pere/sami_parallel huggingface dataset:
Etter hvert har målet blitt en revitalisering som mer går på identitet. At folk skal ha en forståelse for kystsamisk kultur.
Dađistaga lea mihttomearrin šaddan identitehta ođđasis ealáskahttin, dat ahte olbmuin galgá leat ipmárdus mearrasámi kultuvrii.
At de skal kunne identifisere seg sjøl og slekta si med det kystsamiske, og bygge opp en selvfølelse knyttet til det.
Sii galget sáhttit identifiseret iežaset ja fulkkiid mearrasámivuođa, ja loktet iešdovddu.
Men jeg tror at det er rett og slett utopisk at hele bygda skal bli samiskspråklig igjen, slik den en gang var.
Muhto mun jáhkán dat lea njuolgut veadjemeahttun ahte olles gilli šaddá sámegielagin, nu go ovdal lei.
Likevel har jeg et håp om at mange skal lære seg samisk, og bruke språket der det er naturlig.
Aŋkke lea mus sávaldat ahte máŋggas ohppet sámegiela, ja atnet giela doppe gos lea lunddolaš.
En del samiske stedsnavn blir brukt daglig av de fleste som bor her.
Eatnasat geat orrot dáppe geavahit muhtin sámi báikenamaid beaivválaččat.
Gáisi har arbeidet mye for å ivareta eksisterende og nesten glemte samiske stedsnavn.
Gáisi lea bargan ollu vára váldit sámi báikenamain mat leat geavahusas dahje measta vajálduvvon.
Dette er det eneste samiske språksenteret mellom Kåfjord og Lavangen.
Dát lea áidna sámi giellaguovddáš gaskal Gáivuona ja Loabága.
Det ble lagt hit til Lakselvbukt siden dette er et område der samisk språk har overlevd lengst her i Tromsø–Ullsfjord-området.
Dat ásahuvvui deike Moskaluktii go dát lea guovlu gos sámi giella lea seilon guhkimusat dáppe Ullovuona–Romssa guovllus.
Det skal også betjene resten av Tromsø kommune, i tillegg til nabokommunene.
Giellaguovddáš galgá maid bargat muđui Romssa suohkana ja ránnjásuohkaniid ovddas.
Disse har også en del i Gáisi, men jeg mener man først må bruke hoveddelen av tid og krefter på å skape et her i Ullsfjord–Sørfjorden, til man har bygd opp en kompetanse man kan bruke i arbeid med øvrige deler av språksenterets virkeområde.
Dain lea maid oassi Gáissis, muhto mun oaivvildan ahte álggos ferte vuoruhit áiggi ja fámuid háhkat «vuođu» dáppe Ullovuonas–Moskavuonas, gitta dassái go mii leat huksen gelbbolašvuođa maid sáhttá atnit bargguin muđui giellaguovddáža doaibmaguovllus.
[1] Finnefondets arkiv er i Statsarkivet i Tromsø.
[1] Sámefoandda arkiiva lea Romssa stáhtaarkiivvas.
Finnefondet er omtalt i en rekke artikler i Samisk skolehistorie, særlig grundig av Henry Minde i bind 1.
Sámefoandda birra lea muitaluvvon moanain artihkkaliin Sámi skuvlahistorjjás, erenoamáš dárkilit lea Henry Minde muitalan vuosttaš girjjis.
[3] Kilde: Skoledirektørens arkiv, Troms, nr. 258.
[3] Gáldu: Romsa skuvladirektevrra arkiiva, no. 258.
Nå kan du kikke forvaltningen i kortene - regjeringen.no
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
Offentlig elektronisk postjournal (OEP) er lansert som den første av sitt slag i verden.
Almmolaš elektrovnnalaš poastajournála (AEP) lea máilmmi vuosttamus almmolaš elektrovnnalaš poastajournála mii oppanassiige lea almmuhuvvon.
– Fra og med i dag kan alle nå bestille innsyn i sentralforvaltningens dokumenter.
– Otná rájes sáhttet buohkat diŋgot beassama geahčadit guovddášhálddahusa dokumeanttaid.
Før var det kun journalister som kunne gjøre dette.
Ovdal besse dušše journalisttat dan dahkat.
OEP er åpenhet og demokrati i praksis, sier fornyingsminister Rigmor Aasrud.
AEP lea rabasvuohta ja demokratiija geavadis, cealká ođasmahttinministtar Rigmor Aasrud.
Alle dokumenter som sendes til og fra departementer, direktorater og statlige etater blir journalført.
Ovdal besse dušše journalisttat dan dahkat. AEP lea rabasvuohta ja demokratiija geavadis, cealká ođasmahttinministtar Rigmor Aasrud.
På OEP.no er det mulig å bla og søke i postjournalene.
AEP.no čujuhusas lea vejolaš bláđet ja ohcat poastajournálain.
Finner du noe interessant, kan du enkelt bestille innsyn i dokumentet.
Jus gávnnat juoidá mii beroštahttá, de sáhtát álkit dáhttut beassat dokumentii ja dan lohkat.
- Åpenhet forutsetter tilgjengelighet.
- Rabasvuohta eaktuda beassama.
Med OEP kan både eksperter og nybegynnere på enkel måte skaffe seg oversikt og innblikk i statsforvaltningen.
AEPain sáhttet sihke čeahpit ja easkkaálgit álkit oažžut stáhtahálddahusas visogova ja oaidnit maid dat bargá.
Vi har gjennom flere år sett hvor viktig tilgang til postjournaler er for pressen når det gjelder kritisk journalistikk.
Mii leat máŋga jagi oaidnán man dehálaš poastajournálat leat pressii go dat galgá čađahit kritihkalaš journalistihka.
Jeg håper OEP blir et verktøy for demokrati og innbyggermedvirkning, sier fornyingsminister Aasrud.
Mun doaivvun AEP šaddá dakkár reaidun mii váikkuha demokratiijii ja ássiid searvamii, dadjá ođasmahttinministtar Aasrud.
Også tidligere har det vært mulig for alle å bestille innsyn i offentlige dokumenter, men det forutsatte at man kjente til en bestemt sak.
Ovdal ge lea leamaš vejolaš beassat geahčadit almmolaš dokumeanttaid, muhto dalle fertii olmmoš diehtit dihto ášši gávdnoma birra.
Kun journalister har hatt en generell oversikt over hvilke saker som sendes til og fra for eksempel departementene.
Dušše journalisttain lea leamaš oppalaš visogovva das mat dokumenttaid sáddejuvvojit ovdamearkka dihtii departemeanttaide ja departemeanttain.
- Med OEP får alle den tilgangen som før var forebeholdt journalister, dessuten gjør nå flere virksomheter enn før sine postjournaler tilgjengelig, sier statsråden.
- AEPain ožžot buohkat dan vejolašvuođa mii ovdal lei aivve journalisttain, ja dan lassin bidjet eanet doaimmahagat go ovdal poastajournálaideaset olbmuid olámuddui, cealká stáhtaráđđi.
Ved lansering 18. mai 2010 er alle departementene, Statsministerens kontor samt flere statlige virksomheter med i OEP.
Go dat almmuhuvvo miessemánu 18. beaivvi 2010, de leat buot departemeanttat, Stáhtaministara kontuvra ja vel máŋga stáhtalaš doaimmahaga mielde AEPas.
Flere virksomheter vil bli faset inn etter hvert som disse er klare til å delta.
Arvat doaimmahagat bohtet lassin dađistaga go dat leat gárvásat searvat.
Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi) har forvalnings- og administrasjonsansvaret for tjenesten.
Hálddahusa ja IKTa direktoráhtas lea ovddasvástádus hálddašit ja jođihit bálvalus.
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har hatt ansvaret for utviklingen av OEP.
Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanttas lea leamaš ovddasvástádus ráhkadit AEPa.
