pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget vil understreke at samisk fortid og tradisjon gis nye fortolkninger og skrives på nytt av samer selv , og brukes aktivt i de pågående kulturelle omstillingsprosessene .
Sámediggi dáhttu deattuhit ahte sámi ovddeš áigái ja árbevieruide biddjojuvvojit ođđa dulkomat ja daid ođđasis mearridit sápmelaččat ieža ja geavahit aktiivvalaččat kultuvrralaš nuppástuhttinproseassain mat leat .
Turisme kan være en verdifull arena for utprøving og formidling av denne kunnskapen .
Turisma sáhttá leat deaŧalaš arenan dán máhtu geahččaleamis ja gaskkusteamis .
Innovasjoner skaper nye tradisjoner , f eks gjennom utvikling av nye turistprodukter .
Innovašuvnnat ráhkadit ođđa vieruid , omd. go ođđa turistabuktagat ovddiduvvojit .
I dette ligger bl.a tradisjonell kunnskap ivaretatt og utviklet gjennom generasjoner .
Dása gullá earret eará árbevirolaš máhttu mii lea seailluhuvvon ja ovddiduvvon buolvvaid čađa .
Moderne teknologi skaper også nye utfordringer .
Ođđa áiggi teknologiija maid buktá ođđa hástalusaid .
Bevaring og utvikling av gamle samiske institusjoner , viser at samene er tradisjonsbevisste , men samtidig en del av det moderne samfunnet .
Boares sámi ásahusaid seailluheapmi ja ovddideapmi čájeha ahte sápmelaččat atnet fuola árbevieruin , muhto leat seammás ođđa áiggi servodaga oassin .
Produktutvikling , informasjon og markedsføring av samisk kultur og reiselivsprodukter må ha et innhold og en språkdrakt som samer selv kan stå inne for .
Buvttaovddideapmi , diehtojuohkin ja sámi kultuvrra ja mátkeealáhusbuktagiid vuovdaleamis ferte leat sisdoallu ja olggoš maid sápmelaččat ieža sáhttet bealuštit .
Det er viktig at presentasjonen av samisk kultur skjer på samiske premisser og bygger på ekthet , originalitet , styring og engasjement fra det samiske miljøet lokalt , regionalt og nasjonalt .
Lea deaŧalaš ahte sámi kultuvra čájehuvvo sámi eavttuid mielde , ja ahte čájeheami vuođđun lea rivttes gálvu , originalitehta , stivren ja beroštupmi sámi birrasis báikkálaččat , regiovnnalaččat ja nášuvnnalaččat .
På denne bakgrunn ber Sametinget Sametingsrådet om å videreføre arbeidet med samisk reiseliv .
Dán vuođul bivdá Sámediggi Sámediggeráđi joatkit barggus sámi mátkeealáhusain .
De utfordringer som utviklingen av reiselivet medfører for samisk kultur , bør møtes i samarbeid med andre urfolk som står i tilsvarende stilling som f.eks i de arktiske områdene .
Hástalusaiguin maid mátkeealáhusa ovddideapmi buktá sámi kultuvrii , galggašii meannudit ovttas eará eamiálbmogiiguin mat leat seamma dilis , nugo omd. árktalaš guovlluin .
Saken avsluttet 25. mai 2000 kl. 17.45 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 25. b. dii. 17.45 .
Sak 30/00 Søknad om fritak som vararepresentant - Elisabeth Erke Blaser
Ášši 30/00 Várrelahttun luvven - Elisabeth Erke Blaser
Saken påbegynt 23. mai 2000 kl. 09.15 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 23. b. dii. 09.15 .
Søknad av 12.03.2000
Elisabeth Erke Blaser 12.03.00 reive
Elisabeth Erke Blaser innvilges permisjon som vararepresentant fra 1. april 2000 og ut valgperioden .
Elisabeth Erke Blaser luvvejuvvo Sámedikki várrelahttun cuoŋománu 1. b. 2000 rájes gitta válgaáigodaga lohppii .
Randi Solli Pedersen , saskordfører
Randi Solli Pedersen , áššeovddideaddji
Saken avsluttet 23. mai 2000 kl. 09.18 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 26. b. dii. 09.18 .
Saken påbegynt 26. mai 2000 kl. 12.40 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 26. b. dii. 12.40 .
Sak 21/00 Kunngjøring av nye saker , forslag 4
Ođđa ášši nr. 4
Forslag fra representant Josef Vedhugnes , AP .
Josef Vedhugnes , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku eavttuhus :
Sametinget kan ikke akseptere at myndighetene gjennom sine pålegg og endrede regelverk skaper ulike rammebetingelser og konkurransevridninger mellom de forskjellige regioner i fylket .
Sámediggi ii sáhte dohkkehit ahte eiseválddit mearrádusaideasetguin ja rievdaduvvon njuolggadusaiguin dagahit máŋggalágan rámmaeavttuid ja eahpegovttolaš gilvaleami guovlluid gaskkas fylkkas .
Forslaget ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Saken avsluttet 26. mai 2000 kl. 12.50 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 26. b. 2000 dii. 12.50 .
