pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tillegg sist i avsnitt over tabell: Her er lærlingeordninger viktige.
Lasáhus loahpageahčai cealkkaoassái bajábealde tabealla: Dás leat oahpahalliortnegat dehálaččat
Ny Oversiktstabell for satsingsforslag (i 1000 kroner): (Økning sjøsamiske strategier 8 000)
Ođđa geahčastattabealla vuoruhemiide (1000 ruvnnuin): (lassáneapmi mearrasámi strategiijain 8 000)
Navn på satsing
Áŋgiruššama namma
Sjøsamiske strategier
Mearrasámi strategiijat
10800
10800
Tilleggsnæringer i reindrifta
Boazodoalu lassiealáhusat
Satsing på kjøttproduksjon og melkebønder i samiske områder
Biergobuvttadeami ja mielkeboanddaid lassáneapmi sámi guovlluin
4800
4800
Behovsanalyse samisk reiseliv
Dárboanalysa sámi mátkeealáhusaid várás
2600
2600
Styrke identiteten til samisk reiselivsnæring
Nannet identitehta sámi mátkeealáhussii
Videreføre og videreutvikle bedriftsutviklingsprogrammet Dahttu
Fitnodatovddidanprográmma Dáhttu viidáset fievrrideapmi ja ovddideapmi
Samarbeid med kommuner vedrørende nyetableringer
Ovttasbargu sámi gielddaiguin go guoská ođđaásahemiide
Øke satsingen og fokuset på FoU innen samiske kulturnæringer
Eanet áŋgiruššan ja fokus FoU ektui sámi kulturealáhusa siskkobealde
Markedstilpasning innenfor duodjinæringen
Márkanheiveheapmi duodjeealáhusa siskkobealde
32500
32500
Første avsnitt under tabell 14 erstattes av følgende:
Vuosttaš cealkkaoassi tabealla 14 vuolde rievdaduvvo čuovvovaččat:
Sametinget prioriterer primærnæringene, i henhold til tabell ovenfor.
Sámediggi vuoruha vuođđoealáhusaid, tabealla mielde dás bajábealde.
Andre avsnitt under tabell 14 nye setninger etter 5 setning
Nubbi cealkkaoassi tabealla 14, ođđa cealkagat 5. cealkaga maŋábealde:
Her er fiskerirettlederne i kommunene viktige premissleveradører.
Dás leat suohkaniid guolástusbagadallit dehálaš premissaaddit.
Derfor oppretter Sametinget en tilskuddsordning for kommunene til å bruke på rettledning.
Dan dihte álggaha Sámediggi doarjjaortnega suohkaniid várás man sáhttet atnit bagadallamii.
Denne ordningen gjelder for området som betegnes som sjøsamisk i Deltakerlovens §21.
Dát ortnet gusto guovlluide maid sáhttá gohčodit mearrasámi guovlun nu go lea Deltakerloven § 21 mielde.
Kapittel 14.1 blir 14.3, og 14.3 blir 14.1.
Kapihtal 14.1 šaddá 14.3, ja 14.3 šaddá 14.1.
Da blir sjøsamiske strategier 14.1 og Jordbruksformål 14.3
De šaddá Mearrasámi strategiijat 14.1 ja Eanadoalloulbmil 14.3
14.1 Sjøsamiske strategier Mål med satsing: Samfunnsmålet endres til: En nærings- kultur og språkpolitikk som styrker- identieten, bosettingen og skaper levedyktige samfunn i samisk kyst og fjordområdet.
Ulbmil vuoruhemiin: Servodatulbmil rievdaduvvo ná: Ealáhus – kultur- ja giellapolitihkka mii nanne identitehta, ássama ja buktá ealli servodagaid sámi mearra ja vuotnaguovlluin.
Effektmål 1 endres til: Øke dagens bosetting og sysselsetting.
Beaktomihttu 1 rievdaduvvo ná: Lasihit otná ássama ja barggolašvuođa.
Nytt effektmål 3: Øke og rekruttere til fiskerinæringn, særlige unge gjennom ungdomsfiskeprosjekt o.l.
Ođđa beaktomihttu 3: lasihit ja oččodit earenoamážit nuoraid guolástusealáhussii, omd nuoraid guolástusprošeavttaid bokte.
14.2 Tilleggsnæringer i reindrifta
14.2 Lassiealáhusat boazodollui
Andre avsnitt, setning 5 endres til følgende og flyttes først i avsnittet: Et av områdene der Sametinget mener det er et potensiale for utvikling, ligger i grenselandet mellom kulturnæringer, reiseliv, lokalmat og en sterk primærnæring.
Nubbi cealkkaossii, 5.cealkka rievdaduvvo čuovvovaččat ja sirdojuvvo ovddageahčai cealkkaoasis: okta suorgi mas Sámediggi oaivvilda lea ovdánanvejolašvuohta lea kulturealáhusa, mátkkoštanealáhusa, báikkálaš biepmu ja nanu vuođđoealáhusaid ráji nalde.
Nytt tiltak i tabell: Duodjiveiledere i hele Sápmi, økes med 2 000 000,- kroner i 2018, 2019, 2020 og 2021.
Ođđa doaibmabijut tabellii: Duodjebagadallit olles Sámis, lasihuvvo 2 000 000 ruvnno 2018:s, 2019:s 2020:s ja 2012:s.
Mål med satsingen:
Ulbmil vuoruhemiin:
Samfunnsmål endres til: Øke lønnsomheten i duodjinæringen som helhet og etablere hele stillingshjemler innen veiledning (Duodjiveiledere).
Servodatulbmil rievdaduvvo ná: Duodjeealáhusa gánnáhahttivuođa buoridit obbalaččat ja ásahit olles virggiid duodjebagadalliide.
Forslag 6 - Arbeiderpartiet - Representant Ronny Wilhelmsen
Evttohus 6: Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat
12.1 Sikring og styrking av samiske rettigheter i forvaltning av naturgrunnlaget- kapittelet strykes og erstattes av:
12.1 Sámi areála- ja birasvuoigatvuođaid sihkkarastin ja nannen – ka pihtal sihkkojuvvo ja dan sadjái boahtá:
Sametinget ønsker ikke å ta part i rettskartleggingsprosesser, eller prosesser der det samiske folk har fått anerkjent eller er i prosess for å få anerkjent sine kollektive rettigheter.
S ámediggi ii háliit searvat riektekártenproseassaide, dahje proseassaide mas sámi álbmot oažžu dohkkehuvvot dahje lea mielde proseassas oažžut dohkkehuvvot iežas oktasaš vuoigatvuođaid.
På dette grunnlag foreslår Sametinget avsnitt 12.1 strøket i sin helhet og forventer å få økte rammer til Finnmarkskommisjonen, Utmarksdomstolen, SRU 2 ol. med 15 millioner kroner
Dan vuođul evttoha Sámediggi ahte teakstaoassi 21.1 sihkkojuvvo ollásit ja vuordá oažžut lassi 15 miljon ruvdnosaš rámmaid Finnmárkokommišuvdnii, Meahcceduopmostullui, Sámi vuoigatvuođalávdegoddái 2 jed.
Forslag 7 - Árja sametingsgruppe - Representant Laila Susanne Vars
Evttohus 7: Áirras Laila Susanne Vars, Árja
Endringer i rådets innstilling (alle endringer og tillegg markert i kursiv):
Rievdadusat ráđi mearrádusevttohussii (buot rievdadusat ja lasáhusat lea merkejuvvon kursiivan):
6.5 Kompetanseløft i samisk.
6.5 Gelbbolašvuođalokten sámi gielas
Tabell: 2 millioner årlig til satsningen på kompetanseløft i samisk for årene 2018, 2019, 2020 og 2021.
Tabealla: 2 miljovnna jahkásaččat áŋgiruššamii gelbbolašvuođaloktemiin sámegielas jagiid 2018, 2019, 2020 ja 2021 várás.