Lær mer og ta i bruk OEP på www.oep.no
Loga eambbo ja váldde atnui AEPa dás www.oep.no
Næringslivssamarbeid mellom Norge og Russland - regjeringen.no
Ealáhusovttasbargu gaskal Norgga ja Ruošša
De bilaterale næringsforbindelsene er viktige når Russlands president Medvedjev besøker Norge.
Bilaterála ealáhusoktavuođat leat deaŧalaččat go Ruošša presideanta Medvedjev guossástallá Norgga.
Presidenten deltar sammen med statsminister Stoltenberg på en større norsk-russisk næringslivskonferanse i Oslo mandag.
Presideanta oassálastá ovttas stáhtaministar Stoltenbergain stuorát norgga ruošša ealáhuskonferánssas Oslos vuossárgga.
Per Thrana / Statsministerens kontor.
Bilaterála ealáhusoktavuođat leat deaŧalaččat go Ruošša presideanta Medvedjev guossástallá Norgga.
Se flere bilder fra næringslivskonferansen her.
Presideanta oassálastá ovttas stáhtaministar Stoltenbergain stuorát norgga ruošša ealáhuskonferánssas Oslos vuossárgga.
Se den felles pressekonferansen på Nett-TV tirsdag.
Govva: Per Thrana / Stáhtaministara kantuvra.
- Jeg er sikker på at Medvedjevs statsbesøk til Norge vil stimulere til videreutvikling av det norsk-russiske næringssamarbeidet, sier statsminister Jens Stoltenberg.
- Lean sihkkar ahte Medvedjeva stáhtaguossástallan Norggas váikkuha ovdánahttit norgga-ruošša ealáhusovttasbarggu viidáseappot, lohká stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
Formålet med konferansen er å vise bredden og de framtidige mulighetene i det norsk-russiske næringssamarbeidet.
Ulbmil konferánssain lei čájehit viidodaga ja norgga-ruošša boahtte áiggi ovttasbarggu vejolašvuođaid.
Sentrale tema er energi, fiskeri, utvikling av nye teknologier og industrisamarbeid.
Guovddáš fáttat ledje energiija, guolásteapmi, ođđa teknologiijaid ja industriijaovttasbarggu ovdánahttin.
Sentrale norske og russiske næringslivsledere vil også få anledning til å møte Stoltenberg og Medvedjev.
Guovddáš norgga ja ruošša ealáhusjođiheddjiin lei maiddái liiba deaivat Stoltenberga ja Medvedjeva.
Gode rammebetingelser er viktige forutsetninger for utbyggingen av næringsforbindelsene mellom Norge og Russland.
Buorit rámmaeavttut leat deaŧalaš eavttut ealáhusoktavuođaid huksemii gaskal Norgga ja Ruošša.
Russisk tilslutning til WTO og muligheten for en fremtidig EFTA-handelsavtale med Russland vil bidra til dette.
Ruošša searván WTO:i ja vejolašvuohta boahttevaš EFTA-gávpešiehtadussii Ruoššain lea maiddái veahkkin dasa.
Disse spørsmålene vil også være tema under besøket.
Dát gažaldagat leat maiddái fáddán guossástallama vuolde.
– En handelsavtale mellom EFTA-landene og Russland har høy prioritet for Norge og vi støtter russisk WTO-medlemskap, sier Stoltenberg.
– Norga vuoruha EFTA-riikkaid ja Ruošša gávpešiehtadusa hui bajás ja mii doarjut ruošša WTO-mielláhttovuođa, lohká Stoltenberg.
Russland er en viktig handelspartner for Norge.
Ruošša lea deaŧalaš gávpeoasálaš Norgii.
I fjor hadde vi en samlet norsk eksport til og import fra Russland på 12 milliarder kroner.
Diibmá lei mis oktasaš norgga olggosriikkas fievrredeapmi ja sisarikkiifievrredeapmi Ruoššas 12 milliárdda kruvnno ovddas.
Sjømat utgjør over 80 prosent av samlet norsk eksport til Russland.
Mearrabiebmu dahká badjel 80 proseantta norgga oktasaš olggosriikka fievrredeamis Ruššii.
De siste 10 år har stadig flere norske selskaper engasjert seg og i dag har over 100 norske bedrifter fast tilstedeværelse i Russland.
Maŋemus 10 jagi leat eanet ja eanet norgga fitnodagat áŋruššagoahtán ja odne leat badjel 100 norgga fitnodagas bissovaččat Ruoššas.
Nasjonal handlingsplan mot kampfiksing i idretten - regjeringen.no
Riikkaviidosaš doaibmaplána hehttet boađusverrošemiid falástallamis
Kulturminister Hadia Tajik presenterte i dag en nasjonal handlingsplan mot kampfiksing i idretten.
Kulturministtar Hadia Tajik ovdanbuvttii odne riikkaviidosaš doaibmaplána hehttet boađusverrošemiid falástallamis.
Planen er et samarbeid mellom Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité (NIF.)
Plána lea ovttasbargu gaskal Norgga falástallanlihtu ja olympialaš ja paraolympialaš lávdegotti (NFL.)
, Norges Fotballforbund, Norsk Tipping, Lotteritilsynet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kulturdepartementet.
, Norgga Spábbačiekčanlihtu, Norsk Tipping, Vuorbádanbearráigeahču, Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta ja Kulturdepartemeantta.
Nasjonal handlingsplan mot kampfiksing (.
Plána lea ovttasbargu gaskal Norgga falástallanlihtu ja olympialaš ja paraolympialaš lávdegotti (NFL.)
pdf)
Riikkaviidosaš doaibmaplána hehttet boađusverrošemiid falástallamis
- Kampfiksing hører ikke hjemme i idretten.
- Boađusverrošeapmi ii gula falástallamii.
Det rokker ved idrettens grunnleggende verdier og kan skade idrettens integritet og omdømme.
Dat láivudahttá falástallama vuođđoárvvuid ja sáhttá vahágahttit falástallama integritehta ja beaggima.
Vi må forebygge, avdekke og reagere på kampfiksing i idretten, sier Tajik.
Mii fertet eastadit, almmustahttit ja reageret boađusverrošemiide falástallamis, dadjá Tajik.
- Idretten kan ikke føre arbeidet mot kampfiksing alene.
- Falástallan ii sáhte okto bargat hehtteme boađusverrošemiid falástallamis.
Kampfiksing handler om økonomisk kriminalitet der idretten blir brukt som virkemiddel.
Boađusverrošeapmi lea ekonomalaš rihkolašvuohta mas falástallan adnojuvvo gaskaoapmin.
En effektiv bekjempelse av kampfiksing forutsetter felles innsats fra idretten, fra spillselskap og fra offentlige myndigheter, sier kulturminister Hadia Tajik.
Eaktuduvvo ahte falástallan, speallofitnodagat ja almmolaš eiseválddit bidjet oktasaš árjjaid dasa, dadjá kulturministtar Hadia Tajik.
For å nå målene, legger handlingsplanen opp til å:
Doaibmaplánas leat dákkár áigumušat mihttomeriid joksama várás:
- Styrke kunnskapen om kampfiksing
- Nannet máhtolašvuođa boađusverrošeami birra
- Prioritere holdningsskapende arbeid mot kampfiksing innenfor idretten
- Vuoruhit miellaguoddoásaheaddji bargguid nu ahte hehtte boađusverrošemiid falástallamis
- Styrke idrettens regelverk mot kampfiksing
- Gozihit ja muddet speallandoaimmaid
- Styrke norsk deltakelse i internasjonalt samarbeid mot kampfiksing
- Nannet falástallama njuolggadusaid hehtten dihte boađusverrošemiid
Styremedlem i UEFA Michael van Praag og Michaela Bragg i Interpols enhet for Integrity in Sport presenterte også deres respektive innsats mot kampfiksing under pressekonferansen på Ullevål stadion i dag.
