pere/sami_parallel huggingface dataset:
Blant de nye læremidlene er det et læreverk i sørsamisk som førstespråk for 3. årstrinn , sjangerlesebok for ungdomstrinnet på lulesamisk og en bok om planter på nordsamisk / norsk beregnet for barnehage og for 1.-7.årstrinn .
Ođđaseamos oahpponeavvuin leat earret eará lullisámegielat oahpponeavvut vuosttaš giellan 3. ceahkkái , julevsámegielat šáŋgárlohkangirji nuoraidskuvladássái ja okta girji davvisámegillii / dárogillii šattuid birra mánáidgárddi ja 1.- 7.- luohkáid várás .
Ferdigstilte læremidler i 2011 fordeler seg slik : Språk Nordsamisk Lulesamisk Sørsamisk Sum
Válmmasbuvttaduvvon oahpponeavvuid juohku lea ná 2011:s : Giella Davvisámegillii Julevsámegillii Lullisámegillii Submi
Antall 32 3 11 46
lohku 32 3 11 46
Av dette ble det bevilget tilskudd til nyopptrykk av 12 læremidler Særskilt tilrettelagte læremidler
Dáin loguin lea mielde doarjja juolluduvvon 12 ođđasisprentemii oahpponeavvuin . Erenoamážit heivehuvvon oahpponeavvut
Tilskudd til særskilt tilrettelagte læremidler blir prioritert etter innrapporterte , individuelle behov og til læremidler innen områdene syns- , hørsels- , matematikk- og lese- / skrivevansker samt til kartleggingsog veiledningsmateriell .
Doarjja erenoamážit heivehuvvon oahpponeavvuide vuoruhuvvo sisa dieđihuvvon , ovttaskas dárbbuide ja oahpponeavvuide čalmmehemiid ja bealjehemiid várás ja sin váste geain leat matematihkka- ja čállin- / lohkanváttisvuođat ja kárten- ja nevvodanmateriálaide .
Til særskilt tilrettelagte læremidler var det satt av kr 1 940 101 .
Erenoamážit heivehuvvon oahpponeavvuide lei várrejuvvon 1 940 101 ruvnno .
Det kom det inn 17 søknader , og 6 av dem ble innvilget .
Midjiide bohte 17 ohcama , ja guđas dain ožžo juolluduvvot doarjaga .
Tiltak for å styrke læremiddelproduksjonen I budsjettet for 2011 var det avsatt kr 4 000 000 til oversetting av matematikkverk for grunnskolen .
Doaibmabijut nannendihti oahpponeavvobuvttadeami 2011 bušeahtas lei várrejuvvon 4 000 000 ruvdno jorgalit matematihkkagirjjiid vuođđoskuvlla várás .
Matematikkbøker på nordsamisk for 5.-7. årstrinn er ferdig , ett år tidligere enn planlagt .
Matematihkkagirjjit leat davvisámegillii válbmasat 5. -7. luohkáide , jagi ovdal go lei plánejuvvon .
Bøkene for 1.-4. årstrinn blir igangsatt på nyåret 2012 på alle tre samiske språk .
Girjjit 1.- 4. luohkáide álggahuvvojit ođđajagis 2012 buot golmma sámegillii .
Drag skole har gjennomført pilotprosjektet Ressursskole for utvikling av lulesamiske læremidler .
Ájluovtta skuvla lea čađahan pilohtaprošeavtta Resursaskuvla julevsámegiel oahpponeavvobuvttadeamis .
De har utviklet læremidler på lulesamisk , blant annet arbeidsbøker til eksisterende lærebøker .
Sii leat ráhkadan oahpponeavvuid julevsámegillii , earret eará bargogirjjiid dálá oahppogirjjiide .
Prosjektet er nå avsluttet .
Prošeakta lea dál loahpahuvvon .
Sametinget har i samarbeid med Senter for i IKT i utdanningen utviklet en læremiddelportal for samiske læremidler på internett .
Sámediggi lea ovttasbargguin “ Senter for IKT i opplæringen ” ráhkadan oahpponeavvoportála sámi oahpponeavvuid várás interneahtas .
Læremiddelportalen har fått navnet Ovttas | Aktan | Aktesne .
Oahpponeavvoportála lea ožžon nama Ovttas | Aktan | Aktesne .
I budsjettet for 2011 var det avsatt kr 3 500 000 til læremiddelportalen .
2011 bušeahtas lei várrejuvvon 3 500 000 ruvdno oahpponeavvoportálii .
Læremiddelportalen Ovttas | Aktan | Aktesne ble offisielt åpnet i Kautokeino i november 2011 , og i den forbindelse ble det arrangert en lanseringskonferanse , med innbudte forelesere og talere .
Oahpponeavvoportála Ovttas | Aktan | Aktesne rahppojuvvui almmolaččat Guovdageainnus čakčamánu 26. b. 2011 , ja dan oktavuođas lágiduvvui almmuhankonferánsa , gosa ledje bovdejuvvon logaldallit ja sárdnideaddjit .
Sametingsrådet stod for åpningen og holdte innlegg om viktigheten av Ovttas | Aktan | Aktesne .
Sámediggeráđđi rabai ja doalai sáhkavuoru Ovttas | Aktan | Aktesne dehálašvuođas .
I forbindelse med lanseringen av læremiddelportalen ble det avholdt en læremiddelutstilling hvor samiske forlag og Giellatekno ved Universitetet i Tromsø var blant utstillerne .
Almmuheami oktavuođas dollui maid oahpponeavvočájálmas gos earret eará sámi lágádusat ja Giellatekno Romssa universitehtas ledje čájeheaddjit .
Det ble også arrangert arbeidsseminarer i aktuelle temaer for konferansedeltakerne .
Seammás lágiduvvoje bargoseminárat áigeguovdilis fáttáin konferánsaoassálastiide .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Pilohtat ráhkaduvvojit luonddufága váste nuoraidskuvlla Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 78 av 377
78 siidu 379 siiddus
Sametinget vil øke antall elever i videregående skole som velger samisk som førstespråk spesielt og opplæring i samisk språk generelt .
Sámediggi áigu lasihit logu ohppiin joatkkaskuvllas geat válljejit sámegiela vuosttašgiellan erenoamážit ja muđui oahpahusa sámegielas .
I budsjettet for 2011 var det derfor avsatt kr. 2 400 000 til stipend for elever med samisk i fagkretsen i videregående skole .
2011 bušeahtas lei danin várrejuvvon 2 400 000 ruvnno stipeanddaide ohppiide geain lea sámegiella fágan joatkkaskuvllas .
522 elever fikk innvilget stipend .
522 oahppi ožžo juolluduvvot stipeandda .
I tabellen under fremkommer stipendstørrelse , budsjettforbruk mellom språknivåene i kroner og prosent og totalforbruk i kroner for 2011 : Antall søknader Utbetaling i kr. .
Tabeallas vuolábealde boahtá ovdan stipeandda sturrodat , bušeahttageavaheapmi gielladásiid gaskka , sihke ruvdnon ja proseantan , ja obbalaš geavaheapmi 2011:s : Galle ohcama Máksojuvvon juohke Gielladássi oahppái ru. .