7. Satsingsforslag kultur;
7. Áŋgiruššanevttohus kultuvra;
Endring i 2.avsnitt, ny første og andre setning:
Rievdadus 2. teakstaoasis, ođđa vuosttaš ja nubbi cealkka:
"Sametinget har over lang tid vært kritisk til at de nasjonale Kulturløft-satsningene ikke har kommet samisk kultur og samiske kulturinstitusjoner til gode.
Sámediggi lea guhkit áiggi moaitán dan ahte nationála Kulturlokten-áŋgiruššamat eai leat boahtán sámi kultuvrii ja sámi kulturásahusaide buorrin.
Dette oppleves som diskriminerende og har bidratt til at samiske kulturinstitusjoner opplever et stort etterslep når det gjelder nybygg, kompetanseutvikling og samarbeid med ulike nasjonale kulturinstitusjoner."
Dat vásihuvvo vealaheaddjin ja dat lea dagahan ahte sámi kulturásahusat vásihit stuorra maŋášvuođa go guoská ođđavisttiide, gealboloktemii ja ovttasbargui iešguđet nationála kulturásahusaiguin
7.2 Bååstede
7.2 Bååstede
Ny siste setning;
Ođđa maŋimus cealkka;
"Sametinget anser Bååstede-prosjektet som en viktig forutsetning for oppfyllelsen av Norges forpliktelser etter FNs Urfolkserklæring og UNESCO konvensjonene om tiltak for å forhindre ulovlighandel med kulturgjenstander, konvensjonen om vern av verdens kultur-og naturarv av 1972 og konvensjonen om immateriell kulturarv av 2003 som ble ratifisert av Stortinget i 2007."
Sámedikki mielas lea Bååstede-prošeakta deaŧalaš eaktun dasa ahte Norgga geatnegasvuođat ollašuhttojuvvojit ON Álgoálbmotjulggaštusa ja UNESCO konvenšuvnnaid vuođul doaibmabijuid birra eastadit lobihis gávppašeami kulturdávviriiguin, 1972 mannosaš konvenšuvnna vuođul máilmmi kultur- ja luondduárbbi suodjaleami birra ja 2003 mannosaš konvenšuvnna vuođul ávnnahis kulturárbbi birra maid Stuorradiggi ratifiserii 20017:s.
7.10 Joik og samisk musikk
7.10 Luohti ja sámi musihkka
Ny linje i tabell 7.10:
Ođđa linnjá tabellii 7.10:
Tilbakeføring og beskyttelse av samisk joik 300.000 årlig for årene 2018, 2019, 2020 og 2021.
Sámi juoigama máhcaheapmi ja suodjaleapmi 300 000 jahkásaččat jagiide 2018, 2019, 2020 ja 2021.
Nytt siste avsnitt under "Bakgrunn for satsningen":
Ođđa maŋimus teakstaoassi " Áŋgiruššama duogáš" vuolde.
"Joik og samisk musikk mangler et nødvendig rettsvern i nasjonal opphavsrettslig lovgivning.
Juoigamis ja sámi musihkas váilu dárbbašlaš riektesuodjaleapmi nationála dahkkivuoigatvuođa lágain.
Sametinget ser behov for å få igang en prosess med tilbakeføring av samisk joik som er innsamlet i internasjonale og nasjonale databaser/arkiver til samiske institusjoner og samfunn."
Sámediggi oaidná dárbbu oažžut álggahuvvot proseassa sámi máhcahemiin sámi ásahusaide ja servodahkii juoigama mii lea čohkkejuvvon riikkaidgaskasaš ja nationála diehtovuođuide/arkiivvaide.
Ny siste setning under "Satsingens innhold":
Ođđa maŋimus cealkka " Áŋgiruššama sisdoallu": vuolde.
"Satsingen innebærer også igangsetting av prosess for tilbakeføring av samisk joik fra internasjonale og nasjonale institusjoner/arkiver, og styrking av rettsvernet for samisk tradisjonell musikk."
Áŋgiruššan mearkkaša ahte maiddái álggahuvvo proseassa sámi juoigama máhcahemiin riikkaidgaskasaš ja nationála ásahusain/arkiivvain, ja nannemiin sámi árbevirolaš musihka riektesuodjalusa.
7.11 Samisk arkiv
7.11 Sámi arkiivaamisk arkiv
"Samisk arkiv vil få en sentral rolle ved oppfølgningen av Sametingets arbeid med etablering av en Sannhets og forsoningsprosess i Norge og Norden.
Sámi arkiiva oažžu guovddáš rolla go čuovvoluvvo Sámedikki bargu ásahemiin Duohtavuođa- ja soabadanproseassa Norggas ja Davviriikkain.
Sametinget ser av den grunn også behov for å sikre forutsigbare økonomiske rammer."
Sámediggi oaidná dan sivas maiddái dárbbu sihkkarastit einnostanvejolaš ekonomalaš rámmaid.
Ny 4. setning under første avsnitt under "Satsingens innhold":
Ođđa 4. cealkka vuosttaš teaksatoassái " Áŋgiruššama sisdoallu": vuolde
"Samisk arkivs fremtidige rolle i arbeidet med en Sannhets-og forsoningskommisjon medfører også behov for styrking av rammene for Arkivet."
Sámi arkiivva boahttevaš rolla barggu Duohtavuođa- ja soabadankommišuvnnain mielddisbuktá maid dárbbu nannet Arkiivva rámmaid.
8 Satsingsforslag barnehage
8 Áŋgiruššanevttohus mánáidgárdi
"Sametinget ser et behov for styrking av det offentlige samiskspråklige barnehagetilbudet i kommunene"
Sámediggi oaidná dárbbu nannet almmolaš sámegielat mánáidgárdefálaldaga gielddain.
Nytt effektmål 4: "Styrking av det offentlige samiskespråklige barnehagetilbudet i kommunene."
Ođđa beaktomihttu 4: "Nannet almmolaš sámegielat mánáidgárdefálaldaga gielddain."
8.2 Arbeid med samiske barns rettigheter
8.2 Bargu sámi mánáid vuoigatvuođaiguin
Ny siste setning i 2.avsnitt under "Bakgrunn for satsningen"
Ođđa maŋimus cealkka 2. teakstaoassái " Áŋgiruššama duogáš" vuolde.
"Sametinget har som mål å få lovfestet en rett til et samiskspråklig barnehagetilbud for samiske barn."
Sámedikki mihttomearri lea oažžut lága bokte mearriduvvot vuoigatvuođa sámegielat mánáidgárdefáladahkii sámi mánáide.
Endring av "Samfunnsmål":
Servodatmihttomeari rievdadeapmi:
" Samiske barn har like rettigheter som norske barn til et kulturelt og språklig tilpasset barnehagetilbud"
Sámi mánáin lea seamma vuoigatvuohta go dáža mánáin oažžut kultuvrralaččat ja gielalaččat heivehuvvon mánáidgárdefálaldaga.
9.1 Ordinær- og spesialpedagogisk læremiddelutvikling
9.1 Dábálaš- ja erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeapmi
Endring i tabell, ny linje i tabellen:
Rievdadus tabeallas, ođđa linnjá tabellii:
Ovttas.no læremiddelportal 2 000 under 2018, 2019, 2020 og 2021.
Ovttas.no oahpponeavvoportála 2 000 jagiin 2018, 2019, 2020 ja 2021.
Sumlinjen økes til 29 000
Supmilinnjá lasihuvvo 29 000 rádjai.
Endring under "Mål med satsingen" nytt effektmål 5:
Rievdadus " Áŋgiruššama mihttomearri vuolde, ođđa beaktomihttu 5:
"Ovttas.no læremiddelportal videreføres og styrkes."
" Ovttas.no oahpponeavvoportála jotkojuvvo ja nannejuvvo."
