pere/sami_parallel huggingface dataset:
I tillegg ble partene blant annet enige om at det skal stå i meldingen at Sámi earenoamášpedagogalaš doarjja (SEAD)/Samisk spesialpedagogisk støtte skal bestå, og at SEAD fortsatt skal være en landsdekkende tjeneste innenfor Statped, men at organiseringen av SEAD vil bli vurdert i løpet av femårsperioden.
Lassin dasa bealit sohpe ahte dieđáhusas galgá čuožžut ahte Sámi earenoamášpedagogalaš doarjja (SEAD) galgá bissut, ja ahte SEAD galgá bissut Statped riikaviidosaš bálvalussan, muhto ahte SEAD organiseren galgá árvvoštallojuvvot viđa jagi áigodagas.
I tillegg ble partene enige om at kartlegging av samiskkunnskapene til samiskspråklige barn vurderes og eventuelt kartlegges på samme måte som norskkunnskapene til de barna som skal ha opplæring i og på norsk.
Lassin dasa bealit sohpe árvvoštallat galget go sámegielat mánáid sámegielmáhttu kártejuvvot, ja vejolaččat kártejuvvot seamma láhkai go dárogielmáhttu kártejuvvo daid mánáin geat ožžot oahpahusa dárogielas ja dárogillii.
Fagfornyelsen - nye læreplaner
Fágaođasmahttin - ođđa oahppoplánat
Fagfornyelsen del 1, grunnskolefagene og de gjennomgående fagene har vært til høring, og Sametinget og Utdanningsdirektoratet har gått gjennom høringsuttalelsene og justert læreplanene i forhold til høringene.
Fágaođasmahttima 1. oassi, vuođđoskuvlafágat ja čađačuovvu fágat leat leamaš gulaskuddamis, ja Sámediggi ja Oahpahusdirektoráhta leat geahčadan gulaskuddancealkámušaid ja justeren oahppoplánaid gulaskuddamiid ektui.
Sametinget og Kunnskapsdepartementet har gjennomført konsultasjoner i oktober, der det ble enighet om innholdet i læreplanene.
Sámediggi ja Máhttodepartemeanta leat golggotmánus čađahan konsultašuvnnaid gos sohpe oahppoplánaid sisdoalu.
Sametinget har hatt som intensjon at det samiske innholdet i læreplanene skal styrkes.
Sámedikki áigumuš lea leamaš oahppoplánaid sámi sisdoalu nannet.
Sametinget har aktivt arbeidet for at alle elever i Norge skal få kunnskap om samisk språk, kultur og samfunn.
Sámediggi lea aktiivvalaččat bargan dan ala ahte buot oahppit Norggas galget oažžut máhtu sámegiela, sámi kultuvrra ja sámi servodaga birra.
I Sametingets arbeid med «Overordnet del - verdier og prinsipper for grunnopplæringen», som er felles for begge læreplanverkene, er grunnlaget for samiske verdier og samisk innhold lagt.
Sámedikki barggus «Bajitoassi - vuođđoskuvlla árvvut ja prinsihpat» dokumeanttas, mii lea oktasaš goappašiid oahppoplánabuktosiin, lea sámi árvvuid ja sámi sisdoalu vuođđu mearriduvvon.
En av de nye elementene i fagfornyelsen er fordypning av lærestoffet.
Okta ođđa elemeanta fágaođasmahttimis lea čiekŋudeapmi dasa maid oahppat galgá.
Konsekvensene av det er reduksjon av antall kompetansemål.
Váikkuhussan das lea ahte gealbomihttomeriid lohku unnu.
Sametinget har jobbet for at læreplanene skal ha flest mulig eksplisitte samiske kompetansemål i alle nasjonale læreplaner og at samisk innhold i de samiske likeverdige parallelle læreplanene styrkes.
Sámediggi lea bargan dan ala ahte našuvnnalaš oahppoplánain galget leat nu ollu eksplisihtta sámi gealbomihttomearit go vejolaš, ja ahte sámi sisdoallu sámi seammaárvosaš parallealla oahppoplánain nannejuvvo.
Eksempelvis har norskfaget redusert en tredjedel av kompetansemålene, men det samiske innholdet er ikke redusert tilsvarende.
Dárogielfágas leat ovdamearkka dihte váldán eret goalmmátoasi gealbomihttomeriin, muhto sámi sisdoallu ii lea seamma ollu geahpeduvvon.
I de nye læreplanene er det mer eksplisitt samisk innhold i de overordnede tekstene «Om faget» som legger premissene for forståelsen av kompetansemålene.
Ođđa oahppoplánain lea eanet eksplisihtta sámi sisdoallu bajitoasi teavsttain «Fága birra», mii bidjá eavttuid dasa mo gealbomihttomeriid galgá áddet.
Sametingsrådet er fornøyd med at de nye læreplanene har et godt kvalitets- og kvantitetsmessig samisk innhold.
Sámediggeráđđi lea duhtavaš go ođđa oahppoplánain lea buorre kvalitehtalaš ja kvantitehtalaš sámi sisdoallu.
Fagfornyelsen del 2 er i prosess og består av læreplanene for yrkesfagene og de valgfrie programfagene i studiespesialisering.
Fágaođasmahttima 2. oasis leat oahppoplánat fidnofágaide ja studerenspesialiserema válljenprográmmafágaide.
Sametinget skal fastsette læreplanene for reindrift og duodjifagene og har opprettet åtte læreplangrupper.
Sámediggi galgá mearridit oahppoplánaid boazodoallo- ja duodjefágaide, ja lea ásahan gávcci oahppoplánajoavkku.
Læreplanene har vært på innspillsrunder og læreplangruppene jobber videre med planene, som sendes til høring 15. desember.
Oahppoplánat leat leamaš cealkámušvuoruin ja oahppoplánajoavkkut barget viidásabbot plánaiguin, mat juovlamánu 15. beaivvi sáddejuvvojit gulaskuddamii.
For studieforberedende programfag har Sametinget ansvaret for å utarbeide læreplaner for tre fag.
Studerenráhkkanahtti prográmmafágaid dáfus lea Sámedikkis ovddasvástádus ráhkadit golbma oahppoplána.
Sametinget har opprettet læreplangrupper for disse fagene: Pulje 1 - Samisk musikk og scene, og pulje 2 - Samisk visuell kultur og Samisk historie og samfunn 1 og 2. Pulje 1 - Samisk musikk og scene har vært på innspillsrunder, og går ut på høring 25. november. Læreplanen vil tre i kraft høsten 2020.
Sámediggi lea ásahan oahppoplánajoavkkuid dáid fágaide: Pulja 1 - Sámi musihkka ja lávdi, pulja 2 - Sámi visuálalaš kultuvra ja Sámi historjá ja servodat 1 ja 2. Pulja 1 - Sámi musihkka ja lávdi lea leamaš cealkámušvuorus, ja sáddejuvvo gulaskuddamii skábmamánu 25. beaivvi Oahppoplána doaibmagoahtá 2020 čavčča.
Læreplanene i pulje 2 gikk ut på innspillsrunde 1. november. Læreplanene i pulje 2 går ut på høring høsten 2020 og skal virke fra høsten 2021.
Pulja 2 oahppoplánat sáddejuvvojedje cealkámušvurrui skábmamánu 1. beaivvi ja sáddejuvvojit gulaskuddamii 2020 čavčča, ja galget doaibmagoahtit 2021 čavčča rájes.
Eksamensordning etter fagfornyelsen
Fágaođasmahttima eksámenortnet
I forbindelse med fagfornyelsen skal eksamensordningen gjennomgås.
Fágaođasmahttima oktavuođas galgá eksámenortnet geahčaduvvot.