Språknivå pr. elev Samisk som 1.språk 226 5 810 Samisk som 2.språk 171 4 360 Samisk som fremmedspråk 125 2 905 Totalt 522
Sámegiella 226 vuosttašgiellan 5 810 Sámegiella nubbingiellan 171 4 360 Sámegiella amasgiellan 125 2 905 Oktiibuot 522
Budsjettforbruk i kroner 1 313 060 745 560 363 125 2 421 745
Bušeahttageavaheapmi Bušeahttaoassi ruvnnuin proseanttain 1 313 060 745 560 363 125 2 421 745
Figuren under viser fordelingen av stipend for de ulike elevgruppene for årene 2009 , 2010 og 2011 :
Govvosis vuolábealde oaidná stipeanddaid juohkima iešguđet oahppojoavkkuide jagiin 2009 , 2010 ja 2011 : 250
Sametinget har i 2011 satt av kr 250 000 til et verddeprosjekt .
Sámediggi lea 2011 várren 250 000 ruvnno verddeprošektii .
Målet med et slikt prosjekt er å samle barn , unge og eldre i et felles prosjekt hvor man gjennom ulike arrangementer vil samle samisk , norsk og kvensk kultur .
Mihttun dákkár prošeavttain lea čohkket mánáid , nuoraid ja vuorasolbmuid oktasaš prošektii main iešguđet lágan doaluin čohkkejit sámi , dáru ja kvena kultuvrraid .
Sametinget har vært i dialog med Alta og Kautokeino kommuner , og begge kommunene har sagt seg villige til å delta i prosjektet .
Sámediggi lea maid gulahallan Álttá ja Guovdageainnu suohkaniiguin , ja goappašat suohkanat leaba áigon searvat prošektii .
De to kommunene er nå i ferd med å etablere et samarbeid .
Dát guokte suohkana leaba dál ásaheame ovttasbarggu .
Kommunene er blitt enige om å utarbeide en felles prosjektbeskrivelse , som vil danne grunnlag for det videre arbeidet .
Suohkanat leaba soahpan hábmet oktasaš prošeaktaválddahusa , mii lea vuođđun viidáset barggus .
Skrive- og lesehjelp for eldre samer
Čállin- ja lohkanveahkki vuorrasit sápmelaččaide
Sametinget har satt av kr 250 000 til å etablere et pilotprosjekt som tilbyr skrive- og lesebistand for eldre samisktalende .
Sámediggi lea várren 250 000 ruvnno ásahit pilohtaprošeavtta mii fállá čállin- ja lohkanveahki vuorrasit sápmelaččaide .
Pilotprosjektet er i første omgang planlagt å bli gjennomført i kommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk i Finnmark , og midlene er tildelt Kautokeino kommune .
Pilohtaprošeakta lea álggos oaivvilduvvon čađahuvvot suohkaniin sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde Finnmárkkus , ja ruđat leat juolluduvvon Guovdageainnu suohkanii .
Språkprogram – Samefolkets fond
Giellaprográmma – sámeálbmot foanda
Sametinget har satt av kr 800 000 til oppfølging av et 5-årig språkprogram ved Sámi allaskuvla , der målgruppen er voksne som vil lære seg samisk .
Sámediggi lea várren 800 000 ruvnno Sámi allaskuvlla 5- jagáš giellaprográmma čuovvoleapmái , mas olahusjoavku leat rávisolbmot geat áigot oahppat sámegiela .
Dette prosjektet har vist gode resultater så langt .
Dássážii leat dán prošeavttas boahtán buorit bohtosat .
Til sammen 112 voksne har begynt på samiskopplæring i løpet av de to årene prosjektet har vart , og 51 personer har gjennomført og bestått eksamen .
Oktiibuot leat 112 rávisolbmo álgán sámegielohppui dán guovtti jagis go prošeakta lea bistán , ja 51 olbmo leat čađahan ja nagodan eksámeniid .
Prosjektet har også nådd et høyt nivå når det gjelder undervisningsmetoder .
Oahpahusmetodaid ektui lea prošeakta ollen alla dássái .
Sámi allaskuvla holder nå på å finne samarbeidspartnere både i sør- og pitesamisk område .
Sámi allaskuvla lea dál ohcame ovttasbargoguimmiid sihke lulli- ja bihtánsámi guovlluin .
I lulesamisk område har Árran - julevsáme guovdásj / lulesamisk senter tilbudt voksenopplæring , men språkprosjektet kan også tilpasses deres behov .
Julevsámi guovllus lea Árran- julevsáme guovdásj / lulesamisk senter fállan rávisolbmuidoahpu , muhto giellaprošeakta sáhttá maid heivehuvvot sin dárbbuid mielde .
Høyere utdanning Arbeidet med ny revidert rammeplan for førskolelærerutdanning
Alit oahppu Ođđa reviderejuvvon rámmaplána ovdaskuvlaoahpaheaddjiohppui
Sametinget har et fast medlem i planutvalget for ny revidert rammeplan for førskolelærerutdanning .
Sámedikkis lea okta fásta lahttu plánalávdegottis mii bargá ođđa reviderejuvvon rámmaplánain ovdaskuvlaoahpaheaddjioahpus .
Det har vært viktig å ha et fast medlem i utvalget for å kunne oppnå målsettingen om at all høyere utdanning og forskning ivaretar det samiske perspektivet .
Olahan dihtii mihttomeari ahte buot alit oahput ja dutkamat váldet vára sámi perspektiivvas , de lea leamaš dehálaš ahte lea okta fásta lahttu lávdegottis .
Rammeplanutvalget har en åpen debatt om hva som til en hver tid er under behandling .
Rámmaplánalávdegottis lea leamaš rabas digaštallan dan birra ahte maid áiggis áigái leat meannudeame .
Det har kommet inn mange innspill som rammeplanutvalget drar nytte av i sitt arbeid .
Moanat gulaskuddancealkámuša leat boahtán sisa maiguin rámmaplánalávdegoddi sáhttá ávkkástallat iežaset barggus .
I tillegg er det en faggruppe som parallelt med rammeplanutvalget arbeider med forslag til innholdet i den nye rammeplanen .
Dasa lassin lea okta fágajoavku mii bargá buohtalaga rámmaplánalávdegottiin ođđa rámmaplána sisdoalu árvalusain .
Nasjonal rekrutteringsstrategi for samisk høyere utdanning
Našunála rekruterenstrategiija sámi alitohppui
Kunnskapsdepartementet ga i 2009 Sámi allaskuvla i oppdrag å opprette , lede og forestå sekretariatsfunksjonen for en nasjonal arbeidsgruppe med siktemål å utarbeide en strategi for rekruttering til samisk høyere utdanning , med særlig vekt på samisk lærerutdanning og samiske språk .
Máhttodepartemeanta attii Sámi allaskuvlii 2009:s barggu ásahit , jođihit ja čađahit čállingoddedoaimma našunála bargojoavkkus man ulbmil lea hábmet strategiija sámi alitoahpu rekruteremii , ja mas lea erenoamáš dehálaš sámi oahpaheaddjioahppu já sámi gielat .
Arbeidsgruppens forslag var ferdig i slutten av 2010 .
Bargolávdegotti árvalus válbmanii loahpageahčen 2010 .
Sametinget hadde konsultasjoner med Kunnskapsdepartementet om arbeidsgruppens forslag til nasjonal rekrutteringsstrategi for samisk høyere utdanning i begynnelsen av 2011 .
Sámedikkis lea álggus 2011 leamaš konsulteren Máhttodepartemeanttain bargolávdegotti árvalusa birra našunála rekruterenstrategiijain sámi alitohppui .
Partene ble i avsluttende konsultasjonsmøte enige om definisjon av samisk høyere utdanning .
Bealálaččat bođiiga ovttaoaivilii maŋimus konsulterenčoahkkimis movt defineret sámi alitoahpu .
Det ble lagt vekt på at samisk høyere utdanning er utdanningsløp der bruken av og kunnskap om samiske språk og samisk kultur står sentralt .