Alta 26. mai 2000
Áltá 26.05.2000
Sametingets plenum
SAEMIEDIGKIE SAMETINGET
Møtebok 3/2000
Čoahkkingirji 3/2000
Tid : 06. – 10.11.00
Áigi : 06. – 10.11.2000
Sted : Sametingssalen , Kárášjohka-Karasjok
Báiki : Sámedikki dievasčoahkkinlatnja , Kárášjohka
Sak 32/00 Konstituering- navneopprop , permisjoner , innkalte vararepresentanter- godkjenning av innkalling og saksliste
Ášši 32/00 Čoahkkima vuođđudeapmi- nammačuorvun , pearmišuvnnat , gohččojuvvon várrelahtut- gohččuma ja áššelisttu dohkkeheapmi
Sak 33/00 Sametingsrådets beretning om virksomheten
Ášši 33/00 Sámediggeráđi doaibmadieđáhus ja referáhtaáššit
Sak 34/00 Spørsmål til Sametingsrådet i hht. forretningsorden § 11
Ášši 34/00 Gažaldagat sámediggeráđđái čoahkkinortnega § 11 vuođul
Sak 35/00 Kunngjøring av nye saker
Ášši 35/00 Ođđa áššiid dieđiheapmi
Sak 36/00 Møteplan for Sametinget 2001
Ášši 36/00 Sámedikki 2001 čoahkkinplána
Sak 37/00 Sametingets barne- og ungdomsprosjekt – rapport og oppfølging
Ášši 37/00 Sámedikki mánáid- ja nuoraidprošeakta – raporta ja čuovvuleapmi
Sak 38/00 Samiske museer i Norge – framtidig organiserings- og styringsstruktur
Ášši 38/00 Sámi museat Norggas – organiseren- ja stivrenstruktuvra boahtteáiggis
Sak 39/00 Retningslinjer for særskilt tilskudd til samiske barnehager
Ášši 39/00 Sámi mánáidgárddiid sierra doarjjanjuolggadusat
Sak 40/00 Satsingsområder for 2001 i oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse- og sosialtjenestene til den samiske befolkningen
Ášši 40/00 NOU 1995:6 Dearvvasvuođa ja sosiálaplána sámi álbmoga várás čuovvuleapmi , áŋgiruššansuorggit jahkái 2001
Sak 41/00 Sametingets budsjett 2001
Ášši 41/00 Sámedikki 2001 bušeahtta
Sak 42/00 Statsbudsjettet 2002
Ášši 42/00 2002 Stáhtabušeahtta
Sak 43/00 NOU 2000:3 Samisk lærerutdanning mellom ulike kunnskapstradisjoner – høring
Ášši 43/00 NOU 2000:3 Sámi oahpaheaddjioahpus – sierranas diehtoárbevieruid gaskkas
Sak 44/00 Retningslinjer for Sametingets tilskuddsstyre
Ášši 44/00 Sámedikki doarjjastivrra njuolggadusat
Sak 45/00 NOU 2000:22 Oppgavefordeling mellom stat , region og kommune – høring
Ášši 45/00 NOU 2000:22 Stáhta , regiovnna ja gieldda gaskasaš doaibmajuohkáseapmi - gulaskuddan
Sak 46/00 NOU 2000:15 Pressepolitikk ved tusenårsskiftet
Ášši 46/00 NOU 2000:15 Preassapolitihkka duhátjahkemolsášumis
Sak 47/00 NOU 2000:14 Frihet med ansvar - om høgre utdanning og forskning
Ášši 47/00 NOU 2000:14 Friddjavuohta ovddasvástádusain - Norgga alit oahpahusa ja dutkama birra
Sak 48/00 Oppnevning av Sametingets valgnemnd
Ášši 48/00 Sámedikki válgalávdegotti nammadeapmi
Sak 49/00 Oppnevning av Sametingets tilskuddsstyre
Ášši 49/00 Sámedikki doarjjastivrra nammadeapmi
Sak 50/00 Flagging – regler for Sametinget
Ášši 50/00 Sámedikki levgennjuolggadusat
06.11.00 kl. 0900 – 1205 32/00 3
06.11.00 dii 09.00 – 12.05 32/00 3
06.11.00 kl. 15.00 – 17.55 34/00 forts . 35/00 23
06.11.00 dii 15.00 – 17.55 35/00 24
07.11.00 kl. 0900 – 1205 38/00 30
07.11.00 dii 09.00 – 12.05 38/00 31
07.11.00 kl. 1500 – 1835 40/00 36
40/00 37 07.11.00 dii 15.00 – 18.35 41/00 39
08.11.00 kl. 0900 – 1745 Utdanningsseminar
08.11.00 dii 09.00 – 17.45 Seminára -
09.11.00 kl. 0900 –1240 43/00 136
09.11.00 dii 0900 – 12.40 43/00 141
09.11.00 kl. 1500 – 1850 45/00 forts .
09.11.00 dii 15.00 – 18.50 45/00 joatkka 160
41/00 votering
41/00 jienasteapmi 76
10.11.00 kl. 0835 – 1200 48/00 180
10.11.00 dii 08.35 – 12.00 48/00 186
Sak 32/00 Konstituering
Ášši 32/00 Čoahkkima vuođđudeapmi
Saken påbegynt 6. november 2000 kl. 09.00 . Representanter
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 6. b. 2000 dii. 09.00 .
Olav M. Dikkanen 4 .
Olav Magnar Dikkanen 4 .
Hallgeir Skøien Varsi 5 .
Hallgeir Skøien Varsi 5 .
Ragnhild Nystad 8 .
Ragnhild L. Nystad 8 .
Tore Bongo 19 .
Tore Bongo 19 .
Sven-Roald Nystø 23 .
Sven-Roald Nystø 23 .
Per Solli 29. 30 .
Per Solli 29. 30 .
Tone Amundsen 33 .
Tone Amundsen 33 .
Laila Gunilla Wilks vararepresentant for Ole Henrik Magga vararepresentant for Peder Mathisen vararepresentant for Willy Olsen vararepresentant for Eva Josefsen vararepresentant for Amund Eriksen
Laila Gunilla Wilks Ole Henrik Magga várreláhttu Peder Mathisen várrelahttu Willy Olsen várrelahttu Eva Josefsen várrelahttu Amund Eriksen várrelahttu
Representant nr 1 Berit Ranveig Nilssen innvilget permisjon 09. – 10.11.00 .
Áirras nr. 1 Berit Ranveig Nilssen oaččui pearbmišuvnna 09.-10.11.00
Representant nr 2 Magnhild Mathisen innvilget permisjon 09. – 10.11.00 .
Áirras nr. 2 Magnhild Mathisen oaččui pearbmišuvnna 09. – 10.11.00
Representant nr 8 Egil Olli innvilget permisjon 09. – 10.11.00 .
Áirras nr. 8 Egil Olli oaččui pearbmišuvnna 09. – 10.11.00
Representant nr 10 Ole Henrik Magga innvilget permisjon 06. – 07.11.00 .
Áirras nr. 10 Ole Henrik Magga oaččui pearbmišuvnna 06.-07.11.00
Representant nr 11 Per A. Bæhr innvilget permisjon 08. – 10.11.00 .