Kunnskapsdepartementet har opprettet en eksamensgruppe, som skal komme med forslag til endring i forskrifter jf. vurderingsordning og eksamensformer.
Máhttodepartemeanta lea ásahan eksámenjoavkku mii galgá buktit rievdadusevttohusaid láhkaásahussii, vrd. árvvoštallanortnega ja eksámenvugiid.
Sametinget har sett til at samiske fagrepresentanter er med i arbeidet med eksamensgruppen og i referansegruppa.
Sámediggi lea oaidnán ahte sámi fágaáirasat leat mielde eksámenjoavkku ja referánsajoavkku barggus.
Eksamensgruppa skal blant annet vurdere innspillene fra læreplangruppene og hvilken betydning fagfornyelsen og den teknologiske utviklingen bør ha for eksamensordningen, og foreslå mulige/eventuelle endringer.
Eksámenjoavku galgá earret eará árvvoštallat oahppoplánajoavkkuid oainnuid ja makkár mearkkašupmi fágaođasmahttimis ja teknologalaš ovdáneamis galggašii leat eksámenortnegii, ja evttohit vejolaš rievdadusaid.
Eksamensgruppa har 3 leveranser for arbeidet og den siste leveransen skal til Kunnskapsdepartementet i mars 2020.
Eksámenjoavku galgá barggu buktit golmma geardde, ja maŋimuš barggu galgá Máhttodepartementii buktit 2020 njukčamánus.
Læringsmiljø og skoleutvikling
Oahppobiras ja skuvlaovddideapmi
Gode og trygge læringsmiljøer.
Buorit ja oadjebas oahppanbirrasat
FUG - Foreldreutvalget for grunnopplæringen
Vuođđooahpahusa váhnenlávdegoddi
Sametingsrådet har møtt Foreldreutvalget for grunnopplæringen i september.
Sámediggeráđđi lea čakčamánus deaivan Vuođđooahpahusa váhnenlávdegoddi (VVL).
Utvalget informerte om saker de jobber med. Sametingsrådet og FUG ble enige om å ha faste møter to ganger i året.
Lávdegoddi jugii dieđuid bargguid birra maiguin sii barget. Sámediggeráđđi ja VVL sohpe fásta čoahkkimiid doallat guovtte geardde jahkái.
Oppfølging av prosjektet “Rájáidrasttideaddji skuvlaovttasbargu Sámis- Grenseoverskridende skolesamarbeid i Sápmi”
“Rájáidrasttideaddji skuvlaovttasbargu Sámis- prošeavtta čuovvuleapmi
Sametinget har i perioden hatt møter med rektorer og lærere fra flere områder i Sápmi.
Sámedikkis leat áigodagas leamaš čoahkkimat máŋgga guovllu rektoriiguin ja oahpaheddjiiguin Sámis.
Opplysningene fra disse møtene skrives inn i rapporten som ferdigstilles i desember 2019.
Dieđut dáin čoahkkimiin čállojuvvojit rapportii mii galgá gárvvistuvvot 2019 juovlamánus.
Sametingsrådet vil følge opp aktuelle tiltak i rapporten i nær samråd med Samisk Parlamentarisk Råd.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit raportta doaibmabijuid oktii ráđiid Sámi Parlamentáralaš Ráđiin.
Skoleskyss ved sameskolen i Målselv
Skuvlasáhttu Málatvuomi sámeskuvllas
Samekolen i Målselv rekrutterer elever fra flere kommuner.
Málatvuomi sámeskuvla rekruttere ohppiid máŋgga suohkanis.
Fylkeskommunen har dekket skyssutgiftene for elever som bor utenfor Målselv kommune, men fra og med høsten 2019 er det hjemkommunene som må betale for denne tjenesten.
Fylkkasuohkan lea gokčan sáhttogoluid ohppiide geat orrot Málatvuomi suohkana olggobealde, muhto čavčča 2019 rájes šaddet ruovttusuohkanat máksit dán bálvalusa.
Dette medfører store ekstrautgifter for kommunene.
Dat mielddisbuktá stuorra liigegoluid suohkaniidda.
Sametinget er bekymret for at konsekvensen av dette vil være en svekkelse av elevgrunnlaget ved sameskolen.
Sámediggi lea fuolas das, ahte dát fuonida sámeskuvlla ohppiidvuođu.
Sametingsrådet har hatt møte med Kunnskapsdepartementet 5. november for å komme fram til en ordning som ikke svekker elevgrunnlaget ved skolen.
Skábmamánu 5. beaivvi čoahkkinasttii Sámediggi Máhttodepartemeanttain oččodan dihtii ortnega mii ii fuonit ohppiidvuođu skuvllas.
Samiske elever har tilgang til samiske læremidler som er i tråd med læreplanverket for grunnopplæringen.
Sámi ohppiide leat fidnemis buot golmma sámegillii sámi oahpponeavvut maid vuođđun lea vuođđooahpahusa oahppoplánabuvttus buot fágain vuođđooahpahusas.
Sametingsrådet hadde et kontaktmøte i september med samiske læremiddelprodusenter.
Sámediggeráđis lei čakčamánus gulahallančoahkkin sámi oahpponeavvobuvttadeddjiiguin.
På møtet diskuterte man utfordringer Sametinget og samiske læremiddelprodusentene har, samt forventninger og muligheter når det gjelder læremiddelutvikling i fremtiden.
Čoahkkimis digaštalaimet Sámedikki ja sámi oahpponeavvobuvttadeddjiid hástalusaid ja vuordámušaid ja vejolašvuođaid boahtte áiggi oahpponeavvobuvttadeamis.
Den største utfordringen i samisk læremiddelutvikling er manglende lule- og sørsamiskspråklige forfattere og oversettere.
Sámi oahpponeavvobuvttadeami okta stuorámus hástalusain leat váilevaš julev- ja lullisámegielat čállit ja jorgaleaddjit.
Utfordringen er å kunne følge opp Kunnskapsløftets forventninger til digitaliseringen.
Lea maid hástalus čuovvulit Máhttoloktema vuordámušaid digitaliseremii.
Sametinget er i ferd med å vurdere en annen ledelsesmåte til lule- og sørsamisk læremiddelutvikling, for å få bedre fremgang i læremiddelutvikling.
Sámediggi lea árvvoštallamin eará jođihanvuogi julev- ja lullisámegiel oahpponeavvobuvttadeapmái, vai ožžošeimmet buoret jođu oahpponeavvobuvttadeapmái.
I tillegg til søkerbasert tilskuddsordning, vil Sametinget fortsette arbeidet med å få i stand rammeavtale med samiske læremiddelutviklere.
Lassin ohcanvuđot doarjjaortnegii áigu Sámediggi joatki barggu oažžut áigái rámmašiehtadusaid sámi oahpponeavvobuvttadeddjiiguin.
I læreplanverket på kunnskapsløftet Sámi 2020 er digital kompetanse i fokus.
Máhttoloktema Sámi oahppoplánabuktosis 2020 lea digitála gelbbolašvuohta guovddážis.
Sametinget har som mål å prioritere og å skaffe digitale læremidler på høyt nivå til samiske elever.
Sámedikkis lea áigumuš eanet vuoruhit alladássásaš digitála oahpponeavvuid háhkama sámi ohppiide.
I Sametinget er det en forventning og håp om at samiske læremiddelprodusenter er med i produksjonen av digitale læremidler.
Sámedikkis lea vuordámuš ja doaivva ahte sámi oahpponeavvobuvttadeaddjit leat mielde buvttadeamen digitála oahpponeavvuid.
Utdanning- og forskningsbehov
Oahppo- ja dutkandárbbut
Tilbud og aktivitet innen samisk høyere utdanning og forskning dekker kompetanse- og kunnskapsbehov i det samiske samfunnet.