Das deattuhuvvui ahte sámi alitoahppu lea oahppočađaheapmi mas ipmárdus ja máhttu sámi giela ja kultuvrra birra leat guovddážis .
Denne strategien inkluderer altså samisk høyere utdanning som ( 1 ) Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Dát lea dehálaš máŋgga ášši dihte , earret eará ealáskahttit , váraváldit Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 80 av 377
80 siidu 379 siiddus
Dialog med Samisk lærerutdanningsregion
Dialoga sámi oahpaheaddjioahpporegiovnnain
Sametinget har deltatt på møte mellom Kunnskapsdepartementet og Samisk lærerutdanningsregion ( region 7 ) .
Sámediggi lea searvan čoahkkimii gaskal Máhttodepartemeanta ja Sámi oahpaheaddjioahpporegiovnna ( 7. regiovdna ) .
Samisk lærerutdanningsregion består av følgende høgskoler og universiteter : Sámi allaskuvla , Høgskolen i Finnmark , Universitetet i Tromsø , Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag .
Sámi oahpaheaddjioahpporegiovnnas leat čuovvovaš allaskuvllat ja universitehtat searvvis : Sámi allaskuvla , Finnmárkku allaskuvla , Romssa universitehta , Nordlándda universitehta ja Davvi- Trøndelága universitehta .
Agendaen for møtet var regionens felles arbeidsområder og utfordringer fremover , her var rekruttering et tema .
Čoahkkima agenda lei regiovnna oktasaš bargosuorggit ja hástalusat ovddos guvlui , ja rekruteren lei okta fáttáin .
Sametinget presenterte hvilke behov som var avdekket for etter- og videreutdanning for lærere som underviser i samisk og i samiske emner .
Sámediggi buvttii ovdan makkár dárbbut leat boahtán albmosii lassioahpus ja joatkkaoahpus oahpaheddjiide geat oahpahit sámegillii ja sámi fáttáin .
Sametinget ble invitert til å delta på alle møter mellom institusjonene i regionen .
Sámediggi bovdejuvvui searvat buot čoahkkimiidda regiovnna institušuvnnaid gaskka .
Sametinget har også deltatt på møtet mellom Utdanningsdirektoratet og region 7 , hvor videreutdanningstilbud for lærere 2012-2015 ble drøftet .
Sámediggi lea maid oassálastán čoahkkimii gaskal Oahpahusdirektoráhta ja 7. regiovnna , gos joatkkaoahppofálaldat oahpaheddjiide 2012- 2015 digaštallojuvvui .
Det ble besluttet at regionen sender en samlet søknad til Utdanningsdirektoratet på hvilke oppdrag de ønsker skal inn i " Kompetanse for kvalitet " , som er en nasjonal strategi for etter – og videreutdanning .
Doppe mearriduvvui ahte regiovdna sádde oktasaš ohcama Oahpahusdirektoráhtii , makkár doaimmaid sii háliidit mielde “ Kompetanse for kvalitet ” , mii lea našunála strategiija lassiohppui ja joatkkaohppui .
Arbeidet ledes av Sámi allaskuvla .
Barggu jođiha Sámi allaskuvla .
Sametinget deltok på møte rekrutteringsgruppa i region 7 i Tromsø .
Sámediggi oassálasttii 7. regiovnna rekruterenjoavkku čoahkkimis Romssas .
Hovedformålet med gruppas arbeid var å prioritere tiltak innenfor den nasjonale rekrutteringsstrategien for samisk høyere utdanning og foreslå hvordan midlene for 2011 skulle brukes .
Váldoulbmil joavkku barggus lei vuoruhit doaimmaid našunála rekruterenstrategiija siskkobealde sámi alitoahpus ja evttohit movt 2011 ruđat galget geavahuvvot .
Kompetanseheving for lærere
Gelbbolašvuođalokten oahpaheddjiide
Sámi allaskuvla har utviklet studieplan for kombinert etter- / videreutdanning om prinsipper for opplæringen – samisk , men høgskolen er forsinket med gjennomføringen .
Sámi allaskuvla lea hábmen lohkanplána ovttastuvvon lassi- / joatkkaoahpu prinsihpaid oahpahussii – sámegiella , muhto allaskuvla lea maŋŋonan čađahemiin .
Sametinget har overført midler til Sámi allaskuvla , som skal dekke deler av skoleeiernes vikarutgifter når lærere og andre ansatte deltar på studiet .
Sámediggi lea sádden ruđaid Sámi allaskuvlii , mat galget gokčat oasi skuvlaeaiggáda olggosgoluin sadjásašolbmui dan botta go oahpaheaddjit ja eará bargit oassálastet oahpus .
Sametinget har kartlagt kompetansehevingsbehov for samisklærere og lærere i samiske skoler .
Sámediggi lea kárten gelbbolašvuođadárbbu sámegiel oahpaheddjiin ja oahpaheddjiin sámi skuvllain .
Det er mest behov for kompetanseheving i samisk , blant annet i skriving og lesing , tospråklighetspedagogikk og bruk av gode opplæringsmodeller i samiskopplæring .
Eanemus dárbu lea loktet gelbbolašvuođa sámegielas , earret eará čállit ja lohkat , guovttegielatpedagogihkka ja buriid oahpahanmodeallaid geavahit sámegieloahpahusas .
Dernest er det behov for økt kompetanse om integrering av tradisjonell kunnskap i naturfag , samfunnsfag , matematikk og i andre fag .
Lassin dasa lea dárbu lasihit gelbbolašvuođa árbedieđu searvadahttima birra luonddufágas , servodatfágas , matematihkas ja eará fágain .
I matematikk er det også behov for kompetanseheving om fagbegrepene på samisk og bruk av praktiske metoder .
Matematihkas lea maid dárbu loktet gelbbolašvuođa sámegiela fáganamahusaid birra ja praktihkalaš metodaid geavaheami birra .
Videre er det behov for kompetanseheving i blant annet engelsk , duodji , flerkulturell forståelse og urfolkspedagogikk .
Viidáset lea dárbu loktet gelbbolašvuođa earret eará eŋgelasgielas , duojis , máŋggakultuvrrat ipmárdusas ja álgoálbmotpedagogihkas .
Den nasjonale kompetansehevingsstragien ivaretar bare i begrenset omfang kompetansehevingsbehov til lærere i samiske skoler og samisklærere .
Našunála gelbbolašvuođaloktenstrategiijas váldo dušše ráddjejuvvon oassi gelbbolašvuođaloktema dárbbus mielde , oahpaheddjiide sámi skuvllain ja sámegiel oahpaheddjiide .
Oppnevning av medlemmer i rammeplanutvalg for ny lærerutdanning 8 -13
Miellahtuid nammadeapmi rámmaplánalávdegoddái ođđa oahpaheaddjiohppui 8 -13
Etter forespørsel fra Kunnskapsdepartementet har Sametinget oppnevnt representanter i rammeplanutvalg ( RPU ) for ny lærerutdanning 8.-13 .
Máhttodepartemeanta jearaldaga maŋŋil lea Sámediggi nammadan áirasiid rámmaplánalávdegoddái ( RPL . ) / RPU ođđa oahpaheaddjiohppui 8. – 13 .
For RPU 1 , for integrert lektor / adjunktutdanning og PPU ble rådgiver Kevin Johansen oppnevnt .
/ RPU 1 , integrerejuvvon lektor / adjunktaoahpuide ja PPU nammaduvvui ráđđeaddi Kevin Johansen .