UEFA stivralahttu Mihcael van Praag ja Michaela Bragg Interpoola Integrity in Sport ovttadagas muitaleigga maiddái maid sii leat bargan hehtten dihte boađusverrošemiid preassakonferánssas Ullevål stadionas odne.
Naturmangfoldloven - Gáldu
Luonddumáŋggabealatvuođaláhka - Gáldu
Plan- og bygningsloven
Plána- ja huksenláhka
Naturmangfoldloven
Luonddušláddjivuođaláhka/ Luonddumáŋggabealatvuođaláhka
Reindriftsloven
Boazodoalloláhka
Mineralloven
Minerálaláhka
Finnmarksloven
Finnmárkkuláhka
Samerettsutvalget
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi
Lov om fiskeretten i Tanavassdraget (Tanaloven)
Láhka guolástanvuoigatvuođa birra Deanučázádagas (Deanuláhka)
Fritt, informert samtykke
Friddja, ovdalgihtii mieđáhus
Kystfiskerettigheter
Mearrabivdovuoigatvuođat
Naturmangfoldloven
Luonddumáŋggabealatvuođaláhka
Lov om forvaltning av naturens mangfold av 19. juni 2009 (naturmangfoldloven), er den mest sentrale loven innen naturforvaltning.
Luonddumáŋggabealatvuođaláhka, geassemánu 19.b. 2009, lea dat deháleamos láhka luondduhálddašeamis.
Loven regulerer forvaltning av arter, områdevern, fremmede organismer, utvalgte naturtyper og tar vare på leveområder for prioriterte arter.
Láhka regulere šláddjivuođahálddašeami, guovllusuodjaleami, vierro organismmaid, dihto šlájaid, ja guovllusuddjema gos vuoruhuvvon šlájat leat gávdnamis.
Loven erstatter den tidligere naturvernloven og deler av viltloven og lakse- og innlandsfiskloven.
Láhka gokčá boares šláddjivuođalága, osiid fuođđolágas ja luossa- sáivaguollebivdolágas.
Loven gjelder på land (inkludert innsjøer og vassdrag), og i sjø ut til grensen for sjøterritoriet, det vil si 12 nautiske mil.
Láhka gusto gáttis (jávrriin ja jogain), ja mearas gitta mearraterritoriija ráje duohkai, 12 nautalaš miilla siskkobealde.
Dette gjelder blant annet bestemmelsene om lovens formål (§ 1), forvaltningsmål for naturtyper og arter (§§ 4 og 5), flere av miljøprinsippene (§§ 7-10), samt tilgang til genetisk materiale (§14).
Muhtin mearrádusat gustojit maid olggobealde mearraterritoriija ráji, earret eará: ulbmilparagráfa (§ 1), hálddašanmihttut dihto luonddusorttaide ja šlájaide (§§ 4 ja 5), máŋga birasprinsihpa (§§ 7-10), ja genehtalaš ávdnasat (§ 14).
Naturmangfoldloven legger til grunn viktige miljørettslige prinsipper som skal gjelde for alle sektorer og bidra til å sikre bærekraftig bruk av naturen, jf. lovens §§ 7-10.
Luonddumáŋggabealatvuođaláhka lea vuođđuduvvon dehálaš birasrievttalaš prinsihpaid ala mat gusket buot hálddahussurggiide ja galget sihkkarastet ceavzilis luonddugeavaheami, geahča §§ 7-10.
Det innføres bl.a. krav om kunnskapsinnhenting før beslutninger fattes, økosystemtilnærming, føre-var-prinsipp og generell aktsomhetsplikt.
Láhka gáibida maid ekovuogádat lahkaneami, ovdagihtii várrogasvuođa prinsihpa ja geatnegahttá obbalaš várrogasvuhtii.
I tillegg slås det fast forvaltningsmål for arter og naturtyper som skal sikre langsiktig overlevelse innenfor det naturlige utbredelsesområdet.
Dasa lassin leat lága bokte ásahuvvon hálddašanmihttut šláddjivuođa seailluheami váras.
Beskyttelse av samisk kultur og næringsliv
Sámi kultuvrra ja ealáhusa suodjaleapmi
Målet med loven er en bedre forvaltning av norsk natur gjennom bærekraftig bruk og vern, også som grunnlag for samisk kultur, jf. § 1.
Lága ulbmil lea nannet luondduhálddašeami riikas, ceavzilis geavaheami ja suodjaleami bokte ja vuođđun sámi kultuvrii, čuj. § 1.
Loven pålegger vedtaksmyndighetene en særlig plikt ved avveiing av tiltak å ivareta hensynet til samisk naturgrunnlag, jf. § 14.
Láhka geatnegahttá eiseválddiid doaibmabijuid vihkkedeamis erenoamážiid deattuhit sámi luondduvuođu, čuj. § 14.
Disse bestemmelsene er i samsvar med viktige internasjonale forpliktelser om bevaring av naturverdier i bl.a. FNs konvensjon om biologisk mangfold, som er den sentrale konvensjonen for bærekraftig bruk og vern av naturens mangfold.
Dát mearrádusat čuovvolit ge dehálaš riikagaskasaš geatnegasvuođaid luondduárvvuid seailluheames mat ee. leat gávdnamis ONa biologalaš máŋggabealat konvenšuvnnas, mii lea hui guovddážis ceavzilis geavaheami ja suodjaleami oktavuođas.
Konvenesjonen forplikter staten til å beskytte og bevare samenes tradisjonelle bruk samt kunnskap relatert til biologisk mangfold.
Konvenšuvdna geatnegahttá stáhtaid várjalit ja seailluhit sámiid árbevirolaš luonddugeavaheami ja máhtu mii guoská biologalaš máŋggabealatvuhtii.
Lovens §§ 8 og 16 er også i tråd med konvensjonen, hvor myndighetene pålegges en særlig plikt å vektlegge tradisjonell kunnskap.
Lága §§8 ja 16 geatnegahtte eiseválddiid deattuhit árbevirolaš máhtu, mii lea maid biokonvenšuvnna čuovvoleapmi.
Dette kan eksempelvis være kunnskap om ulike måter å bruke og forvalte naturen på.
Dát sáhttá omd. leat luonddugeavaheapmi ja luondduhálddašeapmi.
Grunnlovens § 108 og ILO-konvensjonen 169 (ILO-169) forplikter staten til å sikre samisk deltakelse i saker som omhandler bruk, forvaltning og vern av naturressurser i samiske områder, jf. ILO-konvensjonen art. 15 nr. 1. Konsultasjonsavtalen mellom statlige myndigheter og Sametinget skal også sikre urfolks deltakelse i saker som etablering av lover, administrative tiltak eller andre reguleringer i samiske områder.
Vuođđlága § 108 ja ILO konvenšuvdna 169 (ILO-169) bokte lea stáhta geatnegahttojuvvon sihkkarastet sámiid oassálastima áššiin mat gusket luondduresurssaid geavaheapmái, hálddašeapmái ja suodjaleapmái sámi guovlluin, čuj. ILO-169 art. 15 nr.1. Konsultašuvdnašiehtadus gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki galgá maid sihkkarastit sámiid oassálastima jus ásahuvvot lágat, hálddahuslaš doaibmabijut dahje eará reguleremat sámi guovlluin.
Statens forpliktelse overfor samene er bla. inntatt i lovens formålsparagraf hvor bærekraftig bruk og vern skal ivareta det samiske kulturgrunnlaget, jf. § 1.
Luonddumáŋggabealatvuođalágas bohtet dát geatnegasvuođat ovdan ulbmilparagráfas gos daddjo ahte ceavzilis geavaheapmi ja suodjaleapmi galgá vuhtiiváldit sámi kulturvuođu, čuj. § 1.