Gávdnojit fálaldagat alit oahpus mátta-, julev- ja davvisámegielas vuođđooahpahusa rájes doavttergráda dássái.
Samisk sykepleierutdanning
Sámi buohccidivššároahppu
Regjeringen har bevilget midler til 25 deltidsstudieplasser i sykepleierutdanning tilrettelagt for samisktalende søkere.
Ráđđehus lea juolludan ruđaid 25 oasseáiggi oahpposadjái buohccidivššároahpus mat leat sámegielat ohcciide heivehuvvon.
Sámi allaskuvla/Samisk høgskole og UiT Norges arktiske universitet er godt i gang med planleggingen av studiet, og oppstarten er planlagt til januar 2021.
Sámi allaskuvla ja UiT Norgga árktalaš universitehta leat beassan bures johtui oahpu plánemiin, ja álgin lea plánejuvvon 2021 ođđajagimánnui.
Sametingsrådet mener at utdanningen som er under planlegging skal være en samisk profesjonsutdanning, der perspektivet og fokuset er sykepleie for samiske pasienter, og ikke en nasjonal utdanning på samisk.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte oahppu mii lea plánejuvvomin galgá leat sámi profešuvdnaoahppu, mas perspektiiva ja fokus lea buohccedikšu sámi buhcciide, ii fal našuvnnalaš oahppu sámegillii.
Sametinget har derfor i brev av 23. oktober til Kunnskapsdepartementet, bedt om at det utarbeides forskrift om nasjonal retningslinje for samisk sykepleierutdanning.
Danne lea Sámediggi golggotmánu 23. beaivvi reivves Máhttodepartementii dáhtton ahte ráhkaduvvo láhkaásahus sámi buohccidivššároahpu našuvnnalaš njuolggadusaid birra.
Kunnskapsdepartementet har på bakgrunn av Sametingets brev, bedt Sámi allaskuvla/Samisk høgskole og UiT Norges arktiske universitet om deres syn på behovet for en egen nasjonal retningslinje for samisk sykepleierutdanning, i brev av 1. november.
Máhttodepartemeanta lea skábmamánu 1. beaivvi reivves Sámedikki reivve geažil dáhtton Sámi allaskuvlla ja UiT Norgga árktalaš universitehta oainnuid dasa ahte leago dárbu sierra našuvnnalaš njuolggadusaide sámi buohccidivššárohppui.
Sametingsrådet har oppnevnt medlemmer, leder og nestleder i arbeidsgruppen omtalt i Sametingets budsjett for 2019 kap. 5.13 Árbediehtu.
Sámediggeráđđi lea nammadan miellahtuid, jođiheaddji ja nubbijođiheaddji bargojovkui mii Sámedikki 2019 bušeahtas kap. 5.13 Árbediehtu lea namuhuvvon.
Arbeidsgruppen skal legge fram forslag 30. juni 2020 om det videre arbeidet med árbediehtu.
Bargojoavku galgá geassemánu 30. beaivvi 2020 rádjái ovddidit evttohusa das mo árbediehtobargu galggašii jotkojuvvot.
Arbeidsgruppen består av følgende:
Bargojoavkkus leat čuovvovaččat mielde:
Anne May Olli, RiddoDuottarMuseat, Karasjok (leder)
Anne May Olli, RiddoDuottarMuseat, Kárášjohka (jođiheaddji)
Harrieth Aira, Árran - julevsáme guovdásj/lulesamisk senter, Tysfjord (nestleder)
Harrieth Aira, Árran - julevsáme guovdásj, Divttasvuotna (nubbinjođiheaddji)
Kjellaug Isaksen, Senter for nordlige folk/Davvi álbmogiid guovddáš/, Kåfjord
Kjellaug Isaksen, Davvi álbmogiid guovddáš, Gáivuotna
Svanhild Andersen, Mearrasiida, Porsanger
Svanhild Andersen, Mearrasiida, Porsáŋgu
Møter med Sámi allaskuvla/Samisk høgskole
Čoahkkin Sámi allaskuvllain
Sametingsrådet har hatt møter med rektor ved Sámi allaskuvla/Samisk høgskole 16. september og 9. oktober.
Sámediggeráđis lea čakčamánu 16. beaivvi ja golggotmánu 9. beaivvi leamaš čoahkkin Sámi allaskuvlla rektoriin.
I september ønsket sametingsrådet å møte nyvalgt rektor Laila Susanne Vars og resten av ledelsen ved Sámi allaskuvla/Samisk høgskole om felles interesser innen forskning og høyere utdanning, utfordringer og muligheter innen forskjellige utdanninger og samarbeid med andre institusjoner med ansvar for samisk innhold.
Sámediggeráđđi háliidii čakčamánus deaivat aitto válljejuvvon rektora Laila Susanne Vars ja Sámi allaskuvlla eará jođiheddjiid ságastallat oktasaš beroštumiid birra dutkamis ja alit oahpus, hástalusaid ja vejolašvuođaid birra iešguđet oahpuin, ja ovttasbarggu birra eará ásahusaiguin main lea ovddasvástádus sámi sisdoalus.
På møtet i oktober var temaet klargjøring av mandatet for arbeidsgruppen for árbediehtu.
Golggotmánu čoahkkimis lei fáddán árbedieđu bargojoavkku mandáhta čielggadeapmi.
Det ble fra sametingsrådet gjort klart at arbeidsgruppens mandat omhandler administrasjon/forvaltning av árbediehtu i framtiden, og de ulike aktørenes roller, ansvar og oppgaver.
Sámediggeráđđi čilgii ahte bargojoavkku mandáhta guoská árbedieđu boahtteáiggi hálddašeapmái ja iešguđet aktevrraid rollaide, ovddasvástádussii ja bargguide.
Sametingsrådet deltok på åpningen av nytt skoleår på Sámi allaskuvla/Samisk høgskole 27. august.
Borgemánu 27. beaivvi oasálasttii sámediggeráđđi Sámi allaskuvlla ođđa oahppojagi rahpandoaluide.
Sámi allaskuvla/Samisk høgskoles 30-årsjubileum
Sámi allaskuvlla 30-jagi ávvudeapmi
Sametingsrådet deltok på 30-års jubileum og seminar for Sámi allaskuvla/Samisk høgskole 31. oktober.
Sámediggeráđđi searvvai Sámi allaskuvlla 30-jagi ávvudeapmái ja seminárii golggotmánu 31. beaivvi.
Det ble holdt hilsningstale og overrakt gave til jubilanten, i tillegg til et innlegg på seminaret.
Sámediggeráđđi buvttii dearvvuođaid ja geigii skeaŋkka allaskuvlii lassin sáhkavurrui semináras.
UHR-Samisk
UHR-Sámi
UHR-Samisk avholdt møte 12. september.
UHR-Sámi doalai čoahkkima čakčamánu 12. Beaivvi.
UHR-Samisk er en nasjonal samordningsarena for medlemsinstitusjonene som tilbyr samisk utdanning.
UHR-Sámi lea našuvnnalaš ovttastahttinarena miellahttoásahusaide mat fállet sámi oahpu.
Sametinget er observatør.
Sámediggi lea observatevra.
En av sakene som ble drøftet var rekruttering til samiskspråklige studier og studier med samisk innhold.
Okta ášši maid ságaškušše lei rekruteren sámi oahpuide ja oahpuide main lea sámi sisdoallu.
Det var enighet om at dette er et prioritert område for UHR-Samisk.
Ledje ovttaoaivilis dasa ahte dát lea suorgi maid UHR-Sápmi vuoruha.
Det skal på neste møte i februar vedtas en handlingsplan for 2020-2023.
