pere/sami_parallel huggingface dataset:
Replikk Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk Heidi Persdatter Greiner Haaker Inger Jørstad Geir Tommy Pedersen Knut Inge Store Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen Mathis Nilsen Eira Geir Tommy Pedersen Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen Per Andersen Bæhr Anders Somby jr. .
Replihkka Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk Heidi Persdatter Greiner Haaker Inger Jørstad Geir Tommy Pedersen Knut Inge Store Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen Mathis Nilsen Eira Geir Tommy Pedersen Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen Per Andersen Bæhr Anders Somby jr. .
Marianne Balto Åge Nordkild , til forretningsorden Aili Keskitalo , til forrtningsorden Willy Ørnebakk Alf Isaksen , til forretningsorden Knut Inge Store Olaf Eliassen Heidi Persdatter Greiner Haaker Gunn-Britt Retter Anne Helene Moeng Saari Mathis Nilsen Eira Geir Tommy Pedersen Marianne Balto Egil Olli Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen , til forretningsorden
Marianne Balto Åge Nordkild , čoahkkinortnegii Aili Keskitalo , čoahkkinortnegii Willy Ørnebakk Alf Isaksen , čoahkkinortnegii Knut Inge Store Olaf Eliassen Heidi Persdatter Greiner Haaker Gunn-Britt Retter Anne Helene Moeng Saari Mathis Nilsen Eira Geir Tommy Pedersen Marianne Balto Egil Olli Inga-Lill Sundset Geir Tommy Pedersen , čoahkkinortnegii
VI Sametingets vedtak Lønnsomhet i jordbruket
VI Sámedikki mearrádus Gánnáhahttivuohta eanadoalus
Sametinget viser til at det i Stortingsmelding nr. 9 ( 2011-2012 ) om landbruks- og matpolitikken , Velkommen til bords , er lagt stor vekt på at inntekt er det viktigste virkemiddelet for å nå de landbrukspolitiske målene .
Sámediggi čujuha dasa ahte Stuorradiggedieđáhusas nr. 9 ( 2011-2012 ) eanageavaheami- ja borramušpolitihka birra , Velkommen til bords , lea biddjojuvvon stuorra deaddu dasa ahte dienas lea deaŧaleamos váikkuhangaskaoapmi go galgá juksat eanageavahanpolitihkalaš mihttomeriid .
Slik er det ikke i dag . Dette bærer næringen preg av , med stadige bruksnedleggelser og Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Sámediggi oaivvilda ahte vuođđo eaktun eanageavaheami leahkimii ja ovdáneapmái , lea ahte gánnáhahttivuohta Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Side 144 av 156
144 siidu 156 siiddus
manglende rekruttering .
Dan vuohttá ealáhusas , daid ollu doalloheaittihemiiguin ja váilevaš rekrutteremiin .
Arktisk landbruk
Árktalaš eanageavaheapmi
Dette understøttes også i landbruksmeldingen der det heter at fjellandbruk og arktisk er eksempler på at landbruk med særpreg som kan brukes i regional merkevarebygging og markedsføring .
Dán doarju maiddái eanageavahandieđáhus mas čuožžu ahte várreeanageavaheapmi ja árktis leat ovdamearkan dasa ahte eanageavaheapmi erenoamášvuođainis sáhttá geavahuvvot regionála mearkagálvohuksemis ja vuovdaleamis .
Fra samisk hold er det viktig at hensynet til urfolksperspektivet inngår i satsingen på arktisk landbruk i samiske områder .
Sámediggái lea riekta vuoruhit vejolaš báikkálaš álgagiid maid mihttomearrin lea buoridit árvoháhkama árktalaš eanageavaheamis .
Jordbruksnæringen sysselsetter mange i samiske områder og spiller en viktig rolle i å videreføre samisk språk og kultur .
Sámiid bealis lea deaŧalaš ahte álgoálbmotperspektiivva váldojuvvo mielde áŋgiruššamii árktalaš eanageavaheami ektui sámi guovlluin .
Erfaringer fra andre urfolksområder vil kunne gi impulser og nye ideer i satsingen på det arktiske landbruket i Norge .
Eanadoallu sámi guovlluin addá barggu ollugiidda ja dat lea deaŧalaš sámi giela ja kultuvrra gaskkusteamis viidáseappot .
Side 145 av 156
145 siidu 156 siiddus
Finansiering
Ruhtadeapmi
Lønnsomheten i jordbruket er avhengig av offentlige støtteordninger .
Gánnáhahttivuohta eanadoalus sorjá almmolaš doarjjaortnegiin .
En vesentlig del av byggearbeidene finansieres gjennom Innovasjon Norge .
Innovašuvdna Norga ruhtada stuorra oasi huksenbargguin .
I samiske områder kan Sametinget bidra med tilskudd i samfinansiering med andre .
Sámi guovlluin sáhttá Sámediggi addit doarjaga ovttas earáiguin .
Dyrka jord og dyrkbar jord samt utmarksbeiter danner grunnlaget for det grasbaserte jordbruket i samiske områder .
Ráhkaduvvon eana , gilvvehahtti eana ja meahcceguohtoneana leat vuođđun suoidnevuđot eanadollui sámi guovlluin .
Side 146 av 156
146 siidu 156 siiddus
Utfordringen er å få tilbake optimismen i disse kommunene og få gårdbrukerne til å satse på jordbruk som en framtidig næring .
Hástalussan lea oažžut ruovttoluotta optimismma dáin gielddain ja oažžut dolliid áŋgiruššat eanadoaluin dego boahtteáiggi ealáhussan .
Side 147 av 156
147 siidu 156 siiddus
Sametinget mener at videreutvikling av bygdenæringer er en fremtidsrettet satsing som har lange tradisjoner i samiske samfunn .
Sámediggi oaivvilda ahte giliealáhusaid viidáseappot ovdánahttin dat lea boahtteáigi mas leat guhkes árbevierut sámi servodagas .
Sametinget vil fortsette sin satsing på verdiskaping i kombinasjon med primærnæringer .
Sámediggi áigu joatkit áŋgiruššama árvoháhkamiin buohtalaga vuođđoealáhusaiguin .
Behandlingen av saken ble avsluttet 08.06.12 kl. 11.10 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.06.12 dii. 11.10
Side 148 av 156
148 siidu 156 siiddus
Ášši / Sak NKK 004/12 Ášši / Sak SP 031/12
Ášši / Sak EKL Ášši / Sak DC 004/12 031/12
Forvaltning av fiske etter anadrom laksefisk Arkivsaknr .
Anadromalaš luossaguliid bivddu hálddašeapmi Arkiivaáššenr . .
Møtedato 15.05.12 04. – 05.05.12 06. – 08.05.12
Beaivi 15.05.12 04. – 05.06.12 06. – 08.06.12
Saksnr. SR 071/12 NKK 004/12 SP 31/12
Áššenr. . SR 071/12 EKL DC 31/12
Saken påbegynt 08.06.12 kl. 11.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.06.12 dii. 11.10 .