Loven legger også til rette for at myndigheten kan opprette verneområder, som er et viktig virkemiddel i naturernarbeidet.
Lága bokte sáhttet eiseválddit ásahit suodjalanguovlluid, mii lea dehálaš gaskaoapmin luonddugáhttenbarggus.
Også samiske kulturlandskap kan vernes etter loven, jf. § 36 første ledd, første punktum.
Sámi kultureanadagat sáhttet maid suddjejuvvot lága bokte, čuj. § 36 vuosttaš ceahkki, vuosttaš cealkka.
Samiske kultur og næringsinteresser skal ha særlig betydning i saksbehandling av vernesaker, jf. §§ 41 og 43.
Sámiid kultur- ja ealáhusberoštumiin galgá erenoamáš mearkkašupmi leat go suodjalanáššit meannuduvvot, čuj. §§ 41 ja 43.
Ny § 61 a (tilgang til og utnyttelse av urfolks og lokalsamfunns kunnskap knyttet til genetisk materiale) er en ny forskriftshjemmel tilføyd i 2013.
2013is lasihuvvui ođđa § 61 (álgoálbmogiid ja báikegottiid máhttu genehtalaš ávdnasiid birra) mii lea ođđa láhkaásahusvuođđu.
Bestemmelsen skal legge til rette for at Nagoya-protokollen til konvensjonen om biologisk mangfold, om tilgang til genressurser og en rettferdig og likeverdig fordeling av fordeler som følger av bruken av disse ressurser (Nagoya-protokollen) kan oppfylles.
Dát lasáhus galgá láhččit dili nu ahte lea vejolaš čuovvolit Nagoya-protokoallas dan oasi mii gullá genehtalaš resurssaid ávkkástallamii ja vuoiggalaš juogadeapmi dietnasis mii čuovvu dákkár ávkkástallama.
Nagoya-protokollen inneholder flere forpliktelser som gjelder tradisjonell kunnskap knyttet til genetisk materiale.
Nagoya-protokoalla bokte ásahuvvojit moanat geatnegasvuođat árbevirolaš máhtu ektui mat čatnasit genehtalaš ávdnasiidda.
Brudd på naturmangfoldloven
Luonddumáŋggabealatvuođalága rihkkun
Ved overtredelse av lovens bestemmelser eller vedtak med hjemmel i loven, har myndighetene mulighet til å sette i gang en rekke tiltak. Dette kan eksempelvis være pålegg om å rette (§69) eller stanse (§69) ulovlige forhold, pålegge avbøtende tiltak (§69), pålegge tvangsmulkt (§73) mfl. Ved alvorlige tilfeller kan det pålegges miljøerstatning (§74) og straff med bøter og fengsel (§75)
Jus luonddumáŋggabalatvuođalága rihkku, dahje jus rihkku mearrádusaid mat leat lága vuođul dahkkon, de sáhttet eiseválddit ee. gáibidit njulget dahje bissehit lobihis doaimmaid (§69), gáibidit geahpidit/váidudit doaimmaid (§69), bággosáhkku (§73) jna. Roavva rihkkumiid geažil sáhttet eiseválddit gáibidit birasbuhtadusa (§74) ja ráŋggáštit sáhkuin ja giddagasain (§75).
Påklage vedtak
Váidit mearrádusaid
Prinsippene i lovens §§ 8-12 gjelder «ved utøving av offentlig myndighet.
Lága prinsihpat §§ 8-12 gustojit “almmolaš válddi doaimmaheamis”.
» Offentlig myndighetsutøving er bla. enkeltvedtak, fastsetting av forskrifter, tildeling av tilskudd og det offentliges forvaltning av egen fast eiendom.
Almmolaš válddi doaimmaheapmi sáhttá ee. leat eaŋkilmearrádus, mearridit láhkaásahusaid, juohkit doarjagiid ja eiseválddiid opmodat hálddašeapmi.
Prinsippene i §§ 8–12 skal legges til grunn som retningslinjer når det fattes vedtak som berører naturmangfoldet, jf. § 7.
Mearrádusat mat gusket luonddumáŋggabealatvuhtii galget dahkkot lága prinsihpaid vuođul, čuj. §§ 8-12.
Unnlatelse av å vurdere og vektlegge §§ 8-12 kan medføre at et vedtak anses ugyldig dersom feilen har hatt betydning for utfallet i saken.
Jus prinsihpaid árvvoštallan ii dahkko de sáhttá mielddisbuktit fámohisvuođa, ja erenoamážiid jus lea váikkuhan loahpalaš mearrádussii.
Klage over vedtak fattet med hjemmel i naturmangfoldloven følger de alminnelige regler for klage, herunder forvaltningslovens regler og eventuelle særregler gitt i loven.
Mearrádusat dahkkon luonddumáŋggabealatlága vuođul čuvvot dábálaš váiddanjuolggadusaid, dákko bokte hálddahuslága váiddanjuolggadusaid ja sierranjuolggadusaid lágas.
Hovedregelen er at alle enkeltvedtak kan påklages til overordnet forvaltningsorgan av enhver med rettslig klageinteresse innen lovens frist.
Buot eaŋkilmearrádusaid sáhttá váidit bajit hálddašanorgánii vissis áigemeriid siskkobealde. Dát guoská buohkaide geain lea váidinsudja.
«Animal Sense» – elektronisk reinvarsling
«Animal Sense» – elektrovnnalaš boazodieđiheapmi
Lavkost-teknologi skal forhindre dyrepåkjørsler
Hálbbesteknologiijagalgáhehttetelliidvuojáhallot
Når vilt, tamrein og husdyr skal krysse vei og jernbane, skjer ikke det alltid med et lykkelig resultat.
Go bohccot, fuođđoeallit ja oamit galget rasttildit geainnuid ja ruovdemáđijaid, de dat ii álo mana nu bures.
I Europa har dyrepåkjørsler økt de siste 40 årene.
Eurohpás leat maŋemus 40 jagis lassánan elliidvuojáhallamat.
I tillegg til å være et alvorlig velferdsproblem for dyr og mennesker, medfører dette også store samfunnsøkonomiske kostnader.
Dasa lassin leat dat váttisvuohtan čálgoservodaga elliide ja olbmuide, mii mielddisbuktá maid stuora servodatekonomalaš goluid.
Per i dag finnes det ingen teknologiske løsninger som kan forhindre slike kollisjoner, spesielt ikke i et tøft, arktisk vinterklima.
Dál eai gávdno makkárge teknologalaš čovdosat mat sáhttet hehttet dakkár oktiibeaškkehemiid, earenoamážiid guovlluin gos leat garra, árktalaš dálvedálkkádagat.
Ved hjelp av små og energieffektive radiosendere støpt inn i halsklaver, har forskerne nå utviklet og testet et system for å varsle bilførere når det er rein er i nærheten av veien.
Dutkit leat dál hutkan ja geahččaladdan smávva enegiijaseastevaš rádiosáddenrusttegiid, mat leat čeabetbáttiid sisa heivehuvvon, ja mas lea dakkár vuogádat, mii galgá dieđihit biilavuddjiide go bohccot leat geaidnoguoras.
Varslingssystemet har vist et lovende potensial etter at det er testet ut på mer enn 700 tamrein over tre påfølgende vintersesonger.
Dieđihanvuogádat lea čájehan buriid bohtosiid dan golmma maŋemus dálvvi go leat geahččaladdan daid.
Formålet var å dokumentere varslingssystemets driftssikkerhet og forebyggende effekt under arktiske vinterforhold.
Ulbmil dutkamiin lei geahččalit dieđihanvuogádaga doaibmasihkarvuođa ja oaidnit eastadeami ávkkálašvuođas árktalaš dálvedálkkádagain.