For RPU 2 , for de treårige faglærerutdanningene i praktisk og estetiske fag ble professor Frode Fjellheim oppnevnt og til RPU3 , for yrkesfaglærerutdanning og PPU-Y ble rektor Ellen Inga O Hætta oppnevnt .
/ RPU 2 , golmma jagi fágaoahpaheaddjiohppui praktihkalaš ja estehtalaš fágain , nammaduvvui professor Frode Fjellheim ja RPL . / RPU 3 , fidnooahpuid oahpaheaddjiohppui ja PPU- Y nammaduvvui Rektor Ellen Inga O. Hætta .
Sametinget ønsker å legge til rette for rekruttering av samisktalende fagfolk innenfor ulike fagområder I budsjett 2011 var det derfor avsatt kr 2 350 000 til stipend for høyere utdanning .
Sámediggi áigu láhčit dili nu ahte sámegielat fágaolbmot rekruterejuvvojit iešguđet fágasuorgái . 2011 bušeahtas lei várrejuvvon 2 350 000 ruvnno alit oahpu stipeanddaide .
Det kom inn 189 søknader .
Ledje boahtán 189 ohcama .
Det ble bevilget stipend f totalt kr 2 354 200 til 130 studenter .
130 oahppái juolluduvvui stipeanda , oktiibuot 2 354 200 ruvnno .
Av de som har søkt om stipend til høyere utdanning i sør- , lule- og nordsamisk er fordelingen følgende : Språkgruppe Nordsamisk Lulesamisk Sørsamisk SUM
Sin gaskkas geat ohce stipeandda alit ohppui lulli- , julev- ja davvisámegielas lea juohkin ná : Giellajoavku Davvisámegiella Julevsámegiella Lullisámegiella Submi
Antall søknader 91 13 22 74
Galle ohcama 91 13 22 74
Fordeling i prosent 56,7 % 14,9 % 28,4 % 100,0 %
Juohku proseanttaid mielde 56,7 % 14,9 % 28,4 % 100,0 %
Fordeling i kroner 1 587 900 274 500 391 000 2 253 400
Juohku ruđa mielde 1 587 900 274 500 391 000 2 253 400
Figuren under viser fordelingen av tildelte stipend i 2011 for de ulike prioriterte stipendordningene .
Govus vuolábealde čájeha movt 2011 juolluduvvon stipeanddat leat juhkkojuvvon vuoruhuvvon stipeandaortnegiid gaskkas .
Forskning Kandidater til forskningsrådets divisjonsstyrer
Dutkan Kandidáhtat dutkanráđi divišuvdnastivrraide
Norges forskningsråd har invitert Sametinget til å foreslå kandidater til divisjonsstyrene for perioden 2011-2015 .
Norgga dutkanráđđi lea bovden Sámedikki evttohit kandidáhta divišuvdnastivrraide 2011-2015 áigodahkii .
De hensyn som vektlegges ved oppnevning av divisjonsstyremedlemmer er blant annet innsikt i forskning innenfor divisjonens fagfelt og interesse for forskningsstrategisk arbeid , interessefelt over flere divisjoners ansvar , erfaringsbakgrunn og personlige egenskaper .
Dat mii deattuhuvvo go divišuvdnamiellahtut nammaduvvojit , lea earret eará áddejupmi dutkamis divišuvnna fágasuorggis ja beroštupmi dutkanstrategalaš bargui , beroštupmi máŋgga divišuvnna ovddasvástádusas , vásihusduogáš ja persovnnalaš iešvuođat .
Ellers vektlegges det i sammensetningen kjønnsbalanse , geografisk fordeling og aldersspredning .
Muđui deattuhuvvojit ovttastusas sohkabealedeaddu , geográfalaš juohkin ja ahkeviidodat .
Kunnskapsdepartementet har oppnevnt professor Nils Oskal , Sámi allaskuvla i et av forskningsrådets divisjonsstyrer for perioden 1.7. 2011 – 31.5.2015 .
Máhttodepartemeanta lea nammadan professor Nils Oskala , Sámi Allaskuvllas ovtta divišuvdnastivrii áigodahkii suoidnemánu 1. b. 2011 rájis miessemánu 31. b. 2015 rádjái .
Dette er første gang Sametinget har en samisk representant i et av divisjonsstyrene .
Lea vuosttaš geardi go Sámedikkis lea sámi ovddasteaddji ovtta divišuvdnastivrrain .
Med dette ser vi muligheten til at det samiske perspektivet blir ivaretatt i styret og at et samisk perspektiv styrkes innenfor forskningsrådet .
Dáinna oaidnit mii vejolašvuođa oažžut sámi perspektiivva vuhtiiváldojuvvot , ja sámi perspektiiva nannejuvvo dutkanráđis . Sámi dutkan ja alitoahpu lávdegoddi
Utvalget for samisk forskning og høyere utdanning Butenschønutvalget er et utvalg som er nedsatt for å utrede utviklingstrekk , behov og målsettinger for samisk forskning og urfolksforskning , herunder rammer for strategisk samarbeid , institusjons- og nettverksbygging .
Butenschønlávdegoddi , man professora Nils Butenschøn jođiha , lea lávdegoddi mii lea vuođđuduvvon guorahallandihti ovdánahttindovdomearkkaid , dárbbuid ja mihttomeriid sámi dutkamis ja álgoálbmotdutkamis , maiddái strategalaš ovttasbarggu rámmaid , institušuvdna- ja Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Dette er en direkte oppfølging av Sametingets institusjonsmelding og er et av tiltakene som Sametinget og departementet ble enige om i St. meld. nr. 30 ( 2008-2009 ) Klima for forskning .
28 ( 2007- 2008 ) Sámepolitihkka ( St.meld. nr. 28 ( 2007-2008 ) Samepolitikken ) , Sámedikki institušuvdnadieđáhusas ja okta doaibmabijuin Maid Sámediggi ja departemeanta soabaiga Stuoradiggedieđáhusas no . 30 ( 2008- 2009 ) Klima for forskning .
Utvalget skal også ta inn over seg rekrutteringssituasjonen til samisk høyere utdanning som et grunnlag for samfunnsutviklingen og for å bygge sterke forskningsmiljøer .
Lávdegoddi galgá maid guorahallat rekrutterendili sámi alitoahpuide vuođđun servodatovdáneapmái ja dasa ahte hukset nanu dutkanbirrasiid .
I denne forbindelsen er Nasjonal rekrutteringsstrategi for samisk høyere utdanning ( Strategi 2011-2014 ) , som Sametinget og departementet ble enige om etter konsultasjoner , et viktig dokument . Utvalget og mandatet ble nedsatt av Kunnskapsdepartementet etter konsultasjoner med Sametinget .
Dán oktavuođas lea Našunála rekruterenstrategiija sámi alitohppui ( strategiija 2011- 2014 ) , maid Sámediggi ja departemeanta soabaiga guovvamánu 2011 maŋŋil konsulteremiid , dehálaš dokumeanta Máhttodepartemeanta nammadii lávdegotti ja mandáhta maŋŋil konsultašuvnnaid Sámedikkiin .
Sametinget hadde et møte med utvalget i starten av deres arbeid , hvor Sametinget tok opp utfordringene i det samiske samfunnet i et vidt perspektiv .
Sámediggeráđis lei čoahkkin lávdegottiin bargguid álggus , gos Sámediggeráđđi jearai hástalusaid birra mat leat sámi servodagas viiddis perspektiivvas .
Utvalget hadde en innspillskonferanse på Universitetet i Nordland i september hvor visepresident Laila Susanne Vars hadde et innlegg om samisk forskning og høyere utdanning .
