pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget ser det som viktig å få kartlagt de bakenforliggende årsakene for å kunne sette inn riktige og gode tiltak.
Sametinget ser det som viktig å få kartlagt de bakenforliggende årsakene for å kunne sette inn riktige og gode tiltak.
Sametinget ber om at bevilgende myndigheter prioriterer forskningsmidler til relevante forskningsinstitusjoner med kompetanse innenfor dette området.
Sametinget ber om at bevilgende myndigheter prioriterer forskningsmidler til relevante forskningsinstitusjoner med kompetanse innenfor dette området.
Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM) påpeker i sin årsrapport for 2018 at man har et stort kunnskapsbehov innenfor området vold i nære relasjoner i det samiske samfunn.
Mearkkašupmi 2.2 Norgga nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahus (NIM) čujuha 2018 jahkeraporttastis ahte váilu hui ollu máhttu suorggis veahkaváldi birra lagaš oktavuođain sámi servodagas.
I Juni 2018 lanserte NIM en temarapport om vold og overgrep i samiske samfunn.
Geassemánus 2018 almmuhii NIM fáddáraportta veahkaválddi birra sámi servodagas.
Rapporten gjennomgår og fastslår statens menneskerettslige forpliktelser til å forebygge, avverge, etterforske og straffeforfølge vold og overgrep overfor samer.
Raporttas lea geahčaduvvon ja das nannejuvvo ahte stáhtas lea olmmošvuoigatvuođalaš geatnegasvuohta eastadit, hehttet, dutkat ja ráŋggáštit veahkaválddi ja vearredaguid sámiid guovdu.
Sametinget anser dette som en svært viktig sak for det samiske samfunn.
Sámedikki mielas lea dát hui deaŧalaš ášši sámi servodahkii.
Vold i nære relasjoner går i all hovedsak utover kvinner og barn, og er svært ødeleggende for disse gruppene.
Veahkaváldi lagaš oktavuođain čuohcá váldoáššis nissonolbmuide ja mánáide, ja vaháguhttá sakka dáid joavkkuid.
Sametinget ser det som viktig å få kartlagt de bakenforliggende årsakene for å kunne sette inn riktige og gode tiltak.
Sámedikki mielas lea dárbu kártet duogáš sivaid vai sáhttá álggahit rivttes ja buriid doaibmabijuid.
Staten må ha en kunnskapsbasert tilnærming til denne voldsproblematikken, herunder sørge for datainnsamling og forskning som sikrer egnede tjenester og tiltak.
Stáhtas ferte leat máhttovuđot lagadeapmi problematihkkii veahkaválddi birra, ja ferte fuolahit ahte dieđut čohkkejuvvojit, ja lea dutkan maid bokte sihkkarastojuvvojit heivvolaš bálvalusat ja doaibmabijut.
Selv om staten har en slik tilnærming, står en rekke forskningsbehov udekket.
Vaikko stáhtas lea dán lagan lagadeapmi, de váilu ollu dárbbašlaš dutkan.
Sametinget ber om at staten gjennom storting/ regjering prioriterer forskningsmidler til relevante forskningsinstitusjoner med kompetanse innenfor dette området, slik at treffsikre tiltak kan iverksettes
Sámediggi bivdá ahte stáhta stuorradikki/ráđđehusa bokte vuoruha dutkanruđaid relevánta dutkanásahusaide main lea gelbbolašvuohta dán suorggis, vai sáhttá álggahit doaibmabijuid mat leat deaivilat.
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sak 21/19 Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter - årsmelding 2018.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 21/19 Norgga nášuvnnalaš olmmošvuoigatvuohtaásahus - jahkedieđáhus 2018.
Merknad 1 Merknad fremmet av Norske Samers riksforbund (NSR) ved Anne Henriette Reinås Nilut.
Mearkkašupmi 1 Mearkkašupmi ovddiduvvon Norgga Sámiid riikkasearvvi (NSR) Anne Henriette Reinås Nilut bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Runar Myrnes Balto, Nils Mikkelsen Utsi, Tor Gunnar Nystad, Ol Johan Gaup, Arbeiderpartiet (AP) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Synnøve Søndergaard, Nordkalottfolket (NORD) Kjetil Romsdal og Senterpartiet (SP) Cecilie Hansen, stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvis (NSR) Runar Myrnes Balto, Nils Mikkelsen Utsi, Tor Gunnar Nystad, Ol Johan Gaup, Bargiidbellodaga (BB) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Synnøve Søndergaard, Davvikalohta álbmot (NORD) Kjetil Romsdal ja Guovddášbellodaga (GB) Cecilie Hansen, dorjot.
Sametinget konstaterer at NIMs anbefalinger i liten grad følges opp av regjeringen.
Sámediggi konstatere ahte Norgga olmmošvuoigatvuođaid ásahusa (NIM) rávvagat unnán čuovvuluvvojit ráđđehusas.
Merknad fremmet av Nordkalottfolket (NORD) ved Kjetil Romsdal.
Mearkkašupmi ovddiduvvon Davvikalohta álbmot (NORD) Kjetil Romsdal bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Runar Myrnes Balto, Nils Mikkelsen Utsi, Tor Gunnar Nystad, Anne Henriette Reinås Nilut, Klemet Erland Hætta, Arbeiderpartiet (AP) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Synnøve Søndergaard og Senterpartiet (SP) Cecilie Hansen, stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvis (NSR) Runar Myrnes Balto, Nils Mikkelsen Utsi, Tor Gunnar Nystad, Anne Henriette Reinås Nilut, Ol Johan Gaup, Bargiidbellodaga (BB) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Synnøve Søndergaard ja Guovddášbellodaga (GB) Cecilie Hansen, dorjot.
Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM) påpeker i sin årsrapport for 2018 at man har et stort kunnskapsbehov innenfor området vold i nære relasjoner i det samiske samfunn.
Norgga nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahus (NIM) čujuha 2018 jahkeraporttastis ahte váilu hui ollu máhttu suorggis veahkaváldi birra lagaš oktavuođain sámi servodagas.
Sametinget ber om at staten gjennom storting/ regjering prioriterer forskningsmidler til relevante forskningsinstitusjoner med kompetanse innenfor dette området, slik at treffsikre tiltak kan iverksettes.
Sámediggi bivdá ahte stáhta stuorradikki/ráđđehusa bokte vuoruha dutkanruđaid relevánta dutkanásahusaide main lea gelbbolašvuohta dán suorggis, vai sáhttá álggahit doaibmabijuid mat leat deaivilat.
Komiteen har ikke flere merknader og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Saken påbegynt 05.06.2019 kl 10.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 05.06.19 dii. 10.30.
