen med bedre økonomi, høyere utdannelse, bedre helse og helt andre materielle forhold enn noen generasjon før dem. En 80-åring i 2000 og en 80-åring i 2030 vil derfor ikke være det samme.
Dat guoská erenoamážit ođđa boarrásiidbuolvvaid, mat ellet guhkit ja vásihit boarisvuođa buoret ruhtadiliin, alit oahpu vuođul, buoret dearvvašvuođain ja áibbas eará materiála dilis, go oktage eará buolva dássážii. Ii leat nappo seammá leat 80-jahkásaš 2000:s ja 80 jahkásaš 2030:s.
Til grunn for alle tiltak og program i denne meldingen ligger det et helhetlig syn på morgendagens brukere.
Dán dieđáhusa doaimmaid ja prográmmaid vuođđun lea ollislaš oaidnu boahtteáiggi geavaheddjiid hárrái.
De har ikke bare sykdommer og problemer, men også ressurser de skal bruke til å mestre eget liv og ta del i fellesskapet.
Sis eai leat dušše buohcuvuođat ja váttisvuođat, muhto maiddái resurssat, maid sii geavahit vai birgejit iežaset eallimis ja maid vuođul sii leat searvevuođa oassin.
Helt til det siste vil alle ha noe verdifullt å bidra med.
Loahpa loahpas buohkat sáhttet searvat mainna nu, mas lea árvu.
Nye kommunikasjonsformer og arbeidsmetoder skal legge til rette for det.
Dasa láhčet dili ođđa gulahallanvugiiguin ja bargovugiiguin.
Ny teknologi og mer universell utforming av boliger og omgivelser skal gi bedre muligheter for det.
Ođđa teknologiija ja universálabut hábmejuvvon ásodagat ja birrasat galget addit dasa buoret vejolašvuođaid.
Meldingen bruker derfor begreper som medborgerskap, samskaping, likemannsarbeid og brukerstyring, og inviterer brukerne og deres representanter til aktiv deltakelse i morgendagens omsorgsfellesskap.
Dieđáhusas geavahit danin doahpagiid mielborgárvuohta (medborgerskap), ovttas ráhkadeapmi (samskaping), ovttaveardásašvuođabargu (likemannsarbeid) ja geavaheaddjistivren (brukerstyring), ja hástalit geavaheddjiid ja sin ovddasteddjiid aktiivvalaččat searvat boahtteáiggi fuolahansearvevuhtii.
2.3 Morgendagens omsorgsfellesskap
2.3 Boahtteáiggi fuolahansearvevuohta
I møte med morgendagens omsorgsutfordringer, blir det nødvendig å mobilisere samfunnets samlede omsorgsressurser og se nærmere på oppgavefordelingen mellom omsorgsaktørene.
Go boahtteáiggi fuolahanhástalusat badjánit, mii fertet oažžut johtui servodaga ollislaš fuolahanresurssaid ja geahčadit dárkileappot mo barggut juohkásit fuolahanaktevrraid gaskka.
De offentlige omsorgstjenestene har vært i kontinuerlig vekst i flere tiår.
Almmolaš fuolahanbálvalusat leat čađat viidon máŋga logijagi.
Med sikte på de demografiske utfordringer som venter oss for fullt om 10–15 år, bør denne veksten organiseres slik at den støtter opp under og utløser alle de ressurser som ligger hos brukerne selv, deres familie og sosiale nettverk, i nærmiljøet og lokalsamfunnet, i ideelle virksomheter og næringslivet som tar sin del av samfunnsansvaret.
Go jurddašit demográfalaš hástalusaid, mat hástalit min duođas 10-15 jagi geahčen, de mii fertet organiseret lassibargguid nu, ahte daid olis doarjut ja oažžut johtui buot daid resurssaid, mat leat geavaheddjiin alddiset, sin bearrašiin ja sosiála fierpmádagain, lagaš birrasiin ja báikkálaš servodagas, ideála doaimmain ja ealáhusain, mat váldet oasiset servodatovddasvástádusas.