TILTAK FOR Å REDUSERE DYREPÅKJØRSLER
DOAIBMABIJUT MAT UNNIDIT ELLIID VUOJÁHALLAMIS
Påkjørsler av tamrein på vei og bane er et økende problem i Norge og i Europa (Hughes et al., 1996, Knapp et al., 2004, Rolandsen et al., 2015).
Bohccot mat vuojáhallojit geainnuid ja ruovdemáđijaid alde leat lassánan Norggas ja Eurohpás (Hughes ja earát 1996, Knapp ja earát 2004, Rolandsen ja earát 2015).
I Norge skyldes dette økt trafikk og hastighet, men ikke minst også snøforhold og mørketid om vinteren (Figur 1, 3).
Sivvan dasa lea go Norggas lea lassánan johtolat ja leahttu, ja dasa lea maid muohtadilálašvuođa ja sevdnjesáiggi váikkuhus skábman (Govus 1,3).
I tillegg til å være et alvorlig velferdsproblem for dyr og mennesker, innebærer dyrepåkjørsler også betydelige samfunnsøkonomiske kostnader.
Lassin dan duođalaš čálgoservodatváttisvuhtii elliide ja olbmuide, mielddisbuktet elliidvuojáhallamat stuora servodatekonomalaš goluid.
I Norge har mer enn 3000 tamrein blitt påkjørt av tog de siste 10 år (Rolandsen et al., 2017, Stanimirov et al., 2018).
Norggas leat eambbo go 3000 bohcco vuojáhallon togaide maŋemus 10 jagis (Rolandsen ja earát 2017, Stanimirov ja earát 2018).
Tall fra Bane NOR viser at det i 2017 ble påkjørt 514 reinsdyr bare på Nordlandsbanen, til en kostnad på over fem millioner kroner.
Bane NOR logut čájehit ahte 2017 vuojáhallojedje 514 bohcco dušše Nordlánddaruovdemáđijas, ja dat šattai máksit badjel vihtta millijovnna ruvnno.
Fordi reinen har et sterkt flokkinstinkt, er så mange som 80 dyr blitt drept av toget i samme hendelse.
Boazu lea čoraealli, mii álo ohcala nuppiid, mii fas lea dagahan ahte nu ollu go 80 bohcco leat oktanaga vuojahallon togii.
Hovedproblemene med påkjørsler av rein på jernbanen over Saltfjellet er i perioden oktober til mars, med en topp i januar (Rolandsen et al., 2017).
Sáltoduoddara ruovdemáđijas vuojáhallojit eanemus bohccot golggotmánus njukčamánnui, ja lea ođđajagimánnu go liige ollu vuojáhallojit (Rolandsen ja earát 2017).
Tilsvarende statistikk finnes ikke for påkjørsler av tamrein på vei, men problematikken er den samme.
Dakkár sullasaš statistihkka ii gávdno bohccuide vuojáhallamiidda geainnuid alde, muhto váttisvuohta lea goit dat seamma.
MÅL
MIHTTU
Fra 2018–2020 har et svensk-norsk forskerteam tilknyttet Interregprosjektet Animal Sense utviklet og testet et nytt elektronisk varslingssystem basert på lavkost radioteknologi.
Interregprošeakta “Animal Sense”, masa gullá Ruoŧa-Norgga dutkanjoavku, lea 2018 rájes 2020 rádjái ráhkadan ja ovdánahttán ođđa elektrovnnalaš dieđihanvuogádaga, mii lea heivehuvvon hálbbes rádioteknologiijai.
Systemet skal gjøre bilførere oppmerksomme på at det er rein i, eller nært vei banen.
Vuogádat galgá fuomášuhttit biilavuddjiid go leat bohccot geainno alde dahje geaidnoguorain.
Formålet med prosjektet var å teste driftssikkerhet og tapsforebyggende effekt under arktiske vinterforhold.
Ulbmil prošeavttain lei geahččalit doaibmasihkarvuođa ja eastadeaddji ávkki guovlluin gos lea árktalaš dálvi.
Et mer langsiktig mål er å utvikle et billig og driftssikkert varslingssystem beregnet på beitedyr langs vei og bane til produksjon for det nordiske markedet.
Guhkilmas mihttu lea ovdánahttit hálbbes ja doaibmasihkkaris dieđihanvuogádaga, maid sáhttá buvttadišgoahtit davviriikkalaš márkanii, ja mii lea jurddašuvvon elliid hárrái mat guhtot geainnuid ja ruovdemáđijaid guoras.
Tamreinen er et flokkdyr som for det meste lever fritt og håndteres av mennesker bare et par ganger i året.
Bohccot leat čoraeallit mat eanas áiggi ellet friddja ja maid olmmoš dušše muhtomin gieđahallá.
Av den grunn setter reindriftsnæringa krav til at radiosendere som skal festes til dyrene må ha stor batterikapasitet (minst ett år), samtidig som de er små og lette og ikke er utsatt for noen form for ising.
Dan dihte gáibida boazoealáhus ahte rádiosáddenrusttegiin, mat galget biddjot elliide galgá batteriija bistit guhká (unnimusat jagi), seammás go dat leat smávvát ja geahppasat, ja dat galget leat dakkárat mat eai jieŋo.
Teknologien må være rimelig, slik at mange dyr kan instrumenteres, og den må kunne fungere over tid i et arktisk vinterklima.
Teknologiija ferte leat hálbi, vai sáhttá ollu elliide biddjot, ja dat ferte maid doaibmat guhkit áiggi árktalaš dálvedálkkádagain.
TESTING AV VARSLINGSSYSTEMET «ANIMAL SENSE»
“ANIMAL SENSE” DIEĐIHANVUOGÁDAGA GEAHČČALEAPMI
Gjennom tre påfølgende vintre (2018–2020) ble totalt 724 voksne simler tilhørende tre siida-enheter i Saltfjellet reinbeitedistrikt utstyrt med radiosendere innstøpt i reinklaver (Figur 2, 3, Tabell 1) (Hansen et al., 2019).
Golbma maŋemus dálvvi (2018–2020) heivehuvvojedje rádiosáddenrusttegat čeabetbáttiid sisa, oktiibuot 724 rávis njiŋŋelassii, mat ledje gullevaččat golmma siidii Sáltoduoddaris (Govus 2, 3, Tabealla 1) (Hansen ja earát 2019).
Reinsdyra ble sluppet på beite med resten av flokkene på Saltfjellet, nært opptil Polarsirkelen (66° N).
Bohccot luitojedje guohtut ealuide Sáltoduoddaris, lahka Poláragierddu (66° N).
Europavei 6 går rett gjennom dette beiteområdet i sør-nord retning.
Eurohpá 6 geaidnu manná čađa dán guohtonguovllu, lullin davás guvlui.
Denne veistrekningen er svært utsatt for dyrepåkjørsler.
Dán gaskkas hui dávjá vuojáhallojit bohccot ja eará eallit.
Mottakere (ca. 40 stk hvert år) koplet til ledlys og montert i en lyskuppel, ble festet til veistikker med ca. 100 meters mellomrom langs en 4 km lang teststrekning.
Geaidnodihkáide, main lei 100 mehtera gaskka, ledje biddjon vuostáiváldit (sullii 40 jagis), maidda ledje lakton led-čuovggat gaskal 4 km geahččaladdanguovllu.
Hver gang et instrumentert reinsdyr, dvs. senderen, var 100-50 m fra mottakeren, ble denne aktivert og startet å blinke rødt (Figur 3).
Juohke háve go boazu, mas lea dakkár rádiorusttet, lahkona 100–50 mehtera vuostáiválddi, de doaibmagoahtá dat ja čuovgagoahtá ruoksadin (Govus 3).
Mottakerne var konstruert slik at når de ble aktivert, aktiverte disse igjen nabomottakerne som også begynte å blinke.
Vuostáiváldit leat ráhkaduvvon nu ahte go okta čuovgagoahtá, de čuovgagohtet dat lagamus vuostáiváldit maid.