· Plan- og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 35 mot 1 stemmer
· Plána ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk Anne Henriette Reinås Nilut, saksordfører Ronny Wilhelmsen
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka 1 Anne Henriette Reinås Nilut, áššejođiheaddji Ronny Wilhelmsen
Anne Henriette Reinås Nilut Lars Filip Paulsen Ann-Elise Finbog Runar Myrnes Balto Ann-Elise Finbog Elisabeth Erke Ann-Elise Finbog Kjetil Romsdal Ann-Elise Finbog Anders Somby jr. John Kappfjell Anders Somby jr. Ronny Wilhelmsen Ann-Elise Finbog Ronny Wilhelmsen Nils Mikkelsen Utsi Isak Mathis O. Hætta John Kappfjell Runar Myrnes Balto Klemet Erland Hætta Isak Mathis O. Hætta Per Mathis Oskal Nancy Charlotte Porsanger Anti Ronny Wilhelmsen Nancy Charlotte Porsanger Anti Arthur Johan Tørfoss Anders Somby jr. Aili Keskitalo Anne Henriette Reinås Nilut Tor H. Mikkola Tom Sottinen Tor Gunnar Nystad Roy Arild Rasmussen Anne Henriette Reinås Nilut, saksordfører Arthur Johan Tørfoss, til forretningsorden
Anne Henriette Reinås Nilut 2 Lars Filip Paulsen Ann-Elise Finbog 3 Runar Myrnes Balto 4 Ann-Elise Finbog Elisabeth Erke Ann-Elise Finbog 5 Kjetil Romsdal Ann-Elise Finbog 6 Anders Somby jr. John Kappfjell Anders Somby jr. 7 Ronny Wilhelmsen Ann-Elise Finbog Ronny Wilhelmsen 8 Nils Mikkelsen Utsi 9 Isak Mathis O. Hætta John Kappfjell Runar Myrnes Balto Klemet Erland Hætta Isak Mathis O. Hætta 10 Per Mathis Oskal 11 Nancy Charlotte Porsanger Anti Ronny Wilhelmsen Nancy Charlotte Porsanger Anti 12 Arthur Johan Tørfoss Anders Somby jr. 13 Aili Keskitalo 14 Anne Henriette Reinås Nilut 15 Tor H. Mikkola 16 Tom Sottinen 17 Tor Gunnar Nystad 18 Roy Arild Rasmussen 19 Anne Henriette Reinås Nilut, áššejođiheaddji Arthur Johan Tørfoss, čoahkkinortnegii
SP - vedtak: Sametinget viser til årsmelding 2018 for Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM).
DC - Mearrádus: Sámediggi čujuha Norgga našuvnnalaš vuoigatvuohtaásahusa (NIM) jahkedieđáhussii 2018.
Sametinget har ved flere anledninger påpekt manglende etterlevelse av de prosessuelle rettigheter ved flere slike konsultasjonssaker.
Sámediggi lea máŋgga oktavuođas čujuhan ahte lea leamaš váilevaš doahttaleapmi proseassalaš rivttiin máŋgga diekkáraš konsultašuvdnaáššis.
Sametinget ser det derfor naturlig å lese anbefalingen fra NIM som en påminnelse overfor myndighetene om det aktivt må arbeides for at disse prosessuelle rettighetene overholdes.
Sámediggi atná danin NIM ávžžuhusa lunddolaš muittuhussan eiseválddiide bargat dainna, ahte dát proseassalaš rievttit dollojuvvojit.
I denne sammenheng blir arbeidet mot vold et overordnet mål for Sametinget.
Dan oktavuođas šaddá veahkaválddálašvuođabargu Sámedikki bajitdási mihttun.
Saken avsluttet 05.06.19 kl. 11.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 05.06.2019 dii. 11.55
Ášši/Sak 022/19
Ášši 022/19
Sametingets reviderte budsjett 2019
Sámedikki 2019 reviderejuvvon bušeahtta
Arkivsaknr. 19/2072
Áššenr. 19/2072 Mildosat
Sametingets reviderte budsjett for 2019 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki 2019 reviderejuvvon bušeahtta lea dohkkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Plan og finanskomiteen - 005/19 Forslag 1.1
Plána ja finánsalávdegoddi - 005/19 Forslag 1.1 1.
1. Innledning (Nytt nestsiste avsnitt) Dette gir samlet sum på 14 470 817,- som skal fordeles i revidert budsjett.
Álgu (Ođđa nubbin maŋimuš teakstaoassi) Dat dahká ollislaš submi mii lea kr 14 470 817, mii galgá reviderejuvvon bušeahtas juogaduvvot.
Forslag 2.1
Forslag 2.1
Sametingets reviderte budsjett 2019 Refordelt
Sametingets reviderte budsjett 2019 Refordelt
Revidering av læreplaner- prosjekt 400 000 Grenseoverskridende skolesamarbeid i Sapmi (Sirbma)- prosjekt 280 000 Stipend for høyere utdanning 300 000 Alta, kommunal samisk barnehage- oppstart/samarbeidsprosjekt 400 000 Arbediehtu- prosjekt 200 000 Styrking av sjøsamiske rettigheter 400 000 Utredning gjennomgang av reindriftsloven 270 817 Samisk barneteater, Tana- prosjekt 250 000 RidduDuottarMuseat 500 000 Tilskuddsforvaltningssystem- prosjekt 400 000 Mulighetsstudie bokbussene- prosjekt 135 000 SUM 3 535 817
Revidering av læreplaner- prosjekt 400 000 Grenseoverskridende skolesamarbeid i Sapmi (Sirbma)- prosjekt 280 000 Stipend for høyere utdanning 300 000 Alta, kommunal samisk barnehage- oppstart/samarbeidsprosjekt 400 000 Arbediehtu- prosjekt 200 000 Styrking av sjøsamiske rettigheter 400 000 Utredning gjennomgang av reindriftsloven 270 817 Samisk barneteater, Tana- prosjekt 250 000 RidduDuottarMuseat 500 000 Tilskuddsforvaltningssystem- prosjekt 400 000 Mulighetsstudie bokbussene- prosjekt 135 000 SUM 3 535 817
Arbeid mot mobbing 935 000 Læremidler 10 000 000 Totalt 14 470 817
Arbeid mot mobbing 935 000 Læremidler 10 000 000 Totalt 14 470 817
Driften av bokbussene videreføres også etter 2020.
Driften av bokbussene videreføres også etter 2020.
7.3.1 Samletabell - variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskaping og nyetableringer 1)Sámi bivdo- ja meahcástansearvvi - direkte tilskudd kr 500 000,- 2)Lag- og foreninger innen utmarksbruk – søkerbasert kr 500 000,-
Forslag 3.1 7.3.1 Čoahkketabealla – juohkelágan ealáhusat, lotnolas- ja meahcástanealáhusat, árvoháhkan ja ođđaásaheamit 1) Sámi bivdo- ja meahcástansearvvi – njuolgga doarjja kr 500 000,- 2) Meahccegeavahansearvvit – ohcanvuđot doarjja kr 500 000,-
4.1.1 Innsatsområder – språk - kr 565 000,- Drift administrasjon - kr 435 000,-
4.1.1 Áŋgiruššansuorggit – giella - kr 565 000,- Hálddahusdoaibma - kr 435 000,-
1)Sametinget vil gjøre sámi bivdo- ja meahcástansearvvi til en sterk organisasjon innenfor samisk utmarksnæring.
1)Sámediggi áigu Sámi bivdo- ja meahcástansearvvi dahkat nana organisašuvdnan sámi meahcceealáhusa oktavuođas.
I revidert budsjett bevilger sametinget 500 000 kr til dette arbeidet.
Reviderejuvvon bušeahtas Sámediggi juolluda 500 000 kr dán bargui.
Sametinget ønsker å igangsette arbeide med næringsavtale for utmarksnæringen med sámi bivdo- ja meahcástansearvvi.
Sámediggi háliida álggahit barggu ásahit ealáhusšiehtadusa meahcceealáhussii Sámi bivdo- ja meahcástanservviin.
Formålet med avtalen er å tilrettelegge for utvikling av en sterkere næringsrettet utvikling, med økt lønnsomhet og økt omsetning.
Ulbmil šiehtadusain lea láhčit saji nannoseabbo ealáhusovddideapmái, buoret gánnáhemiin ja jođihemiin.
En slik utvikling betinger at det blir lagt vekt på produktutvikling, markedsføring og salg.