10.1 Styrking av Sametingets innsats på fagfeltet høyere utdanning og forskning
10.1 Sámedikki áŋgiruššama nannen fágasuorggis alit oahppu ja dutkan
Under "Mål med satsingen"
"Áŋgiruššama mihttomearri" vuolde
Nytt effektmål 4: "Høyere utdanningstilbud og forskningsprogrammer innenfor samisk tradisjonell kunnskap styrkes"
Ođđa beaktomihttu 4: "Alit oahpu fálaldat ja dutkanprográmmat sámi árbedieđus nannejuvvojit "
10.3 Forsoning, dokumentasjon og formidling
10.3 Soabaheapmi, duođašteapmi ja gaskkusteapmi
Under "Mål med satsingen", nytt effektmål nr.3:
"Áŋgiruššama mihttomearri", vuolde, ođđa beaktomihttu.
"Å bidra til gjenoppretting av historisk urett og bedre forholdet mellom samene som urfolk og den norske stat og offentlighet,"
Váikkuhit dasa ahte historjjálaš vearrivuohta njulgejuvvo ja sámi gaskavuohta álgoálbmogin Norgga stáhtii ja almmolašvuhtii buoriduvvo.
12.1 Sikring og styrking av samiske rettigheter i forvaltning av naturgrunnlaget
12.1 Sámi areála- ja birasvuoigatvuođaid sihkkarastin ja nannen
Endring i siste setning i 3.avsnitt under "Bakgrunn for satsingen", erstatter rådets forslag til siste setning:
Rievdadus 3. teakstaoasi maŋimus cealkagis "Áŋgiruššama duogáš", vuolde, boahtá ráđi mearrádusárvalusa maŋimus cealkaga sadjái:
"Sametinget mener at rettsgrunnlaget for samisk utmarks/naturbruk -meahcástallan må styrkes.
Sámediggi oaivvilda ahte sámi meahcce-/luonddugeavaheami – meahcástallama riektevuođđu ferte nannejuvvot.
For eksempel er det behov for revidering av motorferdselsloven og styrking av kommunenes selvstyre over dispensasjoner etter denne loven."
Ovdamearkka dihtii lea dárbu ođasmahttit mohtorjohtolatlága ja nannet gielddaid iešstivrejumi dispensašuvnnaid badjel dán lága vuođul.
Nytt siste avsnitt under "Bakgrunn for satsingen":
Ođđa maŋimus teakstaoassi maŋimus teakstaoassái "Áŋgiruššama duogáš": vuolde
"FNs Urfolkserklæring av 2007 krever en nasjonal handlingsplan som må utvikles av statlige myndigheter i samråd med Sametinget, samiske organisasjoner og samfunn og hvor rettigheter til land og naturressurser er sentrale."
ON 2007 mannosaš Álgoálbmotjulggaštus gáibida nationála doaibmaplána maid stáhta eiseválddit fertejit ráhkadit ovttasráđiid Sámedikkiin, sámi organisašuvnnaiguin ja servodagaiguin ja mas vuoigatvuođat eatnamiidda ja luondduresurssaide leat guovddážis.
Endringer av "Mål med satsingen":
Rievdadus "Áŋgiruššama mihttomearri": vuolde
Effektmål 1 strykes og erstattes med "Forutsigbarhet og styrket rettsvern for samiske næringer og utmarksbruk"
Meaktomihttu 1 sihkkojuvvo ja sadjái boahtá "Einnostanvejolašvuohta ja nannejuvvon riektesuodjalus sámi ealáhusaide ja meahcásteapmái
Effektmål 2 endres til "Styrket rådgivning og veiledning for samiske næringsutøvere og rettighetshavere i deres møte med industri og utviklingsprosjekter"
Meaktomihttu 2 rievdaduvvo dánin "Nannejuvvon ráđđeaddin ja bagadeapmi sámi ealáhusdoaimmaheddjiide ja vuoigatvuođalaččaide go sii deaivvadit industriijain ja ovddidanprošeavttaiguin
Effektmål 3 endres til: "Styrking av Sametingets rolle i den offentlige arealforvaltningen"
Meaktomihttu 3 rievdaduvvo dánin: "Sámedikki rolla nannen almmolaš areálahálddašeamis
Nytt effektmål 4: "Sikre nasjonal gjennomføring av FNs Urfolkserklæring lokalt i samiske samfunn."
Ođđa beaktomihttu 4: "Sihkkarastit ON Álgoálbmotjulggaštusa nationála čađheami báikkálaččat sámi servodagain.
Ny siste setning under 2.avsnitt "Satsingens innhold":
Ođđa maŋimus cealkka 2. teakstaoassái " Áŋgiruššama sisdoallu": vuolde.
"Faglig og økonomisk bistand til samiske rettighetshavere som et ledd i den nasjonale gjennomføringen av rettighetene i FNs Urfolkserklæring."
Fágalaš ja ekonomalaš veahki sámi vuoigatvuođalaččaide oassin ON Álgoálbmotjulggaštusa vuoigatvuođaid nationála čađaheamis
Saken påbegynt 30.09.16 kl. 13.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 30.
Votering Av 39 representanter var 36 til stede.
1 6 dii. 13.30 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 6 čoahkis.
Forslag 3 ble forkastet med 34 mot 2 stemmer
Evttohus 3 hilgojuvvui 34 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 4 ble forkastet med 32 mot 4 stemmer
Evttohus 4 hilgojuvvui 32 jienain 4 jiena vuostá.
Forslag 7 ble vedtatt med 29 mot 7 stemmer
Evttohus 7 mearriduvvui 29 jienain 7 jiena vuostá.
Forslag 6 ble forkastet med 23 mot 13 stemmer
Evttohus 6 hilgojuvvui 23 jienain 13 jiena vuostá.
Forslag 1 ble ble vedtatt med 30 mot 6 stemmer
Evttohus 1 mearriduvvui 30 jienain 6 jiena vuostá.
Forslag 5 ble vedtatt med 31 mot 5 stemmer
Evttohus 5 mearriduvvui 31 jienain 5 jiena vuostá.
Forslag 2 ble ikke fremmet
Evttohus 2 - Ii ovddiduvvon.
Komiteens tilrådning ble vedtatt med 30 mot 6 stemmer
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 30 jienain 6 jiena vuostá.
Anita P. Ravna, saksordfører
Anita Persdatter Ravna, áššejođiheaddji
Knut Store
Knut Inge Store
Ronny Wilhelmsen, til forr. orden
Ronny Wilhelmsen, čoahkkinortnegii
Per Andersen Bæhr, til forr. orden
Per Andersen Bæhr, čoahkkinortnegii
Anita P. Ravna. saksordfører
Anita Persdatter Ravna, áššejođiheaddji
Saken avsluttet 30.09.16 kl. 15.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 30.
Ášši/Sak 036/16
Ášši 036/16
16/4006
16/4006
29.09.16
29.09.16
SP 36/16
DC 36/16
Sametinget i plenum slutter seg til sametingsrådets støtte til Standing Rock Sioux Tribe.
Sámedikki dievasčoahkkin guorrasa sámediggeráđi doarjagii Standing Rock Sioux tribeii.
Sametingets plenum - 036/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 036/16
Saken påbegynt 30.09.16 kl. 08.40
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 30.0 9.
Votering Av 39 representanter var 30 til stede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 30 čoahkis.
Sametingsrådets forslag ble vedtatt med 28 mot 2 stemmer
Sámediggeráđi mearrádusárvalus mearriduvvui 28 jienain 2 jiena vuostá.
Aili Keskitalo, saksordfører
Aili Keskitalo, áššejođiheaddi
Undertegnede har lest gjennom protokollen, og finner de bokførte beslutninger å være i overensstemmelse med Sametingets vedtak.
Vuolláičállit lea lohkan čoahkkingirjji, ja gávnnahan ahte čoahkkingirjái fievrriduvvon mearrádusat leat nu movt Sámediggi mearridii.