Det vil kreve omstilling av den faglige virksomheten med større vekt på nettverksarbeid, tverrfaglig samarbeid, forebygging, tidlig innsats og rehabilitering.
Dat gáibida, ahte mii nuppástuhttit fágalaš doaimma, nu ahte deattuhit fierpmádatovttasbarggu, fágarájáid rasttildeaddji ovttasbarggu, ovddalgihtii easttadeami, árra muttus doaibmama ja veajuiduhttima.
Det forutsetter også at folk tar ansvar for best mulig tilrettlegging av egen bolig, og at vi i fellesskap legger til rette de fysiske omgivelser slik at de blir tilgjengelige for alle og for alle generasjoner.
Dat eaktuda maid, ahte olbmot váldet ovddasvástádusa ja heivehit iežaset ásodagaid buoremus lági mielde, ja ahte mii searvevuođas heivehit fysihkalaš birrasa nu ahte dat lea olámuttus buohkaide ja buot buolvvaide.
Om familieomsorgen fortsatt skal opprettholdes på dagens nivå, kreves det en ny pårørendepolitikk som gjør det lettere å kombinere arbeid og omsorg, som bygger på likestilling mellom kjønn, som anerkjenner og verdsetter pårørendes kompetanse og innsats, og støttes faglig gjennom opplæring og veiledning.
Jos bearašfuolaheapmi galgá doalahuvvot dálá dásis, gáibiduvvo oapmahašpolitihkka, man vuođul šaddá álkit ovttastahttit barggu ja fuolaheami, ja man vuođđun lea sohkabeliid ovttaárvosašvuohta, ja mii dohkkeha ja atná árvvus oapmahaččaid gelbbolašvuođa ja áŋgiruššama, ja maid dorjot oahpahusain ja bagadallamiin.
Det ligger gode muligheter i å engasjere flere i frivillig omsorgsarbeid.
Leat buorit vejolašvuođat oažžut eanebuid searvat eaktodáhtolaš fuolahanbargui.
Dette kommer imidlertid ikke av seg selv, men krever nitidig arbeid og systematisk oppfølging med rekruttering, organisering, koordinering, opplæring, motivasjon og veiledning.
Dat ii dattetge dáhpáhuva iešalddes, muhto gáibida dárkilis barggu ja vuogádatlaš čuovvuleami go bargat rekruteremiin, organiseremiin, koordineremiin, oahpahusain, movttiidahttimiin ja bagadallamiin.
Å sette av fagpersonell eller samarbeide med ideelle og frivillige organisasjoner om dette, er en investering som gir mangfold igjen.
Go bálkáhit fágaolbmuid dahje ovttasbargat ášši olis ideála ja eaktodáhtolaš servviiguin, de leat investeremin ja boađusin lea máŋggadáfotvuohta.
På omsorgssektorens område ligger det også et stort potensial i å utfordre de ideelle organisasjonene til fortsatt å gå foran og finne nye veier, aktivt involvere nye generasjoner frivillige, og utvikle nye former for ideelle tiltak og samvirkeløsninger der brukerne og deres organisasjoner er mer aktivt inne på eiersiden.
Fuolahansuorggis leat maid ollu vejolašvuođat, mat sáhttet bohciidit go hástalit ideála organisašuvnnaid ain mannat ovddabealde ja gávdnat ođđa luottaid, aktiivvalaččat hástit fárrui ođđa eaktodáhtolaš buolvvaid, ja ovddidit ođđa vugiid bargat ideála doaimmaiguin ja ovttasdoaibmačovdosiiguin, main geavaheaddjit ja sin organisašuvnnat leat aktiivvalaččabut mielde eaiggádin.
Samtidig vil næringslivet stå for en rekke underleveranser til kommunen.