Dákkát ovddideapmi eaktuda ahte buvttaovddideapmi, márkanastin ja vuovdin deattuhuvvojit.
2)Sametinget ser at det er mange lag og foreninger som arbeid med å ivareta samiske interesser innen jakt, fiske, annet friluftsliv og naturforvaltning.
2) Sámediggi oaidná ahte leat ollu searvvit mat barget sámi beroštumiid gozihemiin bivddu, guolásteami ja eará olgoáibmoeallima ja luondduhálddašeami dáfus.
Disse lag- og foreningene er med å sikrer bærekraftig høsting av vilt- og fiskeressurser, og er viktige kunnskapsformidlere om samisk jakt og fiske tradisjoner.
Dát searvvit leat mielde sihkkarastimin guoddevaš fuođđo- ja guolleresurssaid geavaheami, ja leat deaŧalaš máhttogaskkusteaddjit sámi bivdo- ja guolástanárbevieruid birra.
Tillegg til forslag fra rådet: Revidering av læreplaner – prosjekt Det er fortsatt flere fag Sametinget må utvikle læreplaner for, disse er: - Samisk utmarksbruk og næring. - Kroppsøving
Lasáhus ráđi evttohussii: Oahppoplánaid revideren – prošeakta Leat eanet fágat maidda s Sámediggi ferte ráhkadit oahppoplánaid, dat leat: - Sámi meahccegeavaheapmi ja ealáhus - Valáštallan - Eŋgelasgiella - Matematihkka - Sámegiella guluhemiide
Forslag 2.2 Sametingets reviderte budsjett 2019 Refordelt
Forslag 2.2 Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta 2019 ođđasis juogaduvvon
5.6.1 Revidering av læreplaner- prosjekt 400 000 5.7.1 Grenseoverskridende skolesamarbeid i Sapmi (Sirbma)- prosjekt 280 000 5.12.1 Stipend for høyere utdanning 300 000 5.13 Arbediehtu- prosjekt 200 000 Alta, kommunal samisk barnehage- oppstart/samarbeidsprosjekt 400 000 7.2.1 Utredning, gjennomgang av reindriftsloven- prosjekt 270 817 8.3.3 Samisk barneteater, Tana- prosjekt 250 000 8.3.4 RidduDuottarMuseat 500 000 8.4.6 Mulighetsstudie bokbussene- prosjekt 135 000 Styrking av sjøsamiske rettigheter 400 000 14 Tilskuddsforvaltningssystem- prosjekt 400 000 SUM 3 535 817
5.6.1 Oahppoplánaid revideren - prošeakta 400 000 5.7.1 Rájiidrasttideaddji skuvlaovttasbargu Sámis (Sirpmás) - prošeakta 280 000 5.12.1 Stipeanda alit ohppui 300 000 5.13 Árbediehtu - prošeakta 200 000 Álttá gieldda mánáidgárdi - álggaheapmi/ovttasbargoprošeakta 400 000 7.2.1 Guorahallan, boazodoallolága geahčadeapmi - prošeakta 270 817 8.3.3 Sámi mánáidteáhter, Deatnu - prošeakta 250 000 8.3.4 RidduDuottarMuseat 500 000 8.4.6 Vejolašvuođaiskan - prošeakta 135 000 Mearrasámi vuoigatvuođaid nannen 400 000 14 Doarjjahálddašanvuogádat - prošeakta 400 000 Submi 3 535 817
5.7.1 Arbeid mot mobbing- prosjekt 935 000 5.8.2 Læremidler 10 000 000 Totalt 14 470 817
5.7.1 Bargu givssideami vuostá - prošeakta 935 000 5.8.2 Oahpponeavvut 10 000 000 Oktiibuot 14 470 817
Driften av bokbussene videreføres også etter 2020.
Girjebussiid doaibma jotkojuvvo maiddái maŋŋá 2020.
Habilitetsvurdering i saken Sametingets reviderte budsjett 2019
Bealálašvuođaveardideame áššis Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta
Plenumsleders innstilling:
Dievasčoahkkinjođiheaddji árvalus:
Runar Myrnes Balto er habil til å behandle saken Sametingets reviderte budsjett 2019 i Plan- og finanskomiteen:
Runar Myrnes Balto ii leat bealálaš meannudit ášši: Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta 2019.
Plenumsleders innstilling ble enstemmig vedtatt.
Dievasčoahkkinjođiheaddji árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Representant Runar Myrnes Balto deltok ikke i behandlingen av habilitetsspørsmålet.
Áirras Runar Myrnes Balto ii lean mielde mearrideamen bealálašvuođa.
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sak 22/19 Sametingets reviderte budsjett 2019.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 22/19 Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta 2019.
Forslag fremmet av Norske Samers riksforbund (NSR) ved Runar Myrnes Balto.
Evttohus ovddiduvvon Norgga Sámiid riikkasearvvi (NSR) Runar Myrnes Balto bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Nils Mikkelsen Utsi, Tor Gunnar Nystad, Anne Henriette Reinås Nilut, Ol Johan Gaup og Senterpartiet (SP) Cecilie Hansen, stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvis (NSR) Nils Mikkelsen Utsi, Tor Gunnar Nystad, Anne Henriette Reinås Nilut, Ol Johan Gau ja Guovddášbellodaga (GB) Cecilie Hansen, dorjot.
1. Innledning (Nytt nestsiste avsnitt) Dette gir samlet sum på 14 470 817,- som skal fordeles i revidert budsjett.
1. Álgu (Ođđa nubbin maŋimuš teakstaoassi) Dat dahká ollislaš submi mii lea kr 14 470 817, mii galgá reviderejuvvon bušeahtas juogaduvvot.
Forslag fremmet av Arbeiderpartiet (AP) ved Ronny Wilhelmsen.
Evttohus ovddiduvvon Bargiidbellodaga (BB) Ronny Wilhelmsen bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Tom Sottinen, Synnøve Søndergaard og Nordkalottfolket (NORD) Kjetil Romsdal, stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodagas (BB) Tom Sottinen, Synnøve Søndergaard ja Davvikalohta álbmot (NORD) Kjetil Romsdal, dorjot.
Sametingets reviderte budsjett 2019 Refordelt
Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta 2019 ođđasis juogaduvvon
Forslag fremmet av Fastboendes liste (GDS) ved Isak Mathis O Hætta.
Evttohus ovddiduvvon Guovdageainnu Dálon searvvi (GDS) Isak Mathis O Hætta bokte.