Áirras nr. 11 Per A. Bæhr oaččui pearbmišuvnna 08.-10.11.00
Representant nr 14 Peder Mathisen innvilget permisjon 06. – 10.11.00 , hele plenum .
Áirras nr. 14 Peder Mathisen oaččui pearbmišuvnna 06. – 10.11.00 , olles dievasčoahkkin
Representant nr 16 Willy Olsen innvilget permisjon 06. – 10.11.00 , hele plenum .
Áirras nr. 16 Willy Olsen oaččui pearbmišuvnna 06.11. – 10.11.00 , olles dievasčoahkkin
Representant nr 18 Eva Josefsen innvilget permisjon 06. – 10.11.00 , hele plenum .
Áirras nr. 18 Eva Josefsen oaččui pearbmišuvnna 06. – 10.11.00 , olles dievasčoahkkin
Representant nr 26 Ove Johnsen innvilget permisjon 09. – 10.11.00 .
Áirras nr. 26 Ove Johnsen oaččui pearbmišuvnna 09. – 10.11.00
Representant nr 27 Arvid Skjellhaug innvilget permisjon 09. – 10.11.00 .
Áirras nr. 27 Arvid Skjellhaug oaččui pearbmišuvnna 09. – 10.11.00
Representant nr 28 Per Solli innvilget permisjon 09. – 10.11.00 .
Áirras nr. 28 Per Solli oaččui pearbmišuvnna 09. – 10.11.00
Representant nr 29 Magne A.S. . Huvva innvilget permisjon 06. – 10.11.00 , hele plenum .
Áirras nr. 29 Magne A. S. Huvva oaččui pearbmišuvnna 06. - 10.11.00 , olles dievasčoahkkin
Representant nr 30 Roger Pedersen innvilget permisjon 10.11.00 .
Áirras nr. 30 Roger Pedersen oaččui pearbmišuvnna 10.11.00
Representant nr 32 Amund Eriksen innvilget permisjon 06. – 07.11.00 .
Áirras nr. 32 Amund Eriksen oaččui pearbmišuvnna 06. – 07.11.00
Representant nr 39 Laila G. Wilks innvilget permisjon 10.11.00 .
Áirras nr. 39 Laila G. Wilks oaččui pearbmišuvnna 10.11.00
Sissel Sildnes møtte for representant nr 1 Berit Ranveig Nilssen 9. – 10.11.00 .
Áirras nr. 1 Berit Ranveig Nilssen várrelahttu Sissel Sildnes leai čoahkkimis 09. - 10.11.00
Sigrund Rasmussen møtte for representant nr 2 Magnhild Mathisen 09. – 10.11.00
Áirasa nr. 2 Magnhild Mathisen várrelahttu Sigrund Rasmussen leai čoahkkimis 09. - 10.11.00
Berit Alette Utsi Eira møtte for representant nr 8 Egil Olli 09. – 10.11.00 .
Áirasa nr. 8 Egil Olli várrelahttu Berit Alette Utsi Eira leai čoahkkimis 09. – 10.11.00
Klemet Erland Hætta møtte for representant nr 10 Ole Henrik Magga 06. – 07.11.00 .
Áirras nr. 10 Ole Henrik Magga várrelahttu Klemet E. Hætta leai čoahkkimis 06. - 07.11.00
Nils Henrik P. Sara møtte for representant nr 11 Per A. Bæhr 08.- 10.11.00 .
Áirras nr. 11 Per A. Bæhr várrelahttu Nils Henrik P. Sara leai čoahkkimis 08. - 10.11.00
Olaf Eliassen møtte for representant nr 14 Peder Mathisen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 14 Peder Mathisena várrelahttu Olaf Eliassen leai čoahkkimis 06. – 10.11.00
Randi Kvivesen møtte for representant nr 16 Willy Olsen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 16 Willy Olsen várrelahttu Randi Kvivesen leai čoahkkimis 06. – 10.11.00
Tore Bongo møtte for representant nr 18 Eva Josefsen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr. 18 Eva Josefsena várrelahttu Tore Bongo leai čoahkkimis 06. – 10.11.00
Nils Isak Siri møtte for representant nr 27 Arvid Skjellhaug , 09. – 10.11.00 .
Áirasa nr. 27 Arvid Skjellhaug várrelahttu Nils Isak Siri leai čoahkkimis 09. – 10.11.00
Inger Anne Johansen møtte for representant nr 28 Per Solli 09. – 10.11.00 .
Áirasa nr. 28 Per Solli várrelahttu Inger Anne Johansen leai čoahkkimis 09. – 10.11.00
Tone Amundsen møtte for representant nr 32 Amund Eriksen 06. – 07.11.00
Áirasa nr. 32 Amund Eriksena várrelahttu Tone Amundsen leai čoahkkimis 06. – 07.11.00
Stein Willy Andersen møtte for representant nr 29 Magne A.S. . Huvva 07. – 10.11.00 .
Áirrasa nr. 29 Magne A. Huvva várrelahttu Stein W. Andersen leai čoahkkimis 07. – 10.11.00
Møte innkalling av 20. september 2000 med innstilling til saksliste
Golggotmánu 20 b. 2000 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu .
Møtelederskapets innstilling overfor Sametinget :
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái
Innkalling av 20. september 2000 med saksliste godkjennes .
Golggotmánu 20 b. 2000 beaiváduvvon gohččun áššelisttuin dohkkehuvvo .
Behandlingen av sak 42/00 Statsbudsjettet 2002 , utsettes til 10.11.00
Áššemeannudeapmi áššis 42/00 Stáhtabušeahtta 2002 , maŋiduvvo bearjadahkii 10.11.00
Forslag 1 , representant Roger Pedersen , SVFs sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 , áirras Roger Pedersen , SVF Sámediggejoavku
Av 39 representanter var 38 tilstede .
39 áirasis ledje 38 čoahkis . Dohkkehit gohččuma .
Godkjenning av innkallingInnkallingen av 20. september 2000 ble enstemmig godkjent .
Golggotmánu 20 b. 2000 beaiváduvvon gohččun áššelisttuin dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Forslag 1 ble forkastet med 30 stemmer .
Eavttuhus 1 hilgojuvvui 30 jienain .