Sametingsrådet Miljøverndepartementet
Sametingsrådet Miljøverndepartementet
Direktoratet for naturforvaltning
Direktoratet for naturforvaltning
Sametinget Direktoratet for naturforvaltning Direktoratet for naturforvaltning Sametinget / Direktoratet for naturforvaltning Sametinget Direktoratet for naturforvaltning
Sametinget Direktoratet for naturforvaltning Direktoratet for naturforvaltning Sametinget / Direktoratet for naturforvaltning Sametinget Direktoratet for naturforvaltning
Sametinget Miljøverndepartementet Miljøverndepartementet Miljøverndepartementet Miljøverndepartementet
Sametinget Miljøverndepartementet Miljøverndepartementet Miljøverndepartementet Miljøverndepartementet
Sak 071/12 Rammeavtale om gjennomføring av konsultasjoner knyttet til reguleringer i fisket etter anadrome laksefisk Protokoll etter konsultasjon om fremdriftsplan 23.01.2011 og 02.02.2011 Interessenotat Protokoll etter konsultasjon om retningslinjer 17.08.11 Direktoratets retningslinjer Arbeidsutvalget for fiskereguleringer i Nord-Troms og Finnmarks rapport Interessenotat Protokoll etter konsultasjon om fiskereguleringer 2012 med Direktoratet for naturforvaltning 14.03.12 Interessenotat Protokoll etter konsultasjon 21.03.12 Møtereferat av 13.04.12 Protokoll etter konsultasjon 26.04.12 Sluttprotokoll konsultasjon 07.05.12
Sak 071/12 Rammeavtale om gjennomføring av konsultasjoner knyttet til reguleringer i fisket etter anadrome laksefisk Protokoll etter konsultasjon om fremdriftsplan 23.01.2011 og 02.02.2011 Interessenotat Protokoll etter konsultasjon om retningslinjer 17.08.11 Direktoratets retningslinjer Arbeidsutvalget for fiskereguleringer i Nord-Troms og Finnmarks rapport Interessenotat Protokoll etter konsultasjon om fiskereguleringer 2012 med Direktoratet for naturforvaltning 14.03.12 Interessenotat Protokoll etter konsultasjon 21.03.12 Møtereferat av 13.04.12 Protokoll etter konsultasjon 26.04.12 Sluttprotokoll konsultasjon 07.05.12
Sametinget fastslår sjølaksefiskernes rett til å fiske etter laks i sjøen .
Sámediggi nanne mearraluossabivdiid vuoigatvuođa bivdit luosa mearas .
Når det gjelder historiske rettigheter slår Sametinget fast at disse eksisterer , og alltid har eksistert på bakgrunn av bosetning og bruk ved kysten i uminnelige tider .
Go guoská historjjálaš vuoigatvuođaide , de Sámediggi nanne ahte dakkárat gávdnojit , ja leat álo gávdnon ássama ja geavaheami vuođul rittuin muitemeahttun áiggiid .
Samer og andre bosatt ved kysten har slike rettigheter på grunnlag av alders tids bruk , lokale sedvanerettigheter og folkeretten .
Sápmelaččain ja earáin geat ásset rittuin , leat dákkár vuoigatvuođat dološ áiggi rájes geavaheami , báikkálaš vieruiduvvanvuoigatvuođaid ja álbmotrievtti vuođul .
Dette er et uomtvistelig faktum .
Dát lea vealtameahttun duohtavuohta .
Side 149 av 156
149 siidu 156 siiddus
Sametinget konstaterer at dagens laksereguleringer er så strenge at sjølaksefiskets eksistensgrunnlag er truet .
Sámediggi gávnnaha ahte dálá luossamuddemat leat nu garrasat ahte mearraluossabivddu leahkin lea áitojuvvon .
Dette har vært situasjonen siden 2008 .
Ná lea dilli leamaš 2008 rájes .
Dette strider mot folkeretten .
Dát rihkku álbmotrievtti .
Sametinget vil sterkt understreke behovet for umiddelbare særskilte tiltak i sjølaksefisket .
Sámediggi deattuha garrasit ahte dárbbašuvvojit dalán sierra doaibmabijut mearraluossabivddu várás .
Sametinget vil påpeke behovet for at miljøforvaltningen forholder seg til rettsoppfattningen og fremforhandlet enighet om reguleringer for 2012 og videre arbeid , som arbeidsutvalget ga uttrykk for .
Sámediggi čujuha dan dárbui ahte birashálddahus vuhtiiváldá riekteáddejumiid ja sohppojuvvon ovttamielalašvuođa 2012 muddemiid ja viidáset barggu oktavuođas , maid bargolávdegoddi dovddahii .
Uten rettighethavernes og Sametingets tilslutning har reguleringene ingen legitimitet eller lokal forankring .
Almmá vuoigatvuođaeaiggádiid ja Sámedikki mieđiheami haga eai leat muddemat lobálaččat ii ge dain leat báikkálaš čatnaseapmi .
Sametinget vil betone betydningen av å fremskaffe og systematisere tradisjonell kunnskap både om elv og sjø som grunnlag for fiskereguleringer .
Sámediggi deattuha mávssolašvuođa das ahte háhkat ja vuogáidahttit árbedieđuid sihke joga ja meara birra vuođđun bivdomuddemiidda .
Det er statens ansvar å følge opp naturmangfoldlovens bestemmelser å påse at slike undersøkelser blir gjort .
Stáhta ovddasvástádus dat lea ahte čuovvolit luonddušláddjivuođalága mearrádusaid bearráigeahččan dihtii ahte dakkár iskkadeapmi čađahuvvo .
Sametinget vi ta initiativ til at sjølaksefiskernes situasjon blir innrapportert til FN .
Sámediggi áigu váikkuhit ahte mearraluossabivdiid dilli dieđihuvvo ON:i .
Sametinget påpeker behovet for å innarbeide urfolkshensyn i internasjonale retningslinjer for laksesamarbeid ( NASCO ) .
Sámediggi čujuha dan dárbui ahte váldit álgoálbmotdeastta luossaovttasbarggu riikkaidgaskasaš njuolggadusaide ( NASCO ) .
Sametinget gir på denne bakgrunn ikke sitt samtykke til årets fiskereguleringer .
Sámediggi dán vuođul ii mieđit dán jagi bivdomuddemiidda .
Sametinget ber regjeringen endre fiskerireguleringene så snart som mulig gjennom konsultasjon med Sametinget og berørte rettighetshavere .
Sámediggi bivdá ráđđehusa rievdadit bivdomuddemiid nu fargga go vejolaš konsultašuvnnaid bokte Sámedikkiin ja guoskevaš vuoigatvuođaeaiggádiiguin .
Sametinget forutsetter at neste reguleringsprosess starter tidlig , slik at en får en god prosess med tid til å gjøre grundige vurderinger .
Sámediggi eaktuda ahte boahtte muddenproseassa álggahuvvo árrat , vai šaddá buorre proseassa ja áigi čađahit vuđolaš árvvoštallamiid .
Sametinget og Miljøverndepartementet inngikk i november 2010 en rammeavtale som skulle sikre at rettighetshaverne ble involvert i arbeidet med å regulere laksefisket i Nord-Troms og Finnmark .
Sámediggi ja Birasgáhttendepartemeanta šiehtadedje skábmamánus 2011 rámmašiehtadusa mii galggai sihkkarastit ahte vuoigatvuođaeaiggádat galge beassat mielde muddet luossabivddu Davvi-Romssas ja Finnmárkkus .
Side 150 av 156
150 siidu 156 siiddus
å få det beste grunnlaget for forvaltningen , jf. naturmangfoldloven § 8 .
Árbediehtu galgá leat vuođđun luossahálddašeapmái ovttas biologalaš máhtuin vai fidne buoremus vuođu hálddašeapmái , gč. Luonddušláddjivuođalága § 8 .
Sametinget må prioritere ressurser til alliansebygging i forhold til rettighetshavere og / eller deres organisasjoner , avklaring av hvem som skal Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Sámediggi ferte vuoruhit resurssaid lihttohuksemiid vuoigatvuođaeaiggádiid ektui ja/dahje sin organisašuvnnaid ektui , Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Side 151 av 156
151 siidu 156 siiddus
reise rettskrav og juridisk , økonomisk og praktisk assistanse fram til man har utprøvd de rettslige mulighetene som finnes for å sikre sjølaksefiskernes rettigheter .
čielggadit gii dat galgá gáibidit vuoigatvuođaid ja juridihkalaš , ekonomalaš ja geavatlaš veahki dassážiigo dat rievttálaš vejolašvuođat leat geahččaluvvon , mat gávdnojit mearraluossabivdiid vuoigatvuođaid sihkkarastimii .