Karasjok, 28.09.2016 - 30.09.2016
Kárášjogas, 28.09.2016 - 30.09.2016
Sametingets plenum Møtebok 01/17
Sámedikki dievasčoahkkin Čoahkkingirji 01/17
Tid: 08.03.2017 - 10.03.2017 Sted: Karasjok
Áigi: 08.03.2017 - 10.03.2017 Báiki: Kárášjohka
Tilstede
Bellodat
Permisjon 09.-10.03.17.
Permišuvdna 09.-10.03.17.
Ingen vara
Ii oktage su sajis
Ragnhild M. Aslaksen
Ragnhild M. Aslaksen
Fred-Rene Øvergård Buljo
Fred-Rene Øvergård Buljo
Permisjon 10.03.17
Permišuvdna 10.03.17
Vara Parti
Várreláhttut
Eirin Kristin Kjær
Eirin Kristin Kjær
08.-10.03.17
08.-10.03.17
Petter Tretnes Hansen
Petter Tretnes Hansen
08.03.17
08.03.17
Nils Ante Oskal Eira
Nils Ante Oskal Eira
Aili Guttorm
Aili Guttorm
Kirsten Ellinor G. Utsi
Kirsten Ellinor G. Utsi
Permisjoner
Permišuvnnat
Parti Vara:
Sadjásaš:
Jan Åge Biti
Jan Åge Biti
Aili Kirste Solheim Strømeng
Aili Kirste Solheim Strømeng
001/17
001/17
002/17
002/17
003/17
003/17
004/17
004/17
005/17
005/17
Sametingets årsmelding 2016
Sámedikki 2016 jahkedieđáhus
006/17
006/17
Samisk barnehagetilbud og Sametingets tilskuddsordning til barnehager
Sámi mánáidgárdefálaldat ja Sámedikki doarjjaotnet mánáidgárddiid várás
007/17
007/17
Søknad om fritak fra verv som vararepresentant - Ida Marie Bransfjell
Ohcan luvvejuvvot doaimmas várreáirrasin – Ida Marie Bransfjell
008/17
008/17
Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2017
Sámedikki evttohus 2017 eanadoallošiehtadallamiidda
009/17
009/17
Valg av valgkomite
Válgalávdegotti válljen
010/17
010/17
Valg av Sametingets valgnemnd - Sametingsvalget 2017
Sámedikki válganammagotti válljen – sámediggeválga 2017
011/17
011/17
Valg av forberedende fullmaktskomité
Válmmašteaddji fápmuduslávdegotti válljen
Ášši/Sak 001/17
Ášši 001/17
Arkivsaknr.
Vuođđudeapmi
17/697
17/864
Plenumsledelsens innstilling:
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus:
Innkalling av 03.02.17 med forslag til saksliste og taletid godkjennes.
03.02.17 beaiváduvvon gohččun, áššelistu ja sárdnunáigi dohkkehuvvo.
Sametingets plenum - 001/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 001/17
Representantene Per Mathis Oskal, AP, Nils Ante Eira, Høyre, Hartvig Hansen, Árja, Jens Petter Kåven, Nordkalottfolket og Aud Marthinsen, FrP.
Áirasat Per Mathis Oskal, BB, Nils Ánte Eira, Olgeš, Hartvik Hansen, Árja, Jens Petter Kåven, Nordkalottfolket, ja Aud Marthinsen, Ovddádusbellodat
Endring i saksliste sendt via epost 20.02.2017 er innkommet etter frist satt i sametingets forretningsorden § 20. Plenum avviser av den grunn sakslisten sendt ut 20.02.2017, og opprettholder den opprinnelige innkallingen utsendt 03.02.2017.
Rievdadus áššelisttas sáddejuvvon e-poasttain 20.02.2017 lea boahtán maŋŋá áigemeari mii lea mearriduvvon Sámedikki čoahkkinortnega paragráfas 20. Dan sivas hilgu dievasčoahkkin dan áššelistta mii sáddejuvvui 20.02.2017, ja doalaha álgo gohččuma sáddejuvvon 03.02.2017.
Det presiseres at vi påberoper at valgene foretatt i plenum desember 2016 er gjort i henhold til sametingets forretningsorden.
Aiddostahttojuvvo ahte mii čuoččuhit ahte dat válggat mat dahkkojuvvojedje dievasčoahkkimis juovlamánus 2016, leat čađahuvvon Sámedikki čoahkkinortnega vuođul.
De valg vi foretar nå er derfor følgende:
Danne leat ná dat válggat maid mii dál čađahit:
Valgkomité – fem medlemmer
Válgalávdegoddi – vihtta lahtu
Forberedende fullmaktskomité – fem medlemmer
Ráhkkaneaddji fápmuduslávdegoddi – vihtta lahtu
Valgnemnd Sametingsvalget 2017– fem medlemmer
Válgalávdegoddi Sámediggeválga 2017 – vihtta lahtu
Behandling av saken påbegynt 08.03.17 kl. 09.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.17 dii. 09.00.
Representant Aili Keskitalo, NSR:
Áirras Aili Keskitalo, NSR:
Forretningsorden §10 sier at: Presidenten utnevner blant representantene fire medlemmer til Sametingsrådet og orienterer plenum om utnevningen.
Čoahkkinortnega 10. § čuožžu: Presideanta nammada áirasiid gaskkas njeallje lahtu Sámediggeráđđái ja čilge dievasčoahkkimii nammadeami birra.
Det bes om at presidenten utpeker sitt 4.rådsmedlem slik at dette er i tråd med forretningsorden.
Dás bivdit ahte presideanta nammada iežas njealját ráđđelahtu nu ahte čoahkkinortnet čuvvojuvvo.
Det kreves 2/3 flertall for fravikelsen av forretningsorden.
Jus čoahkkinortnegis galgá sáhttit spiehkastit, de gáibiduvvo ahte 2/3 eanetlohku dohkkeha dan.
Plenumsledelsens flertall foreslo at det voteres over om man skal realitetsbehandle forslaget fra representant Aili Keskitalo, NSR.
Čoahkkinjođihangotti eanetlohku evttohii ahte jienastuvvo galgá go duohtagieđahallat áirasa Aili Keskitalo, NSR, evttohusa.
Forslaget ble avvist med 23 stemmer mot 16 stemmer.
- Evttohus hilgojuvvui 23 jienain 16 jiena vuostá.
Votering Av 39 representanter var 39 til stede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 39 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge:
Jienasteapmi dáhkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde:
Innlevert forslag ble vedtatt med 23 stemmer mot 16 stemmer
Ovánbiddjojuvvon evttohus mearriduvvui 23 jienain 16 jiena vuostá
Plenumsledelsens innstilling ble ikke votert Forslag fra representant Aili Keskitalo, NSR: Ny sak 7 - Sjøsamiske strategier legges til sakslisten og behandles som første sak fredag 10.03.17.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus ii jienastuvvon Evttohus áirras Aili Keskitalo, NSR: Ođđa ášši 7 Mearrasámi strategiijat biddjo áššelistui ja meannuduvvo vuosttaš áššin bearjadaga 10.03.17.
Forslaget ble forkastet med 21 stemmer mot 18 stemmer
Evttohus hilgojuvvui 21 jienain 18 jiena vuostá.
Protokoll tilførsler
Beavdegirjelasáhusat
Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Aili Keskitalo, til forretningsorden
Aili Keskitalo, čoahkkinortnegii
Anita P. Ravna, til forretningsorden
Anita Persdatter Ravna, čoahkkinortnegii
Vibeke Larsen, til forretningsorden
Vibeke Larsen, čoahkkinortnegii
Toril Bakken Kåven, til forretningsorden
Toril Bakken Kåven, čoahkkinortnegii
Per Andersen Bæhr, til forretningsorden
Per Andersen Bæhr, čoahkkinortnegii
Hartvik Hansen, til forretningsorden
Hartvik Hansen, čoahkkinortnegii
Per Mathis Oskal, til forretningsorden
Per Mathis Oskal, čoahkkinortnegii
Ellen Kristine Saba, til forretningsorden
Ellen Kristina Saba, čoahkkinortnegii
Innkalling av 03.02.17 og taletid godkjennes.