Dette for at bilfører skal få bedre tid til å redusere farten.
Dat lea dan dihte vai biilavuddjiin galgá leat buoret áigi unnidit leahtu.
Varslingssystemet er utviklet og designet ved Umeå Universitet Embedded Systems Lab. Teknologien i reinsenderne er basert på vanlige 805.15.4 866 MHz radiobølger.
Dieđihanvuogádat lea ovdánahtton ja hábmejuvvon Ubmi Universitehta Embedded System Lab’as. Boazosáddenrusttega teknologiija lea heivehuvvon dábálaš 805.15.4 866 MHz rádiobáruide.
Batteriene i reinsenderne har en estimert levetid på opp mot fem år, senderen er liten og lett og prisen per enhet ligger i dag på ca. 100 kroner.
Báhtterat boazosáddenrusttegiin lea árvvoštallon bistit lagabui vihtta jagi, lea unni ja geahpas, ja máksá dál sullii 100 ruvnno.
Mesta kontrollerte og loggførte funksjonaliteten av varslingssystemet alle tre testsesongene ved å kjøre sakte forbi hver av mottakerne med en radiosender liggende i bilen.
Mesta dárkkistii ja čálii logga dieđihanvuogádaga doaibmama hárrái buot golmma geahččalanáigodagas. Dan dahke go juohke vuostáiváldi meattá
Enhver mottaker som ikke ble aktivert av denne testsenderen ble registrert.
Juohke vuostáiváldi mii ii doaibmagoahtán, go geahččaladdansáddenrusttet lahkonii, registrerejuvvui.
Loggføringen ble utført minimum to ganger per måned, men enkelte ganger (spesielt i 2020), var det så dårlig vær over Saltfjellet at det ble umulig å utføre denne kontrollen.
Logga čálle unnimusat guovtte geardde mánus, muhto muhtomin (earenoamážiid 2020) lei nu heajos dálki Sáltoduoddaris ahte lei veadjemeahttun čađahit dán dárkkisteami.
Noen av mottakerne var i tillegg utstyrt med SIM-kort som sendte aktivitetsrapporter til en web-basert database.
Dasa lassin ledje muhtin vuostáiváldiide biddjon SIM-koarttat, mat sáddejedje doaibmaraportta web-heivehuvvon dihtovuđđui.
Vinteren 2019 ble det utført en stikkprøvekontroll av 180 av senderne (2019-generasjonen) og vinteren 2020 ble 39 sendere (2020-generasjonen) testet for batterikapasitet etter å ha ligget 4 ½ måned i fryseren.
Dálvet 2019 dárkkistedje báhtteriid doaibmanávccaid 180 sáddenrusttegis (2019 buvttadusas), maŋŋil go ledje galmmihuvvon 4 ½ mánu ja dálvet 2020 ges 39 sáddenrusttegis (2020 buvttadusas).
Det ble registrert antall rein med og uten sendere som ble påkjørt av biler innenfor teststrekningen.
Registrerejedje maid man ollu bohccot, sihke oktan ja earret sáddenrusttegiiguin, vuojáhallojedje biillaide geahččaladdanguovllus.
LOVENDE RESULTATER
BUORIT BOHTOSAT
Saltfjellet reinbeitedistrikt fikk påkjørt 15 rein i området rundt Sørelva brøytestasjon (Storjord – Saltfjellet turistsenter) i perioden desember 2017 fram til forsøksstart.
Sáltoduoddara orohagas vuojáhallojedje 15 bohcco Låpptåjoga (Sørelva) muohtačorgenstašuvnna guovllus (gaskal Storjord ja Sáltoduoddara turistaguovddáža) juovlamánu 2017 rájes gitta geahččalanáigodahkii.
Ingen rein, verken med eller uten sendere ble påkjørt gjennom testperioden i 2018 (mars-april).
Ii oktage boazu vuojáhallon geahččalanáigodagas 2018 (njukčamánus cuoŋománnui), ii rádiosáddenrusttegiin ii ge rádiosáddenrusttega haga.
Heller ikke vintersesongen 2019 (februar- mars) ble det påkjørt rein med sendere i eller utenfor teststrekningen (tabell 1) (Hansen et al., 2019).
Eai ge dálvet 2019 (guovvamánus njukčamánnui) ge vuojáhallon bohccot main ledje sáddenrusttegat, guovllus dahje olggobealde geahččaladdanguovllu (tabealla 1) (Hansen ja earát 2019).
Vinteren 2020 var preget av uvær.
Dálvet 2020 ledje hui heajos dálkkit.
Grunnet vanskelige beiteforhold, måtte mesteparten av forsøksreinen flyttes til kyst nære beiter allerede i begynnelsen av januar 2020.
Sivas go lei heajos guohtun, de fertejedje eanas dain geahččaladdanbohccuin sirdot riddoguovllu guohtoneatnamiidda álggu geahčen ođđajagimánu 2020 juo.
Ingen rein ble imidlertid påkjørt fra varslingssystemet ble montert opp den 9.12.2019 til reinen ble flyttet, ca. en måned seinere.
Ii oktage boazu vuojáhallon dan rájes go dieđihanvuogádat doaibmagođii juovlamánu 9. beaivvi 2019 rájes dassážii go johttájedje ealuin, sullii mánu maŋŋil.
Loggene fra Mesta viste at batterikapasiteten til mottakerne økte fra 2 til 3 måneder fra 2018 til 2019, og ytterligere til 4 måneder i 2020.
Mesta loggat čájehedje ahte báhtteriid doaibmanákca lassánii 2 mánus 3 mánnui 2018 rájes gitta 2019 rádjái, ja vel 4 mánu 2020.
Stikkprøve-testing av sendere halvveis i testperioden i 2019 dokumenterte imidlertid at 35 % av senderne (63 av 180) fra 2019-generasjonen var defekte.
Sáddenrusttegiid dárkkisteapmi čájehii ahte gaskamutto geahččalanáigodaga 2019 duođaštuvvui ahte 35% sáddenrusttegiin (63 sáddenrusttega 180 sáddenrusttegis) 2019-buvttadusas ledje billohuvvan.
Årsaken var en svakhet med en ny type mikrokontroller som ble benyttet i denne generasjonen sendere.
Sivvan dasa lei headjuvuohta ođđa mikrodárkkistusas, mii adnui dán buvttadusa sáddenrusttegiin.
Mikrokontrolleren ble skiftet før tredje sesongs utprøving av varslingssystemet og driftssikkerheten for 39 sendere av siste generasjon (2020) ble målt til 94,9 % etter 5 måneders drift, hvorav 4 ½ måneds oppbevaring i en fryser.
Mikrodárkkistus lonuhuvvui ovdal goalmmát áigodaga dieđihanvuogádaga geahččaleami. Doaibmasihkarvuohta 2020-buvttadusa 39 sáddenrusttegis mihtiduvvui 94,9% maŋŋil go ledje vihtta mánu doaibman, mas 4 ½ mánu ledje leamaš galmmihanboksas.
Det har vært kontinuerlig oppgradering av teknologien og utvikling av beskyttende innkapsling gjennom prosjektperioden.
Olles prošeaktaáigodaga leat mii čađat ođasmáhttán teknologiija ja hábmen buori suddjema sáddenrusttegiidda.
Siste generasjon mottakere har bedre batterikapasitet enn den første, hovedsakelig grunnet små justeringer av software.
Maŋemus buvttaduvvon vuostáiváldiin lea buoret doaibmanákca báhtteriin go dain vuosttažiin, dan dihte go mii leat smávva rievdadusaid dahkan software-dihtorprográmmas.
Det er imidlertid fullt mulig å bytte batterier på mottakerne som står langs veien.
Vuostáiváldiin, mat leat geaidnoguorain, lea maid vejolaš lonuhit báhtteriid.