Lávdegottis lei cealkámuškonferánsa Nordlándda universitehtas čakčamánus , gos várrepresideanta Laila Susanne Vars doalai sáhkavuoru sámi dutkama ja alitoahpu birra .
Utvalget skal legge frem sin utredning i mai 2012 .
Lávdegoddi galgá geiget iežaset čielggadusa miessemánu 2012 .
Regionale forskningsfond Forskningsfond Nord- Norge :
Regionála dutkanfoanda Davvi- Norgga dutkanfoanda :
Eva Josefsen er oppnevnt som Sametingets medlem i fondsstyret for Nord- Norge for perioden 2012 – 2015 , med varamedlem Kevin Johansen .
Eva Josefsen lea nammaduvvon Sámedikki lahttu Davvi- Norgga foandastivrii áigodahkii 2012 – 2015 , su várrelahttu lea Kevin Johansen .
Forskningsfond Midt- Norge :
Gaska- Norgga dutkanfoanda :
Arnt Erik Tjønna er oppnevnt som Sametingets medlem i fondsstyret for Midt- Norge for perioden 2012 -2015 , med varamedlem Nora Marie Bransfjell .
Arnt Erik Tjønna lea nammaduvvon Sámedikki lahttu Gaska- Norgga foandastivrii áigodahkii 2012 – 2015 , su várrelahttu lea Nora Marie Bransfjell .
Kunnskapsdepartementet og Sametinget har hatt konsultasjoner om akkrediteringskriterier for oppstart av nye doktorgradsstudier .
Máhttodepartemeanttas ja Sámedikkis leat leamaš konsultašuvnnat akkreditereneavttuid birra doavttergrádaoahpuid álggaheamis .
Partene har blitt enig om følgende : Ved en forskriftsendring tas følgende tekst inn i departementets merknad til ny forskriftstekst : Kunnskapsdepartementet er oppmerksom på at dette kravet kan by på særskilte utfordringer ved Samisk høgskole fordi høgskolens formål er avhengig av at det kan rekrutteres personale og doktorgradskandidater med samisk språkkompetanse .
Bealálaččat šiehtaiga čuovvovaččat : Láhkaásahusa rievdadeamis váldo čuovvovaš teaksta mielde departemeantta mearkkašumiide ođđa láhkaásahustekstii : Máhttodepartemeanta diehtá ahte dát gáibádus sáhttá mielddisbuktit erenoamáš hástalusaid Sámi allaskuvlii dan sivas go allaskuvlla ulbmil lea dan duohken ahte sáhttá rekrutteret bargiid ja doavttergrádakandidáhtaid main lea sámegiel gelbbolašvuohta .
Det pågår nå en større utredning om samisk forskning og høyere utdanning som bl.a. skal redegjøre for hvordan Samisk høgskole kan videreutvikles .
Dál lea jođus stuorit guorahallan sámi dutkama birra ja alitoahpu birra mii earret eará galgá čielggadit movt Sámi allaskuvla sáhttá ovdánit .
Dersom det i løpet av 2011 kommer en søknad fra Sámi allaskuvla om akkreditering av et nytt doktorgradsstudium , vil Kunnskapsdepartementet kontakte utvalget som utreder samisk forskning og høyere utdanning .
Jus 2011:s boahtá ohcan Sámi allaskuvllas gos ohcet akkrediteret ođđa doavttergrádaoahpu , de áigu Máhttodepartemeanta váldit oktavuođa lávdegottiin mii guorahallá sámi dutkamiid ja alitoahpuid .
Dette for å få informasjon om utvalgets vurderinger av hvordan Sámi allaskuvla best kan videreutvikles .
Dán dahká vai oažžu dieđuid lávdegotti veardádallamiid birra das movt Sámi allaskuvla buoremusat sáhttá ovdánit .
Deretter vil departementet ha en dialog med Sametinget og Sámi allaskuvla for å se om det vil være behov for endringer i forskriften knyttet til Sámi allaskuvla .
Dan maŋŋil áigu departemeanta gulahallat Sámedikkiin ja Sámi allaskuvllain guorahallandihti lea go dárbu rievdadit láhkaásahusa mii guoská Sámi allaskuvlii .
Oppnevning av styremedlemmer i Sámi allaskuvla for perioden 2011 -2015
Stivralahtuid nammadeapmi Sámi Allaskuvlii áigodagas 2011 - 2015
Følgende personer er oppnevnt som medlemmer for styreperioden 1. august 2011 til 31. juli 2015 : Gunn-Britt Retter , Varangerbotn , med personlig varamedlem Outi Susanna Länsman , Anár , Finland ( oppnevnt av Sametinget ) Roger Skarvik , Alta , med personlig varamedlem Ánde Somby , Tromsø ( oppnevnt av Sametinget ) Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Čuovvovaš olbmot leat nammaduvvon stivralahttun borgemánu 1. b. 2011 rájis suoidnemánu 31. b. 2015 rádjái : Gunn-Britt Retter , Vuonnabahta , su persovnnalaš várrelahttu lea Outi Susanna Länsman , Anár , Suopma ( sámediggi nammadan ) Roger Skarvik , Áltá , su persovnnalaš várrelahttu lea Ánde Somby , Romsa ( Sámediggi nammadan )
3 Språk Den samiske befolkningen skal ha mulighet og rett til å bruke sitt eget språk .
3 Giella Sámi álbmogis galgá leat vejolašvuohta ja riekti geavahit iežaset giela .
Bevaring og utvikling av det samiske språket er sentralt for den samiske kulturens framtid .
Giela seailluheapmi ja ovddideapmi lea guovddáš oassi sámi kultuvrra boahtteáiggis .
Sametinget har derfor som hovedmål at samisk språk brukes aktivt og er synlig i det offentlige rom .
Danne lea Sámedikkis váldoulbmilin ahte giella geavahuvvo aktiivvalaččat ja lea oidnosis almmolašvuođas .
Eksisterende språkarenaer må opprettholdes og videreutvikles , og det må legges til rette for at det etableres nye .
Dat giellaarenat mat dál gávdnojit , fertejit bisuhuvvot ja ovdánahttot , ja ferte láhččit dili vai ođđa giellaarenat ásahuvvojit .
I områder der samisk språk står svakt må det arbeides for en vitalisering av språket .
Dain guovlluin gos sámegiella lea hearkkes dilis , doppe fertet bargat giellaealáskahttimin .
I områder der samisk er dagligspråk , må vi være bevisst på å fortsette å bruke språket .
Dain guovlluin gos sámegiella lea beaivválašgiella , doppe fertet dihtomielalaččat ain ovddos guvlui sámástit .
Sametinget arbeider på ulike måter for å nå disse målsettingene .
Sámediggi bargá iešguđet ládje joksat dáid ulbmiliid .
Vi gir tilskudd til kommuner og fylkeskommuner slik at de skal ha mulighet til å betjene befolkningen på samisk .
Mii juohkit doarjagiid suohkaniidda ja fylkasuohkaniidda vai sidjiide galgá leat vejolaš bálvalit álbmoga sámegillii .
Vi gir også tilskudd til samiske språksentre og det gis tilskudd til språkprosjekter både i og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Mii doarjut sámi giellaguovddážiid ja doarjut maid sihke dakkár giellaprošeavttaid mat leat sámi giela hálddašanguovllus , ja maiddái daid mat leat olggobealde .
Sametinget gir også råd og veiledning om samiske termer og stedsnavn .
Sámediggi maid rávve ja bagadallá sámi tearpmaid ja báikenamaid birra .