Seammás ealáhusat doaimmahit ain iešguđetlágan vuolleleveránssaid gildii.
Dette kan gjelde for eksempel bygningsmasse, teknologi og boliger.
Dat sáhttet leat ovdamearkka dihte huksemat, teknologiija ja ásodagat.
Slik vil omsorgsoppgavene kunne fordeles på flere aktører i framtida innenfor rammen av velferdsstatens fellesskapsløsninger.
Dan láhkai fuolahanbarggut sáhttet juohkásit eanet aktevrraide boahtteáiggis, buorredillestáhta searvevuođačovdosiid rámmaid siskkobealde.
2.3.1 Program for en aktiv og framtidsrettet pårørendepolitikk 2014–2020
2.3.1 Boahtteáigái heivehuvvon prográmma aktiiva oapmahašpolitihka ovdii 2014–2020
I tråd med anbefalinger i NOU 2011: 11 Innovasjon i omsorg og NOU 2011: 17 Når sant skal sies om pårørendeomsorg, vil regjeringen utforme en politikk som skal bidra til at pårørende blir verdsatt og synliggjort, og som gir økt likestilling og mer fleksibilitet.
Ráđđehus čuovvu ávžžuhusaid, mat ovddiduvvojit čielggadusain NAČ 2011: 11 Innovasjon i omsorg ja NAČ 2011: 17 Når sant skal sies om pårørendeomsorg, ja hábme politihka, man vehkiin addet árvvu oapmahaččaide ja čalmmustahttet sin, ja man vuođul ovddidit dásseárvvu ja njuovžilvuođa.
Regjeringen legger i denne meldingen fram et program for en aktiv og framtidsrettet pårørendepolitikk som:
Dán dieđáhusas ráđđehus ovdanbuktá prográmma, mainna ovddidit aktiiva ja boahtteáigái heivehuvvon oapmahašpolitihka, mainna:
synliggjør, anerkjenner og støtter pårørende som står i krevende omsorgsoppgaver
čalmmustahttet, dohkkehit ja dorjot oapmahaččaid, geat barget gáibideaddji fuolahanbargguid
bedrer samspillet mellom den offentlige og den uformelle omsorgen, og styrker kvaliteten på det samlede tjenestetilbudet
buoridit almmolaš ja eahpeformála fuolaheami ovttasbarggu ja nannejit ollislaš bálvalusfálaldaga kvaliteahta
legger til rette for å opprettholde pårørendeomsorgen på dagens nivå, og gjør det enklere å kombinere yrkesaktivitet med omsorg for barn og unge, voksne og eldre med alvorlig sykdom, funksjonsnedsettelse eller psykiske og sosiale problemer
láhčet dilálašvuođaid dasa, ahte sáhttet doalahit oapmahašfuolaheami dálá dásis, ja dahket álkibun ovttastahttit fidnobarggu dainna, ahte fuolahit mánáid ja nuoraid, rávesolbmuid ja boarrásiid, geain lea duođalaš buohcuvuohta, doaibmahehttejupmi dahje psyhkalaš ja sosiála váttisvuođat
I første fase av programperioden legges det vekt på tiltak som støtter pårørende og styrker samspillet mellom helse- og omsorgstjenestene og pårørende:
Prográmmaáigodaga vuosttaš muttus deattuhit doaimmaid, maiguin doarjut oapmahaččaid ja maiguin nannejit dearvvašvuođa- ja fuolahanbálvalusaid ovttasbarggu oapmahaččaiguin:
fleksible avlastningsordninger
njuovžilis duddenortnegat
pårørendestøtte, informasjon, opplæring og veiledning
oapmahaččaid doarjja, diehtojuohkin, oahpaheapmi ja neavvun
samspill og samarbeid
ovttasdoaibman ja ovttasbargu
forbedring av omsorgslønnsordningen
fuolahanbálkáortnega buorideapmi
forskning og utvikling
dutkan ja ovddideapmi
I neste fase utredes spørsmål om endringer i de økonomiske kompensasjonsordningene og permisjonsbestemmelsene i samarbeid med Arbeidsdepartementet.