Boahtte čoahkkimis guovvamánus galgá 2020-2023 doaibmaplána mearriduvvot.
Rektor Laila Susanne Vars ved Sámi allaskuvla/Samisk høgskole, er valgt til leder for UHR-Samisk i perioden 12. september 2019 - 12. september 2021.
Sámi allaskuvlla rektor Laila Susanne Vars lea válljejuvvon UHR-Sámi jođiheaddjin čakčamánu 12. beaivvi 2019 - čakčamánu 12. beaivvi 2021 áigodahkii.
Dekan Sonni Olsen, UiT Norges arktiske universitet, er valgt som nestleder i samme periode.
Dekána Sonni Olsen, UiT Norgga árktalaš universitehta lea válljejuvvon nubbinjođiheaddjin seamma áigodahkii.
Stipend for høyere utdanning - søkerbasert tilskudd
Stipeanda alit ohppui - ohcanvuđot doarjja
Mål for tilskuddordningen - Stipend for høyere utdanning:
Doarjjaortnega mihttomearri - stipeanda alit ohppui:
Flere barnehage- og grunnskolelærere med samisk språk- og kulturkompetanse
Eanet mánáidgárde- ja vuođđoskuvlaoahpaheaddjit main lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta
Ved søknadsfristens utløp 1. oktober var det kommet inn 76 søknader for høstsemesteret.
Go ohcanáigemearri dievai golggotmánu 1. beaivvi ledje boahtán 76 ohcama čakčalohkanbadjái.
1 søknad er mottatt etter søknadsfristen og avvist i henhold til regelverket.
Okta ohcan bođii maŋŋá ohcanáigemeari ja hilgojuvvui njuolggadusaid mielde.
72 av søknadene er innvilget, 3 har fått avslag.
72 ohcama leat mieđihuvvon ja 3 leat biehttaluvvon.
4 Arealer, miljø og klima
4 Areálat, biras ja dálkkádat
Arealer og naturressurser i det tradisjonelle samiske området brukes som det materielle grunnlaget for videreføring og utvikling av samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Árbevirolaš sámi guovllu areálat ja luondduresurssat geavahuvvojit ávnnaslaš vuođđun sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima joatkimii ja ovddideapmái.
Møte med Justisdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet
Čoahkkin Justiisadepartemeanttain ja Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttain
Sametinget er i ferd med å revidere Sametingets retningslinjer for endret bruk av utmark, samt planveileder.
Sámediggi lea ođasmahttimin Sámedikki njuolggadusaid rievdan meahccegeavaheami várás, ja plánaveahki.
Sametinget gjennomførte derfor 21. oktober et felles møte med Kommunal- og moderniseringsdepartementets planavdeling og same- og minoritetspolitisk avdeling, samt Justisdepartementets lovavdeling.
Danne čađahii Sámediggi golggotmánu 21. beaivvi oktasaš čoahkkima Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta plánaossodagain ja sámi- ja minoritehtapolitihkalaš ossodagain, ja Justiisadepartemeantta láhkaossodagain.
På møtet ble det foretatt en gjennomgang av utkast til ny planveileder og nye retningslinjer for endret bruk av utmark, samt bakgrunnen for endringene som foreslås.
Čoahkkimis gieđahallojuvvui ođđa plánaveahki ja rievdan meahccegeavaheami ođđa njuolggadusaid evttohus, ja evttohuvvon rievdadusaid duogáš.
Sametingets oppgave og rolle etter plan- og bygningsloven krever klargjøring av hensynene som må tas for sikringen av naturgrunnlaget for samisk kultur.
Sámedikki bargamuš ja rolla plána- ja huksenlága vuođul gáibida ahte ferte čielggadit mo galgá vuhtiiváldit sámi kultuvrra luondduvuđđosa sihkkarastima.
Sametinget fastsetter derfor en egen planveileder.
Danne mearrida Sámediggi sierra plánaveahki.
Planveilederen er ikke juridisk bindende, men gir en systematisert og samlet oversikt over de hensyn som skal tas og som følger av gjeldende rett.
Plánaveahkki ii leat juridihkalaš geatnegahtti, muhto addá systemáhtalaš ja čohkkejuvvon visogova dain vuhtiiváldimiin maid ferte dahkat ja mat čuvvot gustovaš rievttis.
I tillegg legger internasjonale rettsstandarder for urfolks rettigheter viktige premisser for hensyn som må tas.
Dasa lassin bidjet riikkaidgaskasaš álgoálbmotvuoigatvuođaid riektestandárddat deaŧalaš eavttuid daidda vuhtiiváldimiidda maid ferte dahkat.
Etter finnmarksloven § 4 kan Sametinget gi retningslinjer for «hvordan virkningen for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv av endret bruk av utmark skal bedømmes».
Finnmárkolága § 4 vuođul sáhttá Sámediggi addit válddahusaid dasa “ mo meahcceeatnamiid nuppástuvvan geavaheami váikkuhus sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii galgá árvvoštallojuvvot ”.
Retningslinjene er i motsetning til Sametingets planveileder juridisk bindende.
Njuolggadusat geatnegahttet juridihkalaččat, juoga maid Sámedikki plánaveahkki ii daga.
Retningslinjene for endret bruk av utmark og Sametingets planveileder har stor grad av saklig og geografisk overlapping.
Fágalaččat ja geográfalaččat lea ollu mii lea oktasaš rievdan meahccegeavaheami njuolggadusain ja Sámedikki plánaveahkis.
Det er derfor et behov for å samordne disse styringsdokumentene.
Danne ferte oktiiordnet dáid stivrendokumeanttaid.
Retningslinjene og planveilederen vil sendes ut på høring og vil fremmes for behandling på plenum på vårparten.
Njuolggadusat ja plánaveahkki sáddejuvvojit gulaskuddamii ja ovddiduvvojit dievasčoahkkimii meannudeapmái giđa bealde.
Forvaltning av arealer
Areálahálddašeapmi
Naturgrunnlaget for samiske næringer, kultur og samfunnsliv er sikret i all planlegging, og Sametinget er en viktig premissleverandør og konsultasjonspart i forvaltning av arealer.
Sámi ealáhusaid, kultuvrra ja servodateallima luondduvuođus lea sihkkarastojuvvon buot plánemiin, ja Sámediggi lea deaŧalaš eavttuidbiddji ja konsultašuvdnabealli areálahálddašeamis.
Evenes flystasjon
Evenášši girdistašuvdna
Sametinget har i starten av reguleringsplanarbeidet for ny kampbase med økt flygningsaktivitet på Evenes, inngått avtale med Forsvarsbygg om konsultasjoner og dialog for å sikre at samiske interesser ivaretas i planarbeidet.
Sámediggi lea muddenplánabarggu álggus ođđa soahtebásain, mii mielddisbuktá stuorát girdindoaimmaid Evenáššis, dahkan šiehtadusa Forsvarsbyggain konsultašuvnnaid ja gulahallama birra sihkkarastin dihtii ahte sámi beroštusat vuhtiiváldojuvvojit plánabarggus.
I tillegg har Forsvarsbygg, etter ønske fra Sametinget, bevilget midler til at reinbeitedistriktene har konsulenthjelp for å sikre at deres interesser når frem og ivaretas i planprosessen.
Dasa lassin lea Forsvarsbygg, Sámedikki dáhtu vuođul, juolludan ruđaid vai orohagain lea konsuleantaveahkki sihkkarastin dihtii ahte sin beroštusat gullojit ja vuhtiiváldojuvvojit plánaproseassas.
Konsultasjoner er gjennomført.
Konsultašuvnnat leat čađahuvvon.