03.02.2017 beaiváduvvon gohččun ja sárdnunáigi dohkkehuvvo.
Valgkomité – fem medlemmer + varamedlemmer
Válgalávdegoddi – vihtta lahtu + várrelahtut
Forberedende fullmaktskomité – fem medlemmer + personlige varamedlemmer
Ráhkkaneaddji fápmuduslávdegoddi – vihtta lahtu + persovnnalaš várrelahtut
Valgnemnd Sametingsvalget 2017– fem medlemmer + personlige varamedlemmer
Válgalávdegoddi Sámediggeválga 2017 – vihtta lahtu + persovnnalaš várrelahtut
Ny saksliste:
Ođđa áššelistu:
Sak 01/17 - Konstituering av plenumsmøte
ášši 01/17 - Dievasčoahkkima vuođđudeapmi
Sak 02/17 - Sametingsrådets beretning om virksomheten
ášši 02/17 - Sámediggeráđi diedáhus
Sak 03/17 - Kunnsjøring av nye saker
ášši 03/17 - Ođđa áššiid dieđiheapmi
Sak 04/17 - Spørsmål til Sametingsrådet
ášši 04/17 - Gažaldagat Sámediggeráđđái
Sak 05/17 - Sametingets årsmelding 2016
ášši 05/17 - Sámedikki jahkedieđáhus 2016
Sak 06/17 - Samisk barnehagetilbud og Sametingets tilskuddsordning til barnehager
ášši 06/17 - Sámi mánáidgárdefálaldat ja Sámedikki doarjjaortnet mánáidgárddiid váráš
Sak 07/17 - Fritak fra verv som vararepressentant - Ida Marie Bransfjell
ášši 07/17 - Ohcan luvvejuvvot doaimmas várreáirrasin - Ida Marie Bransfjell
Sak 08/17 - Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2017
ášši 08/17 - Sámedikki cealkámuš 2017 eanandoallošiehtadallamiidda
Sak 09/17 - Valg av valgkomité
ášši 09/17 - Válgalávdegotti válljen
Sak 10/17 - Valg av valgnemnd - Sametingsvalget 2017
ášši 10/17 - Válganammagotti válljen - sámediggeválga 2017
Sak 11/17 - Valg av forberedende fullmaktskomité
ášši 11/17 - Válmmašteaddji fápmuduslávdegotti válljen
Behandling av saken avsluttet 08.03.17 kl. 11.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.17 dii. 11.10
Ášši/Sak 002/17
Ášši 002/17
Sametingsrådets beretning om virksomheten
Sámediggeráđi doaibmadieđáhus Áššenr.
17/528
17/528
Mielddus/Vedlegg
Áššeovddidus
Saksfremstilling Sametingsrådets innstilling overfor Sametinget: Sametinget tar Sametingsrådets beretning om virksomheten i perioden til orientering.
Sámediggeráđi árvalus Sámediggái: Sámediggi váldá Sámediggeráđi dán áigodaga doaibmadieđáhusa diehtun.
1 Innledning Denne beretningen omhandler perioden fra 9. desember 2016 til 10. februar 2017, og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2017.
1 Álgu Dát dieđáhus guoská juovlamánu 9.b. 2016 rájes gitta guovvamánu 10.b. 2017 rádjái, ja lea čadnojuvvon Sámedikki 2017 bušehttii.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt to fysiske rådsmøter og flere telefonmøter, og har behandlet totalt 88 saker.
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan guokte fysalaš ráđđečoahkkima ja máŋga telefončoahkkima ja lea gieđahallan oktiibuot 88 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/Arrangementer har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nu go oidno geahčastagas https://samediggi.no/Lagideamit, lea ráđđi lassin dasa searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
2 Språk 2.1 Virkemidler til samiske språk Stipend til elever som har samisk i fagkretsen i videregående skole Muligheten for å søke om språkmotiveringsstipend for elever som har samisk i fagkretsen i videregående skole ble åpnet 16. januar, og er åpen frem til 31. mars 2017. Det kommer inn stipendsøknader daglig, som blir behandlet fortløpende.
2.1 Váikkuhangaskaoamit sámi gielaide Stipeanda ohppiide geain lea sámegiella joatkkaskuvllas Vejolašvuohta ohcat giellamovttiidanstipeandda ohppiide geain lea sámegiella joatkkaskuvllas almmuhuvvui ođđajagimánu 16. b. Ohcanáigemearri dievvá njukčamánu 31. b. Beaivválaččat bohtet ohcamat, ja dat meannuduvvojit dađi mielde.
Tospråklige kommuner og fylkeskommuner, språksentre og språkprosjekter Sametinget har sendt tildelingsbrev til samtlige kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet for samisk språk som mottar tospråklighetstilskudd.
Guovttegielat suohkanat ja fylkasuohkanat, giellaguovddážat ja giellaprošeavttat Sámediggi lea sádden juolludanreivviid guovttegielatdoarjagiid ektui buot suohkaniidda ja fylkkasuohkaniid sámegiela hálddašanguovllus.
Kommunene skal sende inn aktivitetsplaner som viser hva tilskuddet skal brukes til innen 1. mars i år.
Suohkanat galget sáddet sisa doaibmaplánaid ovdal njukčamánu 1. beaivvi mas galgá boahtit ovdan masa áigot doarjaga geavahit.
Sametingsrådet har fordelt aktivitetstilskuddet til språksentrene i henhold til språksentrenes aktivitetsplaner.
Sámediggeráđđi lea juohkán giellaguovddážiid aktivitehtadoarjaga iešguđetge giellaguovddáža doaibmaplánaid vuođul.
Aktivitetstilskuddet er fordelt slik:
Aktivitehtadoarjja lea juhkkojuvvon ná:
Sametinget har sendt tildelingsbrevet for 2017 til samtlige språksentre.
Sámediggi lea sádden juolludanreivviid 2017 doarjaga ektui buot giellaguovddážiidda.
Sametingsrådet har behandlet seks språkprosjektsøknader i denne perioden.
Leat meannuduvvon 6 giellaprošeaktaohcama dán áigodagas.
Av disse fikk fire støtte, mens to fikk avslag.
Njeallje prošeavtta ožžo doarjaga ja guovtti ohcamii biehttaluvvui doarjja.
Prosjektene som fikk støtte er bibeloversetting til lulesamisk, opprettelse av språkarenaer samt tiltak om språkrøkt for barn og unge.
Prošeavttat mat ožžo doarjaga leat biibaljorgalanbargu julevsámegillii, ásahit giellaarenaid ja gielladikšundoaibmabijut mánáide ja nuoraide.
2.2 Bruken av samiske språk Samiske stedsnavn Sametingets stedsnavntjeneste for samiske stedsnavn har sendt tilrådinger for skrivemåte av samiske stedsnavn blant annet til stedsnavn i Sortland, Lebesby og Nordkapp.
Sámedikki báikenammanevvohat lea rávven báikenamaid čállinvuogi earret eará Suorttas, Davvisiiddas ja Davvinjárggas.
2.3 Utvikling av samiske språk Oppfølging av NOU 2016:18 Hjertespråket NOU 2016:18 Hjertespråket slår fast at det i dag ikke er noe offisiell statistikk over samiske språkbrukere i Norge.
NAČ 2016:18 Váibmogiella čuovvoleapmi NAČ 2016:18 Váibmogielas boahtá ovdan ahte odne ii gávdno makkárge almmolaš statistihkka sámegiela geavaheddjiin Norggas.
Pålitelig statistikk er en forutsetning for å kunne utvikle indikatorer for å vurdere hvordan samers økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter er oppfylt.
Luohtehahtti statistihkka lea eaktun jus galgá sáhttit ovddidit indikáhtoriid maiguin sáhttá árvvoštallat movt sámiid ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođat ollašuvvet.