Boahtte muttus guorahallat ovttas Bargodepartemeanttain mo sáhtášii rievdadit ruđalaš buhtadanortnegiid ja virgelohpemearrádusaid.
2.3.2 Nasjonal strategi for frivillig arbeid på helse- og omsorgsfeltet
2.3.2 Nationála strategiija dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi eaktodáhtolaš barggu ovdii
Regjeringen vil legge til rette for et levende sivilsamfunn som skaper tilhørighet, solidaritet og fellesskap, og vil derfor utvikle en nasjonal strategi for frivillig arbeid på helse- og omsorgsfeltet.
Ráđđehus áigu bargat ealli siviilaservodaga ovdii, mii ovddida gullevašvuođa, solidaritehta ja searvevuođa, ja áigu danin ovddidit nationála strategiija, mii guoská dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi eaktodáhtolaš bargui.
Strategien skal angi tiltak for å rekruttere og beholde frivillige i omsorgstjenesten, sikre økt frivillig aktivitet og redusere ensomhet gjennom å re-etablere eller bygge ut den enkeltes sosiale nettverk.
Strategiijas almmuhit doaimmaid, maiguin háhket fuolahanbálvalussii eaktodáhtolaš bargiid ja doalahit sin, ja mo geahpedit oktonasvuođa sosiála fierpmádagaid ođđasit ásahemiin ja viiddidemiin.
Strategien skal ta utgangspunkt i følgende fem elementer:
Strategiija vuođđun leat vihtta ášši:
Mobilisering, organisering og koordinering Øke kompetansen i å drive rekruttering, mobilisering, koordinering, opplæring, motivering, oppfølging og veiledning av frivillige, med ytterligere satsing på opplæring av frivillighetskoordinatorer i regi av Verdighetssenteret i Bergen.
Mobiliseren, organiseren ja koordineren Lasihit gelbbolašvuođa, man vuođul rekruterejit, mobiliserejit, koordinerejit, oahpahit, arvvosmahttet, čuovvulit ja nevvot eaktodáhtolaččaid, ja áŋgiruššat vel eanet eaktodáhtolaš olbmuid koordináhtoriid oahpaheami ovdii Bergena Verdighetssenteret olis.
Nettverksarbeid Utvikle nettverks- og nærmiljøarbeid som metode for å fremme frivillig innsats i omsorgstjenestene og skape gode og fellesskapsorienterte lokalsamfunn.
Fierpmádatbargu Ovddidit fierpmádat- ja lagašbirasbarggu metodan, mainna ovddidit eaktodáhtolaš áŋgiruššama fuolahanbálvalusain ja ráhkadit buriid ja searvevuođa ovddideaddji báikkálaš servodagaid.
Arenaer for frivillighet Bruke arenaene for frivillighet i omsorgssektoren: Ideelle virksomheter på helse- og omsorgsfeltetDe frivillige organisasjoneneEldresenter og seniorsenterFrivilligsentralene i kommuneneDet åpne sykehjemmet
Eaktodáhtolašvuođa arenat Geavahit eaktodáhtolašvuođa arenaid fuolahansuorggis: Dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi ideála fitnodagatEaktodáhtolaš organisašuvnnatBoarrásiidguovddážat ja vuorrasiidguovddážat (seniorguovddážat)Gielddaid veahkkeguovddážat (frivilligsentralene)Rabas buhcciidsiida (Det åpne sykehjemmet)
Ideelle virksomheter på helse- og omsorgsfeltet
Dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi ideála fitnodagat
De frivillige organisasjonene
Eaktodáhtolaš organisašuvnnat
Eldresenter og seniorsenter
Boarrásiidguovddážat ja vuorrasiidguovddážat (seniorguovddážat)
Frivilligsentralene i kommunene
Gielddaid veahkkeguovddážat (frivilligsentralene)
Det åpne sykehjemmet
Rabas buhcciidsiida (Det åpne sykehjemmet)
Livsgledesykehjem En nasjonal sertifiseringsordning for livsgledesykehjem i regi av stiftelsen Livsglede for eldre, for å styrke den aktive omsorgen og sette brukeres sosiale og kulturelle behov i sentrum.