Batterikapasiteten på både sendere og mottakere anses nå å være tilfredsstillende.
Báhtteriid doaibmanákca sihke sáddenrusttegiin ja vuostáiváldin orru dál leamen dohkálaš.
Vi tror at varslingssystemet kan ha en generell preventiv effekt ved at de fleste bilførerne sannsynligvis reduserer hastigheten og følger ekstra godt med når blinkende lys i veikanten observeres.
Mii jáhkkit ahte dieđihanvuogádagas lea obbalaččat ávki, go eanas biilavuoddjit árvideames unnidit leahtu ja čuvvot hui bures mielde, go oidnet ravki čuovggaid geaidnoguoras.
Figur 3. Slik fungerer det nye, elektroniske varslingssystemet for rein (animasjon: Johannes Karlsson).
Govva 3. Ná doaibmá dat ođđa elektrovnnalaš dieđihanvuogádat bohccuide (animašuvdna: Johannes Karlsson).
Dette håper vi å kunne dokumentere ved hjelp av fartsmålinger i og utenfor teststrekningen ved en eventuell fjerde utprøving, vinteren 2021.
Dan sávvat mii beassat duođaštit leahttomihtidemiiguin sihke siskkobealde ja olggobealde geahččaladdangaskka, jus beassat njealját geahččaladdama čađahit dálvet 2021.
Siden rein er et utpreget flokkdyr, tror vi heller ikke det er nødvendig å instrumentere hele flokken.
Go juo bohccot leat čoraeallit, de eat doaivvo lea dárbbašlaš bidjat sáddenrusttet čeabetbáttiid olles ellui.
Resultatene alle tre år viste at ingen rein, verken med eller uten sendere, ble påkjørt i teststrekningene.
Bohtosat dan golmma jagis čájehedje ahte ii oktage boazu vuojáhallon geahččaladdanguovllus, ii oktan sáddenrusttegiiguin dahje sáddenrusttegiid haga.
Videre, er det antagelig tilstrekkelig å drifte varslingsanlegget kun gjennom vinteren, når sannsynligheten for kollisjoner er størst.
Mii doaivut maid ahte lea doarvái doaimmahit dieđihanvuogádaga dušše dálvet, dalle go lea stuorimus várra oktiibeaškkehemiide.
En fjerde mulighet for bruk av denne teknologien er automatisk registrering av hvilken kalv som tilhører hvilken simle i tilknytning til den årlige kalvemerkinga.
Njealját vejolašvuohta dakkár teknologiijas lea automáhtalaččat registreret makkár miessi gullá guđege áldui, miessemearkuma oktavuođas.
Dette krever noe videreutvikling av sender/mottakersystemet.
Dát gal gáibida eambbo ovdánahttima sáddenrusttegii/vuostáiváldái.
KONKLUSJON
ČOAHKKÁIGEASSU
POTENSIAL FOR UTVIDET BRUK
VEJOLAŠVUOHTA VIIDÁT ATNUI
Dette varslingssystemet er ment å være et supplement til viltgjerder.
Dát dieđihanvuogádat lea jurddašuvvon leat lassin fuođđoáiddiide.
Sammen med gjerder vil varslingssystemet kunne dekke flere av de kollisjonsutsatte strekningene i Norge.
Searválaga áiddiiguin sáhttá dieđihanvuogádat gokčat ollu guovlluid Norggas gos lea várra oktiibeaškkehemiide.
Elektronisk varsling som dette fragmenterer ikke reinbeiteområdet, det er heller ikke til hinder for annet vilt eller menneskelig ferdsel.
Dakkár elektrovnnalaš dieđiheapmi ii juoge orohagaid, ii ge leat hehttehussan eará fuođđoelliide ja olbmui vánddardeapmái.
Dersom reineierne disponerer flyttbare mottakere, kan de f.eks. sette disse langs vei når reinflokken skal passere vei under de sesongmessige reinflyttingene.
Jus boazoeaiggádat hálddašivčče vuostáiváldit maid sáhttá sirddášit, de sáhtáše sii ovdamearkka dihte bidjat daid geaidnogurrii go galget rasttildit geainnuid jođidettiin.
Et varslingssystem som fungerer for tamrein, vil med minimale tilpasninger også kunne benyttes på alle husdyrarter som går fritt på utmarksbeite om sommeren.
Dieđihanvuogádat mii doaibmá bohccuide, sáhttá veaháš heiveheami mielde vel adnot eará omiide maid, mat guhtot mehciin geasset.
Det er for eksempel kjent at beitedyr trekker inn i tuneller på varme sommerdager, noe som medfører kollisjonsfare både langs vei og jernbane.
Lea ovdamearkka dihte hui dábálaš ahte oamit ja bohccot ohcalit tuneallaid báhkka geassebeivviid, mii fas dagaha vára oktiibeaškkehemiide lahka geainnuid ja ruovdemáđijaid.
En videre løsning som krever mer utviklingsarbeid, er å kople aktivitet av en mottaker til en mobil app som bilsjåførene kan laste ned.
Eará čoavddus mii maid gáibida eambbo ovdánahttinbarggu, lea laktit vuostáiváldi doaibmama telefovdnaáppai, maid biilavuoddjit sáhttet viežžat telefovdnii.
Per i dag, finnes det ingen teknologisk løsning som kan reduserer problemene med kollisjoner mellom tog og tamrein i Norge, spesielt ikke i et hardt vinterklima.
Dál eai gávdno teknologalaš čovdosat mat sáhttet unnidit oktiibeaškkehemiid gaskal togaid ja bohccuid Norggas, earenoamážiid garra dálvedálkkádagas.
Vi vurderer tilpasninger av vårt nye elektroniske varslingssystem for jernbanen (Hansen et al., 2019, Wagner et al., 2019).
Mii árvvoštallat heivehit min ođđa elektrovnnalaš dieđihanvuogádaga ruovdemáđijaide (Hansen ja earát 2019, Wagner ja earát 2019).
Ved å supplere alle mottakere med SIM-kort kan togfører, og også reineier, motta en tekstmelding eller varsel når et dyr har aktivert en mottaker.
Go vuostáiváldiide lasiha SIM-koartta, de sáhttá togavuoddji, ja maid boazoeaiggát, oažžut teakstadieđu dahje eará dieđu go muhtin boazu lea lahkonan vuostáiváldi.
Et annet potensial for utvidet bruk av dette sender/ mottaker-systemet, er identifisering av dyr på individnivå.
Eará viiddiduvvon vejolašvuohta dáinna sáddenrusttegiin/vuostáiváldiin lea ahte identifiseret bohcco indiviidadásis.
Siden hver sender har sin unike ID, kan denne koples til opplysninger om dyreeier, alder kjønn og andre dyrebaserte data.
Go juohke sáddenrusttegis lea sierra ID, de sáhttá dasa laktit dieđuid boazoeaiggádis, bohcco agis ja sohkabealis ja eará dieđuid bohcco birra.
Som et verdifullt hjelpemiddel for dyreeier tror vi det i framtida kan bli mulig å skanne en hel reinflokk med senderklaver fra lufta ved å feste mottakeren til en drone (Aspholm &amp; Jørgensen, 2016).
Mii jáhkkit ahte dakkár mávssolaš veahkkeneavvuin sáhttá boazoeaiggát boahtteáiggis skánnet olles ealu sáddenrusttegiiguin áimmus, go bidjá vuostáiváldi gitta dronai (Aspholm &amp; Jørgensen 2016).
Tre påfølgende utprøvinger av det elektroniske reinvarslingssystemet på E6 over Saltfjellet bekrefter at systemet har et lovende potensial samt flere bruksområder.
Golbma čađahuvvon geahččaleami elektrovnnalaš dieđihanvuogádagas E6 geainnus Sáltoduoddaris duođašta ahte vuogádagas leat buorit vejolašvuođat máŋgga lágan atnui.