Godkjenning av sakslisteSakslisten som fulgte innkallingen ble enstemmig godkjent med følgende tilleggssak:Sak 51/00 Samiske TV-sendingerBehandlingen av sak 42/00 Statsbudsjettet 2002 , utsettes til 10.11.00 .
, Áššelistu mii čuovui gohččuma dohkkehuvvui ovttajienalaččat čuovvovaš lassiáššiin:Ášši 51/00 Sámi tv-sáddagat . Ášši 42/00 Stáhtabušeahtta 2002 sirdo bearjadahkii 10.11.00 .
Per Solli ( til forr. ) orden
Per Solli ( bargoortenegii )
Egil Olli ( til forr. ) orden
Egil Olli ( bargoortnegii )
Per Solli Einar Lifjell
Per Solli Einar Lifjell
Johan Mikkel Sara Roger Pedersen
Johan Mikkel Sara , áššejođiheaddji Roger Pedersen
Sametingets vedtak etter voteringen er følgende :
V. Sámedikki mearrádus maŋŋá jienasteami lea ná :
Innkalling med saksliste av 20. september 2000 ble godkjent med følgende tilleggssak:Sak 51/00 Samiske TV-sendingerBehandlingen av sak 42/00 Statsbudsjettet 2002 , utsettes til 10.11.00
20.10.00 gohččun oktan áššelisttuin dohkkehuvvui ovttajienalaččat čuovvovaš lassiáššiin:Ášši 51/00 Sámi tv-sáddagat . Ášši 42/00 Stáhtabušeahtta 2002 sirdo bearjadahkii 10.11.00 .
Saken ble avsluttet 6. november 2000 09.45 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 6. b. 2000 dii.09 .
Sak 33/00 Sametingets beretning om virksomheten
45. Ášši 33/00 Sámediggeráđi doaibmadieđáhus
Saken påbegynt 6. november 2000 kl. 09.45 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 6. b. 2000 dii. 09.45 .
Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter fra 08.05.00 til 22.10.00 .
Dieđáhusas lea Sámediggeráđi doaimmaid birra 08.05.00 rájes gitta 22.10.00 rádjái .
Sametingsrådet har i perioden avholdt 3 møter og behandlet 67 saker .
Sámediggeráđđi lea namuhuvvon áigodagas doallan golbma čoahkkima ja meannudan 67 ášši .
Som det fremgår av vedlegget har rådet i tillegg deltatt på en rekke møter og representasjoner .
Nugo oidno mildosis , de leat ráđis leamaš ollu čoahkkimat ja ovddasteamit .
Opplæring
2.1 Oahpahus
Visepresident har i møte med Kirke- , utdannings- og forskningsminister Trond Giske 19.05.00 drøftet budsjettet for 2001 , med spesiell vekt på samiske læremidler og FOU- arbeid i grunnskolen og i videregående opplæring .
Várrepresideanta lea 19.05.00 čoahkkimis Girko- , oahpahus- ja dutkanministeriin Trond Giske ságastallan 2001 bušeahta birra , mas earenoamážit deattuhuvvojedje sámi oahpponeavvut ja FOU-bargu vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas .
Handlingsplanen for IKT i skolen ble også drøftet , der Sametinget påpekte at den samiske skolen må tas med i IKT satsingen de kommende årene .
IKT-doaibmaplána birra maid ságastallui , ja Sámediggi čujuhii ahte sámi skuvllat galget váldot mielde IKT-áŋgiruššamiidda boahttevaš jagiin .
Regelverket for tilleggspoeng på videregående nivå ble også reist som sak med statsråden .
Joatkkaskuvlla njuolggadus lassičuoggáid ektui ovddiduvvui maiddái áššin stáhtaráđđái .
I dag velger mange elever med samisk som førstespråk samisk som B / C-språk når de kommer på videregående skole .
Dál lea nu ahte ollu oahppit geain lea sámegiella vuosttas giellan válljejit sámegiela juogo B dahje C dásis , go bohtet joatkkaskuvlii .
Rådet har tildelt stipend til samiskspråklige fagpersoner som tar utdanning innen spesialpedagogikk ( sak R66/00 ) og rehabiliteringsfag ( sak R76/00 ) .
Ráđđi lea juogadan stipeandda sámegiel fágaolbmuide geat váldet oahpu erenoamáš pedagogihkas ( ášši R 66/00 ) ja veajuiduhttinfágas ( ášši R 76/00 ) .
Innenfor fagområdet spesialpedagogikk var det i alt 13 søkere , der 6 av søkerne fikk tildelt et stipend på kr 50.000,- hver .
Fágasuorggis erenoamáš pedagogihkka ledje oktiibuot 13 ohcci , ja guhtta ohcci ožžo 50.000,- kruvdnosaš stipeandda guhtege .
Til rehabiliteringsfaget var det 13 søkere , hvorav 2 av søkerne fikk et stipend på kr. 50.000,- hver .
Veajuiduhttinfágas ledje 13 ohcci maid gaskkas guokte ožžo 50.000,- kruvdnosaš stipeandda guhtege .
Sametingsrådet har i tillegg i brev av 12.07.00 bedt Kirke- , utdannings- og forsknings-departementet prioritere realisering av et samisk vitenskapsbygg i Kautokeino med fem ulike fagmiljøer som basis .
Dasa lassin lea Sámediggeráđđi 12.07.00 reivves bivdán Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeantta prioriteret sámi dieđalaš vistti ollašuhttima Guovdageidnui , man vuođđun leat guhtta sierra fágabirrasa .
2.2 Skytefelt
2.2 Báhčinšiljut
Visepresidenten og rådsmedlem Ing-Lill Pavall avholdt 25.09.00 møte med forsvarsminister Bjørn Tore Godal , der sakene om Hálkavárri og Porsangmoen skytefelt og Mauken-Blåtind skytefelt var på dagsordenen .
Várrepresideanta ja ráđđelahttu Ing-Lill Pavall doalaiga 25.09.00 čoahkkima suodjalusministeriin Bjørn Tore Godal , Hálkavári ja Inggášguolbana ja Meavkke-Blåtind báhčinšiljuid birra .
2.2.1 Hálkavárri og Porsangmoen skytefelt
2.2.1 Hálkavári ja Inggášguolbana báhčinšiljut
Visepresidenten anmodet om at byggingsaktiviteter i skytefeltet måtte stoppes inntil forhandlingene med reindrifta starter opp igjen , og en ny avtale er på plass .