Eallinmoktabuhcciidsiida (Livsgledesykehjem) Eallinmoktabuhcciidsiidda nationála dohkkehanortnet Livsglede for eldre -vuođđudusa olis. Ortnegiin nannejit aktiiva fuolaheami ja deattastit geavaheddjiid sosiála ja kultuvrralaš dárbbuid.
Kunnskap og forskning Drive forskning og kunnskapsutvikling om frivillig arbeid på helse- og omsorgsfeltet, for å legge til rette for langsiktig planlegging og systematisk samarbeid.
Máhttu ja dutkan Dutkat ja ovddidit máhtu dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi eaktodáhtolaš barggu birra, ja dan láhkai láhčit dili guhkes áiggi plánemii ja vuogádatlaš ovttasbargui.
Strategien skal ferdigutvikles og konkretiseres i dialog med kommunesektoren og i samarbeid med Frivillighet Norge.
Strategiija ovddidit, gárvejit ja konkretiserejit ovttasráđiid gieldasurggiin ja ovttasbarggus Frivillighet Norgiin.
2.3.3 Ideelle tjenesteleverandører som innovatører
2.3.3 Ideála bálvalusfállit innováhtorin
Historisk har ideelle organisasjoner vært velferdsstatens fortropp.
Historjjálaččat ideála organisašuvnnat leat leamaš buorredillestáhta njunušjoavkun.
De har bygd ut tjenestetilbud til svake grupper som det offentlige seinere har tatt ansvar for, og de har utviklet nye arbeidsmetoder ofte med stor vekt på brukerinnflytelse og deltakelse fra lokalsamfunnet.
Dat leat ásahan geahnohis joavkkuide bálvalusfálaldagaid, mat de leat šaddan almmolaš ovddasvástádussan maŋŋá, ja dat leat ovddidan ođđa bargovugiid, main nannosit deattastit geavaheddjiid vejolašvuođaid váikkuhit ja searvat báikkálaš servodahkii.
Behovet for slike pionérer er like stort i dag.
Dakkár pionerat dárbbašuvvojit ain seammá ollu.
Ideelle organisasjoner vil fortsatt være viktige medspillere for å møte de utfordringer og muligheter som følger av en aldrende befolkning, økende kulturelt mangfold og en rivende teknologisk utvikling.
Ideála organisašuvnnat leat ain mávssolaččat dál go álbmoga boarásmuvvan, stuorát kultuvrralaš máŋggadáfotvuohta ja teknologiija ereliiggán jođánis ovdáneapmi bohciidahttet hástalusaid ja vejolašvuođaid.
For regjeringen er samspillet med ideell sektor viktig i utviklingen av velferdsstaten.
Ráđđehussii lea mávssolaš ovddidit buorredillestáhta ovttas ideála surggiin.
Regjeringen har forventninger til ideelle aktørers innovative tilnærming til helse- og omsorgssektoren, og ser dette samarbeidet som en av flere muligheter til å mobilisere frivillige og nærmiljøet.
Ráđđehusas leat vuordámušat ideála aktevrraid innovatiiva lahkonanvugiide dearvvašvuođa- ja fuolahansuorggi oktavuođas, ja dat oaidná ovttasbarggu vejolašvuohtan mobiliseret eaktodáhtolaččaid ja lagašbirrasa.
EØS-regelverket legger noen rammer for hvordan offentlige myndigheter kan kjøpe tjenester av ideelle.