Å begrense fiskernes mulighet til å utnytte hele kysten vil være et tilbakesteg , og en stor belastning både for fiskeflåten og de mange arbeidsplassene i fiskeindustrien .
Dat ahte gáržžidit guolásteddjiid vejolašvuođa geavahit olles rittu , lea stuorra lávki maŋás guvlui , ja stuorra noađđin sihke bivdofatnasiidda ja guolleindustriija ollu bargosajiide .
Sametinget vil vise til at fiskeriressursene er nasjonale ressurser som skal forvaltes ut fra nasjonale hensyn og beskattes på en mest mulig optimal måte .
Sámediggi čujuha dasa ahte guolleresurssat leat nationála resurssat mat galget hálddašuvvot nationála vuhtiiváldima vuođul ja daiguin galgá ávkkástallojuvvot buoremus vuogi mielde .
Det kan ikke være slik at man skal begynne å tildele særrettigheter etter etnisk opprinnelse eller hvorvidt man har bodd i et gitt område over tid .
Ii sáhte leat nu ahte galgá juohkigoahtit sierravuoigatvuođaid čearddalaš ruohttasiid vuođul dahje dan vuođul leat go sii ássan dihto guovllus guhkit áiggi .
Fiskeriressursene fastsettes med grunnlag i havressursloven og ikke minst ut fra hvordan en kan oppnå en mest mulig optimal utnyttelse av de totale ressursene , herunder anadrome laksefisk .
Guolleresurssat mearriduvvojit mearraresursalága vuođul ja erenoamážit dan vuođul mo sáhttá buoremus lági mielde ávkkástallat ollislaš resurssaiguin , dás maiddái anadroma luossaguliiguin .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 2 ble forkastet med 24 stemmer .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 2 hilgojuvvui 24 jienain .
9 stemte for .
9 jienastedje beali .
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 16 stemmer mot 11 stemmer .
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 16 jienain 11 jiena vuostá .
Replikk Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk Gunn-Britt Retter
Replihkka Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk Gunn-Britt Retter
Willy Ørnebakk Heidi Persdatter Greiner Haaker
Willy Ørnebakk
Side 152 av 156
152 siidu 156 siiddus
Mathis Nilsen Eira Egil Olli Aili Keskitalo Marianne Balto Ronny Wilhelmsen Ronny Wilhelmsen Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk Alf Isaksen Alf Isaksen Marianne Balto Ronny Wilhelmsen Gunn-Britt Retter
Geir Tommy Pedersen Mathis Nilsen Eira Egil Olli Aili Keskitalo Marianne Balto Ronny Wilhelmsen Ronny Wilhelmsen Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk Alf Isaksen Alf Isaksen Marianne Balto Ronny Wilhelmsen Gunn-Britt Retter
Gunn-Britt Retter Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen
Gunn-Britt Retter Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen
VI Sametingets vedtak Sametinget fastslår sjølaksefiskernes rett til å fiske etter laks i sjøen .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi nanne mearraluossabivdiid vuoigatvuođa bivdit luosa mearas .
Behandlingen av saken ble avsluttet 08.06.12 kl. 12.20 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.06.12 dii. 12.20 .
Side 153 av 156
153 siidu 156 siiddus
Valg av Sametingets valgnemnd - sametingsvalget 2013 Arkivsaknr .
Sámedikki válganammagotti válljen – sámediggeválga 2013 Arkiivaáššenr . .
Behandlinger Politisk nivå Valgkomiteen Sametingets plenum
Meannudeamit Politihkalaš dássi Válgalávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
Møtedato 06. – 08.06.12
Beaivi 06.06.12 06. - 08.06.12
Saksnr. VK 001/12 SP 32/12
Áššenr. 01/12 32/12
Saken påbegynt 08.06.12 kl. 14.40
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.06.12 dii. 14.40 .
Avsender / Mottaker
Namahus
Tittel Forskrift om valg til Sametinget Sak 28/08 Valg av Sametingets valgnemnd
Forskrift om valg til Sametinget Sak 28/08 Valg av Sametingets valgnemnd
Saksfremstilling og vurdering
Áššečilgehus ja árvvoštallan
Etter forskriften om valg til Sametinget § 18 skal Sametinget oppnevne en valgnemnd som har ansvar for forberedelse og avvikling av sametingsvalget .
Láhkaásahusa mielde Sámediggeválgga birra § 18 galgá Sámediggi nammadit válganammagotti mas lea ovddasvástádus ráhkkanahttit ja čađahit sámediggeválgga .
Sametingets valgnemnd skal bestå av minimum fem medlemmer med varamedlemmer .
Sámedikki válganammagottis galget leat unnimustá vihtta lahtu ja várrelahtu .
Medlemmene og varamedlemmene skal være samer med stemmerett ved sametingsvalget .
Lahtuin ja várrelahtuin galgá lea jienastanvuoigatvuohta sámediggeválggas .
II Forslag og merknader Valgkomiteens innstilling :
II Evttohusat ja mearkkašumit Válgalávdegotti mearrádusárvalus :
Følgende oppnevnes som medlemmer og personlige varamedlemmer i Sametingets valgnemnd for sametingsvalget i 2013 . Medlemmer : 1 .
Čuovvovaš olbmot nammaduvvojit lahttun ja persovnnalaš várrelahttun Sámedikki válganammagoddái 2013 sámediggeválggain : Lahtut : 1 .
Geir Tommy Pedersen , leder 2 .
Geir Tommy Pedersen , jođiheaddji 2 .
Eva Nordfjell , nestleder 3 .
Eva Nordfjell , nubbijođiheaddji 3 .
Miriam Anna S. Paulsen 4 .
Miriam Anna S. Paulsen 4 .
Per A. Bæhr 5 .
Per A. Bæhr 5 .
Tore Forsberg Personlige varamedlemmer : 1 .
Persovnnalaš várrelahtut : 1 .
Ole Mattis Hætta 2 .
Ole Mattis Hætta 2 .
Irja Kappfjell 4 .
Irja Kappfjell 4 .
Rolf Wilhelmsen 5 .
Rolf Wilhelmsen 5 .
Side 154 av 156
154 siidu 156 siiddus
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Valgkomiteens innstilling ble enstemmig vedtatt .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Válgalávdegotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg 1 Hilde Anita Nyvoll
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru 1 Hilde Anita Nyvoll , áššejođiheaddji
Replikk Geir Johnsen
Replihkka Geir Johnsen
VI Sametingets vedtak Følgende oppnevnes som medlemmer og personlige varamedlemmer i Sametingets valgnemnd for sametingsvalget i 2013 . Medlemmer : 1 .
VI Sámedikki mearrádus Čuovvovaš olbmot nammaduvvojit lahttun ja persovnnalaš várrelahttun Sámedikki válganammagoddái 2013 sámediggeválggain : Lahtut : 1 .
Tore Forsberg
Tore Forsberg
Norske Samers Riksforbund Arbeiderpartiet Norske Samers Riksforbund Flyttsamelista Árja
Norgga Sámi Riikkasearvi Bargiidbellodat Norgga Sámi Riikkasearvi Johttisápmelaččaid listu Árja
Personlige varamedlemmer : 1 .
Persovnnalaš várrelahtut : 1 .
Norske Samers Riksforbund Arbeiderpartiet Norske Samers Riksforbund Nordkalottfolket Arbeiderpartiet
Norgga Sámi Riikkasearvi Bargiidbellodat Norgga Sámi Riikkasearvi Nordkalottfolket Bargiidbellodat
Behandlingen av saken ble avsluttet 08.06.12 kl. 14.45 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.06.12 dii. 14.45 .