7.3.1 Samletabell - variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskaping og nyetableringer
7.3.1 Čoahkketabealla – juohkelágan ealáhusat, lotnolas- ja meahcástanealáhusat, árvoháhkan ja ođđaásaheamit
1) Sámi bivdo- ja meahcástansearvvi - direkte tilskudd kr 500 000,- 2) Lag- og foreninger innen utmarksbruk – søkerbasert kr 500 000,-
1) Sámi bivdo- ja meahcástansearvvi – njuolgga doarjja kr 500 000,- 2) Meahccegeavahansearvvit – ohcanvuđot doarjja kr 500 000,-
Tillegg til forslag fra rådet: Revidering av læreplaner – prosjekt Det er fortsatt flere fag Sametinget må utvikle læreplaner for, disse er: - Samisk utmarksbruk og næring. - Kroppsøving - Engelsk - Matematikk - Samisk for hørselshemmede
Lasáhus ráđi evttohussii: Oahppoplánaid revideren – prošeakta Leat eanet fágat maidda s Sámediggi ferte ráhkadit oahppoplánaid, dat leat: - Sámi meahccegeavaheapmi ja ealáhus - Valáštallan - Eŋgelasgiella - Matematihkka - Sámegiella guluhemiide
Komiteen har ikke flere forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 022/19 Saken påbegynt 05.06.2019 kl. 15.00
Sámedikki dievasčoahkkin - 022/19 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 05.06.19 dii. 15.00
Vurdering om habilitet Følgende representanter ba om vurdering: · Representant Runar Myrnes Balto, NSR · Representant Nils Mikkelsen Utsi, NSR · Representant Nora Marie Bransfjell, NSR · Representant Kåre Olli, Partipolitisk uavhengig
Bealátvuođaárvvoštallamat Čuovvovaš áirasat leat bivdán árvvoštallat bealátvuođa: · Áirras Runar Myrnes Balto, NSR · Áirras Nils Mikkelsen Utsi, NSR · Áirras Nora Marie Bransfjell, NSR · Áirras Kåre Olli, Bellodatsorjjasmeahttun áirras
Plenumsledelsens innstilling: Følgende representanter er habile til å behandle sak 22/19 Sametingets reviderte budsjett 2019: · Representant Runar Myrnes Balto, NSR · Representant Nils Mikkelsen Utsi, NSR · Representant Nora Marie Bransfjell, NSR · Representant Kåre Olli, Partipolitisk uavhengig
Dievasčoahkkinjođihangottii árvalus: Čuovvovaš áirasat eai leat bealálaččat meannudit ášši 022/19 Sámedikki 2019 reviderejuvvon bušeahtta: · Áirras Runar Myrnes Balto, NSR · Áirras Nils Mikkelsen Utsi, NSR · Áirras Nora Marie Bransfjell, NSR · Áirras Kåre Olli, Bellodatsorjjasmeahttun áirras
Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Votering Av 39 representanter var 38 til stede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 38 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Forslag 3 A ble forkastet med 37 mot 1 stemme B ble forkastet med 36 mot 2 stemmer · Forslag 2 ble forkastet med 26 mot 12 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 34 mot 4 stemmer · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 37 mot 1 stemmer
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Evttohus 3 A) hilgojuvvui 36 jienain 2 jiena vuostá B) hilgojuvvui 36 jienain 2 jiena vuostá · Evttohus 2 hilgojuvvui 26 jienain 12 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 34 jienain 4 jiena vuostá · Plána ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 37 jienain 1 jiena vuostá
Innlegg Replikk Tom Sottinen, plenumsleder Runar Myrnes Balto, saksordfører Ronny Wilhelmsen Kåre Olli, til forr. orden Tom Sottinen, plenumsleder Runar Myrnes Balto Anders Somby jr. Anne Henriette Reinås Nilut Ronny Wilhelmsen Lars Filip Paulsen Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Lars Filip Paulsen Anne Henriette Reinås Nilut Isak Mathis O. Hætta Tor H. Mikkola Mikkel Eskil Mikkelsen Isak Mathis O. Hætta Nils Mikkelsen Utsi Runar Myrnes Balto Anders Somby jr. Silje Karine Muotka Niko Valkeapää Tom Sottinen Ho Tom Sottinen Kåre Olli Lars Filip Paulsen Arild Pettersen Inga Kåre Olli Kjetil Romsdal Elisabeth Erke Klemet Erland Hætta Isak Mathis O. Hætta Klemet Erland Hætta Henrik Olsen Roy Arild Rasmussen Ann-Elise Finbog Tor H. Mikkola Silje Karine Muotka Runar Myrnes Balto, saksordfører
Sáhkavuorru Replihkka 1 Tom Sottinen, dievasčoahkkinjođiheaddji 2 Runar Myrnes Balto, áššejođiheaddji 3 Ronny Wilhelmsen Kåre Olli, čoahkkinortnegii Tom Sottinen, dievasčoahkkinjođiheaddji Runar Myrnes Balto Anders Somby jr. Anne Henriette Reinås Nilut Ronny Wilhelmsen 4 Lars Filip Paulsen Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Lars Filip Paulsen 5 Anne Henriette Reinås Nilut 6 Isak Mathis O. Hætta Tor H. Mikkola Mikkel Eskil Mikkelsen Isak Mathis O. Hætta 7 Nils Mikkelsen Utsi 8 Runar Myrnes Balto 9 Anders Somby jr. Silje Karine Muotka 10 Niko Valkeapää 11 Tom Sottinen Henrik Olsen Tom Sottinen 12 Kåre Olli Lars Filip Paulsen Arild Pettersen Inga Kåre Olli 13 Kjetil Romsdal 14 Elisabeth Erke 15 Klemet Erland Hætta Isak Mathis O. Hætta Klemet Erland Hætta 16 Henrik Olsen 17 Roy Arild Rasmussen 18 Ann-Elise Finbog 19 Tor H. Mikkola Silje Karine Muotka 20 Runar Myrnes Balto, áššejođiheaddji
Sametingets budsjettbehov 2019 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
DC - Mearrádus: Sámedikki 2019 reviderejuvvon bušeahtta lea dohkkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Saken avsluttet 05.06.2019 kl. 17.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 05.06.19 dii. 17.30
Ášši/Sak 023/19
Ášši 023/19
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen Dato: 21.05.201924.05.2019
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi 21.05.2019-24.05.2019
Etiske retningslinjer og kollektiv samtykke innenfor samisk helseforskning
Etálaš njuolggadusat sámi dearvvašvuođabálvalusaide
Arkivsaknr. 19/1697
Áššenr. 19/1697 Mildosat
Samisk helseforskning er et raskt voksende forskningsfelt.
Sámi dearvvašvuođadutkan lea dutkansuorgi mii dál jođánit ovdána.
Samtidig ivaretar verken lovverk eller gjeldende forskningsetiske retningslinjer samers kollektive rett til selvbestemmelse når det gjelder denne typen forskning.
Seammás eai vuhtiiváldde lágat eaige gullevaš dutkanetihkalaš njuolggadusat sápmelaččaid kollektiivvalaš iešmearridanvuoigatvuođaid go guoská dákkár dutkamii.
Videre har betydningen av humant biologisk materiale som forskningsressurs økt, som en følge av nye bioteknologiske analysemetoder og ny kunnskap om sammenhengen mellom genetikk og sykdom.
Dasto lea humánabiologalaš materiálaid mearkkašupmi dutkanresursan lassánan, ođđa bioteknologalaš analyserenmetodaid bokte ja ođđa máhtu bokte genetihka ja buozalmasvuođa čanastagaid birra.
Dette har konsekvenser for pasientbehandling, kunnskapsutvikling og forskning, og vil kunne gi viktige bidrag til fremtidens helsetjeneste og folkehelsearbeid.
Dás lea mearkkašupmi pasieantadikšumii, máhttoovddideapmái ja dutkamii, ja sáhttá váikkuhit boahttevaš dearvvašvuođabálvalusaid ja álbmotdearvvašvuođabarggu.
Med dette følger imidlertid flere problemstillinger knyttet til etnisitet og råderett over genetiske ressurser som tilhører det samiske folk.
Das čuvvot dattetge čuolmmat sámi álbmoga čearddalašvuođa ja genehtalaš resurssaid ráđđenvuoigatvuođaid ektui.
Sametinget mener at det er nødvendig med prinsipielle debatter i det samiske samfunnet vedrørende forskning i samiske samfunn, bruk og forvaltning av samisk humant biologisk materiale og samiske rettigheter i dette arbeidet.