Sametinget har støttet og bedt om avbøtende tiltak som kartlegger reinens reaksjonsmønster under flygning i forkant av igangsetting av flybasen i 2021, slik at innflyging og flygningshøyder tar hensyn til sårbare områder og tidspunkt for reindriften.
Sámediggi lea dorjon ja bivdán oažžut váidudeaddji doaibmabijuid mat kártejit bohcco láhttema girdimiid oktavuođas, ovdalgo girdibása huksegohtet 2021:s, vai rašis guovllut, boazodoalu áigemuttut ja girdinallodagat váldojuvvojit vuhtii go girdit seivot.
Sametinget har vektlagt at tiltaket skal evalueres og følges opp jevnlig i et miljøoppfølgingsprogram for å kunne justeres.
Sámediggi lea deattuhan ahte doaibmabidju galgá evaluerejuvvot ja čuovvuluvvot jeavddalaččat birasčuovvulanprográmmas vai heiveheapmi lea vejolaš.
Forsvarsbygg skal igangsette arbeidet med GPS-merking av rein for å ha sammenligningsgrunnlag når virkningen av ny flyvirksomhet skal evalueres.
Forsvarsbygg lea merkegoahtán bohccuid GPS-mearkkaiguin vai sis lea buohtastahttinvuođđu go girdindoaimmaid váikkuhusaid galget evalueret.
Forsvaret har også vedtatt å opprette kontaktforum for reindrift, som har til hensikt å sikre dialogen og eventuelle justeringer om avbøtende tiltak og øvrige problemstillinger knyttet til utbyggingen.
Suodjalus lea maid mearridan ásahit dakkár gulahallanforuma boazodoalu várás, mii galgá sihkkarastit gulahallama ja vejolaš heivehemiid váidudeaddji doaibmabijuid ja eará čuolmmaid birra huksema oktavuođas.
Nussir
Nussir
Nærings- og fiskeridepartementet forbereder Regjeringens behandling av klagen på konsesjon til Nussir ASA for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni.
Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta ráhkkanahttá Ráđđehusa váiddameannudeami Nussir ASA ruvkekonsešuvnna oktavuođas Nussiris ja Gumppenjunis.
Det har vært avholdt to administrative konsultasjonsmøter, hvor også reinbeitedistriktene 20 Fálá og 22 Fiettar har deltatt, sist i Alta 24. oktober. Sametinget finner ikke at konsultasjonene så langt har påvirket sakens utfall.
Guokte hálddahuslaš konsultašuvdnačoahkkima leat dollojuvvon, masa maiddái orohagat 20 Fálá ja 22 Fiettar leat oassálastán, maŋimusat Álttás golggotmánu 24. beaivvi Sámediggi ii oainne ahte konsultašuvnnat dán rádjai leat váikkuhan ášši bohtosii.
Det er berammet et siste politisk konsultasjonsmøte mellom sametingspresident Aili Keskitalo og næringsministeren.
Maŋimus politihkalaš konsultašuvdnačoahkkin gaskal sámediggepresideantta Aili Keskitalo ja ealáhusministara lea mearriduvvon dollojuvvot.
Sametingsrådet mener en tillatelse til gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni er et alvorlig inngrep i samers grunnleggende rettigheter til naturressurser både på land og i havet.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte ruvkelohpi Nussiris ja Gumppenjunis lea duođalaš rihkkun sámiid vuođđovuoigatvuođain luondduriggodagaide sihke eatnamis ja mearas.
En beslutning om tillatelse til gruvedrift vil derfor ha virkning for samisk kultur utover selve saken.
Ruvkelohpemearrádusas lea danne váikkuhus sámi kultuvrii eanet go dušše ieš áššái.
Nussir ASA har så langt ikke søkt om ekspropriasjon.
Nussir ASA ii leat dán rádjai ohcan bággolonisteami.
Sametingsrådet har hatt drøftingsmøte om den videre håndteringen av saken med reinbeitedistrikt 22 Fiettar i Alta 4. november.
Sámediggeráđis lea leamaš ságaškuššančoahkkin ášši viidásat gieđahallama birra orohagain 22 Fiettar Álttás skábmamánu 4. beaivvi.
Dersom regjeringen gir en endelig konsesjon, vil sametingsrådet bestille en konsekvensanalyse av inngrepet og en analyse av økonomisk tap for utøverne i distriktene.
Jus Ráđđehus addá loahpalaš lobi, de áigu sámediggeráđđi diŋgot váikkuhananalysa duohtadeamis ja analysa orohagaid ekonomalaš massimiin.
En slik faglig analyse vil gi et viktig grunnlag for hvordan saken vil bli fulgt opp videre.
Dakkár fágalaš analysa attášii deaŧalaš vuođu dasa mo ášši čuovvuluvvo viidáseappot.
Sametingsrådet har videre fulgt opp hvem som står bak over 20 prosent av eierskapet i Nussir ASA.
Sámediggeráđđi lea viidáseappot čuovvulan dan ahte gii dat oamasta 20 proseantta Nussir ASA:s.
Dette eierskapet er registrert på en såkalt nominee-konto i Credit Suisse.
Dát oamasteapmi lea registrerejuvvon nu gohčoduvvon nominee-konton Credit Suisses.
Sametingsrådet har gjort dette fordi slike skjulte eierskap også er måter å skjule økonomisk kriminalitet og korrupsjon.
Sámediggeráđđi lea dan dahkan dannego dákkár čiegus oamasteamit leat vuogit mo čiehkat ekonomalaš rihkolašvuođa ja korrupšuvnna.
Derfor har da også Stortinget i 2018 vedtatt en lov om at reelle eiere skal registreres dersom det utgjør over 25 prosent av eierskapet.
Danne lea ge Stuorradiggi 2018:s mearridan lága dan birra ahte duohta eaiggádat galget registrerejuvvot go dat lea eanet go 25 proseantta eaiggátvuođas.
I en e-post fra daglig leder i Nussir ASA i september ble det oppgitt at det var Nils Thrane som hadde denne eierposten.
Nussir ASA beaivválaš jođiheaddji e-poasttas čakčamánus dieđihuvvui ahte dát eaiggátpoasta gulai Nils Thranii.
Nils Thrane eier selskapet Thrane Teknikk som selger boreprodukter i Russland og Kasakhstan, og som ellers er involvert i gruvevirksomhet i Kasakhstan.
Nils Thrane eaiggáduššá fitnodaga Thrane Teknikk mii vuovdá bohkanbuktagii Ruoššas ja Kasakhstanas, ja mii muđui lea mielde ruvkedoaimmain Kasakhstanas.
Det ble avholdt et møte med Nils Thrane 13. september i Skáidi.
Čoahkkin dollojuvvui Nils Thraniin čakčamánu 13. beaivvi Skáiddis.
På møtet framkom det at det ikke var Nils Thrane som hadde denne eierposten, men et russiskregistrert selskap der Thrane hadde 50 prosent og en russisk partner 50 prosent av eierskapet.
Čoahkkimis bođii ovdan ahte ii dat lean Nils Thrane geasa dát eaiggátvuođapoasta gulai, muhto Ruoššas registrerejuvvon fitnodahkii mas 50 proseantta eaiggátvuođas gullá Thranii ja 50 proseantta Ruošša doaibmaoasálažžii.
I oppfølgende korrespondanse med Nils Thrane etter møtet har Sametinget bedt om informasjon om hvilket selskap som har eierposten og hvem den russiske partneren er.
Čuovvulančálašemiin Nils Thraniin maŋŋá čoahkkima lea Sámediggi bivdán oažžut dieđuid dan birra guđe fitnodagas dat lea eaiggátvuođapoasta ja gii dat Ruošša doaibmaoasálaš lea.
Dette har ikke Nils Thrane villet besvare.