Side 155 av 156
155 siidu 156 siiddus
Kárášjohka 18.06.2012 Plenumsledelsen
Kárášjohka 19.06.2012 Dievasčoahkkinjođihangoddi
Utskrift av møtebok 3/04
Čoahkkingirjji oassi 3/04
Tid : 20. – 24. september 2004
Áigi : Čakčamánu 20. – 24. b. 2004
Sted : Karasjok
Báiki : Kárášjohka
Saksnr. Sakstittel
Saksnr. Sakstittel
032/04 Konstituering
032/04 Vuođđudeapmi
033/04 Sametingsrådets beretning om virksomheten
033/04 Sámediggeráđđi doaibmadieđáhus
034/04 Spørsmål til Sametingsrådet i . h. t. Sametingets forretningsorden đ 11
034/04 Gažaldagat Sámediggeráđđái Sámedikki čoahkkinortnega § 11 vuođul
035/04 Kunngjøring av nye saker
035/04 Ođđa áššiid dieđiheapmi
036/04 Sametingets melding om fiske som næring og kultur i kyst og fjordområdene
036/04 Sámedikki dieđáhus guolásteami birra ealáhussan ja kultuvran riddu ja vuotnaguovlluin
037/04 Hálkavárri og Mauken / Blåtind skytefelt
037/04 Hálkavári ja Meavkki / Blåtind báhčinguovlu
038/04 St.meld. nr. 44 ( 2003-2004 ) Erstatningsordning for krigsbarn og erstatningsordninger for romanifolk / tatere og eldre utdanningsskadelidene samer og kvener
038/04 Sd. dieđáhus nr 44 ( 2003-2004 ) Buhtadusortnegiid birra soahtemánáide ja buhtadusortnegiid birra romaniálbmogii ja boarráset oahppováillat sámiide ja kvenaide
039/04 Næringsavtale for duodji - forlengelse av driftsstøtteordninger for næringskombinasjoner
039/04 Duodjeealáhusšiehtadus - lotnolasealáhusaid doaibmadoarjjaortnega joatkka
040/04 Samarbeidsavtale mellom Sametinget og samiske kunstnerorganisasjoner
040/04 Ovttasbargošiehtadus Sámedikki ja sámi dáiddárservviid gaskkas
041/04 Innspill til reindriftsavtalen 2005 - 2006
041/04 2005/2006 boazodoallošiehtadussii cealkámuš
042/04 Høringsuttalelse til revisjon av Sameloven - utjevningsmandater
042/04 Gulaskuddancealkámuš Sámelága ođasteapmái – dievadasmandáhtat
043/04 OL i Tromsø 2014
043/04 Olympiijagilvvut Romssas 2014
044/04 Sametingets møteplan 2005
044/04 Sámedikki jagi 2004 čoahkkinplána
20.09.2004 kl. 09.00 – 15.00 032/04 4
20.09.04 dii. 09.00 – 15.00 32/04 4
22.09.2004 kl. 15.25 – 16.45 034/04 20
22.09.04 dii. 15.25 - 16.45 34/04 22
23.09.2004 kl. 09.00 – 13.00 036/04 30
23.09.04 dii. 09.00 – 13.00 36/04 32
23.09.2004 kl. 14.20 – 18.40 037/04 36
23.09.04 dii. 14.20 – 18.40 37/04 38
24.09.2004 kl. 08.30 – 12.00 041/04 55
24.09.04 dii. 08.30 – 12.00 41/04 58
Originalspråk : norsk og samisk
Vuođđogiella : sámegiella ja dárogiella
Sak 32/04
Ášši 32/04
Konstituering
Čoahkkima vuođđudeapmi
Saken påbegynt 20. september 2004 kl. 09.00 . Representanter
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 20. b. 2004 dii. 09.00 .
Følgende representanter var tilstede ved konstitueringen :
Áirasat Čuovvovaš áirasat ledje vuođđudeamis :
Olav M. Dikkanen 21 .
Olav M. Dikkanen 21 .
Olaf Skogmo tok plass 21.09 vara for Svein Peter Pedersen
Olaf Skogmo válddii saji 21.09 Svein Peter Pedersen várrelahttu
Magnhild Mathisen 22 .
Magnhild Mathisen 22 .
Berit Ranveig Nilssen 23 .
Berit Ranveig Nilssen 23 .
Steinar Pedersen 24 .
Steinar Pedersen 24 .
Per-Bjørn Lakselvnes
Per-Bjørn Lakselvnes
Janoš Trosten 25 .
Janoš Trosten 25 .
Jon Erland Balto 26 .
Jon Erland Balto 26 .
Henrik Eriksen vara for Berit Oskal Eira
Henrik Eriksen Berit Oskal Eira várrelahttu
Ragnhild Nystad , tok plass 20.09 kl. 15.20 27 .
Ragnhild Nystad válddii saji 20.09 dii. 15.20 27 .
Berit Alette Utsi Eira vara for Egil Olli 28 .
Berit Alette Utsi Eira Egil Olli várrelahttu 28 .
Terje Tretnes 29 .
Terje Tretnes 29 .
Roger Pedersen tok plass 20.09 kl. 15.20
Roger Pedersen válddii saji 20.09 dii. 15.20
Per A. Bæhr 30 .
Per A. Bæhr 30 .
Klemet Erland Hætta vara for Ole Henrik Magga 31 .
Klemet Erland Hætta Ole Henrik Magga várrelahttu 31 .
Isak Mathis O. Hætta tok plass 20.09 kl. 10.00 32 .
Isak Mathis O. Hætta válddii saji 20.09 dii. 10.00 32 .
Simon Ivar Andersen tok plass 22.09.04 kl. 09.00 vara for Stig Eriksen
Simon Ivar Andersen válddii saji 22.09 dii. 09.00 Stig Eriksen várrelahttu
Josef Vedhugnes 33 .
Josef Vedhugnes 33 .
Olaf Eliassen 34 .
Olaf Eliassen 34 .
Sverre Anderssen 35 .
Sverre Anderssen 35 .
Kjell Jøran Jåma
Kjell Jøran Jåma
Per Edvin Varsi vara for Willy Olsen 36 .
Per Edvin Varsi Willy Olsen várrelahtu 36 .
Jon Harald Skum 37 .
John Harald Skum 37 .
Per Arnesen vara for Tormod Bartholdsen 38 .
Per Arnesen Tormod Bartholdsen várrelahttu 38 .
Geir Tommy Pedersen 39 .
Geir Tommy Pedersen 39 .
Olaug Eliassen vara for Willy Ŋrnebakk
Olaug Eliassen Willy Ørnebakk várrelahttu
Innvilgede permisjoner
Juolluduvvon permišuvnnat
Innvilgede permisjoner for hele plenumsmøtet
Juolluduvvon permišuvnnat olles dievasčoahkkimis
Representant nr. 8 Egil Olli .
Áirras nr. 8 Egil Olli .
Representant nr. 11 Ole Henrik Magga
Áirras nr. 11 Ole Henrik Magga
Representant nr. 16 Willy Olsen
Áirras nr. 16 Willy Olsen
Representant nr. 18 Tormod Bartholdsen
Áirras nr. 18 Tormod Bartholdsen
Representant nr. 20 Willy Ŋrnebakk
Áirras nr. 20 Willy Ørnebakk
Representant nr. 21 Svein Peter Pedersen
Áirras nr 21 Svein Peter Pedersen
Representant nr. 26 Berit Oskal Eira
Áirras nr. 26 Berit Oskal Eira
Representant nr. 32 Stig Eriksen
Áirras nr. 32 Stig Eriksen
Permisjoner for deler av plenumsmøtet
Permišuvnnat osiin dievasčoahkkimis
Representant nr. 2 Magnhild Mathisen innvilget permisjon 23.09.04 - 24.09.04
Áirras nr. 2 Magnhild Mathisen oaččui permišuvnna 23. - 24.09.04 .
Representant nr. 4 Steinar Pedersen innvilget permisjon 24.09.04
Áirras nr. 4 Steinar Pedersen oaččui permišuvnna 24.09.04 .