Várrepresideanta lea ávžžuhan bissehit buot doaimmaid báhčinšiljuin dassážii go leat geargan šiehtadallamiiguin boazodoaluin , ja ođđa šiehtadus lea dahkkojuvvon .
Videre ba visepresidenten om at forøvelsen som var bebudet ble stoppet inntil reindriften hadde fått mulighet til å flytte fra området .
Dasto bivddii várrepresideanta ahte hárjehallan mii leai dieđihuvvon bissehuvvo dassážii go boazodoallu lea ožžon vejolašvuođa fárret eret guovllus .
Etter at avtalen mellom reinbeitedistrikt 14 A og Forsvaret om bruken av området gikk ut i 1996 ser det ut til at all aktivitet foregår på Forsvarets premisser og at reindriften ikke har noen innflytelse på situasjonen .
Maŋŋá go šiehtadus boazodoalloorohaga 14 A ja Suodjalusa gaskka heittii gustomis 1996 rájes , de orru ahte buot doaimmat dahkkojuvvojit Suodjalusa eavttuiguin ja ahte boazodoalus ii leat makkárge váikkuhanfápmu dillái .
Forsvaret setter i gang en stor øvelse i området uten at reinbeitedistriktet blir orientert .
Suodjalus bidjá johtui stuorra hárjehallamiid almmá ahte dan birra dieđihuvvo boazodoalloorohahkii .
Videre setter Forsvaret igang et nytt veiprosjekt i skytefeltet , uten at reinbeitedistriktet blir varslet om saken .
Dasto lea Suodjalus álggahan ođđa geaidnoprošeavtta báhčinšiljus dieđitkeahttá ášši birra boazodoalloorohahkii .
Veiutbyggingen ble stoppet inntil videre og øvelsen ble ikke satt i gang før reindriftsutøverne var ut av området .
Geaidnohuksen bissehuvvui doaisttážii ii ge hárjehallan álggahuvvon ovdal go boazodoallit ledje mannan eret guovllus .
Ministeren lovet å bidra til at partene igjen kommer til forhandlingsbordet .
Minister lohpidii váikkuhit dan ahte beallálaččat čoahkkanit fas beavddi birra šiehtadallat .
Ministeren vil også holde Sametinget orientert om den videre utvikling i saken .
Minister áigu maiddái addit dieđuid ášši ovdáneami birra Sámediggái .
2.2.2 Mauken-Blåtind skytefelt
2.2.2 Meavkke-Blåtind báhčinšillju
Visepresidenten orienterte om Sametingets syn i saken , og viste til Sametingets brev av 28.06.00 , der man ber om at det ikke foretas inngrep i området mens nye reindriftsfaglige utredning foregår .
Várrepresideanta lea čilgen Sámedikki oainnu ášši birra , ja čujuhii Sámedikki 28.06.00 reivii mas diggi bivddii ahte guovlu ii šat lihkahallojuvvo go ođđa boazodoallofágalaš čielggadus lea dahkkojuvvomin .
Dette omfatter også inngrep innenfor den allerede etablerte del av Blåtind skyte- og øvingsfelt .
Dát guoská maiddái lihkahallamiidda Blåtind báhčin- ja hárjehallanšillju juo ásahuvvon oasis .
Sametinget har også forstått Forsvarsministerens beslutning av 31. mai slik at det ikke skal foretas noen utbygging i området før nye utredninger ligger på bordet .
Sámediggi lea maiddái ádden Suodjalusministera miessemánu 31. b. . Mearrádusa nu ahte guovlu ii galgga movt ge lihkahallojuvvot ovdal go ođđa čielggadusat leat gárvásat .
Dette gjaldt også veiutbygging i Akkaseter , nettopp fordi veiutbyggingen i Akkaseter er en del av Mauken-Blåtind utbyggingen .
Dát guoská maiddái Akkasæter geaidnohuksemii , juste danne go Akkasætera geainnu huksen lea oassi Meavkke-Blåtind huksemis .
Visepresidenten beklaget at Forsvarsministeren har gitt Forsvarets bygningstjeneste tillatelse til å starte veiutbygging i Akkaseter før de reindriftsfaglige utredningene er gjennomført .
Várrepresideanta váidalii go Suodjalusminister lea addán Suodjalusa huksebálvalussii lobi álggahit geainnu ráhkdadeami Akkasæteris ovdal go boazodoallofágalaš čielggadusat leat čađahuvvon .
Ministeren orienterte om at veiutbygging i Akkaseter vil gå som planlagt , dette til tross for protester fra Sametinget .
Minister čilgii ahte Akkasæter geaidnu ráhkaduvvo nugo lea plánejuvvon , vaikko Sámediggi leai vuostálastán .
Ministeren begrunnet dette med at de hadde behov for veien uansett om det blir sammenslåing av skytefeltene eller ikke .
Minister dajai ahte geidnui lea dárbu biddjojit dal báhčinguovllut oktii vai eai .
Dette er i tråd med ønsker i Sametingets brev av 28.06.00 .
Dát dávista Sámedikki 28.06.00 reivve sávaldagaide .
Ministeren lovet også å holde Sametinget orientert om den videre utvikling i saken .
Minister lohpidii maiddái addit dieđuid Sámediggái ášši ovdáneami birra viidáseappot .
I forbindelse med Forsvarets planer om en sammenbinding og utvidelse av skytefeltene Mauken og Blåtind , har Samisk kulturminneråd gjennom et eget prosjekt på to år registrert så mange som 188 samiske kulturminner .
Suodjalusa plánaid oktavuođas ahte oktiičatnat ja viiddidit Meavkke ja Blåtind báhčinšiljuid , lea Sámi kulturmuitoráđđi guovtti jagáš prošeavtta bokte registreren nu ollu go 188 kulturmuittu .
Etter en gjennomgang av registreringer viser det seg at minst 20 kulturminner er blitt borte i løpet av 10 år .
Maŋŋá go leat geahčadan registeremiid , de leat fuomášan ahte uhcimusat 20 kulturmuittu leat jávkan maŋimuš 10 jagis .