Dan lea Nils Thrane biehttalan vástideames.
I forbindelse med bevisstgjøring av aktører for finansieringsgrunnlaget for inngrep og tiltak i samiske områder hadde sametingsrådet et møte med Credit Suisse i Zürich 26. august.
Sámi guovlluid sisabahkkemiid ja doaibmabijuid ruhtadanvuođu aktevrraid diđolažžan dahkama oktavuođas čoahkkinasttii sámediggeráđđi Credit Suissen, Zürichas borgemánu 26. beaivvi.
Naturressurser
Luondduresurssat
Uttak av naturressurser i samiske områder skjer på en måte som ivaretar samiske rettighetshavere og lokalsamfunn sine interesser og rettigheter, og er i samsvar med internasjonal folkerett.
Ávkkástallan sámi guovlluid luondduresurssaiguin dáhpáhuvvá dakkár vugiin mii fuolaha sámi vuoigatvuođaoamasteddjiid ja báikegottiid beroštusaid ja vuoigatvuođaid, ja dávista riikkaidgaskasaš álbmotriektái.
Nasjonal ramme for vindkraft
Nationála rámma bieggafámu várás
17. oktober valgte regjeringen å ikke gå videre med forslag til nasjonal ramme for vindkraft.
Golggotmánu 17. beaivvi válljii ráđđehus bissehit nationála rámma evttohusa bieggafámu várás.
Det ble samtidig varslet at man vil gjennomgå konsesjonsprosessen for vindkraftverk.
Seammás dieđihuvvui ahte bieggafápmorusttegiid konsešuvdnaproseassa galgá guorahallojuvvot.
Sametingsrådet vil følge opp saken i forhold til statlige myndigheter, og be om at det gjennomføres konsultasjoner mellom Sametinget og energimyndighetene i den grad det er nødvendig.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit ášši stáhta eiseválddiid ektui, ja bivdit ahte čađahuvvojit konsultašuvnnat gaskal Sámedikki ja energiijaeiseválddiid dan muddui go dat lea dárbbašlaš.
Sametinget vil prioritere arbeidet med å sikre samiske interesser i forbindelse med vindkraftsaker fremover, da dette er en stor utfordring for det samiske samfunnet slik disse prosessene drives frem per dags dato.
Sámediggi áigu vuoruhit barggu sihkkarastit sámi beroštumiid bieggafápmoáššiid oktavuođas dás ovddasguvlui, go otná proseassat leat stuorra hástalussan sámi servvodahkii.
En av hovedutfordringene er arealvernet for reindriften i saker knyttet til landbasert vindkraft.
Okta váldohástalusain lea boazodoalu areálagáhtten áššiin main lea sáhka eananvuđot bieggafámus.
Det er også grunn til å trekke frem situasjonen når det gjelder vindkraftanlegg i sjø der det blant annet er lagt ut et forslag om å etablere vindmøller i området omkring Sandskallen.
Lea maiddái sudja buktit ovdan dili go lea sáhka bieggafápmorusttegiin mearas, go lea árvaluvvon ásahit bieggamilluid Sandskallena guvlui.
Sametinget har i denne sammenheng levert høringsuttalelse.
Sámediggi lea dán oktavuođas sádden gulaskuddancealkámuša.
Befaring Roan vindkraftanlegg
Diđoštallan Roan bieggafápmorusttet
Sametingsrådets politiske rådgiver har vært på befaring i Roan vindkraftanlegg på Fosen i Trøndelag.
Sámediggeráđi politihkalaš ráđđeaddi lea leamaš diđoštallamis Roan bieggafápmorusttegis Fovsenis, Trøndelágas.
Anlegget er et av flere store vindkraftanlegg på Fosenhalvøya og har medført store negative konsekvenser for samisk reindrift i området.
Rusttet lea okta máŋgga stuorra bieggafápmorusttegis Fovsen-Njaarkes ja lea mielddisbuktán stuorra negatiivvalaš váikkuhusaid dán guovllu sámi boazodollui.
Seminar SRU2 Ny behandling av rettskraftige avgjørelser
Seminára SRU2 Riektefámolaš mearrádusaid ođđa meannudeapmi
Sametingsrådets politiske rådgiver deltok 8. oktober på et seminar på Røros som omhandlet samiske rettigheter utenfor det som er dagens reinbeitedistrikter i Sør-Trøndelag og Hedmark.
Golggotmánu 8. beaivvi oasálasttii sámediggeráđi politihkalaš ráđđeaddi seminárii Rørosas mas lei sáhka sámi rivttiin olggobealde otná boazoguohtunorohagaid Lulli-Trøndelágas ja Hedmárkkus.
Det ble holdt et innlegg om hvilke muligheter som finnes og hvordan sametingsrådet jobber med problemstillingen.
Doppe lei logaldallan das, makkár vejolašvuođat leat ja mo sámediggeráđđi bargá čuolmmain.
5 Næringer
5 Ealáhusat
Et sterkt og allsidig næringsliv som danner grunnlaget for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å etablere seg.
Nana ja juohkelágan ealáhuseallin vuođđun eallinfámolaš báikegottiide gosa olbmovt háliidit ásahit.
Primærnæringer
Vuođđoealáhusat
Primærnæringer som bærere av samisk kultur, språk og levesett.
Vuođđoealáhusat sámi kultuvrra, giela ja eallinvuogi guoddin.
Jordbruk
Eanandoallu
Sametingsrådet holdt møte med Norges Bondelag 5. november, og gjorde rede for klima og de endringer og utfordringer dette medfører for produksjonsgrunnlaget både i jordbruket og reindriften.
Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Norgga Boanddaidservviin skábmamánu 5. beaivvi, ja čilgii dálkkádaga ja daid rievdadusaid ja hástalusaid maid dat dagahit sihke eanadoalu ja boazodoalu buvttadanvuđđui.
Partene diskuterte mulighetene for en koordinert rovdyrpolitikk mellom jordbruksnæringen og reindriftsnæringen.
Oasebealit ságastedje vejolašvuođaid birra movt oktii ordnet boraspirepolitihka eanadoalu ja boazodoalu gaskka.
Sametingsrådet gjorde rede for mulighetene med tilleggsnæring som turisme, og de utfordringer som oppstår i reinbeiteområder når det gjelder arealbruk.
Sámediggeráđđi čilgii lassiealáhus vejolašvuođaid birra nugo turisma, ja dat hástalusat mat čuožžilit boazodoalloorohagain go guoská areálageavahussii.
Sametingsrådet informerte også om de mulighetene jordbruksnæringen har for å be om konsultasjoner i saker som berører samiske områder.
Sámediggeráđđi muitalii maiddái eanadoalu vejolašvuođaid birra ahte bivdit konsultašuvnnaid áššiin mat gusket sámi guovlluide.
Partene ble enige om å fortsette dialogen i 2020.
Oasebealit sohpe ahte jotket gulahallama 2020:s.
Sametinget hadde et gjensidig informasjonsmøte med Landbruks- og matdepartementet (LMD) 5. november.
Sámedikkis lei goabbat guvlui diehtojuohkinčoahkkin Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain (EBD) skábmamánu 5. beaivvi.
LMD orienterte om fastsettelse av ny melkekvote når eksporten av Jarlsbergosten faller bort i 2020.
EBD čilgii mielkeeriid mearrideami birra dalle go eksporta Jarlsberg-vuosttás váldojuvvo eret 2020:s.
Sametinget vil at melkekvotene ikke reduseres i samiske områder, slik det går fram av vedtak i Sametingets plenum i mars.
Sámediggi háliida ahte mielkeearit eai unniduvvoše sámi guovlluin, nie go boahtá ovdan Sámedikki dievasčoahkkima mearrádusas njukčamánus.