Sámediggi oaivvilda ahte mii dárbbašit sámi servodagas prinsihpalaš debáhtaid dutkamiid birra mat dahkkojit sámi servodagas, sámi humánabiologalaš materiálaid geavaheami ja hálddašeami birra ja sámi vuoigatvuođaid birra dán barggus.
Samer har en kollektiv rett til selvbestemmelse i henhold til FN-konvensjonene om sivile og politiske rettigheter, og økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter (ØSK), samt FNs urfolkserklæring.
Sápmelaččain lea kollektiivvalaš iešmearridanvuoigatvuohta siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid ONkonvenšuvnna mielde, ja ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođat (ESK) mielde, ja ON álbmotálbmotjulggaštusa mielde.
Retten til å delta som likeverdig part i helseforskningsprosjekters alle faser, følger også av ILO-konvensjon 169 og prosedyrer for konsultasjoner mellom Sametinget og statlige myndigheter fastsatt i kongelig resolusjon i 2005.
Maiddái ILO-konvenšuvnna 169 mielde ja Sámedikki ja stáhta eiseválddiid konsultašuvdnabargovuogi mielde, mii lea mearriduvvon gonagaslaš resolušuvnnas 2005:s, lea sápmelaččain vuoigatvuohta searvat ovttaárvosaš bealálažžan dearvvašvuođadutkamušprošeavttaid buot dásiin.
Samer som urfolk har rettigheter til og interesser knyttet til genetiske ressurser etter FNs konvensjon om biologisk mangfold;
Sápmelaččain leat álgoálbmogin vuoigatvuođat ja beroštusat genehtalaš resurssaide ON konvenšuvnna mielde biologalaš šláddjivuođa birra;
det følger videre av den tredje sameparlamentarikerkonferansen fra 2011 at slike ressurser også omfatter samisk humant biologisk materiale.
ja goalmmát sámi parlamentarihkarkonferánsa 2011:s čuovvulii dan, ahte maiddái sámi humánabiologalaš materiálat gusket dakkár resurssaide.
Sametingsrådet utnevnte i 2016 et utvalg bestående av representanter fra samisk helsefaglig forskningsmiljøer og juridisk ekspertise, til å utarbeide utkast på etiske retningslinjer for samisk helseforskning.
Sámediggeráđđi nammadii 2016:s lávdegotti mas leat ovddasteaddjit sámi dearvvašvuođafágalaš dutkanbirrasiin ja juridihkalaš fágačeahpit, mii galgá hábmet sámi dearvvuođadutkama várás etihkalaš njuolggadusaid evttohusa.
Med retningslinjene ønsker Sametinget å sikre at samisk helseforskning er forankret i urfolks rett til selvbestemmelse, og tar hensyn til og respekterer mangfoldet og egenarten som preger den samiske kulturen og samiske samfunn.
Njuolggadusaiguin háliida Sámediggi sihkkarastit ahte sámi dearvvašvuođadutkan vuođđuduvvá álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuhtii, ja vuhtiiváldá ja árvvusatná sámi kultuvrra ja sámi servodaga girjáivuođa ja iešvuođa.
På bakgrunn av dette vedtar Sametinget følgende:
Dan vuođul mearrida Sámediggi čuovvovačča:
1. Etiske retningslinjer for samisk helseforskning
1. Etihkalaš njuolggadusat sámi dearvvašvuođadutkama várás
Definisjon: Samisk helseforskning har til hensikt å fremskaffe ny kunnskap om sykdom eller helse i vid forstand.
Sámi dearvvašvuođadutkama áigumuš lea háhkat ođđa dieđu dávddaid ja dearvvašvuođa birra, viiddis mearkkašumis.
Dette inkluderer også helsetjenesteforskning, og forskning på humant biologisk materiale uansett hensikt.
Dát siskkilda maiddái dearvvašvuođabálvalusaid dutkama, ja humánabiologalaš ávdnasiid dutkama buotlágán ulbmiliiguin.
Samisk helseforskning i denne betydningen kan omfatte:
Sámi dearvvašvuođadutkan dán mearkkašumis sáhttá mearkkašit:
Problemstillinger/forskningsspørsmål der samer som gruppe inngår,
Čuolmmat/dutkangažaldagat mat gusket sápmelaččaide joavkun,
og/eller
Ja/dahje
Problemstillinger/forskningsspørsmål i kommuner/regioner hvor samer er i flertall eller utgjør en betydelig andel av befolkningen,
čuolmmat/dutkangažaldagat suohkaniin/regiovnnain gos sápmelaččat leat eanetlogus dahje leat stuora oassin álbmogis,
og/eller
ja/dahje
Problemstillinger/forskningsspørsmål der samisk språk, kultur, tradisjon og/eller historie inngår.
Čuolmmat/dutkangažaldagat mat gusket sámegillii, sámi kultuvrii, árbevirrui ja/dahje historjái.
Forskningen kan være utøvd av samiske eller ikke-samiske forskere/forskningsmiljøer.
Dutkamiid sáhttet čađahit sámi dahje ii-sámi dutkit/dutkanbirrasat.
Den kan ha ulike forskningsdesign og kan utøves etter ulike forskningsmetoder.
Dain sáhttet iešguđetlágán dutkanhábmemat ja daid sáhttá čađahit iešguđetlágán metodaiguin.
Verdier
Árvvut
Etiske retningslinjer for samisk helseforskning skal styrke samers kollektive rettigheter som urfolk i forskningsprosjekter.
Sámi dutkamiid etihkalaš njuolggadusat galget dutkanprošeavttain nannet sámi kollektiiva vuoigatvuođaid álgoálbmogin.
Dette er også fremhevet i Helse- og omsorgsdepartementets høring om forskrift om befolkningsbaserte helseundersøkelser: «Dersom undersøkelser skal inneholde opplysninger om etnisitet, slik som i SAMINOR 1 og SAMINOR 2, krever dette en særskilt etisk vurdering».
Dat lea maiddái deattuhuvvon Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeantta gulaskuddamis álbmotdearvvašvuođa iskkadeami láhkaásahusas: Jus iskkadeamis galget leat dieđut čearddalašvuođa birra, nu go SAMINOR 1 ja SAMINOR 2, de gáibiduvvo earenoamáš etihkalaš árvvoštallan.
Sentrale verdier skal danne grunnlaget for god samhandling mellom helseforskere, institusjoner, samfunn og befolkning.
Guovddáš árvvut galget leat vuođđun buori ovttasdoaibmamii gaskal dearvvašvuođadutkiid, ásahusaid, servodaga ja álbmoga.
Noen av disse verdiene er allerede implementert i dagens helseforskningslov og i gjeldende etiske retningslinjer.
Muhtun dáin árvvuin leat juo gávdnamis dálá dearvvašvuođadutkanlágas ja guoskevaš etihkalaš njuolggadusain.
De fremhever menneskeverd og menneskerettigheter, og legger vekt på at deltakernes sikkerhet og velferd skal gå foran vitenskapens og samfunnets interesse.
Dat deattuhit olmmošárvvu ja olmmošvuoigatvuođaid, ja oassálastiid sihkarvuohta ja buresbirgejupmi galgá vuoruhuvvot ovdalii diehtaga ja servodaga beroštusaid.
Gjennom informert, frivillig, uttrykkelig og dokumenterbart samtykke, ivaretas enkeltindividets interesser, og slik sørger man for at enkeltindividet er sikret eierskap til egne prøver og informasjon om egne forskningsresultater.
Informerejuvvon, eaktodáhtolaš, nanu ja duođašteaddji miehtama bokte vuhtiiváldojit ovttaskas olbmo beroštusat, ja dainna lágiin sihkkarastit ahte ovttaskas olmmoš eaiggáda iežas iskosiid ja dieđuid iežas dutkanbohtosiid birra.