I NOU 2016:18 Hjertespråket foreslås det at det utvikles en hensiktsmessig metode for å kartlegge antall samiskspråklige i Norge.
NAČ:s evttohuvvo ahte ovddiduvvo ávkkálaš metoda movt kártet sámegielagiid logu Norggas.
Tanken er at metoden blant annet kan danne grunnlag for gjennomføring av språkundersøkelsen i 2017.
Jurdda lea ahte metoda earret eará galgá addit vuođu 2017 giellaiskkadeami čađaheapmái.
Sametinget har hatt møte med Statistisk sentralbyrå (SSB) sin forskningsavdeling og seksjonen som har ansvar for samisk statistikk.
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin Statistisk sentralbyrå (SSB) dutkanossodagain ja juhkosiin mas lea ovddasvástádus sámi statistihkkii.
Partene ble enige om at SSB gjennomfører en metodeutviklingsutredning som skal være ferdig april 2017.
Bealálaččat leat soahpan ahte SSB čađaha metodaráhkadančielggadeami mii galgá válmmas cuoŋománu 2017.
Utredningen vil vise hvilke muligheter og hvilke hindringer som ligger i veien for å kunne bruke metoden i en språkundersøkelse.
Čielggadeapmi galgá čájehit makkár vejolašvuođat ja makkár hehttehusat leat metoda geavaheamis ovtta giellaiskkadeamis.
Sametinget har aktivt tatt grep om å både arrangere og å delta på ulike høringsseminarer i oppfølgingen av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Sámediggi lea aktiivvalaččat sihke lágidan ja searvan iešguđet lágan gulaskuddansemináraide NAČ 2016:18 Váibmogiella čuovvoleami dihte.
I den forbindelse har Sametinget sammen med Nord-Trøndelag fylkeskommune arrangert høringsseminar torsdag 19. januar 2017 i Steinkjer.
Dan oktavuođas lea Sámediggi ovttas Davvi-Trøndelága fylkkasuohkaniin lágidan gulaskuddanseminára duorastaga ođđajagimánu 19.b.2017 Steinkjeras.
Høringsseminaret var åpent for alle og det ble satt fokus på det sørsamiske språkområdet.
Gulaskuddanseminára lei rabas buohkaide ja doppe biddjui fokus lullisámi giellaguvlui.
Sametingsrådet holdt også innlegg på høringsseminaret som UiT Norges arktiske universitet i Tromsø avholdt 3. februar 2017.
Sámediggeráđis lei maid sáhkavuorru gulaskuddansemináras maid UiT Norgga árktalaš universitehta lágidii guovvamánu 3.b.2017.
Det forventes at deltakerne på begge disse seminarene sender inn sine høringsuttalelser innen fristen som er 15. mars 2017.
Vurdojuvvo ahte oasseváldit goappašiid dáin seminárain sáddejit sisa iežaset gulaskuddancealkámušaid ovdal áigemeari mii lea njukčamánu 15.b.2017.
2.4 Språkmotivasjon Samisk språkkampanje – Snakk samisk med barnet Språkkampanjen «Sámás Mánáin – Snakk samisk med barnet” arrangerte et åpent foredrag i Tromsø 18. januar 2017, med tittel “Lær barnet samisk!
Sámi giellakampánja – Sámás mánáin Sámás Mánáin giellakampánjja lágidii rabas logaldallama Romssas ođđajagimánu 18. b. 2017 mas fáddán lei “Oahpat mánnái sámegiela!”.
” Forelesere var professor Kristine Berntzen og førsteamanuensis Biret Ánne Bals Baal fra UiT Norges arktiske universitet.
Logaldallit leigga UiT norgga árktalaš universitehta professor Kristine Berntzen ja UiT Norgga árktalaš universitehta vuosttašamanueansa Biret Ánne Bals Baal.
I tillegg hadde Sámás Mánáin-forelder Kare Raija Anti et innlegg.
Sámás Mánáin váhnen Kare Raija Anti doalai maid sáhkavuoru.
Samiske foreldre i Tromsø deltok på møtet.
Logaldallamii ledje boahtán Romssa sámi váhnemat.
2.5 Sámi Giellagáldu Den lulesamiske språkgruppa har hatt seks møter i løpet av denne perioden.
2.5 Sámi Giellagáldu Julevsámegiela giellajuogus lea čoahkkinastán guđa geardde dán áigodagas.
Språkgruppa har vedtatt til sammen 213 nye termer på lulesamisk.
Giellajuogus lea dohkkehan oktiibuot 213 ođđa tearpma julevsámegillii dán áigodagas.
I tillegg har språkgruppa normert hvordan akronymer med kasusendelser skal skrives på lulesamisk og hvordan norske og svenske ord med -isk endelser skal tilpasses lulesamisk.
Dasa lassin giellajuogus lea normeren, mo akroniimmaid kásusgehčosat čállojuvvojit julevsámegillii, ja mo dáro- ja ruoŧagiela–isk loahppasaš sánit heivehuvvojit julevsámegillii.
Språkgruppa ser det som viktig at det utarbeides rettskrivingsregler også for lulesamisk.
Giellajuogus oaidná dehálažžan, ahte maiddái julevsámegillii almmuhuvvo riektačállinrávagirji.
Den nordsamiske språkgruppa har hatt ett møte i perioden og vedtatt syv nye termer.
Davvisámegiela giellajuogus lea čoahkkanan oktii áigodagas ja dohkkehan 7 ođđa tearpma.
I tillegg har språkgruppa normert hvordan man skal skrive ulike navn på land som har spesielle merker, som for eksempel São Tomé og Príncípe &gt; saotomeprincipelaš.
Dasa lassin giellajuogus lea normeren, guđe láhkai dakkár riikkavulošvuođanamahusaid galgá čállit main leat erenoamáš mearkkat, dego omd. mearkkat omd. São Tomé ja Príncípe &gt; saotomeprincipelaš.
Den sørsamiske språkgruppa har hatt to møter i perioden.
Lullisámegiela giellajuogus lea čoahkkanan guktii dán áigodagas.
Språkgruppa har vedtatt 310 nye termer på sørsamisk.
Giellajuogus lea dohkkehan 310 ođđa tearpma lullisámegillii.
Sámi Giellagáldu deltok på Tråante 2017, 100-års jubileumet av samenes første landsmøte i Trondheim.
Sámi Giellagáldu oassálasttii Tråante 2017 100-jagi ávvudeapmái sámiid vuosttaš riikačoahkkima rájes mii lágiduvvui Troandimis.
Språkmedarbeiderne informerte om Giellagáldu sitt arbeid på to ulike informasjonsstander.
Giellabargit juhke dieđuid Giellagáldu doaimmain guovtti diehtojuohkinstánddas.
For Tråante 2017 ble det utarbeidet utstillingsmateriell, samt lyd- og videomateriall på fem samiske språk: sørsamisk, lulesamisk, nordsamisk, enaresamisk og skoltesamisk.
Tråante 2017 várás ráhkaduvvui čájáhusmateriála, jietna- ja videomateriála viđa sámegillii: lulli-, julev- ja davvisámegillii ja anáraš- ja nuortalašgillii.
3 Samarbeidsavtaler 3.2 Regionalt samarbeid Åarjelsaemien – samarbeidsavtale I forbindelse med revidering av Sørsameavtalen (samarbeidsavtalen) møttes partene Sametinget, Nord-Trøndelag fylkeskommune, Sør-Trøndelag fylkeskommune og Hedmark fylkeskommune i Trondheim 9. januar 2017.
Lullisámi ovttasbargošiehtadus Lullisámišiehtadusa reviderema oktavuođas (ovttabargošiehtadus) deaivvadedje bealálaččat Sámediggi, Davvi-Trøndelága fylkkasuohkan, Lulli-Trøndelága fylkkasuohkan ja Hedemárkku fylkasuohkan Troandimis ođđajagimánu 9.b.2017.