I dette arbeidet er det nødvendig med et samarbeid med regjeringen , fylkeskommuner , kommuner og fagmiljøene i samisk språk .
Dán barggus lea dárbu ovttasbargat ráđđehusain , fylkasuohkaniiguin , suohkaniiguin ja sámegiela fágabirrasiiguin .
Sametinget har i løpet av 2011 deltatt på seminarer , konferanser og møter hvor tema har vært det samiske språkets situasjon i dag og fremtidige utfordringer .
Sámediggi lea 2011:s oassálastán seminárain , konferánssain ja čoahkkimiin main fáddá lea leamaš sámegiela dilli ja boahttevaš hástalusat .
Slike språkfaglige treff er viktige fordi forskjellige språkmiljø får mulighet til å samles og dele erfaringer .
Diekkár giellafágalaš deaivvadeamit leat dehálaččat go dalle besset iešguđetge fágabirrasat čoahkkanit ja juogadit vásáhusaid .
I tillegg er slike samlinger språkarenaer i det offentlige rom .
Dasa lassin leat diekkár čoahkkaneamit giellaarenat almmolašvuođas .
Sametinget er spesielt glad for at det sørsamiske språkmiljøet nå har etablert et språknettverk , og vi deltar også på denne .
Sámediggi lea erenoamáš movttet go lullisámi giellabirrasis dál leat ásahan giellafierpmádaga , ja mii oassálastit maid doppe .
Sørsamisk nettverksmøte samler alle institusjoner i det sørsamiske området som arbeider med språkopplæring .
Lullisámegiela fierpmádatčoahkkin čohkke buot lullisámi ásahusaid mat barget giellaoahpahusain .
Disse nettverkssamlingene holdes flere gang per år , og tar opp sentrale temaer i arbeidet med sørsamisk språkopplæring .
Dát fierpmádatčoahkkimat lágiduvvojit máŋgii jagis , ja lullisámegiela oahpahusbarggut leat guovddáš fáttát dáin čoahkkanemiin .
Sametingets språkkonferanse
Sámedikki giellakonferánsa
Sametinget har arrangert en språkkonferanse i 2011 .
Fáddán lei sámegiela čalmmustahttin ja geavaheapmi .
Tema for konferansen var synliggjøring og bruk av samiske språk .
Diekkár konferánsa lea dehálaš čalmmustahttindihti sámegielaid almmolašvuođas .
Konferansen er også en viktig språkarena .
Konferánsa lea maid dehálaš giellaarena .
På konferansen hadde vi tolking til og fra alle de samiske språkene og norsk .
Konferánsa dulkojuvvui buot sámegielaide ja dárogillii .
Det var 160 deltakere på konferansen .
Konferánssas ledje 160 oasseváldi .
Sametinget har fått gode tilbakemeldinger etter konferansen og ser at det er behov for å arrangere språkkonferanse med jevne mellomrom .
Sámediggi lea ožžon buriid máhcahemiid konferánssa maŋŋel ja oaidná dárbbu lágidit giellakonferánssaid duos dás ain .
Sametinget vil derfor arbeide for at det avholdes språkkonferanser jevnlig .
Danne áigu Sámediggi lágidit giellakonferánssaid dássedit .
Sametingets språkstyre ble opprettet i 2001 .
Sámedikki giellastivra ásahuvvui jagi 2001 .
Aktivitetsnivået i språkstyret de siste årene har vist at de ikke lenger har så mange saker å jobbe med .
Giellastivrra bargohivvodat maŋemus jagiid čájeha ahte sis eai leat šat nu hirbmat olu barggut .
Mye av grunnen til det ligger i at rammene rundt det språkpolitiske arbeidet har forandret seg siden opprettelsen .
Sivvan dasa leat ahte giellapolitihkalaš bargguid rámmat leat rievdan dan rájes go dat álggahuvvui .
Internt i Sametinget er administrasjonens kompetanse styrket .
Sámedikki hálddahusas lea gelbbolašvuohta nanusnuvvan .
Det er ansatt flere nye medarbeidere med høy kompetanse , dette gjelder for alle de samiske språkene .
Leat máŋga ođđa bargi boahtán geain lea nana gelbbolašvuohta , ja dat guoská buot sámi gielaide .
Flere nye kommuner er blitt innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk , og det er opprettet nye språksentre .
Leat máŋga ođđa suohkana sámegiela hálddašanguovllus , ja leat ásahuvvon ođđa sámi giellaguovddážat .
Dette betyr at Sametinget har fått flere aktører å diskutere språkutfordringer med .
Dat mearkkaša ahte Sámedikkis leat dál eanet aktevrrat geaiguin sáhttá ságastit giellahástalusaid birra .
Sametinget har også fått til et godt samarbeid med sentrale myndigheter .
Sámediggi lea maid ožžon buori ovttasbarggu guovddáš eiseválddiiguin .
Konsultasjonsavtalen er et viktig eksempel på det .
Konsultašunšiehtadus lea dehálaš ovdamearkan dasa .
Disse forandringene har ført til en mye mer prosessorientert arbeidsmåte .
Dát rievdadeamit leat dagahan min bargovuogi mihá eanet proseassabealušteaddjin .
Det har derfor vært utfordrende å inkludere språkstyret siden språkstyret ikke er med i den daglige drifta .
Go giellastivra ii leat dan beaivválaš doaimmas mielde , de lea leamaš váddáset váldit sin searvái .
Sametinget mener at det ikke lenger er behov for å ha et eget rådgivende organ for språksaker , og har derfor besluttet å legge ned Sametingets språkstyre fra 31.12.2011 .
Sámedikki mielas ii leat dárbu sierra ráđđeaddi orgánii giellaáššiid várás , ja danne lea mearridan heaittihit Sámedikki giellastivrra 31.12.2011 rájes . Davviriikkalaš ovttasbargu
Sametingene i Norge , Finland og Sverige har gjennom Samisk parlamentarisk råd satt i gang et utredningsprosjekt om etablering av et nordisk samisk forsknings- og fag / ressurssenter .
Norgga , Ruoŧa ja Suoma Sámedikkit leat Sámi parlamentáralaš ráđi bokte čielggadanprošeavtta davviriikkaid oktasaš sámegiela dutkan- ja ámmát / resursaguovddáža ásaheamis .
Rapporten fra dette utredningsprosjektet er levert til Samisk parlamentarisk råd .
Čielggadanprošeavtta raporta lea addon Sámi parlamentáralaš ráđđái .
Det er sendt inn en søknad til Interreg IV A Davvi om finansiering av dette prosjektet .
Lea maid sáddejuvvon ruhtadanohcan Interreg IV A Davvi dán prošektii .
Nordisk samisk forsknings- og fag / ressurssenter skal ha språkfaglige arbeidsoppgaver som språkrøkt , språkutvikling , språknormering , navnetjeneste og informasjon om samiske språkfaglige spørsmål .
Davviriikkaid sámegiela dutkan- ja ámmát / resursaguovddážis galget leat giellafágalaš barggut nugo giellagáhtten , giellaovddideapmi , giellanormeremat , nammabálvalusat ja dieđut sámegielfágalaš gažaldagain .
I løpet av prosjektperioden skal hvert sameting ordne fast finansiering slik at dette senteret blir til et permanent språksenter fra 2014 .
Prošeaktaáigodagas galget buot sámedikkit háhkat bistevaš ruhtadeami vai guovddáš šattalii bissovaš giellaguovddážiin jagi 2014 rájes .
Regjeringens handlingsplan for samiske språk oppdateres årlig .