EES-njuolggadusain leat rámmat dan hárrái mo almmolaš eiseválddit sáhttet oastit bálvalusaid ideála aktevrrain.
Regjeringen er opptatt av å utnytte det handlingsrommet som i dag eksisterer ved kjøp av denne type tjenester.
Ráđđehusa mielas lea mávssolaš geavahit dálá doaibmamuni dakkár bálvalusaid oastima hárrái.
Egne anskaffelsesprosesser for ideelle, langsiktige avtaler og et samarbeid om utvikling og innovasjon i forkant av anskaffelsen er gode og mulige handlingsalternativ for de kommunene som ønsker å videreutvikle et slikt samarbeid.
Sierra háhkanproseassat ideála, guhkes áiggi soahpamušaid várás, ja oktasaš ovddidan- ja innovašuvdnabargu ovdal háhkama leat buorit ja vejolaš doaibmamolssaeavttut daid gielddaide, mat háliidit ovddidit dakkár ovttasbarggu ain viidáseappot.
Ideelle leverandørers plass og høye legitimitet på helse- og sosialfeltet vil i framtida være nært knyttet til at de fortsatt kan være innovatører, gå nye veier, involvere frivillige og ta fatt der velferdssamfunnet svikter.
Ideála bálvalusfálliid sajádat ja alla legitimitehta dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggis lea boahtteáiggis lagaš oktavuođas dainna, ahte dat sáhttet ain leat innováhtorat, gávdnat ođđa bálgáid, fátmmastit fárrui eaktodáhtolaččaid ja bargat barggu dakko gokko buorredilleservodat ii doaimmat barggus.
Dette krever at de kan holde fast på sin verdibaserte forankring og egenart, og finner nye eierformer og driftsmodeller som involverer brukerne og deres representanter på andre måter enn tidligere.
Dat eaktuda, ahte dat doalahit iežaset vuođu ja erenoamášvuođa, man vuolggasadjin leat árvvut, ja ahte dat gávdnet ođđa eaiggádanhámiid ja doaibmamálliid, mat fátmmastit geavaheddjiid ja sin ovddasteddjiid eará láhkai go ovdal.
2.3.4 Samvirke som mulighet
2.3.4 Ovttasdoaibmafitnodaga vejolašvuođat
Samvirke er som selskapsform godt egnet til å bli benyttet på velferdsområdet og i samhandling med kommunene om utvikling av omsorgstjenestene.
Ovttasdoaibmafitnodat lea fitnodatmálle, mii heive bures buorredillesuorgái ja fuolahanbálvalusaid ovddideapmái ovttas gielddain.
Samvirke er en organisasjonsform som ligger godt til rette for sterkere brukerinnflytelse, eierskap og brukerstyring.
Ovttasdoaibmafitnodat lea organisašuvdnahápmi, mii addá geavaheddjiide vejolašvuođa váikkuhit, eaiggádit ja stivret fitnodaga.
Samtidig inviterer selskapsformen tjenestemottakere og innbyggere til å være mer enn forbrukere og konsumenter, ved å utfordre til å ta ansvar og delta i utformingen og produksjonen av tjenestetilbudet.
Seammás fitnodathápmi bovde bálvalusaid vuostáiváldiid váldit stuorát rolla, go geavaheaddji ja golaheaddji rolla, go dat hástala sin váldit ovddasvástádusa ja searvat bálvalusfálaldaga hábmemii ja buvttadeapmái.
Morgendagens helse- og omsorgstjenester må utformes og utføres i et samspill mellom kommunale og ikke-kommunale aktører med fotfeste i det sivile samfunnet.
Boahtteáiggi dearvvašvuođa- ja fuolahanbálvalusaid hábmemii ja ollašuhttimii galget searvat gielddat ja gieldda vuogádahkii gulakeahtes aktevrrat, mat gullet siviila servodahkii.
Samvirkeforetakets særpreg åpner for lokale løsninger på lokale behov, og gir den enkelte innbygger rolle både som forbruker og produsent gjennom deltakelse, brukerstyring og medproduksjon av tjenestene.