Kvotene fastsettes av avtalepartene i jordbruket.
Šiehtadusbealit eanadoalus mearridit eriid.
LMD forsikret Sametinget om at det ikke er aktuell politikk å endre sonegrensene i jordbruket etter at sammenslåing av Fylkesmannsembetene trådte i kraft i 2019.
EBD sihkkarasttii Sámediggái ahte ii leat áigeguovdilis politihkka rievdadit sonarájáid eanadoalus maŋŋá go fylkamanniid ovttastahttin gustogođii 2019:s.
Sametingsrådet deltok på Troms fylkeskommunes konferanse om næringsutvikling i reindrifta i Troms 28. og 29. august. Sametingsrådet fortalte om Sametingets arbeid med reindrift og hvilke virkemidler Sametinget har.
Sámediggeráđđi searvvai Romssa fylkasuohkana konferánsii ealáhusovddideami birra boazodoalus Romssas borgemánu 28.- 29. beivviid, Sámediggeráđđi muitalii barggus birra boazodoaluin ja guđelágan váikkuhangaskaoamit Sámedikkis leat.
Sametingsrådet la vekt på at det er nødvendig med prosesser hvor reindriften får delta, slik at man løfter tilliten mellom reindriften og forvaltningen, samt at man har prosesser hvor erfarings- og kunnskapsutveksling mellom partene er tilstede.
Sámediggeráđđi deattuhii ahte lea dárbu čađahit proseassaid main boazodoallu lea mielde, ja dieinna lágiin buoridit luohttámuša boazodoalu ja hálddahusa gaskka, ja vai proseassain lea vásihus- ja máhttolonohallan beliid gaskka.
Sametingsrådet la også vekt på at de regionale planene må sikre reindriftens reinbeitearealer og at planene må ivareta reindriftens kulturelle mangfold og tradisjonelle kunnskap og rettigheter.
Sámediggeráđđi deattuhii maiddái ahte regionála plánain ferte sihkkarastit boazodoalu guohtonareálaid ja ahte plánain ferte gozihit boazodoalu kultuvrralaš girjáivuođa ja árbedieđuid ja vuoigatvuođaid.
Sametingsrådet har deltatt i konsultasjoner 17. oktober med Fylkesmannen i Nordland og Norske Reindriftssamers Landsforbund (NRL) angående førstelinjetjenesten i reindriften.
Sámediggeráđđi searvvai konsultašuvnnaide golggotmánu 17. beaivvi Nordlándda fylkamanniin ja Norgga Boazosápmelaččaid Riikkaservviin (NBR) boazodoalu vuosttaš linjá bálvalusaid birra.
Reindriftsforvaltningens kontorer ble midlertidig flyttet fra Fauske til Bodø på grunn av at utleier sa opp Reindriftsforvaltningens kontorlokaler i Fauske.
Boazodoalu hálddahusa kantuvrrat sirdojuvvo dattetge Fuoskkus Bådåddjoi dan geažil go láigoheaddji celkkii eret Boazodoalu hálddahusa kantuvrraid Fuoskkus.
Sametingsrådet la vekt på at etter omleggingen av den regionale forvaltningen i reindriften, der man la ned områdekontorene og overførte oppgavene til Fylkesmannsembetet, så har distriktene mindre tilgang på veiledning og rådgivningstjeneste enn tidligere, og dermed er lokalkontorene veldig viktige kontaktpunkt mellom næringen og den offentlige forvaltningen.
Sámediggeráđđi deattuhii ahte maŋŋá regionála hálddašeami nuppástuhttima boazodoalus, man oktavuođas guovllu kantuvrrat heaittihuvvojedje ja doaimmat sirdojuvvojedje Fylkkamánnái, de lea orohagain unnit vejolašvuohta go ovdal oažžut bagadusa ja ráđđeaddinbálvalusa, ja dieinna lágiin leat báikkálaš kantuvrrat hui deaŧalaččat ealáhusa ja almmolaš hálddašeami gaskasaš oktavuhtii.
Reindriften gikk inn for en forsøksordning som skal evalueres etter to år, der Fylkesmannen i Nordland tilbyr tjenester på tre plasser.
Boazodoallu manai geahččalanortnegii mii galgá evaluerejuvvot guovtti jagi maŋŋá, man oktavuođas Nordlándda fylkkamanni fállá bálvalusaid golmma sajis.
Sametingsrådet deltakelse i konsultasjonen var å vise støtte til reindriften i Nordland og NRL i denne saken.
Dat go sámediggeráđđi searvvai konsultašuvnnaide lei doarjaga čájeheapmi Nordlándda boazodollui ja NBR:ii dán áššis.
Reindriftslovutvalget har hatt åpent møte i Trondheim 26. oktober, hvor reineiere har fått anledning til å komme med sine innspill til lovutvalget.
Boazodoallolávdegottis lea leamaš rabas čoahkkin Troanddimis golggotmánu 26. beaivvi, man oktavuođas boazodoallit leat ožžon vejolašvuođa buktit cealkámuša láhkalávdegoddái.
Utvalget gjennomførte også interne arbeidsmøter i Trondheim fra 27. til 29. oktober, hvor hovedtema var selvstyre i reindriften.
Lávdegoddi čađahii maiddái siskkáldas bargočoahkkimiid Troanddimis golggotmánu 27.- 29. beivviid, mas váldofáddán lei boazodoalu iešstivrejupmi.
Sametingsrådet og NRL deltok på reindriftslovutvalgets møte, der man avklarte forventninger for neste år og hvor lovutvalget la frem status i arbeidet og forventet progresjon.
Sámediggeráđđi ja NBR serve boazodoalloláhkalávdegotti čoahkkimii, gos vuordámušat čielggaduvvojedje boahtte jahkái ja gos láhkalávdegoddi ovddidii barggu stáhtusa ja vurdojuvvon ovdáneami.
Sametinget har deltatt i møte med Fylkesmannen i Troms og Finnmark om reindriftsturisme.
Sámediggi lea searvan čoahkkimii Romssa ja Finnmárkku fylkkamanniin boazoturismma birra.
Det er økt interesse for reindriftsturisme, og det er også en næringsvei som både norske myndigheter og Sametinget har oppfordret til.
Beroštupmi boazoturismii lea lassánan, ja dat lea maiddái dakkár ealáhusgeaidnu maid sihke norgga eiseválddit ja Sámediggi leat ávžžuhan.
Det er flere aktører som finansierer etablering av reindriftsturismevirksomheter, og Sametinget ønsker å avklare regelverket rundt reindriftsturisme, slik at man får en økt likebehandling av de som søker finansiering.
Leat máŋga aktevrra mat ruhtadit boazoturismadoaimmaid ásaheami, ja Sámediggi háliida čielggadit njuolggadusaid boazoturismma ektui, vai sii geat ohcet ruhtadeami meannuduvvojit eanet ovttaárvosaččat.
Det er også behov for avklaringer mellom rettighetshaver og de som ønsker å etablere, slik at disse virksomhetene ikke skaper konflikter innad i reinbeitedistriktene, men at det samtidig er en virksomhet som tilfaller den samiske reindriften.
Dárbu lea maiddái čielggadit vuoigatvuođa oamasteddjiid ja sin gaskka geat háliidit ásahit, amaset dát doaimmat buvttihit giččuid orohagaid siskkobealde, muhto ahte dat seammás lea doaibma mii gullá sámi boazodollui.
Sametinget har avgitt høringsuttalelse til endringer i rovviltforvaltningen.
Sámediggi lea buktán gulaskuddancealkámuša boraspirehálddašeami rievdadusaide.
Miljødirektoratet igangsetter kongeørnprosjektet i 2020.