Dette er et tap som krever at det behøves et ettervern for de kulturminner som er igjen inne i skytefeltet .
Dáid vahágiid geažil lea dárbu dikšut daid kulturmuittuid mat vel leat báhcán báhčinšiljui .
Forsvarets bygningstjeneste som tiltakshaver for området har i denne feltsesongen ikke fulgt opp de forpliktelser som de er pålagt av Stortinget i ivaretakelsen av samiske kulturminner .
Suodjalusa huksenbálvalus mas lea ovddasvástádus doaibmabijuide guovllus ii leat dán fealtasesoŋggas čuvvon Stuorradikki addán geatnegasvuođaid gozihit sámi kulturmuittuid .
De planlagte feltundersøkelsene for sesongen 2000 lot seg ikke gjennomføre da det ikke var avsatt midler fra Forsvarets bygningstjeneste .
Sesoŋgga 2000 plánejuvvon fealtaiskkademiid ii lean vejolaš čađahit go Suodjalusa huksenbálvalus ii lean várren dasa ruđaid .
Dette har ført til forsinkelser av prosjektet .
Dát lea dagahan dan ahte prošeakta lea maŋŋonan .
Samisk kulturminneråd kan derfor ikke ferdigstille de påkrevde undersøkelsene av kulturminner og kulturhistorie i Mauken – Blåtind så lenge feltundersøkelsene ikke er ferdige .
Danne ii sáhte Sámi kulturmuitoráđđi nu guhká go fealtaiskkadeamit eai leat gárvásat , gárvvistit daid kulturmuittuid ja kulturhistorjjá iskkademiid mat leat gáibiduvvon dahkkot Meavkkis – Blåtind:as
2.3 Helse og sosial
2.3 Dearvvasvuohta ja sosiála
Som oppfølging av handlingsplanen ( " mangfold og likeverd " ) for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning møtte visepresidenten helseminister Tore Tønne 15.08.00 .
Sámi álbmoga dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid doaibmaplána ( ” mangfold og likeverd ” ) čuovvuleapmin , deaivvadii várrepresideanta dearvvasvuođa ministeriin Tore Tønne 15.08.00 .
Helseministeren uttrykte forståelse for Sametingets ønske om mer konkrete tiltak , både mht tidsfrister og budsjettering .
Dearvvasvuođa minister dovddahii ahte ádde dan go Sámediggi dáhtošii eanet konkrehta doaibmabijuid áigemeriid ja bušeahta ektui .
Oppfølgingsseminar for prosjektledere ble arrangert 23. og 24.10 .
Prošeaktajođiheaddjiid čuovvulanseminára dollojuvvui 23. – 24.10.00 .
Sametingsrådet har avgitt høringsuttalelser til følgende saker ; Helse- og sosialplan i Helseregion Nord , forskrift om habilitering og rehabilitering , forskrift om individuelle planer og NOU 2000:12 Om barnevernet i Norge .
Sámediggeráđđi lea buktán gulaskuddancealkámuša čuovvuvaš áššiide : Helseregion Nord dearvvasvuođa- ja sosiálaplána , habiliterema ja rehabiliterema láhkaásahus , láhkaásahus indivuduálalaš plánaid birra ja NOU 2000:12 mánáidsuodjalusa birra Norggas .
Til tross for at myndighetenes mål er å innarbeide den samiske dimensjonen i ordinær helse- og sosialtjeneste så gjenspeiles ikke dette i de nevnte sakene , noe rådet har påpekt i sine høringsuttalelser .
Vaikko eiseválddiid mihttomearrin lea leamaš heivehit sámi dimenšuvnna dábálaš dearvvasvuođa- ja sosiálaplánaide , de dat ii vuhtto namuhuvvon áššiin , maid ráđđi lea čujuhan gulaskuddancealkámušastis .
2.4 Sametingsvalget og valginformasjon
2.4 Sámediggeválga ja válgadiehtojuohkin
Det betyr at det nå er mulig å søke Sametinget om å registrere organisasjonen ( gruppen , partiet eller sammenslutningen ) med et bestemt partinavn .
Dát mearkkaša dan ahte dál lea vejolaš ohcat Sámedikkis registrerehit organisašuvnna ( joavkku , bellodaga dahje čoahkkádusa ) dihto bellodatnamain .
Fristen for registrering før valget er 1. februar 2001 .
Dát registreren áigemearri ovdal válgga lea biddjon guovvamánu 1. b. 2001 .
Administrasjonen har deltatt i KRD . ’ s arbeidsgruppe for forberedelse til sametingsvalget .
Hálddahus lea leamaš mielde Gielda- ja guovludepartmeantta sámediggeválga ráhkkanan joavkkus .
Rådet er godt fornøyd med progresjonen i dette arbeidet fra departementets side .
Ráđđi lea hui duhtavaš departemeantta bargguin dán oktavuođas .
Ny forskrift om valg av Sameting ( valgreglene ) er sendt på høring og forskriften vil ventelig fastsettes i desember i år .
Ođđa láhkaásahus sámediggeválgga birra ( válganjuolggadusat ) leat sáddejuvvon gulaskuddamii ja láhkaásahus nannejuvvo dán jagi juovlamánus .
Fristene mht levering av valglister og manntallsregistrering er harmonisert med fristene til stortingsvalget , dvs at fristen for innlevering av valglister er 31. mars 2001 og fristen for registrering i samemantallet er 1. mai 2001 .
Válgalisttuid buktima ja jienastuslohkui fievrrideami áigemearit leat heivehuvvon stuorradiggeválgga áigemeriiguin , dat mearkkaša dan ahte áigemearri sáddet válgalisttuid lea njukčamánu 31. b. 2001 ja sámi jienastuslohkui fievrrideapmái lea áigemearrin miessemánu 1. b. 2001 .
Rådet er derimot ikke tilfreds med at departementet kun har fulgt opp Sametingets forslag om opprettelse av sentral valgnemnd i revisjonen av sameloven og valgreglene . Jf. sak 09/00 , som omfatter forslag om valgorganene , mandat og kretsfordeling , forslagrett – listestillere , rettferdig kjønnsfordeling og samemanntallet .