Ovttasdoaibmafitnodagaid erenoamášvuohta addá vejolašvuođaid báikkálaš čovdosiidda, maid vuođđun lea báikkálaš dárbbut, ja addá ássiide vejolašvuođa leat sihke geavaheaddji ja buvttadeaddji rollas, nu ahte sii besset searvat, stivret geavaheaddjin ja leat mielde buvttadeamen bálvalusaid.
Lokaldemokratiet i kommunene styrkes gjennom sterkere direkte brukerdemokrati.
Gielddaid báikkálašdemokratiija nannejuvvo go geavaheaddjidemokratiija lea nannosut ja njuolgadut.
I internasjonal sammenheng er samvirkeforetak svært utbredt.
Ovttasdoaibmafitnodagat leat hui dábálaččat riikkaidgaskasaš oktavuođain.
I Norge har samvirke som eier- og driftsform generelt vært lite utbredt innenfor områder der offentlig sektor har ansvaret.
Norggas ovttasdoaibman ii leat nuge leamaš dábálaš eaiggát- ja fitnodathápmi surggiin, main almmolaš suorggis lea ovddasvástádus.
I andre deler av nærings- og samfunnslivet har denne eier- og driftsformen lenge hatt en helt annen dominerende plass.
Ealáhusaid ja servodaga eará osiin fas dákkár eaiggádan- ja doaibmanhápmi lea guhká leamaš váldun áibbas eará láhkai.
I omsorgssektoren kan det være rom for både brukersamvirke, personalsamvirke, tilbydersamvirke, pårørendesamvirke eller mer blandede samvirkeforetak.
Fuolahansuorgái vedjet čáhkat sihke geavaheddjiid ovttasdoaibmafitnodagat, bargiid ovttasdoaibman, fálliid ovttasdoaibman, oapmahaččaid ovttasdoaibman dahje ovttasdoaibmafitnodagat, main leat iešguđetlágan oasit.
Drivkraften i sosialt entreprenørskap er å løse samfunnsproblemer og sikre sosial verdiskaping.
Sosiála entreprenevravuođa mohtorin lea servodatváttisvuođaid čoavdin ja sosiála árvoráhkadeami sihkkarastin.
For å fremme entreprenørskap i utdanningssystemet samarbeider regjeringen med Ungt Entreprenørskap hvor flere av bedriftene som startes opp er sosiale entreprenører.
Ráđđehus áigu ovddidit entreprenevravuođa oahppovuogádagas, ja bargá danin ovttas Ungt Entreprenørskapiin, man olis ollu fitnodagat álggahit sosiála entreprenevran.
2.3.5 Samspill med næringslivet
2.3.5 Ovttasbargu ealáhusaiguin
Norsk næringsliv har kompetanse som kan bidra til å utvikle omsorgssektoren.
Norgga ealáhusain lea gelbbolašvuohta, mainna sáhttet ovddidit fuolahansuorggi.
Ved å samarbeide om å utvikle tjenester og produkter kan det offentlige og private aktører skape nye løsninger.
Go bálvalusaid ja buktagiid ovddidit ovttas, de almmolaš ja priváhta aktevrrat sáhttet ráhkadit ođđa čovdosiid.
Det ligger et betydelig innovasjonspotensial i offentlige anskaffelser.
Almmolaš háhkamiid oktavuođas lea stuorra innovašuvdnapotentiála.
Anskaffelser som et strategisk virkemiddel for innovasjon vil ikke bare gi bedre utnyttelse av samfunnets ressurser, men også skape bedre og nye tjenester til det beste for brukerne.
Háhkamat sáhttet leat innovašuvnna strategalaš gaskaoapmin, nu ahte oažžut sihke stuorát ávkki servodaga resurssain ja ráhkadit vel ođđa ja buoret bálvalusaid geavaheddjiid ávkin.