Representant nr. 18 Per Arnesen innvilget permisjon 23.09.04 - 24.09.04
Áirras nr. 18 Per Arnesen oaččui permišuvnna 23.09 - 24.09.04
Representant nr. 22 Randi A. Skum innvilget permisjon 23.09.04 fra kl. 12.00 og 24.09.04
Áirras nr. 22 Randi Skum oaččui permišuvnna 23.09 dii. 12.00 rájes .
Arild Jonsen møtte for representant nr. 2 Magnhild Mathisen fra 23.09.04
Arild Johnsen lei čoahkkimis 23.09.04 rájes áirasa nr. 2 Magnhild Mathisen ovddas .
Mildrid Pedersen møtte for representant nr. 22 Randi A. Skum 24.09.04 fra kl. 12.00
Mildrid Pedersen lei čoahkkimis 23.09.04 dii 12.00 rájes áirasa nr. 22 Randi Skum ovddas .
Gunnvald Nilsen møtte for representant nr. 18 Per Arnesen fra 23.09.04 .
Gunvald Nilsen lei čoahkkimis 23.09.04 rájes áirasa nr. 18 Per Arnesen ovddas .
I Dokumenter
I Áššebáhpirat
Møteinnkalling av 27. august 2004 med forslag til saksliste .
Borgemánu 27. b. 2004 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu .
II Forslag og merknader
II Árvalusat ja mearkkašumit
Møtelederskapets innstilling overfor Sametinget
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái
Innkalling av 27.08.04 med innstilling til saksliste og følgende tilleggssak godkjennes :
Borgemánu 27. b. 2004 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu dohkkehuvvo ja čuovvovaš liigeášši dohkkehuvvo :
44/04 Møteplan for Sametinget 2005 .
044/04 Sámedikki jagi 2005 čoahkkinplána .
III Votering
III Jienasteapmi
Av 39 representanter var 34 tilstede .
39 áirasis ledje 34 čoahkis .
Forslaget ble gjennomført i følgende rekkefølge :
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde :
IV Protokolltilførsel
IV Beavdegirjelasáhusat
V Talerliste og replikkordskifte
V Sáhkavuorro- ja replihkkalistu
Taler Replikk
Sáhkavuorru Replihkka
Josef Vedhugnes , saksordfører
1 Josef Vedhugnes , áššeovddideaddji
VI Sametingets vedtak etter voteringen
VI Sámedikki mearrádus
Innkalling av 27. august 2004 og saksliste med tilleggssak 44/04 Møteplan for Sametinget 2005 ble enstemmig vedtatt .
Borgemánu 27. b. 2004 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu mearriduvvui ovttajienalaččat oktan liigeáššiin 44/04 Sámedikki jagi 2005 čoahkkinplána .
Saken ble avsluttet 20. september 2004 kl. 09.15 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui čakčamánu 20. b. 2004 dii. 09.15 .
Sak 33/04
Ášši 33/04
Arkiv SF-012 .
Arkiva SF-012 .
32 Arkivsaksnr. 2004003938
32 Arkiiváššenr . 2004003942
Saken påbegynt 22. september 2004 kl. 09.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui čakčamánu 22. b. 2004 dii. 09.00 .
Nr Dok. dato Avsender / Mottaker Tittel
Nr Beaivi Geas / Geasa Tihttel
1 09.09.04 04/639 - 14 Møter og representasjoner
1. 09.09.04 04/639-14 Čoahkkimat ja ovddasteamit
2 09.09.04 04/1482-7 Samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Troms fylkeskommune – status 07.07.04
2. 09.09.04 04/1482-7 Sámedikki ja Romssa fylkkagieldda gaskasaš ovttasbargošiehtadus – stáhtus 07.07.04 nammii
Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter i perioden 11.05.2004 – 06.09.2004
Sámediggeráđi árvalus Sámediggái : Dieđáhus guoská Sámediggeráđi doaimmaide áigodagas 11.05.2004 – 06.09.2004
1 Om virksomheten
1 Doaimma birra
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt 3 møter og behandlet 48 saker .
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan golbma čoahkkima ja lea meannudan 48 ášši .
Det vises til møtebok R05/04 , R06 04 / og R07 04 /
Čujuhit čoahkkingirjjiide R05/04 , R06 04 / ja R07 04 /
Sametingsrådet vil i denne beretningen omtale flere saker rådet har arbeidet med i perioden .
Sámediggeráđđi áigu dán dieđáhusas muitalit soames áššiid birra maiguin ráđđi lea bargan dán áigodagas .
Som det framgår av vedlegg har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner .
Nugo oidno mildosis , de lea ráđđi dasa lassin searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide .
2 Saksområder
2 Áššesuorggit
2.1 Opplæring og utdanning
2.1 Oahpahus ja oahppu
2.1.1 Utdanningsdirektorat
2.1.1 Oahpahusdirektoráhta
På nasjonalt nivå under Utdannings- og forskningsdepartementet er det opprettet et nytt Utdanningsdirektorat som skal forvalte alle faglige spørsmål angående grunnopplæring i Norge .
Našuvnnalaš dásis Oahpahus- ja dutkandepartemeantta vuolde lea ásahuvvon ođđa Oahpahusdirektoráhta mii galgá hálddašit buot fágalaš gažaldagaid mat gusket vuođđooahpahussii Norggas .
Sametinget har etablert samarbeid med Utdanningsdirektoratet og skal drøfte fremtidige samarbeidsformer .
Sámediggi lea ásahan ovttasbarggu Oahpahusdirektoráhtain ja galgá guorahallat boahtteáiggi ovttasbargovugiid .
2.1.2 Stortingsmelding Kultur for læring
2.1.2 Stuorradiggedieđáhus « Kultur for læring »
St.meld. nr. 30 ( 2003 – 2004 ) Kultur for læring – kunnskap , mangfold og likeverd om den 13-årige grunnopplæringa ble vedtatt i Stortinget 17.06.04 .
Stuorradiggedieđáhus nr. 30 ( 2003 – 2004 ) Kultur for læring – kunnskap , mangfold og likeverd 13-jagáš vuođđooahpahusa birra mearriduvvui Stuorradikkis 17.06.04 .
Sametinget har hatt møter med Utdannings – og forskningsdepartementet og med statsråden før behandlingen i Stortinget .
Sámedikkis leat leamaš čoahkkimat Oahpahus- ja dutkandepartemeanttain ja stáhtaráđiin ovdal go dieđáhus meannuduvvui Stuorradikkis .
Sametinget fremmet sine synspunkter til Kirke- , utdannings- og forskningskomiteen før meldinga ble behandlet i Stortinget .
Sámediggi ovddidii oainnuidis Girko- , oahpahus- ja dutkanlávdegoddái ovdal go dieđáhus meannuduvvui Stuorradikkis .
I forbindelse med Stortingsmeldingen er det igangsatt arbeid med fornying av læreplaner for grunnopplæringen .
Stuorradiggedieđáhusa oktavuođas lea álggahuvvon bargu ođasmahttit vuođđooahpahusa oahppoplánaid .
Sametinget har startet med utarbeiding av nye samiske læreplaner .
Sámediggi lea álggahan barggu ráhkadit ođđa sámi oahppoplánaid .
Dette arbeidet vil foregå skoleåret 2004/2005 , med forventet behandling i Sametinget våren 2005 .
Dát bargu dahkkojuvvo skuvlajagi 2004/2005 , ja daid meannudeapmi Sámedikkis vurdojuvvo giđđat 2005 .
2.1.3 Forsøk med læreplan for videregående kurs 1 duodji og design
2.1.3 Oahppoplána geahččaleapmi joatkkakurssa 1 várás duojis ja hábmemis
Sametinget har godkjent forsøk med læreplan for videregående kurs 1 duodji og design .
Sámediggi lea dohkkehan oahppoplána geahččaleami joatkkakurssa 1 várás duojis ja hábmemis .