Ráđđehusa sámegielaid doaibmaplána ođasmahttojuvvo jahkásaččat .
I februar presenterte Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet status for 2010 og på hvilke områder innsatsen skulle gjøres i 2011 .
Guovvamánus ovdanbuvttii Ođasmáhttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanta 2010 stáhtusa ja makkár vuoruheamit galget lea 2011:s .
Departementet poengterte at et viktig resultat så langt er en større bevissthet om de samiske språkene , både hos offentlig myndigheter og i samfunnet for øvrig .
Departemeantta deattuhii ahte dehálaš boađus dán rádjái lei arvat eambbo diđolašvuohta sámegielaid birra , sihke almmolaš eiseválddiin ja muđuige servvodagas .
Handlingsplanen er delt inn i tre hovedkapittel : SE . , LÆRE , BRUKE , hvor tiltak på ulike nivå er fordelt .
Doaibmaplána lea juhkkojuvvon golmma váldokapihttaliidda : OAIDNIT , OAHPPAT , GEAVAHIT , main doaibmabijut leat iešguđetge dásiin juhkkojuvvon .
Sametinget er i gang med arbeidet med de tiltak som Sametinget har ansvaret for og jobber videre med tiltak som allerede er påbegynt .
Sámediggi lea bargagoahtán daiguin bargguiguin maidda lea ovddasvástádus ja bargá viidáset daiguin bargguiguin mat leat álggahuvvon .
Sametinget har ansvar for gjennomføring av ulike tiltak i handlingsplanen , både alene og i samarbeid med andre departement og institusjoner .
Sámedikkis lea ovddasvástádus čađahit iešguđet lágan doaibmabijuid doaibmaplánas , sihke akto ja ovttas eará departemeanttaiguin ja ásahusaiguin .
Sametingets endelige rapportering for 2011 vil skje i første del av 2012 .
Sámedikki loahpalaš dieđáhus 2011 ovddas válbmana álgogeahčen jagi 2012 .
Elgå skole
Elgå skuvla
Elgå skole arbeider med å etablere et ressurssenter for sørsamisk språk og opplæring .
Elgå skuvla lea bargagoahtán lullisámi giella ja oahpahus resursaguovddáža ásahemiin .
Sametinget har vært i møter med både Elgå skole , Engerdal kommune og Fornyings , administrasjons- og kirkedepartementet både på administrativt og politisk nivå .
Sámediggi lea čoahkkinasttán sihke Elgå skuvllain , Engerdal suohkaniin ja Ođasmáhttin , hálddahus- ja girkodepartemeanttain sihke hálddahuslaš ja politihkalaš dásis .
Sametinget arbeider videre med saken og det forventes at en avklaring omkring fremtidig organisering vil skje i løpet av 2012 .
Sámediggi bargá viidáset dáinna áššiin ja vuordimis čovdojuvvo boahttevaš organiseren 2012 mielde .
Samarbeid om terminologi
Terminologalaš ovttasbargu
Sametinget samarbeider med Sametinget i Sverige for å styrke lulesamisk språk .
Sámediggi bargá ovttas Ruoŧa sámedikkiin nannet julevsámegiela .
Det er bestemt at det skal holdes lulesamisk språkkonferanse i Jokkmokk , Sverige , i februar 2012 .
Lea mearriduvvon dollojuvvot julevsámi giellakonferánsa Johkamohkis , Ruoŧas , guovvamánus 2012 .
Konferansens tema er blant annet språk ( re , ) vitalisering undervisning og forskning – og skal være en løsningsorientert og framtidsrettet konferanse .
Konferánssa fátta lea ee. giela ealáskahttin , oahpahus ja dutkan – ja konferánsa galgá gávdnat boahtteáigge áigumušaide čovdosiid .
Sametinget har god dialog med forfatteren av lulesamisk-norsk / norsk-lulesamisk ordbok om å offentliggjøre digital versjon av ordboka .
Sámedikkis lea buorre gulahallan julevsámi-dáro / dáro-julevsámi sátnegirjji čálliin ja áigumuš lea almmustahttit sátnegirjji digitálahámis .
Intensjonen er å komme til enighet på nyåret 2012 og legge ut ordboka i løpet av januar / februar .
Áigumuš lea soabadit ođđajagis 2012 ja almmuhit girjji ođđajagimánus / guovvamánus .
Sametinget har deltatt på Norsk språkråds kurs og seminar om terminologiarbeid .
Sámedikki lea oassalastan Norgga giellaráđi terminogiijakursii ja - seminárii .
På seminaret ble grunnleggende termarbeid drøftet , med opplæring i fagspråk , begreper , definisjoner og annet innenfor praktisk terminologiarbeid .
Semináras ledje ovdan tearbmabarggu vuođđodieđut , oahppu fágagiela birra , doahpagat , meroštallamat ja eará praktihkalaš tearbmabarggut .
Sametinget har deltatt på Giellagiella forum i Karasjok , som er et nettverksmøte for språkarbeidere i de samiske forvaltningskommunene .
Sámediggi lea oassalastan Kárášjogas Giellagiella forumii , mii lea fierpmádatčoahkkin sámi hálddašanguovllu suohkaniid giellabargiide .
På møtet ble det diskutert språkfaglige spørsmål som er relevante for språkarbeidere . Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Sámediggi oaidná ahte máŋggain dain guovddážiin lea hui seammálágan doaibma jagis jahkái , muhto dulko dan nu ahte giellaguovddážat Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 85 av 377
85 siidu 379 siiddus
Sametinget ga i 2011 driftsstøtte til 10 samiske språksentre .
áiggi mielde ožžot hámi ja sisdoalu man nala barget .
Det som Sametinget mener er viktig er at språksentrene hele tiden evaluerer sine tiltak for å kunne tilby gode tjenester og aktiviteter som befolkningen ønsker .
Sámediggi oaidná dehálažžan ahte giellaguovddážat čađa áiggi árvvoštallet iežaset doaimmaid nu ahte sáhttet fállat buriid fálaldagaid ja doaimmaid nugo álbmot háliida .
Sametinget har et mål om flere levedyktige og aktive arenaer for samisk språk .
Sámedikkis lea ulbmil oččodit eanet ealli ja aktiivvalaš sámegielarenaid .
Derfor bevilget Sametinget driftstilskudd til Storfjord språksenter for driftsåret 2011 .
Danin juolludii Sámediggi doaibmadoarjaga Omasvuona giellaguovddážii doaibmajahkái 2011 .
Storfjord språksenter ble offisielt åpnet i 2010 og har vært finansiert og administrert som et prosjekt .
Omasvuona giellaguovddáš rahppui almmolaččat jagis 2010 ja leamaš ruhtaduvvon ja hálddašuvvon prošeaktan .
Sametinget ser det som viktig at Storfjord språksenter sikres prosjektmidler i prosjektperioden fram til senteret får grunntilskudd fra Sametinget .
Sámediggi oaidná dehálažžan ahte Omasvuona giellaguovddážii sihkkarastojuvvojit prošeaktaruđat prošeaktaáigodahkii dasságo guovddáš oažžu vuođđodoarjaga Sámedikkis .
Sametinget deltar på det årlige språksentertreffet .
Sámediggi oassalastá jahkásaš giellaguovddašdeaivvadeamis .
Sametinget synes det er viktig å treffe språksentrene for å kunne høre hva de gjør og hvilke utfordringer de møter i sitt arbeid .
Sámedikki mielas lea dehálaš deaivat giellaguovddážiid gullan dihte maid dat barget ja makkár hástalusaid sii deivet iežaset bargguin .