Ingen dyr, verken med eller uten sendere, ble påkjørt innenfor teststrekningen gjennom testperiodene i 2018, 2019 og 2020 og driftssikkerheten anses nå som tilfredsstillende.
Ii oktage boazu, oktan sáddenrusttegiin ja sáddenrusttega haga, vuojáhallon geahččaladdan guovllus geahččaladdanáigodagas 2018, 2019 ja 2020, ja doaibmasihkarvuohta orru dál leamen dohkálaš.
Det er gjort store forbedringer i systemet, men ytterligere dokumentasjon av tapsforebyggende effekt og testing av driftssikkerhet over tid under arktiske vinterforhold er likevel nødvendig, før systemet kan settes i større produksjon og slippes på markedet.
Leat buoridan vuogádaga dađistaga, muhto eambbo duođaštusaid massineastadeamis ja doaibmasihkarvuođa geahččaladdamis guhkit áiggi badjel lea goitge dárbbašlaš árktalaš dálvedálkkádagain, ovdal go vuogádaga sáhttá buvttadišgoahtit ollásii ja vuovdigoahtit márkanis.
REFERANSER
REFERÁNSSAT
Tilleggsfôring av reinsdyr på fritt beite.
Ealu biebman Eallu mii bibmojuvvo guohtuneatnamis.
Mange reinbeitedistrikt og siidaandeler har praktisert tilleggsfôring gjennom mange år.
Olu orohagat ja siidaoasit leat biebman juo olu jagiid.
Infofolderen er utarbeidet på bakgrunn av denne erfaringsbaserte kunnskapen og supplert med kunnskap fra forskning om reinens fordøyelse og evne til å utnytte ulike typer tilleggsfôr.
Dát diehtogihpa lea ráhkaduvvon dieđuid vuođul maid leat háhkan vásáhusain, ja dievasmahtton dutkanbohtosiiguin bohcco suolbmudeami birra ja movt boazu atná ávkki iešguđetlágan fuođđariin.
Foto Tom Lifjell
Govven Tom Lifjell
Tilleggsfôring av reinen under vanskelige driftsmessige situasjoner, eller som del av driftsopplegget under samling og flytting av reinflokken.
Ealu biebman váttis doaibmadilálašvuođaid oktavuođas, dahje bargguid oktavuođas nu go čohkkedettiin ja jođidettiin.
HVORFOR SKAL VI TILLEGGSFÔRE REINEN?
MANNE MII GALGAT BIEBMAT EALU?
• For å sikre næringstilgangen når beitene blir utilgjengelige på grunn av vanskelige snø- og isforhold
• Sihkkarastin dihte bohccuide biepmu go lea heajos guohtun muohttaga ja jieŋa dihte
• Når reinen skal oppholde seg i kortere eller lengre perioder i samlings-, eller kalvingsgjerdet
• Go bohccot galget orrut čohkken- dahje guottetgárddis oanehit dahje guhkit áiggi
• På fritt beite for å holde reinen samlet for å redusere tap av rein til rovvilt
• Guohtuneatnamis doallan dihte ealu čoahkis amas ribahit bohccuid boraspiriide
• For å øke tamhetsgraden i reinflokken samt lette arbeidet med samling og flytting av reinen
• Lodjudan dihte ealu ja álkidahttit čohkkema ja johtima
NB: Tilleggsfôring er ikke et tiltak for å opprettholde en større reinflokk enn det er tilgjengelige beiteressurser til i et normalår.
NB: Biebman ii leat doaibmabidju mainna doalaha ealu stuorábun go maid eallu dábálaččat sáhttá leat dábálaš jagi guohtuma ektui.
START OPP MED TILLEGGSFÔRINGEN FØR REINEN BEGYNNER Å SULTE
ÁLGGE BIEBMAT EALU OVDAL GO BOHCCOT NEALGUGOHTET
Dersom reinen har vært utsatt for langvarig reduksjon i fôrinntak eller perioder med sult, har den redusert evne til å tilpasse og nyttiggjøre seg det nye fôret den får tilgang til.
Jus bohccos lea leamašan unnán biebmu guhkit áiggi dahje lea nelgon muhtin áigodaga, de ii nagot nu bures heivehit iežas ođđa bibmui ja ávkki atnit das.
Dette skyldes at lite mat reduserer antallet mikroorganismer i vomma.
Dat lea danne go čoavjjis unnot mikroorganismmat unnán biepmu dihte.
GRADVIS TILVENNING TIL DET NYE FÔRET
VEAHÁŽIID MIELDE HÁRJEHIT OĐĐA BIBMUI
Kombinasjonen naturlig beite og gradvis økning i mengden tilleggsfôr gjør at fordøyelsessystemet får mulighet til å tilpasse seg tilleggsfôret.
Go addá ja lasiha fuođđariid veahážiid mielde seammás go eallu guohtu dábálaččat, de beassá suolbmudanoalli hárjánit bibmui.
For rein som ikke er vant til å bli tilleggsfôret er det viktig å legge tilleggsfôret direkte på bakken til å begynne med. Ved skifte av type fôr, eller ved overgang fra beite til tilleggsfôr, trenger reinen tid til å venne seg til smaken.
Go biebmá bohccuid mat eai leat hárjánan dasa, de lea dehálaš ahte álggos bidjá fuođđariid njuolga eatnamii. Go lonuha fuođđara, dahje go guohtumis sirdá fuođđariidda, de dárbbaša boazu áiggi hárjánit máhkui.
Dersom du har tilgang på lav, vil innblanding av lav i tilleggsfôret de første dagene gjøre at reinen raskere begynner å spise av fôret.
Jus dus leat jeahkálat olámuttus, de sáhtát seaguhit liigefuođđara jeahkáliidda vai boazu jođáneappot borragoahtá fuođđara.
Når reinen plukker ut laven, får den også opp smaken for tilleggsfôret.
De boazu borrá jeahkála mas lea liigefuođđara máhku.
Foto Tom Lifjell
Govven: Tom Lifjell
Reinsdyr som spiser grovfôr i rundball.
Bohccot mat borret roavvafuođđara suoidnespáppain.
For å sikre en god utnyttelse av det nye fôret, bør en starte tilleggsfôringen før reinen begynner å sulte.
Bohccuid berre biebmagoahtit ovdal go nealgugohtet, sihkkarastin dihte ahte boazu atná ávkki ođđa fuođđaris.
Følg nøye med på beitetilgangen!
Čuovo dárkilit mielde mo guohtundilálašvuođat leat!
Dette fordi det er reinens naturlige sted å søke etter mat og den vil begynne å «plukke i», og etter hvert begynne å spise av tilleggsfôret.
Dat lea danne go boazu lunddolaččat ohcá biepmu eatnamis, ja nu dat álgá «čuoggut», ja loahpas borragoahtá biepmu.
HOVEDTYPENE TILLEGGSFÔR ER LAV, GRASPELLETS, KRAFTFÔR, HØY OG SURFÔR Lav er en viktig del av reinens naturlige vinterdiett.
VÁLDO FUOĐARSORTTAT LEAT JEAGIL, RÁSSE-PELLETS, FÁPMOFUOĐAR, SUOIDNI JA SUVRRAFUOĐAR Jeagil lea dehálaš oassi bohcco lunddolaš dálveborramušas.
Den krever ikke tilvenning, og du kan starte med fôring i stor skala med én gang.
Dat ii gáibit hárjeheami, ja dainna sáhtát stuorrát biebmagoahtit ovttatmano.
Laven bør spres direkte på snøen, og over et stort område, slik at alle dyra enkelt får tilgang til fôret.
Liigefuođđara goikeávnnassisdoallu lea dehálaš go galggat válljet iešguđetlágan fuođarsorttaid gaskkas.