Med bakgrunn i samers kollektive rettigheter som urfolk, og de sentrale forskningsetiske prinsippene som helseforskning er tuftet på, bygger samisk helseforskning på følgende kjerneverdier: Sentrale verdier for etiske retningslinjer for samisk helseforskning og forskning på samisk humant biologisk materiale
Sámi kollektiiva vuoigatvuođaid vuođul álgoálbmogin, ja guovddáš dutkanetihkalaš prinsihpaid vuođul mat guddet dearvvašvuođadutkama, lea sámi dearvvašvuođadutkan huksejuvvon čuovvovaš guovddášárvvuid ala: Etihkalaš njuolggadusaid guovddáš árvvut sámi dearvvašvuođadutkama ja sámi humánabiologalaš ávdnasiid dutkama várás.
Relasjonene mellom de samiske samfunn/informanter og forskerne med deres institusjoner, må være preget av respekt, gjensidighet, likeverd, ansvar, kulturell trygghet og samisk selvbestemmelse i ethvert forskningsprosjekt, uavhengig av prosjektets formål, design eller metode.
Gaskavuohta gaskal sámi servodaga/informánttaid ja dutkiid ja sin ásahusat, ferte leat hábmejuvvon árvvusatnimiin, vuostevurolašvuođain, dásseárvvuin, ovddasvástádusain, kultuvrralaš oadjebasvuođain ja sámi iešmearridemiin juohke dutkanprošeavttas, beroškeahttá prošeavtta ulbmilis, hábmemis dahje metodas.
Disse verdiene bygger på gjenkjennelse og anerkjennelse av samene som urfolk, og respekt for deres integritet.
Dovdat ja dohkkehit ahte sápmelaččat leat álgoálbmot, ja maiddái sin integritehta árvvusatnin, lea dáid árvvuid vuođđu.
Forskningsprosjektets design er bestemmende for hvorvidt prosjektet vil lykkes i å oppnå formålene, være til nytte for samfunnet, og kunne medvirke til positive endringer hva folkehelsen angår.
Dutkanprošeavtta hábmen mearrida lihkostuvvá go prošeakta olahit mihtuid, leat ávkin servodahkii, ja váikkuhit buriid rievdadusaid álbmotdearvvašvuođas.
Et prosjekt som bygger på likeverdig og gjensidig deltakelse mellom forskere og samiske samfunn/informanter i alle ledd i en forskningsprosess, gir størst mulighet til å gjenspeile de ovennevnte kjerneverdiene.
Prošeavttas mii dutkanproseassa buot dásiin vuođđuduvvá dásseárvvus ja vuostevurolaš oassálastimis gaskal dutkiid ja sámi servodaga/informánttaid, lea buoremus vejolašvuohta speadjalastit bajábealde namuhuvvon guovddášárvvuid.
Samisk selvbestemmelse og helseforskning
Sámi iešmearrideapmi ja dearvvašvuođadutkan
Samisk selvbestemmelse er en rett i henhold til FN-konvensjonene om sivile og politiske rettigheter, og økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter, samt FNs urfolkserklæring.
Sámi iešmearrideapmi lea vuoigatvuohta ON-konvenšuvnna mielde siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra, ja ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid mielde, ja ON julggaštusa mielde.
Samisk selvbestemmelse kan i en helseforskningssammenheng nedfelles et prinsipp om kollektivt samtykke.
Sámi iešmearrideapmi sáhttá dearvvašvuođadutkamiid oktavuođas mearriduvvon prinsihppan kollektiiva miehtamii.
Det organ Sametingsrådet utpeker skal ivareta prinsippet om kollektivt samtykke.
Orgána maid Sámediggi vállje galgá vuhtiiváldit kollektiiva miehtama prinsihpa.
Dette prinsippet rokker ikke ved enkeltindividets rett til å samtykke, eller å ikke samtykke til deltakelse i forskningsprosjekter.
Dat prinsihppa ii guoskka ovttaskas olbmo vuoigatvuhtii miehtat, dahje ii miehtat searvat dutkanprošektii.
Det kollektive samtykket er dynamisk og kommer i tillegg til andre nødvendige godkjenninger.
Kollektiiva miehtan lea dynámalaš ja doaibmá lassin eará dárbbašlaš dohkkehemiide.
Før et samisk helseforskningsprosjekt kan iverksettes, skal det foreligge et samisk og dynamisk kollektivt samtykke.
Sámi ja dynámalaš kollektiiva miehtan galgá ordnejuvvon ovdal go sáhttá álggahit dearvvašvuođadutkanprošeavtta.
Partnerskap mellom forskningsinstitusjoner og samiske samfunn/informanter
Bargoguoibmevuohta gaskal dutkanásahusaid ja sámi servodaga/informánttaid
Det skal utvises respekt for samisk språk, kultur verdier og tradisjoner.
Sámegiela, sámi kulturárvvuid ja árbevieruid galgá árvvus atnit.
Dette innebærer at de samiske samfunn/informanter skal ha medinnflytelse i prosjektet.
Dat mearkkaša ahte sámi servodat/informánttat galget beassat mielde váikkuhit prošeavtta.
Det er ønskelig at forskningsprosjekter i størst mulig grad bygger på prinsippet om likeverdig partnerskap mellom forskningsgrupper/forskningsinstitusjoner og samiske samfunn/informanter, helt fra prosjektet er i idéfasen og til og med prosjektslutt.
Sávaldat lea ahte dutkanprošeavttat nu bures go vejolaš geahččalit doalahit ovttadássásaš bargoguoibmevuođa prinsihpa gaskal dutkanjoavkkuid/dutkanásahusaid ja sámi servodaga/informánttaid, dan rájes go prošeaktajurdda vuolggahuvvo dassážii go prošeakta loahpahuvvo.
Det må i nødvendig grad redegjøres for hvordan partnerskapet skal gjennomføres og ivaretas.
Mot bargoguoibmevuođa galgá čađahit ja vuhtiiváldit ferte čilgejuvvot dárbbašlaččat.
Kunnskap om samiske forhold
Sámi dilálašvuođa birra máhttu
Det skal dokumenteres at prosjektgruppen innehar tilstrekkelig kunnskap om helse, tradisjoner, historie, tradisjonell kunnskap og sosiale forhold i Sápmi.
Galgá duođaštit ahte prošeaktajoavkkus lea doarvái máhttu dearvvašvuođa, árbevieruid, historjjá, árbedieđu ja sosiála dili birra Sámis.
Deltakere skal oppleve at den forskningen de er invitert til å delta i, er kulturell trygg.
Oassálastit galget vásihit ahte dutkan masa leat bovdejuvvon searvat, lea kultuvrralaččat oadjebas.
Med dette menes at forskningen skal belyse og ta hensyn til kulturelle forhold, verdier og praksis som kan være av betydning for studiens formål.
Dainna oaivvilduvvo ahte dutkan galgá čalmmustahttit ja árvvusatnit kultuvrralaš dili, árvvuid ja bargovugiid mat sáhttet váikkuhit dutkama ulbmila.
Forskningen skal avspeile mangfoldet og variasjonen i den samiske kulturen og de samiske samfunnene, og ikke bidra til stereotype fremstillinger.
Dutkan galgá čájehit sámi kultuvrra ja servodagaid girjáivuođa ja variašuvnnaid, ii ge galgga váikkuhit stereotiippalaš govvidemiide.
Definisjoner/kategorisering av samer som gruppe må sikre dette.