Ráđđi ii leat gal duhtavaš dainna go departemeanta lea čuovvulan Sámedikki evttohusa dušše guovddáš válgalávdegotti ásaheamis sámelága ja válganjuolggadusaid ođasmahttimis , gč. Ášši 09/00 mii guoská válgaorgánaid evttohussii , mandáhta ja kreatsajuhkui , evttohan vuoigatvuhtii - listu evttoheaddjit , rievttalaš sohkabealli juohkáseapmái ja sámi jienastuslohkui .
Imidlertid vil rådet komme tilbake til disse spørsmål ved en senere anledning og spesielt i valgregelutvalget som fortsetter sitt arbeid .
Dattetge áigu ráđđi maŋŋá fas bargat dáiguin áššiiguin ja erenoamážit válganjuolggaduslávdegottis mii joatká barggus .
Statens informasjonstjeneste ( SI ) veileder administrasjonen i utarbeidelsen av en kommunikasjonsstrategi for sametingsvalget .
Stáhta diehtojuohkinbálvalus oaivada hálddahusa gulahallanstrategiija ráhkadeamis sámediggeválgga váste .
Første møte ble avholdt 12.10.00 .
Vuosttas čoahkkin dollojuvvui 12.10.00 .
Målet er å gjøre et systematisk arbeid med å definere viktige grupper , organisasjoner og institusjoner m.fl. ( potensielle videreformidlere ) som Sametinget har relasjon til i forhold til registrering i samemanntallet .
Ulbmilin livččii systemáhtalaččat bargat ja defineret deaŧalaš joavkkuid , organisašuvnnaid ja institušuvnnaid jna. ( vejolaš gaskkusteaddjit ) maidda Sámedikkis lea oktavuohta sámi jienastuslohkui registrerema oktavuođas .
For å få mer kunnskap om manntallsregistreringen har rådet besluttet å gjennomføre en kvalitativ undersøkelse av to mindre grupper ( fokusgrupper ) om samemanntallet og sametingsvalget .
Oažžun dihte buoret máhtolašvuođa jienastuslohkui registreremis , lea ráđđi mearridan čađahit kvalitatiivvalaš iskkadeami guovtti smávit joavkku gaskkas ( fokusjoavku ) sámi jienastuslogu ja sámediggeválgga birra .
Kommunikasjonskartet og undersøkelsen vil danne grunnlag for valg av strategi og tiltak .
Gulahallankárta ja iskkadeapmi bidjet vuođu strategiijaid ja doaibmabijuid válljemii .
Rådet vil drøfte strategivalg med gruppene i Sametinget før kampanjen igangsettes .
Ráđđi áigu háleštit strategiijaválljema birra Sámedikki joavkkuiguin ovdal go kampánja álggahuvvo .
2.5 Bibliotek og informasjon
2.5 Bibliotehka ja diehtojuohkin
Samisk spesialbibliotek ( SSB ) har vært en del av Sametinget siden januar i år .
Sámi sierrabibliotehka ( SSB ) lea leamaš Sámedikki oassi dán jagi ođđajagimánu rájes .
En av bibliotekets viktigste mål framover er å fremstå som en utadrettet institusjon med hoved-oppgave å formidle informasjon om samisk litteratur og kunnskap om samisk kultur og samisk bibliotektjeneste .
Okta deaŧaleamos bargu bibliotehkas boahtteáiggis lea doaibmat dakkár instišuvdnan man váldobargun lea gaskkustit dieđuid sámi girjjálašvuođa ja sámi kultuvrra ja bibliotehkabálvalusaid máhtolašvuođa birra .
Dette bl.a gjennom å arrangere lærerseminarer , invitere skoleklasser på besøk til Sametinget og utgi kataloger over det samiske materiale .
Dán sáhttá earret eará dahkat oahpposemináraid lágideami bokte , bovdet skuvllaid Sámedikki galledit ja almmustuhttit katalogaid sámi ávdnasiid birra .
I perioden er det gjennomført tilbudsrunde og forhandlinger om etablering av et elektronisk informasjonssystem for Sametinget ( intranett , ekstranett og internett ) .
Áigodagas leat viežžan fálaldagaid elektronalaš diehtojuohkinvuogádaga ( intraneahtta , ekstraneahtta ja interneahtta ) ásaheapmái Sámediggái ja šiehtadallan dan hárrái .
Arbeidet med informasjonssystemet er nå i sluttfasen ved at tjenesten prøvekjøres før tjenesten åpnes for publikum . Lanseringen av tjenesten vil bli behørig annonsert .
Diehtojuohkinvuogádat bargguin leat dál fargga geargamin ja dát bálvalus galgá geahččaluvvot ovdal go dat rahppo geavaheddjiide , ja go dat rahppo , de almmuhit dan birra .
Det har det siste året blitt utarbeidet et grafisk designprogram for Sametinget .
Maŋimuš jagi lea ráhkaduvvon gráfalaš designprográmma Sámediggái .
Design-programmet består i utvikling av logo og en felles visuell profil for hele sametingssystemet .
Design-prográmmas leat mielde logo ovddideapmi ja oktasaš visuálalaš profiila olles sámediggevuogádahkii .
2.6 Kraftutbygging i Beiarn
2.6 Čáhcefápmohuksemat Báiddáris
I forbindelse med miljøvernministerens reise i Finnmark ble det 12.07.00 avholdt et møte mellom visepresidenten og ministeren , der bl.a. kraftutbygging i Beiarn var et sentralt spørsmål .
Birasgáhttenministera mátki oktavuođas Finnmárkui dollujuvvui čoahkkin 12.07.00 várrepresideantta ja ministera gaskka , gos guovlilas áššin leai earret eará Báiddára čáhcefápmohuksen .
Miljøvernminister Siri Bjerke orienterte om at det i statsråd 05.05.00 var gitt tillatelse for Statskraft SF til planendring for Beiarn-utbyggingen i Beiarn kommune i Nordland .
Birasgáhttenminister Siri Bjerke muitalii ahte stáhtaráđis leai 05.05.00 addojuvvon lohpi Statskraft SF:ii rievdadit Báiddára huksenplánaid Báiddára suohkanis Norlánddas .
Ministeren henviste til Stortingets vedtak om utbygging , og mente at Stortinget var den rette adresse for å stoppe utbyggingen .