Forsøket er godkjent for 2 år .
Geahččaleapmi lea dohkkehuvvon guovtti jahkái .
2.1.4 Spesialpedagogisk arbeid
2.1.4 Erenoamášpedagogalaš bargu
Som et ledd i oppfølging av " Kompetansehevingsplan i spesialpedagogikk 2004 – 2006 ” , har Sametinget tilsatt prosjektkoordinator i 75 % stilling .
Oassin " Kompetansehevingsplan i spesialpedagogikk 2004 – 2006 » , čuovvoleames lea Sámediggi bidjan virgái prošeaktakoordináhtora 75 % virgái .
Under forutsetning av at det bevilges penger til prosjektet utover 2004 , tas det sikte på at prosjektet vil vare ut 2006 .
Dainna eavttuin ahte juolluduvvo ruhta prošektii maŋŋá 2004 , bisttášii prošeakta jagi 2006 lohppii .
Målgruppen for kompetanseheving er sør- og lulesamisk område samt områdene i Sør-Troms og nordre Nordland .
Gelbbolašvuođa bajideami olahusjoavkun lea oarjel- ja julevsámi guovlu ja guovllut Lulli-Romssas ja davvi Norlánddas .
Det vil bli holdt et felles oppstartseminar for involverte parter i Bodø 20.- 21. oktober i år .
Dollojuvvo oktasaš álggahanseminára guoskevaš oasálaččaide Bodeajjus golggotmánu 20. – 21. b. dán jagi .
2.1.5 Nordisk Samisk Institutt
2.1.5 Sámi instituhtta
Nordisk ministerråd har invitert Sametingspresidentene til å inngå en hensiktserklæring om Nordisk Samisk Institutts ( NSI ) fremtidige organisering .
Davviriikkaid ministtarráđđi lea bovden Sámedikkiid presideanttaid dahkat áigumušjulggaštusa Sámi Instituhta boahtteáiggi organiseremis .
Forslag til organisering følger i store trekk Brändströmrapportens hovedanbefalinger angående NSI .
Organiserenevttohus čuovvu hui ollu Brändströmraportta váldorávvagiid mii guoská Sámi Instituhttii .
Dette innebærer følgende :
Dat mearkkaša čuovvovačča :
a ) NSI overføres til nasjonalt nivå og tilpasses vertslandets rettslige forhold .
a ) Sámi Instituhtta biddjojuvvo našuvnnalaš dássái ja heivehuvvo isitriikka rievttálaš diliide
b ) Basisfinansieringen fra Nordisk Ministerråd til NSI fortsetter inntil videre fram til 2007
Davviriikkaid ministtarráđđi joatká Sámi Instituhta vuođđoruhtadeami doaittážii gitta jahkái 2007
c ) NSI kan ut over basisfinansieringen skaffe seg eksterne midler på markedsvilkår fra internasjonale , nordiske , nasjonale og andre kilder .
c ) Sámi Instituhtta sáhttá lassin vuođđoruhtadeapmái háhkat ruđaid riikkaidgaskasaš , davviriikkalaš , našuvnnalaš ja eará olggobealde gálduin márkaneavttuiguin .
d ) NSIs nordiske dimensjon skal sikres gjennom et nordisk styre som er tilpasset til vertslandets lover .
d ) Sámi Instituhta davviriikkalaš dimenšuvdna sihkkarastojuvvo davviriikkalaš stivrra bokte mii lea heivehuvvon isitriikka lágaide
e ) NSIs nåværende treårige kontrakt endres til fireårig kontrakt for perioden 2004-2007 med mulighet til forlengelse .
e ) Sámi Instituhta dáláš golmmajagáš kontrákta rievdaduvvo njealljejagáš kontráktan áigodahkii 2004-2007 maid lea vejolaš guhkidit
f ) NSIs vedtekter og kontrakt tilpasses den nye situasjonen .
f ) Sámi Instituhta njuolggadusat ja kontrákta heivehuvvo ođđa dillái
Det ble nedsatt ei arbeidsgruppe der de berørte partene skal gi innspill til ny kontrakt for Nordisk Samisk Institutt .
Biddjojuvvui bargojoavku man oktavuođas bealit galget árvalit ođđa kontrávtta Sámi Instituhta ektui .
Arbeidsgruppen består av representanter for Nordisk Samisk Institutt , Utdannings- og forskningsdepartementet i Norge , Utbildningsministeriet i Sverige , Undervisningsministeriet i Finland , Nordisk Ministerråd , Sámi allaskuvla / Samisk høgskole og Samisk parlamentarisk råd .
Bargojoavkkus leat Sámi Instituhta , Oahpahus- ja dutkandepartemeantta Norgga bealde , Oahpahusdepartemeantta Ruoŧa bealde , Oahpahusdepartemeantta Suoma bealde , Davviriikkaid Ministtarráđi , Sámi allaskuvlla ja Sámi parlamentáralaš ráđi ovddasteaddjit .
Kommunal- og regionaldepartementet i Norge har hatt observatørstatus .
Gielda- ja guovlodepartemeanttas Norggas lea áicisadji .
På bakgrunn av kommentarer fra møtene i arbeidsgruppen har Nordisk Ministerråd utarbeidet en revidert kontrakt om videreføringen av Nordisk Samisk Institutt .
Mearkkašumiid vuođul bargojoavkkuid čoahkkimiin lea Davviriikkaid Ministtarráđđi ráhkadan ođđasis kontrávtta Sámi Instituhta joatkimis viidáseappot .
Denne kontrakten tar til orde for at NSI skal ha et nordisk styre med fem medlemmer .
Dán kontrávtta vuođul galgá Sámi Instituhtas leat davviriikkalaš stivra mas leat vihtta lahtu .
Tre av medlemmene skal oppnevnes etter forslag fra Sametingene , ett medlem oppnevnes etter forslag fra Nordisk Ministerråd og ett medlem oppnevnes av og blant de ansatte ved NSI .
Golbma lahtuin galget nammaduvvot Sámedikkiid evttohusaid mielde , okta lahtuin nammaduvvo Davviriikkaid Ministtarráđi evttohusa mielde ja ovtta lahtuin nammada Sámi Instituhtta bargiidis gaskkas .
Styret ved NSI rapporterer årlig til Nordisk Ministerråd
Sámi Instituhta stivra buktá raportta jahkásaččat Davviriikkaid Ministtarráđđái .
Det allsamiske perspektivet ved NSI vil langt på vei sikres gjennom et eget nordisk styre , egen direktør og øremerkede midler som kommer fra både Finland , Sverige og Norge samt Nordisk Ministerråd .
Visotsámi perspektiiva Sámi Instituhtas sihkkarastojuvvo oalle guhkás sierra davviriikkalaš stivrra , sierra direktevrra ja merkejuvvon ruđaid bokte mat bohtet sihke Suomas , Ruoŧas ja Norggas ja dasto Davviriikkaid ministtarráđis .
2.2 Språk
2.2 Giella
2.2.1 Samiske korrekturprogram for elektronisk tekstbehandling
2.2.1 Sámegiela korrektuvraprográmma elektrovnnalaš teakstagieđahallamii
Etter at Sametinget i plenum i mai 2004 vedtok å sette i gang prosjektet ” Samiske korrekturprogram for elektronisk tekstbehandling ” , har Regjeringen bevilget 6 millioner kroner til prosjektet .
Maŋŋel go Sámedikki dievasčoahkkin miessemánus dán jagi mearridii álggahit prošeavtta » Sámegiela korrektuvraprográmma elektrovnnalaš teakstagieđahallamii » , lea Ráđđehus juolludan 6 miljovnna ruvnno prošektii .
Prosjektets totalbudsjett over tre år er 11,3 millioner kroner .
Prošeavtta obbalaš bušeahtta golmma jagis lea 11,3 miljovnna ruvnno .