Sametingsrådet ledet møtet.
Sámediggeráđđi jođihii čoahkkima.
Partene ble enige om at begge avtalene (språk og regionalavtalen) skal integreres i én avtale mot dagens to.
Bealálaččat soabadedje ahte goappašat šiehtadusat (giella ja regionálašiehtadus) galget ovttastuvvot oktan šiehtadussan, dálá guovtti šiehtadusa sadjái.
Avtalen skal fortsatt ha rom for differensiering og skal tilpasses den enkelte fylkeskommune og/eller avtale.
Šiehtadusas galgá ain vejolašvuohta differensieret ja heivehit iešguđet fylkkasuohkanii ja/ dahje šiehtadussii.
Fylkeskommunene var under møtet opptatt av rekruttering, samt bevaring og utvikling av sørsamiske språk.
Fylkkasuohkaniidda lei rekruteren dehálaš čoahkkimis, ja seailluheapmi ja ovddideapmi lullisámi gielas.
Barnehagene ble nevnt som særlig viktige i arbeidet med å fremme og bevare språket, og rekruttering av lærere i sørsamisk ble trukket frem som en stor utfordring.
Mánáidgárddit namuhuvvo earenoamáš dehálažžan giela ovddidan- ja seailluhanbarggus, ja lullisámegielat oahpaheddjiid rekruteren adnui stuora hástalussan.
De sentrale temaene som ble diskutert var språk, utdanning og rekruttering, samt kultur, næring og reindrift.
Guovddáš fáttát maid digaštalle leat giella, oahpahus ja rekruteren, ja maid kultuvra, ealáhusat ja boazodoallu.
Fra 1. januar 2018 slås Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag fylke sammen til én fylkeskommune, og det ble diskutert at man bør ha på plass en ny gjeldende samarbeidsavtale med den nye fylkeskommunen senest januar 2018.
Ođđajagimánu 1.b. 2018 rájes šaddet Davvi-Trøndelága ja Lulli-Trøndelága oktan fylkkasuohkaniin, ja čoahkkimis digaštallojuvvui ahte ferte láhčit saji ođđa doaibmi ovttasbargošiehtadus ođđa fylkkasuohkaniin maŋimusat ođđajagimánu 2018:s.
Det ble også uttalt at Sametinget og Hedmark fylkeskommune bør inngå en egen avtale.
Doppe daddjui maid ahte Sámedikkis ja Hedemárkku fylkkasuohkanis galggašii sierra šiehtadus.
Partene var enige i behovet for et eget innspillsmøte hvor ulike aktører møtes, og at Sametinget tar initiativ til et slikt møte.
Bealálaččat ledje ovttaoaivilis das ahte lea dárbu sierra jurddabuktinčoahkkimii gosa iešguđet aktevrrat čoahkkanit, ja sohppojuvvui ahte Sámediggi lágida dákkár čoahkkima.
Videre var partene enige i at økonomiske bidragene mellom Sametinget og fylkeskommunene kunne være diskusjonsgrunnlag i forbindelse med revidering av avtalen.
Viidáset sohpe bealálaččat ahte ekonomalaš bealit gaskal Sámedikki ja fylkkasuohkaniid sáhttá leat vuođđun digaštallamiidda šiehtadusaid reviderema oktavuođas.
3.3 Samarbeidsavtaler med kommuner Samarbeidserklæring med Oslo kommune Samarbeidserklæringen har hatt en virketid på ett år.
3.3 Ovttasbargošiehtadusat suohkaniiguin Ovttasbargojulggaštus Oslo suohkaniin
Det har i denne perioden vært ett samarbeidsmøte 18. januar 2017 hvor partene drøftet deres felles ansvar for oppfølging av erklæringen.
Ovttasbargojulggaštus lea dál doaibman jagi. Dán áigodagas lea leamaš ovttasbargočoahkkin ođđajagimánu 18.b.2017, gos julggaštusa čuovvoleami oktasaš ovddasvástádus digaštallojuvvui.
Et konkret resultat som Sametinget har fått gjennomslag for gjennom drøftelsesmøter er at Oslo kommune nå følger opp kvalifikasjonskravet om samisk språk- og kulturkompetanse ved nyansettelser til den samiske barnehagen Cizáš i Oslo.
Konkrehta boađus maid Sámediggi lea ožžon ollašuvvot digaštallančoahkkimiin lea ahte Oslo suohkan dál čuovvula máhtolašvuođagáibádusa sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođas go virgáda ođđa olbmuid Cizáš sámi mánáidgárdái Oslos.
Kommunen informerte at de i nærmeste fremtid skal ansette en ny samisk pedagog i den samiske barnehagen.
Suohkan dieđihii ahte sii lagamus áiggis áigot virgádit sámegielat pedagoga sámi mánáidgárdái.
Sametingsrådet informerte på møtet om planene for Samisk Hus i Oslo, blant annet fremtidige samiske helsetreff og mulig etablering av et samisk språksenter/språkarena.
Sámediggeráđđi dieđihii čoahkkimis Sámi viesu plánaid Osloi, earret eará boahtteáiggi dearvvašvuođadeaivvademiid ja lea go vejolaš ásahit sámi giellaguovddáža/ giellaarena.
Driftsstøtte er et viktig element for Samisk hus sitt engasjement og utvikling i arbeidet med en slik etablering.
Doaibmadoarjja lea dehálaš elemeanta Sámi viesu doaimmaide ja ovdáneapmái dákkár ásaheamis.
Det er avgjørende at Sametinget og Oslo kommune i fellesskap sørger for at Samisk Hus gis tilstrekkelige økonomiske ressurser til å delta i arbeidet, deriblant ressurser som ivaretar daglig drift.
Lea vealtameahttun ahte Sámediggi ja Oslo suohkan ovttas láhčet vejolašvuođa dasa ahte Sámi viessu oažžu doarvái ekonomalaš resurssaid searvat bargui, earret eará resurssaid mat áimmahuššet beaivválaš jođiheami.
Sametingsrådet bevilget i fjor 410.500,- kroner til utvikling av et forprosjekt: «Helsetreff for samer bosatt i Oslo».
Sámediggeráđđi juolludii diibmá 410.500,- ruvnno ovddidit ovtta ovdaprošeavtta: «Dearvvašvuođadeaivvadeapmi sápmelaččaide geat orrot Oslos».
I siste del av 2016 er det blant annet gjennomført flere helsetreff for samer, og brukere av tilbudet ønsker en videreføring av tilbudet i 2017.
Maŋit jahkebeale 2016:s leat earret eará čađahuvvon dearvvašvuođadeaivvadeamit sápmelaččaid várás, ja fálaldaga geavaheaddjit sávvet ahte fálaldat jotkojuvvo 2017:s.
Samiske helsetreff kan anses som et tiltak innenfor folkehelse, som ligger innenfor kommunenes ansvarsområder.
Sámi dearvvašvuođadeaivvadeapmi doaibmá doaibmabidjun álbmotdearvvašvuođa siskkobealde, mii gullá suohkaniid ovddasvástádussuorgái.
I oppfølgingen av samarbeidserklæringen og punket som angår helse, drøftet partene kommunen sin involvering og bidrag i videreføringen av tilbudet.
Ovttasbargojulggaštusa čuovvoleami oktavuođas digaštallojuvvui čuokkis mas lea sáhka dearvvašvuođa birra, ja de digaštalle suohkana searvama ja veahki viidásetfievrridit fálaldaga.
Oslo kommune har nå en fast person som skal være kommunen sin kontaktperson i helsetreff-prosjektet.
Oslo suohkanis lea fásta olmmoš gii galgá doaibmat suohkana gulahallanolmmožin dearvvašvuođadeaivvademiid- prošeavttas.
Kommunen vil bidra med midler til finansiering av en prosjektstilling på deltid som skal jobbe på Samisk Hus, med forbehold om at Sametinget også bidrar.