Sápmelaččaid defineren/kategoriseren joavkun ferte sihkkarastit dan.
Samisk helseforskning skal bidra til kunnskap og ikke til stigmatisering.
Sámi dearvvašvuođadutkan galgá buvttehit máhtolašvuođa, ii ge stigmatiserema.
Kunnskap om helse, tradisjoner, historie, tradisjonell kunnskap og sosiale forhold i Sápmi, som er relevant for prosjektets målsetting og forskningsspørsmål/problemstillinger, skal dokumenteres.
Galgá duođaštit máhtu dearvvašvuođa, árbevieruid, historjjá, árbedieđu ja sosiála diliid birra Sámis, mat leat áigeguovdilat prošeavtta mihttomeari ektui ja dutkangažaldaga/čuolmma ektui.
Respektfull og ansvarlig behandling av humant biologisk materiale og genetisk forskning
Humánabiologalaš ávdnasiid ja genehtalaš dutkama árvvolaš ja ovddasvástideaddji gieđahallan
Forskning på humant biologisk materiale kan oppleves som utrygt for samer på grunn av tidlige tiders rasistiske og diskriminerende forskning.
Sápmelaččaid mielas sáhttá humánabiologalaš ávdnasiid dutkan dovdot dorvvuheapmin ovdalaš rasisttalaš ja vealaheaddji dutkamušaid dihte.
Genetisk forskning er av spesiell interesse når det gjelder ny teknologi.
Genehtalaš dutkan lea earenomáš miellagiddevaš go guoská ođđa teknologiijii.
Eksempelvis human genomforskning i store datasett som kartlegger genetisk variasjon og mangfold, kan oppleves spesielt truende i urbefolkninger.
Ovdamearkka dihte sáhttet álgoálbmogat vásihit humána genadutkama (genomforskning) stuora dáhtaseahtain, mii kárte genehtalaš variašuvnna ja máŋggabealatvuođa, earenomáš áittan.
Det skal ved forskning på humant biologisk materiale opptres respektfullt og redegjøres for:
Humánabiologalaš ávdnasiid dutkama oktavuođas galgá láhttet árvvolaččat ja galgá čilget:
- hensikten med å samle inn materialet;
- materiála čohkkema áigumuša;
- innsamlingsmetode, oppbevaring, deling, eksport, typer analyse av materialet og destruksjon;
- čohkkenmetoda, vurkema, juohkima, eksporta, mot materiála analysere ja mot jávkaduvvo;
- samers kollektive rettigheter til fordeler som skapes ved utnytting av samisk humant biologisk materiale.
- sápmelaččaid kollektiiva vuoigatvuođat ovdamuniide mat bohtet sámi humánabiologalaš ávdnasiid ávkkástallamis.
Innhenting av kollektivt samtykke i befolkningsundersøkelser med tidligere bredt samtykke
Kollektiiva miehtama viežžan álbmotiskkademiide mas ovdalaččas lea viiddis miehtan
I mange pågående og allerede godkjente prosjekter foreligger det et bredt samtykke til nærmere bestemt bredt definerte forskningsformål.
Olu prošeavttain mat leat jođus ja dohkkehuvvon, lea viiddis miehtan dárkilis viiddis definerejuvvon dutkanulbmiliidda.
Dersom nye prosjekter skal bruke allerede innsamlet data og materiale som faller inn under definisjonen av samisk helseforskning, må det likevel innhentes et kollektivt samtykke.
Jus ođđa prošeavttas áigu atnit dieđuid ja materiálaid, mat ovdalaččas leat čohkkejuvvon ja mat definerejuvvojit sámi dearvvašvuođadutkamin, de ferte goitge viežžat kollektiiva miehtama.
Dette vil for eksempel kunne være tilfelle i langsgående studier og befolkningsundersøkelser.
Ovdamearkka dihte sáhttá dat guoskat guhkesáiggi dutkamiidda ja olmmošdutkamušaide.
Det må også i tilfeller med bredt samtykke søkes kollektivt samtykke for nye prosjekter.
Ođđa prošeavttain main lea viiddis miehtan, ferte maiddái ohcat kollektiiva miehtama.
Disse retningslinjene kan brukes som utgangspunkt for å utarbeide allsamiske og overordnete retningslinjer for samisk helseforskning.
Dát njuolggadusat sáhttet geavahuvvot vuolggasadjin oppasámi ja bajitdási njuolggadusaid ráhkadeapmái sámi dearvvašvuođadutkama várás.
2. Ekstern sakkyndig komite
2. Olgguldas áššedovdilávdegoddi
Eksisterende infrastruktur bør utnyttes hva gjelder etisk forhåndsgodkjenning av forskningsprosjekter.
Dáláš vuođđostruktuvrra berre ávkkástallat go guoská dutkanprošeavttaid etihkalaš ovddalgihtii dohkkeheapmái.
Det er videre avgjørende at det kollektive samtykket kan innhentes så effektivt som mulig.
Viidásit lea dehálaš viežžat kollektiiva miehtama nu beaktilit go vejolaš.
Myndigheten til å avgi et samisk og dynamisk kollektivt samtykke delegeres av Sametingsrådet til en ekstern og sakkyndige komite.
Sámediggeráđđi delegere válddi olgguldas ja áššedovdi lávdegoddái addit sámi ja kollektiiva miehtama.
Denne skal vurdere prosjektene i henhold til de øvrige etiske retningslinjene for samisk helseforskning.
Sii galget árvvoštallat prošeavttaid sámi dearvvašvuođadutkama etihkalaš njuolggadusaid ektui.
Komiteen behandler søknader om forhåndsgodkjenning før disse kommer på REKs bord.
Lávdegoddi meannuda ovddalgihtii dohkkeheami ohcamiid ovdal go dat bohtet REK beavdái.
Dette sikres ved at det innføres nødvendige spørsmål i REKs søknadsskjema med lenke til retningslinjene.
Dat sihkkarastojuvvo dan bokte ahte lasihit dárbbašlaš gažaldagaid REK ohcanskovvái mas lea liŋka njuolggadusaide.
Sametinget kontakter REK nord omgående for å sluttføre dette arbeidet med søknadsskjemaet.
Sámediggi váldá oktavuođa davvi REK:in dakkaviđe loahpahan dihte barggu ohcanskoviin.
Komiteen oppnevnes av Sametinget for to år av gangen.
Sámediggeráđđi nammada lávdegotti guovtti jahkái hávális.
Sammensetningen skal sikre at komiteen innehar tilstrekkelig kompetanse og erfaring, herunder:
Lávdegotti čoahkkádus galgá sihkkarastit ahte lávdegottis lea doarvái gelbbolašvuohta ja bargovásáhus, dasa gullá:
· Formell forskningskompetanse (ph.d.) eller tilsvarende, og erfaring med samisk helseforskning eller et nært beslektet fagfelt.
· Formála dutkangelbbolašvuohta (ph.d.) dahje vástideaddji, ja vásáhus sámi dearvvašvuođadutkamis dahje dan sullasaš fágasuorggis.
· Helsefaglig kompetanse.
· Dearvvašvuođafágalaš gelbbolašvuohta.
· Relevant folkerettslig kompetanse.
· Relevánta álbmotrievttálaš gelbbolašvuohta.
· Samisk språk- og kulturkompetanse.
· Sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta.
Komiteen kan ved behov innhente ytterligere kompetanse, f.eks. genetisk kompetanse.
Lávdegoddi sáhttá dárbbu mielde viežžat eanet gelbbolašvuođa, omd. genehtalaš gelbbolašvuođa.