Sametingsrådet har søkt og fått bevilget kr 400.000 fra Nordplus-sprog programmet i 2004 , og vil sende søknad om midler også for 2005 .
Sámediggeráđđi lea jagi 2004:s ohcan ja ožžon 400.000 ruvnno Nordplus-sprog prográmmas , ja áigu maid ohcat doarjaga jagi 2005:s .
Sametingsrådet jobber kontinuerlig med å få fullfinansiert prosjektet og vil , dersom det blir nødvendig , foreslå å avsette midler over Sametingets budsjett .
Sámediggeráđđi oččoda čađat prošeavtta ollásit ruhtaduvvot , ja áigu , jus lea dárbu , evttohit ruhtadit prošeavtta Sámedikki bušeahta bokte .
I forbindelse med prosjektet er det lyst ledig prosjektlederstilling og tre prosjektmedarbeidere .
Prošeavtta oktavuođas leat almmuhuvvon prošeaktajođiheaddjevirgi ja golbma prošeaktamielbargevirggi .
Ansettelsesprosessen av prosjektlederstillingen er godt i gang og en ansettelse vil skje i løpet av september .
Prošeaktajođiheaddji virgáibidjanbargu lea jođus ja čakčamánus galgá leat virgáibidjan .
Så snart prosjektleder er på plass , vil prosjektet settes i gang og det vil avholdes et oppstartseminar i løpet av høsten .
Prošeakta álggahuvvo dakkaviđe go prošeaktajođiheaddji lea álgán bargui , ja čavčča mielde lágiduvvo álggahanseminára .
2.2.2 Samisk orddatabank
2.2.2 Sámi sátnevuorká
Prosjektet er godt i gang og Sametingsrådet vil sende søknad om midler for 2005 for å videreføre prosjektet .
Prošeakta lea jođus ja Sámediggeráđđi áigu ohcat doarjaga jagi 2005:s prošeavtta joatkimii .
Sametingets språkstyre har i møte 19.08.04 vedtatt at den nye orddatabanken skal hete " Risten " , og domenenavnet blir www.risten.no .
Sámedikki giellastivra lea čoahkkimis 19.08.2004 mearridan ođđa sátnebáŋkku nama » Risten , » in ja domenenamman šaddá www.risten.no .
Begrunnelse for valget er at navnet " risten " brukes i alle de tre samiske språk i Norge , og man behøver ingen spesialtegn for å skrive navnet .
Čilgehus dán nama válljemii lea ahte » risten » - namma geavahuvvo buot golmma sámegillii Norggas , ja ii ge dárbbaš earenoamáš čálamearkkaid nama čálidettiin .
Offisiell åpning av den nye orddatabanken er planlagt 02.11.04 .
Ođđa sátnebáŋkku almmolaš rahpan galggašii plána mielde leat 02.11.2004 .
2.2.3 Samiske språksentra
2.2.3 Sámi giellaguovddážat
Sametingsrådet har den siste tiden mottatt mange henvendelser og søknader fra ulike instanser om opprettelse av samiske språksentra .
Maŋemus áiggi leat iešguđetlágán searvvit sádden ohcamiid ja váldán oktavuođa Sámediggeráđiin sámi giellaguovddážiid ásaheami birra .
De som har sendt søknad og vist interesse for opprettelse av samisk språksenter er ; Sør-Trøndelag fylkeskommune v / Rørossamisk opplæringsprogram , Snåsa kommune , Foreningen Samisk hus i Oslo og Kunnskapssenteret i Gildeskål .
Dat mat leat sádden ohcamiid ja čájehan beroštumi sámi giellaguovddáža ásaheapmái leat : Lulli-Trøndelaga fylkkasuohkan Rørossamisk opplæringsprogram bokte , Snåsa suohkan , Foreningen Samisk Hus i Oslo ja Kunnskapssenteret i Gildeskål .
Sametingsrådet har anmodet disse til å søke om prosjektmidler de første årene før de kan innlemmes i Sametingets fast tilskuddsordning til språksentra .
Sámediggeráđđi lea ávžžuhan sin ohcat prošeaktaruđaid daid vuosttaš jagiid , ovdal go besset mielde Sámedikki bistevaš giellaguovddášdoarjjaortnegii .
Sametingsrådet planlegger et nettverksseminar mellom etablerte samiske språksentra , hvor også de som planlegger å etablere språksentra er invitert .
Sámediggeráđđi lea pláneme fierpmádatseminára ásahuvvon giellaguovddážiidda , gosa maiddái sii , geat plánejit ásahit giellaguovddážiid , leat bovdejuvvon .
Seminaret finner sted i Tromsø 30.09.-01.10.04 .
Seminára galgá leat Romssas 30.09. – 01.10.04 .
2.2.4 Utvidelse av forvaltningsområdet for samisk språk
2.2.4 Sámegiela hálddašanguovllu viiddideapmi
Sametingets administrasjon hadde møte med Kultur- og kirkedepartementet 25.05.04 vedrørende utvidelse av forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámedikki hálddahusas lei čoahkkin Kultur- ja girkodepartemeanttain 25.05.04 sámegiela hálddašanguovllu viiddideami birra .
På møtet kom det fram at Stortingets behandling av lovendringen tidligst vil skje i løpet av vinteren 2004/2005 .
Čoahkkimis bođii ovdan ahte Stuoradiggi meannuda láhkarievdadanášši áramusat 2004/2005 dálvvi .
2.3 Næringer
2.3 Ealáhusat
2.3.1 Jordbruk
2.3.1 Eanadoallu
Sametingsrådet har i brev av 01.09.04 bedt om en redegjørelse fra Landbruksminister Lars Sponheim om hvordan samiske jordbruksinteresser kan sikres når de videre forhandlingene for WTO-avtalen skal gjennomføres .
Sámediggeráđđi lea 01.09.04 beaiváduvvon reivves bivdán čilgehusa Eanadoalloministtaris Lars Sponheim movt sámi eanadoalloberoštumiid sáhttá sihkkarastit go viidáseappot šiehtadallamat WTO-šiehtadusa ektui galget čađahuvvot .
Sametingsrådet ba også om å bli tatt med i drøftingene når detaljene for WTO-avtalen skal fastsettes .
Sámediggeráđđi bivddii maiddái beassat searvat guorahallamiidda dalle go WTO-šiehtadusa detáljjat galget mearriduvvot .
Dette er en oppfølging av en henvendelse av 03.08.04 fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe til Sametingsrådet om hvilke konsekvenser WTO-avtalen ville få for jordbruk i samiske områder .
Dát lea Bargiidbellodaga sámediggejoavkku 03.08.04 beaiváduvvvon jearaldaga Sámediggeráđđái čuovvoleapmi ahte makkár váikkuhusat WTO-šiehtadusas šattašedje sámi guovlluid eanadollui .
2.3.2 Reindrift
2.3.2 Boazodoallu
2.3.2.1 Reindriftens styringsorgan
2.3.2.1 Boazodoalu stivrenorgánat
Sametinget og de aktuelle fylkestingene oppnevnte i fjor medlemmer til områdestyrene for reindriften for perioden 2004 - 2007 .
Sámediggi ja guoskevaš filkadikkit leat diibmá nammadan olbmuid boazodoallu guovllustivrraide áigodahkii 2004 - 2007 .
Reindriftsnæringen kritiserte oppnevningene og styresammensetningene .
Boazodoalloealáhusas bohte moaitámušat stivrraid nammademiide ja konstitueremiidda .
Sametinget har i brev av 27.08.04 til aktuelle fylkesting oppfordret til bedre rådføringer og samarbeid om fremtidige oppnevninger .
Sámediggi lea sádden reivviid guoskevaš filkadikkiide gos mii ávžžuhit buorebut ovttasbargui boahttevaš nammademiid ektui .