Suohkan áigu juolludit ruđa ruhtadit prošeaktavirggi oasseáiggis, mii bargá Sámi viesus, dainna eavttuin ahte Sámediggi maid juolluda ruđa.
Tilbakemeldingene om status for samisk språkopplæring ved Kampen skole i Oslo er at det for tiden er stabilt både i forhold til lærersituasjonen og antall elever som får samiskundervisning.
Dieđuin maid leat ožžon sámi giellaoahpahusa birra Kampen skuvllas Oslos, lea ahte juste dál lea dássidis lohku sihke oahpaheddjiin ja ohppiin geat ožžot sámegieloahpahusa.
Neste samarbeidsmøte mellom Sametinget og Oslo kommune planlegges lagt til et av kontorstedene til Sametinget.
Boahtte ovttasbargočoahkkin gaskal Sámedikki ja Oslo suohkana lea plánejuvvon čađahuvvot ovtta Sámedikki kánturbáikkiin.
Samarbeidsavtalen med Alta kommune Status på arbeidet med å enes om en samarbeidsavtale med Alta kommune er at partene er i en prosess med å få ferdig en avtaletekst.
Ovttasbargošiehtadus Álttá suohkaniin Barggu stáhtus gos galggaimet soabadit ovttasbargošiehtadusa birra Álttá suohkaniin, lea dál ahte bealálaččat leat proseassas oažžut gárvvisin hábmejuvvot šiehtadusteavstta.
Sametinget og Alta kommune hadde et drøftingsmøte 13. desember 2016 i Alta, og skal møtes etter behov for å arbeide med innhold og prosess.
Sámedikkis ja Álttá suohkanis lei digaštallančoahkkin juovlamánu 13.b.2016 Álttás ja galget fas deaivvadit dárbbu mielde bargat sisdoaluin ja proseassain.
Samarbeidsavtalen med Tromsø kommune Status på oppfølging av samarbeidsavtalen med Tromsø kommune er at Sametinget og Tromsø kommune nå har igangsatt et revideringsarbeid av avtalen.
Ovttasbargošiehtadus Romssa suohkaniin Ovttasbargošiehtadusa stáhtusa čuovvoleapmi lea ahte Sámediggi ja Romssa suohkan dál leat bidjan johtui reviderenbarggu šiehtadusas.
Partene møttes 5. desember 2016 i Tromsø, og arbeidet fortsetter mot våren 2017.
Bealálaččat deaivvadedje juovlamánu 5.b.2016 Romssas, ja bargu joatkašuvvá 2017 giđa.
Det planlegges også en innspillskonferanse i 2017 for å få en bred inkludering i revideringen av avtalen.
Lea maid plánejuvvon lágidit gulaskuddankonferánssa 2017:s oažžun dihte viiddis searvama šiehtadusa revideremii.
4 Kunnskap 4.1 Samisk barnehagetilbud Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver – Sametingets prosess og høringssvar Kunnskapsdepartementet har utarbeidet høringsforslag til ny rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver.
Mánáidgárddi sisdoalu ja bargguid rámmaplána – Sámedikki proseassa ja gulaskuddanvástádus Máhttodepartemeanta lea ráhkadan gulaskuddancealkámuša ođđa rámmaplánii mánáidgárddi sisdollui ja bargguide.
Høringsfrist var 20. januar 2017.
Gulaskuddanáigemearri lei ođđajagimánu 20. b. 2017.
Rammeplanen skal være et styrings- og arbeidsdokument for alle barnehager, og er da også forpliktende for barnehager med samisk innhold.
Rámmaplána galgá leat stivren- ja bargodokumeantan buot mánáidgárddiide, ja geatnegahttá dasto maid mánáidgárddiid main lea sámi sisdoallu.
Barnehager med samisk barnehagetilbud skal ha et eierskap til dokumentet og få nytte av det på lik linje med andre barnehager.
Mánáidgárddiin main lea sámi mánáidgárdefálaldat galgá leat eaiggátvuohta dokumentii ja galget das atnit ávkki seamma láhkái go eará mánáidgárddit.
Sametingets høringssvar har derfor fokus på samisk innhold, samiske barns rettigheter og understreker at samiske verdier må synliggjøres i rammeplanens verdigrunnlag.
Sámedikki gulaskuddancealkámušas leat danne bidjan guovddážii sámi sisdoalu ja sámi mánáid vuoigatvuođaid, ja deattuhit ahte sámi árvvuid ferte oainnusin dahkat rámmaplána árvovuođus.
Sametingets deltakelse i høringskonferanser om ny rammeplan for barnehager Sametinget har deltatt på høringskonferanser i Tromsø, Bodø og Hamar som Kunnskapsdepartementet og Fylkesmennene i Troms, Nordland og Hedmark arrangerte fra 10. til 12. januar.
Sámedikki searvan gulaskuddankonferánssaide mánáidgárddiid ođđa rámmaplána birra Sámediggi lea searvan gulaskuddankonferánssaide Romssas, Bådådjos ja Hamaris, maid Máhttodepartemeanta ovttas Romssa, Norlándda ja Hedemárkku fylkkamánniiguin lágidii ođđajagimánu 10. b. - 12.
Formålet med konferansene var å gi deltakerne mulighet til å drøfte innholdet i ny rammeplan og gi innspill til departementet.
b. Ulbmil konferánssaiguin lei oassálastiide addit vejolašvuođa ságaškuššat ođđa rámmaplána sisdoalu ja departementii buktit mearkkašumiid.
I forkant av konferansene hadde Sametinget dialog med Kunnskapsdepartementet om spørsmål vedrørende det samiske perspektivet i gruppearbeid.
Ovdal konferánssa lei Sámedikkis gulahallan Máhttodepartemeanttain gažaldagain sámi perspektiivva birra joavkobarggus.
I gruppediskusjonene kom det klart frem at samiske barns rettigheter ikke er omtalt.
Joavkodigaštallamiin bođii čielgasit ovdan ahte sámi mánáid vuoigatvuođat eai leat namuhuvvon.
Videre kom det frem at samiske verdier og ståsted må synliggjøres i hele rammeplanen fordi samiske barnehager har samisk språk og kultur som utgangspunkt i sitt arbeid.
Dasto bođii ovdan ahte sámi árvvuid ja vuolggasaji ferte oainnusin dahkat olles rámmaplánas danne go sámi mánáidgárddiin lea sámi giella ja kultuvra vuolggasadjin iežaset barggus.
Møte med arbeidsgruppe om samisk perspektiv i rammeplanen Sametinget har gjennomført et arbeidsmøte 15. desember 2016 med fagpersoner fra nord- og sørssamisk barnehagesektor.
Čoahkkin bargojoavkkuin sámi perspektiivva birra rámmaplánas Sámediggi lea juovlamánu 15. b. 2016 doallan bargočoahkkima davvi- ja máttasámi mánáidgárdesuorggi fágaolbmuiguin.
Fra lulesamisk barnehagesektor fikk Sametinget skriftlige innspill.
Julevsámi mánáidgárdesuorggis oaččui Sámediggi čálalaš mearkkašumiid.
Hensikten var å få drøftet innholdet i høringsutkastet til ny rammeplan.
Áigumuš lei ságaškuššat ođđa rámmaplána gulaskuddanevttohusa sisdoalu.
Arbeidsgruppen gav konstruktive innspill som er tatt med som supplement til innholdet i Sametingets høringssvar.
Bargojoavku buvttii konstruktiivvalaš mearkkašumiid, maid leat váldán mielde lasáhussan Sámedikki gulaskuddancealkámuša sisdollui.
Resultatet fra arbeidsmøtet var blant annet at høringsforslaget er utformet for norske barnehager hvor utgangspunktet er norske verdier, språk og kultur.
Bargočoahkkima boađusin lei earret eará ahte gulaskuddanevttohus lea hábmejuvvon dáža mánáidgárddiide gos vuolggasadjin leat dáža árvvut, giella ja kultuvra.