Videre må komiteens sammensetning sikre kjønnsbalanse, geografisk spredning og et allsamisk perspektiv.
Dasto ferte lávdegotti čoahkkádus sihkkarastit sohkabealdássádaga, geográfalaš leavvama ja oppasámi geahččanguovllu.
Sistnevnte sikres ved at sametingene i Sverige og Finland oppnevner ett medlem hver med relevant kompetanse.
Oppasámi geahččanguovllu sihkkarastit go Ruoŧa ja Suoma sámedikkit nammadit ovtta lahttu goabbáinai geas lea relevánta gelbbolašvuohta.
Leder av komiteen har dobbeltstemme.
Lávdegotti jođiheaddjis lea duppaljietna.
Et kollektivt samtykke krever minst 2/3 flertall.
Kollektiiva miehtan gáibida unnimusat 2/3 eanetlogu.
Medlemmene har personlig vara.
Lahtuin leat persovnnalaš várrelahtut.
2.1) Komiteens mandat.
2.1) Lávdegotti mandáhtta.
det følger av den tredje sameparlamentarikerkonferansen fra 2011 at slike ressurser også omfatter samisk humant biologisk materiale.
ja goalmmát sámi parlamentarihkarkonferánsa 2011:s čuovvulii dan, ahte maiddái sámi humánabiologalaš materiálat gusket dakkár resurssaide.
Komiteen skal:
Lávdegoddi galgá:
· På vegne av det samiske folk avgi et kollektivt og dynamisk samtykke til samisk helseforskningsprosjekter i Norge.
· Sámi álbmoga olis addit kollektiiva ja dynámalaš miehtama sámi dearvvašvuođaprošeavttaide Norggas.
· Avgi et kollektivt og dynamisk samtykke i henhold til gjeldende etiske retningslinjene for samisk helseforskning.
· Addit kollektiiva ja dynámalaš miehtama gustovaš sámi dearvvašvuođadutkama etihkalaš njuolggadusaid mielde.
· Vurdere forskningsprosjektene i egne møter og i forkant av møtene i de Regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk (REK).
· Árvvoštallat dutkanprošeavttaid sierra čoahkkimis ja ovdal čoahkkimiid medisiinnalaš ja dearvvašvuođafágalaš dutkanetihka Regiovnnalaš lávdegottiin (REK).
· Ved behov være i dialog med og tilgjengelig for Den nasjonale forskningsetiske komité for medisin og helsefag (NEM), REK og andre relevante forskningsetiske komiteer.
· Dárbbu mielde gulahallat ja leat olámuttus medisiinna ja dearvvašvuođafága Nationála dutkanetihkalaš lávdegotti várás (NEM), REK ja eará relevánta dutkanetihkalaš lávdegottiide.
· Så langt det lar seg gjøre besvare forskningsetiske spørsmål fra forskningsgrupper og forskere, og delta i relevante fora.
· Nu bures go vejolaš vástidit dutkanetihkalaš gažaldagaid dutkanjoavkkuin ja dutkiin, ja oassálastit relevánta forain.
· Evaluere og eventuelt foreslå endringer på etiske retningslinjer for samisk helseforskning.
· Evalueret ja dárbbu mielde evttohit rievdadusaid sámi dearvvašvuođadutkama etihkalaš njuolggadusaide.
3. Forskriftsendring
3. Láhkaásahusrievdadus
Ny personvernlov trådte i kraft sommeren 2018.
Ođđa personsuodjalusláhka bođii fápmui 2018 geasi.
Loven viderefører mange av prinsippene og reglene i det gjeldende personverndirektivet, men nødvendige endringer i norsk rett har vært nødvendig.
Láhka fievrrida olu prinsihpaid ja njuolggadusaid gustovaš personsuodjalus direktiivvas, muhto dárbbašlaš rievdadusat norgga rievttis leat leamaš dárbbašlaččat.
I kjølvannet av dette trådte forskrift om befolkningsbaserte helseundersøkelser i kraft 13.08.2018.
Čuovusin das bođii forskrift om befolkningsbaserte helseundersøkelser (láhkaásahus álbmotdearvvašvuođa iskkademiid várás) fápmui 13.08.2018.
Med dette ble en stor del av kontrollfunksjonen overført fra de Regionale komiteer for medisinsk og helsefaglig forskningsetikk (REK) til forskningsinstitusjonene.
Dan mielde sirdojuvvui stuora oassi bearráigeahččandoaimmas medisiinna ja dearvvašvuođafágalaš dutkanetihka Regiovnnalaš lávdegottiin (REK) dutkanásahusaide.
Nå kan befolkningsbaserte helseundersøkelser slik som SAMINOR, samle inn og lagre helseopplysninger og biologisk materiale, uten REK-godkjenning eller konsesjon fra Datatilsynet.
Dál besset álbmotdearvvašvuođa iskkadeamit, nu go SAMINOR, čohkket ja vurket dearvvašvuođadieđuid ja biologalaš ávdnasiid, almmá REKdohkkeheami haga dahje Datatilsyna (diehtobearráigeahču) konsešuvnna haga.
Det er først når data skal analyseres at en godkjenning fra REK er påkrevd.
Easka go dieđuid galgá analyseret, de gáibiduvvo dohkkeheapmi REK:s.
Viktige prioriteringer og vurderinger i forskningsprosjekter gjøres i forkant av, og underveis i, datainnsamlinger.
Ovdal go čohkke dieđuid, ja dieđuid čohkkedettiin galget dehálaš vuoruheamit ja árvvoštallamat dahkkot.
Et vilkår om samisk, kollektivt samtykke i forkant av datainnsamling i samiske helseforskningsprosjekter, bør innføres i overnevnte forskrift.
Badjelis namuhuvvon láhkaásahussii berre lasihit ahte eaktuduvvo sámi, kollektiiva miehtan ovdal go dieđut čohkkejuvvojit sámi dearvvašvuođadutkanprošeavttas.
Sametinget vil omgående ta kontakt med Helse- og omsorgsdepartementet for gjennomføring av konsultasjoner.
Sámediggi váldá dakkaviđe oktavuođa Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanttain konsultašuvnnaid čađaheami várás.
Spørsmål til Sametingsrådet i nevnte sak Etiske retningslinjer og kollektivt samtykke Under avsnittet Samisk selvbestemmelse og helseforskning - “Det organ Sametingsrådet utpeker skal ivareta prinsippet om kollektivt samtykke.
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 003/19 Spørsmål til Sametingsrådet i nevnte sak Etiske retningslinjer og kollektivt samtykke Under avsnittet Samisk selvbestemmelse og helseforskning - “Det organ Sametingsrådet utpeker skal ivareta prinsippet om kollektivt samtykke.
Forslag 1.1 - NSR Ny første setning i tredje avsnitt i andre punkt "2. Ekstern sakkyndig komité" "Komiteen oppnevnes av Sametingsrådet for to år av gangen."
Evttohus 1.1 - NSR/NSR-SáB ja SP Ođđa vuosttaš cealkka goalmmát teakstaoasi nuppi čuoggái “2. Olgguldas áššedovdi lávdegoddi" "Sámediggeráđđi nammada lávdegotti guovtti jahkái háválassii."
Nytt femte kulepunkt under andre punkt "2. Ekstern sakkyndig komité", tredje avsnitt:
Ođđa viđát kulvlačuokkis nuppi čuoggá vuollái “2. Olgguldas áššedovdi lávdegoddi ", goalmmát teakstaoassái:
- Samisk brukerrepresentasjon
- Sámi geavaheaddjiovddastus