Sametinget har dessuten i brev av 03.09.04 til Landbruksdepartementet foreslått at man i forbindelse med revisjon av reindriftsloven legger følgende kriterier til grunn for oppnevningene :
Sámediggi lea maid sádden reivve Eanandoallodepartementii gos mii evttohit ahte boazodoallolága ođasmahttimis bidjojuvvojit čuovvovaš eavttut boazodoallu stivrenorgánaid nammademiide :
flertallet av medlemmene i reindriftens styringsorganer kommer fra reindriften
• boazodoallu stivrenorgánain galgá leat boazosápmelaš eanetlohku
leder i reindriftens styringsorganer er fra reindriften
• Boazodoallu stivrenorgánain galgá leat boazosápmelaš jođiheaddji
2.3.2.2 Revisjon av reindriftsloven
2.3.2.2 Boazodoallolága ođamahttin
Statssekretær i Landbruksdepartementet har i brev av 28.05.04 informert om at reindriftslovens lovproposisjon blir fremlagt for Stortinget høsten 2004 .
Eanadoallodepartemeantta stádačálli lea reivves 28.05.04 lohkan ahte sii áigot čakčat 2004s ovddidit boazodaollo láhkaevttohusa Stuoradiggái .
Tidspunktet for konsultasjoner med Sametinget er satt til etter sommeren 2004 .
Son maid čállá ahte sii áigot ráđđadallat sámedikkiin maŋŋil geasi 2004s .
Sametinget etterlyste i brev av 03.09.04 til Landbruksdepartementet en fremdriftsplan for arbeidet og tidspunkt for konsultasjoner .
Sámediggi lea reivves 03.09.04 Eanandoallodepartementii bivdán oažžut diehtit áigemeriid ráđđadallamiidda .
2.3.3 Fiskeri
2.3.3 Guolástus
Sametingsrådet har ved flere anledninger tatt opp med fiskeridepartementet fjordfiskerne i Ŋst-Finnmark sine rettigheter til fangst av kongekrabben .
Sámediggeráđđi lea ollu gerddiid váldán ovdan guolástusdepartemeanttain Nuorta-Finnmárkku vuotnabivdiid vuoigatvuođaid bivdit gonagasreappá .
Sametingsrådet beklager at forskriftene ble fastsatt uten at departementet tok hensyn til innspillene fra verken Sametinget , Finnmark Fylkeskommune og berørte kommuner
Sámediggeráđđi šálloša go láhkaásahusat mearriduvvojedje almmá ahte departemeanta válddii vuhtii Sámedikki , Finnmárkku fylkkagieldda ja guoskevaš gielddaid árvalusaid .
2.4 Regionalt samarbeid
2.4 Guovllulaš ovttasbargu
2.4.1 Samarbeidsavtalene
2.4.1 Ovttasbargošiehtadusat
2.4.1.1 Sametinget og Finnmark fylkeskommune
2.4.1.1 Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda
Det er avholdt et møte mellom administrasjonene i Sametinget og Finnmark fylkeskommune 27.05.04 i Karasjok .
27.05.04 dollojuvvui čoahkkin Kárášjogas Sámedikki ja Finnmárkku fylkkagieldda hálddahusaid gaskka .
Tema var artiklene i samarbeidsavtalen innenfor kulturområdet , unntatt museum / kulturminnevern .
Fáddán ledje ovttasbargošiehtadusa artihkalat kultursuorggis , earret museaid / kulturmuitosuodjaleami birra .
På møtet ble det drøftet om sametingspresidenten og fylkesordføreren burde gi en felles uttalelse til kulturministeren om behovet for en samisk musikkformidling .
Čoahkkimis lei sáhka dan birra ahte galggašeigga go Sámedikki presideantta guovttos fylkka sátnejođiheddjiin addit oktasaš cealkámuša kulturministarii sámi musihkkagaskkusteami dárbbu birra .
En slik uttalelse ble sendt 08.07.04 til kulturministeren , Kirke- og kulturdepartementet og til representantene fra Finnmark på Stortinget .
08.07.04 sáddejuvvui cealkámuš kulturministarii , Girko- ja kulturdepartementii ja Stuorradikki Finnmárkku áirasiidda .
SVL-N har fått i oppdrag å utarbeide forprosjektet og utgiftene dekkes av Sametinget og Finnmark fylkeskommune med hver sin halvdel .
SVL-N lea ožžon bargun ráhkadit ovdaprošeavtta ja goluid mákset Sámediggi ja Finnmárkku fylkkagielda , goabbáge beali .
I lys av samarbeidsavtalen med Finnmark fylkeskommune , er det gjennomført et felles forprosjekt om utvikling av en urfolkssone : ” Samarbeid mellom Finnmark fylkeskommune og Sametinget om utvikling av en urfolkssone ” .
Ovttasbargošiehtadusa vuođul Finnmárkku fylkkagielddain lea čađahuvvon oktasaš ovdaprošeakta eamiálbmotavádaga ovddideami birra : “ Samarbeid mellom Finnmark fylkeskommune og Sámetinget om utviklingen av en urfolkssone » ( Finnmárkku fylkkagieldda ja Sámedikki gaskasaš ovttabargu eamiálbmotavádaga ovddideami oktavuođas ) .
Dette samarbeidsprosjektet er ment å danne grunnlaget for en positiv regional utvikling i nord .
Dát ovttasbargoprošeakta lea jurddašuvvon leat vuođđun positiiva ovddideapmái davvin .
2.4.1.2 Sametinget og Troms fylkeskommune
2.4.1.2 Sámediggi ja Romssa fylkkagielda
Oppfølging av samarbeidsavtalen med Troms fylkeskommune er kommet godt i gang .
Ovttasbargošiehtadusa čuovvoleapmi Romssa fylkkagielddain lea boahtán bures johtui .
Partene har utarbeidet en felles statusrapport , datert 07.07.04 som viser hvilke artikler som er fulgt opp .
Bealit leat ráhkadan oktasaš stáhtusraportta , beaiváduvvon 07.07.04 mii čájeha makkár artihkkalat leat čuovvoluvvon .
Partene tar sikte på og avholde årlige møter for å følge opp avtalen og vurdere nye behov og om nødvendig foreta endringer i avtalen .
Oasálaččaid ulbmilin lea doallat jahkásaš čoahkkimiid čuovvolan dihte šiehtadusa ja árvvoštallat ođđa dárbbuid ja jos dárbu de rievdadit šiehtadusa .
Etter Sametingsrådets syn har samarbeidsavtalen ført til tettere og mer målrettet arbeid i samiske saker i Troms som omfattes av samarbeidsavtalen .
Sámediggeráđi oaivila mielde lea ovttasbargošiehtadus leamaš mielde buktimin lávgadeabbo ja ulbmileabbo barggu sámi áššiin Romssas daid áššiid ektui mat leat ovttasbargošiehtadusas .
2.4.1.3 Sametinget og Nordland , Nord- og Sør-Trøndelag og Hedmark fylkeskommuner / Sørsameavtalen
2.4.1.3 Sámediggi ja Norlándda , Davvi- ja Mátta-Trøndelága ja Hedmárkku fylkkagielddat / oarjelsámešiehtadus
Det arbeides med å få til en samarbeidsavtale med Nordland , Nord- og Sør-Trøndelag og Hedmark fylkeskommuner .
Dál lea bargojuvvomin ovttasbargošiehtadusa ektui Norlándda , Davvi- ja Mátta-Trøndelága ja Hedmárkku fylkkagielddaiguin .
Avtalen vil i likhet med avtalene med Finnmark og Troms fylkeskommune omfatte felles arbeidsområder , som språk og utdanning , men er likevel tilpasset forholdene i det sørsamiske området .
Dán šiehtadusas leat nugo Finnmárkku ja Romssa fylkkagielddaid šiehtadusain oktasaš bargosuorggit nugo giella ja oahppa , muhto leat dattetge heivehuvvon oarjelsámeguovllu dilálašvuođaide .