Et aktivt næringsliv som deltar i utformingen av løsningene på kommunenes utviklingsbehov vil bidra til bedre, tryggere og mer effektive tjenester, og til å skape positive ringvirkninger i næringslivet.
Go ealáhusat leat aktiivvalaččat mielde hábmemin čovdosiid gielddaid ovdánandárbbuide, de šaddet buoret, sihkkarut ja beaktilut bálvalusat, ja leat maid buorit lassiváikkuhusat ealáhusaide.
Det vil derfor bli lagt til rette for en politikk som:
Danin láhčet dilálašvuođaid politihkkii, man olis:
utvikler nye tilbud i grenseflaten mellom omsorgstjenesten og næringslivet
ovddidit ođđa fálaldagaid fuolahanbálvalusa ja ealáhusaid rájá ala
styrker omsorgssektorens rolle som en kompetent og krevende bestiller
nannejit fuolahansuorggi rolla diŋgojeaddjin, mii lea gelbbolaš ja gáibida ollu
utvikler omsorgstjenesten som eksportartikkel
ovddidit fuolahansuorggi eksportagálvun
møter et raskt voksende seniormarked
dustet vuorrasiidmárkana, mii viidána sakka
Regjeringen er opptatt av at utviklingen ikke skal føre til økt skjevfordeling i befolkningens tilgang til helse- og velferdstjenester, men en del av de praktiske og mer servicepregede tjenestene vil bli produsert av andre og levert både gjennom kommunen og på individmarkedet.
Ráđđehus oaidná mávssolažžan, ahte ovdáneami boađusin ii galgga šaddat sierraárvosašvuohta nu ahte dearvvašvuođa- ja buorredillebálvalusat eai leat buohkaide seammá álkit olámuttus, muhto ahte oasi geavatlaš bálvalusain, mat gullet čielgaseappot veahkkebálvalusaide, galget baicce earát buvttadit ja fállat dasto sihke gieldda bokte ja oktagaslaš márkanis.
Dette innebærer en politikk der regjeringen mener at kommunene selv, sammen med ideelle organisasjoner, bør drive langtids institusjonsplasser og grunnleggende helse- og omsorgstjenester.
Dat mielddisbuktá politihka, mas ráđđehus oaivvilda ahte gielddat ieža, ovttas ideála organisašuvnnaiguin, berrejit jođihit guhkes áiggi institušuvdnasajiid ja dearvvašvuođa- ja fuolaheami vuođđobálvalusaid.
Samtidig vil næringslivet stå for en rekke underleveranser til kommunen. Dette kan for eksempel gjelde både bygningsmasse, teknologi og boliger.
Seammás ealáhusat doaimmahit gildii iešguđetlágan vuolleleveránssaid, ovdamearkka dihte huksenmássa, teknologiija ja ásodagaid.
2.4 Morgendagens omsorgstjeneste
2.4 Boahtteáiggi fuolahanbálvalus
Morgendagens omsorgstjeneste skal skape tjenestetilbudet sammen med brukerne, samhandle med pårørende, ta i bruk velferdsteknologi og mobilisere lokalsamfunnet på nye måter.
Boahtteáiggi fuolahanbálvalus galgá ráhkadit bálvalusfálaldaga ovttas geavaheddjiiguin, doaibmat ovttas oapmahaččaiguin, geavahišgoahtit buorrediliteknologiija ja mobiliseret báikkálaš servodaga ođđa vugiiguin.
Nye arbeidsmetoder og samspill med familie og nettverk vil samlet stille store krav til endring i kompetanse og rekruttering, og bety nye måter å organisere tjenestene på.
Ođđa bargovuogit ja ovttasdoaibman bearrašiin ja fierpmádagain gáibida ollislaččat ollu rievdadusaid gelbbolašvuođa ja rekruterema hárrái, ja ahte fertet organiseret bálvalusaid ođđa vugiin.