Birasdirektoráhtta álggaha gonagasgoaskinprošeavtta 2020:s.
Sametingsrådet har hatt møte 6. november med Norske Reindriftssamers Landsforbund og leder for rovvilt region 8 om kongeørnprosjektet.
Skábmamánu 6. beaivvi čoahkkinasttii sámediggeráđđi Norgga Boazosápmelaččaid Riikkaservviin ja boraspire regiuvdna 8 jođiheddjiin gonagasgoaskinprošeavtta birra.
Agenda for møtet var å kreve møte med Miljødirektoratet angående mandatet og kriterier for distrikter som er invitert til prosjektet.
Čoahkkima agendan lei gáibidit čoahkkima Birasdirektoráhtain mandáhta ja eavttuid birra mat gusket orohagaide mat leat bovdejuvvon prošektii.
Variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskaping og nyetableringer
Juohkelágan ealáhuseallin, lotnolas- ja meahcástanealáhusat, árvoháhkan ja ođđaásaheamit
Etableringsfrekvens nærmere gjennomsnittet for Norge som helhet og 2 % vekst i antall foretak.
Ásahandávjodat lagabuidda Norgga gaskameari ollislaččat ja 2 % fitnodatlogu ahtanuššamis.
Sametinget deltok på inspirasjonsseminar om bygdenæringer i Alta 24. oktober i regi av Fylkesmannen i Troms og Finnmark.
Sámediggi searvvai movttiidahttinseminárii giliealáhusaid birra Álttás golggotmánu 24. beaivvi maid Romssa ja Finnmárkku fylkamanni doalai.
Fokus på møtet var Inn på tunet og Ut på vidda.
Čoahkkimis lei fokusis “ Inn på tunet og Ut på vidda”.
Sametinget deltok også på speed date med gründere.
Sámediggi searvvai maiddái jođánis beaivái ealáhushutkiiguin.
Samisk reiseliv - prosjekt
Sámi mátkeealáhusat - prošeakta
I slutten av oktober ble det avholdt et styringsgruppemøte i reiselivsprosjektet Johtit.
Golggotmánu loahpas dollojuvvui mátkeealáhusprošeavtta Johtit stivrenjoavkočoahkkin.
Prosjektet avsluttes i desember 2020, og i møtet var et av temaene hva Sametinget gjør etter prosjektslutt.
Prošeakta loahpahuvvo juovlamánus 2020, ja čoahkkima okta fáttáin lei maid Sámediggi dahká maŋŋá go prošeakta loahpahuvvo.
I midten av oktober deltok sametingsrådet i møte med Visit Tromsø omkring utarbeidelse av etiske retningslinjer for de samiske reiselivsbedriftene som er medlemmer i Visit Tromsø.
Golggotmánu gasku searvvai sámediggeráđđi čoahkkimii Visit Tromsø:in etihkalaš njuolggadusaid ráhkadeami birra sámi mátkeealáhusfitnodagaide mat leat Visit Tromsø lahttun.
En lansering av de etiske retningslinjene skjer snart.
Etihkalaš njuolggadusat almmuhuvvojit farggamusat.
Samarbeidsprosjektet Vahca har fått innvilget kr. 600 000 fra Sparebanken Nord-Norge Samfunnsløftet.
Seastinbáŋku Davvi-Norga lea juolludan 600 000 ru Vahca ovttasbargoprošektii, servodatloktemis.
Vahca har gått fra forprosjekt til å bli et toårig prosjekt.
Vahca ovdaprošeakta lea dál šaddan guovtti jagaš prošeaktan.
Samisk kultur skal være et konkurransefortrinn som skal forvaltes forsvarlig.
Sámi kultuvra galgá lea gilvoovdamunni maid ferte hálddašit várrugasat.
Tromsø har de siste årene opplevd en stor vekst av turister som etterspør samiske opplevelser.
Romsii lea maŋimuš jagiin lassánan hui ollu turisttat geat jearahit sámi vásihusaid.
Her kan Sametinget bygge kunnskap på hvordan forvalte samisk kultur i en kommersialiseringssammenheng.
Dán oktavuođas sáhttá Sámediggi gártadit máhtu dan birra ahte movt hálddašit sámi kultuvrra gávppálaš oktavuođain.
Erfaringene kan overføres til andre kommuner, byer, områder og andre deler av Sápmi som i fremtiden vil oppleve samme pågang.
Vásihusaid sáhttá sirdit eará gielddaide, gávpogiidda, guovlluide ja eará osiide Sámis mat boahtteáiggis vásihit seamma ollu turisttaid lassáneami.
Kreative næringer
Hutkás ealáhusat
Flere samiske kulturnæringsutøvere som skaper robuste og lønnsomme kulturnæringsbedrifter med en større overlevelsesgrad.
Eanet sámi kulturealáhusbargit mat buvttihit gievrras ja gánnáhahtti kulturealáhusfitnodagaid main lea stuorát birgenmunni.
I begynnelsen av september arrangerte Sametinget første samling i bedriftsutviklingsprogrammet Faamoe.
Čakčamánu álggus lágidii Sámediggi vuosttaš čoagganeami fitnodatovddidanprográmmas Faamoe.
Det er et program for samiske kreative bedrifter som ønsker økt lønnsomhet og vekst.
Dat lea prográmma sámi hutkás ealáhusaid várás mat háliidit buoridit gánnáhahttivuođa ja ahtanuššama.
Fokuset er bedrifter som produserer tilbehør og interiør.
Fokusis leat fitnodagat mat buvttadit diŋggaid ja interiøra.
De fem bedriftene representerer et bredt spekter i fagfeltet og leverer grafisk design, interiør, illustrasjon og smykkedesign.
Dat vihtta fitnodaga ovddastit viiddis fágafealttaid mat vuvdet gráfalaš design, interiøra, illustrašuvnna ja čikŋadesign.
Bedriftenes tilbakemeldinger er at det er godt å ha Faamoe, hvor de kommer for å ha full fokus på å styrke eget selskap og merkevare, når de i den daglige driften vanligvis fokuserer på kunder og produksjon.
Fitnodagat dieđihit ahte lea buorre go lea Faamoe, man oktavuođas lea ollislaš fokus iežas fitnodaga ja mearkagálvvu nannemii, go sii beaivválaš doaimmas dábálaččat fokuserejit kundariid ja buvttadeami.
Duodji
Duodji
Flere duodjiutøvere som driver med duodji som næring.
Eanet duojárat geain duodji lea ealáhussan.
Næringsavtale for duodji 2020 ble underskrevet 18. oktober av partene Sametinget og Sámiid Duodji.
Sámediggi ja Sámiid Duodji vuolláičálle duoji ealáhusšiehtadusa golggotmánu 18. beaivvi.
Den totale rammen ble satt til kr 7,1 millioner. Godkjennelse av Næringsavtalen for duodji 2020 skal behandles som egen sak på plenum.
Ollislaš rámman biddjojuvvui 7,1 miljon ru. Duoji 2020 ealáhusšiehtadusa dohkkeheapmi galgá meannuduvvot sierra áššin dievasčoahkkimis.
Fagutvalget i duodji har hatt møte 18. september om opptak av søkere i duodjiregistret.
Duoji fágalávdegottis lea leamaš čoahkkin čakčamánu 18. beaivvi ohcciid váldima birra duodjeregistarii.
Sametingsrådet deltok på Sámiid Duodji sitt landsmøte 5.- 6. oktober på Gardermoen.
Sámediggeráđđi searvvai Sámiid Duoji riikačoahkkimii golggotmánu 5.- 6. beivviid Gardermoenis.
Sámiid Duodji hadde 30 års-jubileum.
Sámiid Duojis lei 30-jagi ávvudeapmi.