I år ble språksentertreffet arrangert på Evenes .
Dán jagi giellaguovddašdeaivvadeamis lei Evenášis .
Sametinget har satt i gang arbeidet med å evaluere de samiske språksentre som får grunntilskudd fra Sametinget .
Sámediggi lea bidjan johtui barggu guorahallat daid sámi giellaguovddážiid mat ožžot vuođđodoarjaga Sámedikkis .
Med evalueringen ønsker Sametinget å få et enda bedre bilde av språksentrenes bruk av tilskuddet som de får fra oss .
Sámediggi háliida dainna guorahallamin oaččut vel buoret gova dan doarjaga geavaheamis maid giellaguovddážat ožžot Sámedikkis .
Evalueringen skal belyse om tilskuddet bidrar til måloppnåelse og hvilke momenter som eventuelt hindrer dette .
Guorahallamis galgá čielggaduvvot leago doarjja veahkehan joksat ulbmila ja makkár čuoggát vejolaččat leat eastadan dan .
Resultatene av undersøkelsen skal brukes til å forbedre Sametingets forvaltning av de samiske språksentrene .
Sámediggi galgá atnit ávkin guorahallanbohtosiid buoridan dihte sámi giellaguovddážiid hálddašeami .
Evalueringen skal omfatte språksentre som fikk grunntilskudd fra Sametinget i perioden fra 2006-2010 .
Guorahallan guoská giellaguovddážiidda mat ožžo vuođđodoarjaga Sámedikkis áigodagas 2006-2010 .
Et viktig spørsmål i evalueringen blir spørsmålet om utvidelse av virkeområdet for eksisterende språksentre .
Dehálaš guorahallamis šaddá gažaldat dálá giellaguovddážiid doaibmaguovllu viiddideapmi .
Dette er en sak som også blant annet Álttá sámi giellaguovddáš har tatt opp med Sametinget .
Dat lea ášši , man ee. Álttá sámi giellaguovddáš lea váldán bájas Sámedikkiin .
Sametingets tospråklighetstilskudd
Sámedikki guovttegielalašvuođadoarjja
Sametinget har bevilget tospråklighetstilskudd siden 1993 til de kommunene og fylkeskommunene som til enhver tid hører under forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggi lea 1993 rájes juolludan guovttegielalašvuođadoarjagiid daid gielddaide ja fylkkagielddaide , mat áiggis áigái leat gullan sámegiela hálddašanguvlui .
Målet for tilskuddsordningen er at befolkningen skal kunne betjenes på samisk , og gi kommunene muligheten til å være aktive i arbeidet med å utvikle samiske språk .
Doarjjaortnega mihttomearri lea ahte sámegiela hálddašanguovllu álbmot galgá oažžut bálvalusaid sámegillii , ja addit suohkaniidda vejolašvuođa aktiivvalaččat bargat sámegiela ovdánahttinbargguiguin .
Endring av tildelingskriteriene for tospråklighetstilsku dd
Guovttegielalašvuođa juolludaneavttuid rievdadeamit
I 2009 gjennomførte Sametinget en evaluering av kommunenes og fylkeskommunenes bruk av tospråklighetstilskuddet .
Sámediggi čađahii 2009:s árvvoštallama sámegiela hálddašanguovllu gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielalašvuođadoarjaga geavaheamis .
Av denne evalueringen kommer det blant annet fram at tildelingskriteriene for tospråklighetstilskuddet bør endres .
Dán árvvoštallamis bođii ovdan earret eará dat , ahte guovttegielalašvuođadoarjaga juolludaneavttut berrešedje rievdaduvvot .
Forslagene for beregningsreglene og tildelingskriteriene har vært ute til høring .
Ođđa meroštallannjuolggadusat ja juolludaneavttut leat leamaš gulaskuddamis .
De nye beregningsreglene for tospråklighetstilskuddet ble vedtatt i Sametingets plenum i mars 2011 .
Sámedikki dievasčoahkkin dohkkehii guovttegielalašvuođadoarjaga ođđa juolludaneavttuid njukčamánus 2011 .
Tospråklighetstilskuddet er ikke lenger utgiftsstyrt , men formålsstyrt .
Guovttegielalašvuođadoarjja ii stivrejuvvo šat goluid mielde nugo ovdal , muhto baicce ulbmiliid mielde .
Tilskuddet utdeles i tre deler til kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk .
Dán ođđa málles lea vuođđooassi , bálvalanoassi ja ovddidanoassi hálddašanguovllu gielddaid várás .
Den nye ordningen har en hoveddel , en betjeningsdel og en utviklingsdel for forvaltningsområdets kommuner .
Sámegiela hálddašanguovllu fylkkagielddaide lea guovtteoasat málle , mas lea vuođđo- ja bálvalanoassi ja ovddidanoassi .
For fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk er det en todelt modell , en hoved- og betjeningsdel og en utviklingsdel .
Danin lea Sámediggi ráhkadan individuála ovttasbargošiehtadusa juohke gielddain ja fylkagielddain das , mo gielddat / fylkagielddat áigot ovddidit , nannet ja ovdánahttit sámegiela .
Språksituasjonen er meget forskjellig i kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk .
Dát mearkkaša dan , ahte buohkain lea vuoigatvuohta bálvaluvvot sámegillii go sii váldet oktavuođa sámegiela hálddašanguovllu almmolaš ásahusaide .
Side 86 av 377
86 siidu 379 siiddus
I forvaltningsområdet for samisk språk er samisk og norsk likeverdige språk .
fylkkagielddain cealkámušaid ja evttohusaid individuála ovttasbargošiehtadusaide .
Samarbeidsavtalene utformes særskilt for hver kommune og fylkeskommune på grunnlag av uttalelsen fra hver kommune og fylkeskommune .
Ovttasbargošiehtadusat hábmejuvvojit sierra juohke gielddain ja fylkkagielddain iešguhtege gieldda ja fylkkagieldda cealkámuša vuođul .
Sametinget har vært i dialog med kommunene og fylkeskommunene angående samarbeidsavtalenes innhold og form .
Sámediggi lea gulahallan gielddaiguin ja fylkkagielddaiguin ovttasbargošiehtadusaid sisdoalu ja hámi birra .
Det arbeidet har tatt lengre tid enn hva Sametinget hadde beregnet .
Dát bargu lea ádjánan guhkit go Sámediggi árvvoštalai .
Noen kommuner / fylkeskommuner har opplyst at de ikke blir ferdige med arbeidet før i slutten av 2011 .
Muhtun gielddat / fylkkagielddat leat dieđihan , ahte eai geargga dáinna bargguin ovdal loahpageahčen 2011 .
Samarbeidsavtalene skal godkjennes politisk både på kommunalt og fylkeskommunalt nivå og i Sametingsrådet .
Ovttasbargošiehtadusat galget dohkkehuvvot politihkalaččat sihke gieldda / fylkagieldadásis ja Sámediggeráđis .
Det betyr at underskrivingen av samarbeidsavtalene blir forsinket .
Dat mearkkaša dan , ahte ovttasbargošiehtadusaid vuolláičállin maŋŋona .
Sametingets målsetning er en felles underskriving av samarbeidsavtalene i Sametinget plenum i februar 2012 .
Sámedikki mihttomearrin lea oktasaččat vuolláičállit ovttasbargošiehtadusaid Sámedikki dievasčoahkkimis guovvamánu 2012:s .
Rapportering fra kommunene om bruken av tospråklighetstilskuddet
Suohkaniid guovttegielalašvuođadoarjaga geavaheami raporteren