Minister čujuhii Stuorradikki mearrádussii huksema hárrái , ja oaivvildii ahte Stuorradiggi dat lea rivttes čujuhus bissehit huksemiid .
Rådet ba i brev av 24.07.00 Stortingets partigrupper om å reise saken i Stortinget med vedtak om at det blir foretatt en ny konsekvensutredning .
Ráđđi bivddii 24.07.00 beaiváduvvon reivves Stuorradikki bellodagaid ovddidit ášši Stuorradikkis , ja bivddii mearridit ahte dahkkojuvvo ođđa váikkuhusiskančielggadus .
Visepresidenten og rådsmedlem Ing-Lill Pavall avholdt 25.09.00 møte med olje- og energiministeren , der de ba om at utbyggingsplanene ikke igangsettes før det er foretatt en grundig gjennomgang av saken og nye konsekvensutredninger er foretatt .
Várrepresideanta ja ráđđelahttu Ing-Lill Pavall doalaiga 25.09.00 čoahkkima oljo- ja energiijaministeriin , goas bivddiiga vuordit huksenplánaid álggahemiin dassážii go ášši lea vuđolaččat geahčaduvvon ja ođđa váikkuhusčielggadusat leat dahkkojuvvon .
Visepresidenten beklaget at Sametinget ikke var holdt orientert om saken , og ministeren lovte å holde Sametinget orientert om den videre utvikling i saken .
Várrepresideanta váidalii go Sámediggái eai boađe dieđut ášši birra ja minister lohpidii addit dieđuid ášši jođu birra .
2.7 Fiskeri
2.7 Guolástus
2.7.1 Forvaltning av kongekrabbe
2.7.1 Gonagasreappá hálddašeapmi
Som et ledd i forvaltning og fangst av kongekrabbe arrangerte Fiskeridepartementet møte 7.07.00 .
Oassin gonagasreappá hálddašeamis ja bivdimis doalai Guolástusdepartemeanta čoahkkima 07.07.00 .
Fiskeriministeren konklusjon fra møtet var å nedsette en arbeidsgruppe med det mandat å vurdere og anbefale prinsipielle forhold mht forvaltningsstrategi for kongekrabben , håndtering av kongekrabben som introdusert art i våre farvann med spesiell henblikk på de forskningsmessige behov dette medfører .
Guolástusministera konklušuvdna čoahkkimis leai ahte nammaduvvo bargojoavku man mandáhtan lea árvvoštallat ja rávvet prinsihpalaš beliid gonagasreappá hálddašanstrategiija ektui , gonagasreappá meannudeami ektui introduserejuvvon nállin min čáziin , ja erenoamážit deattuhit dutkandárbbuid maid dát mielddisbuktá .
Arbeidsgruppen skal også vurdere og foreslå et fremtidig nasjonalt reguleringsopplegg for fangst av kongekrabbe , herunder løsninger knyttet til bifangst av kongekrabben i andre fiskerier .
Bargojoavku galgá maiddái árvvoštallat ja evttohit boahtteáiggi našuvnnalaš regulerenplána gonagasreabbá bivdui , ja das gávdnat maiddái čovdosiid gonagasreappá oalgebivdui eará bivddu oktavuođas .
Sametinget er representert i arbeidsgruppen som ledes av departementet .
Sámedikkis lea ovddasteaddji dán bargojoavkkus maid departemeanta jođiha .
2.7.2 Lokal forvaltning i Tysfjord , Lyngen og Tana
2.7.2 Báikkálaš hálddašeapmi Divttasvuonas , Ivggus ja Deanus
Det er også avholdt møter 21.06.00 med Tysfjord kommune og Lyngen- , Storfjord- og Kåfjord kommune 22.06.00 om lokale forvaltningsordninger .
21.06.00 lea dollojuvvon čoahkkin Divttasvuona gielddain , ja 22.06.00 fas Ivggu- , Omasvuona- ja Gáivuona suohkaniiguin báikkálaš hálddašanortnegiid birra .
Det er utarbeidet en prosjektspesifikasjon om bærekraftig utvikling i utvalgte fjorder ( Tysfjord , Lyngen og Tanafjorden ) som nå er full finansiert og hvor prosjektleder vil bli tilsatt med det aller første .
Prošeaktaspesifikašuvdna nana bissovaš ovddideapmái lea ráhkaduvvon válljejuvvon vuonaide ( Divttasvuotna , Ivgu ja Deanuvuotna ) mat dál leat ollásit ruhtaduvvon ja prošeaktajođiheaddji biddjojuvvo virgái ovddimuččat .
Forprosjektet skal ferdigstilles i februar 2001 .
Ovdaprošeakta galgá leat gárvvis 2001 guovvamánus .
Saken vil da bli forelagt Sametingsrådet med sikte på videreføring .
Ášši ovddiduvvo de Sámediggeráđđái dainna ulbmilin ahte joatkit barggu .
På møtet i Musken 06.10.00 meddelte statssekretæren i Fiskeridepartementet at eventuelle konsesjoner vil bli vurdert i den ordinære tildelingsrunden i 2001 .
Čoahkkimis 06.10.00 Moskkes muitalii guolástusdepartemeantta sáhtačálli ahte vejolaš konsešuvnnat árvvoštallojuvvojit dábálaš juogadanvuorus 2001:s .
Dette vakte sterke reaksjoner lokalt , og presidenten uttalte at dette var et løftebrudd og ba om møte med fiskeriministeren om saken .
Dát čuozai garrasit báikkálaččat , ja presideanta oaivvildii ahte dát leai lohpádusaid rihkkun ja bivddii guolástusministeriin čoahkkima ášši birra .
2.7.3 Laks
2.7.3 Luossa
Administrasjonen deltok 24.08.00 i et kontaktmøte om villaksforskning .
Hálddahus leai 24.08.00 luondduluosadutkama oktavuođa čoahkkimis .
Hensikten med møtet var å fremme innspill til Programutviklingskomite for forskningsprogram om villaksen , som er oppnevnt av Norsk Forskningsråd .
Čoahkkima ulbmilin leai ovddidit árvalusaid luondduluosa dutkanprográmma prográmmakomiteai maid Norgga dutkanráđđi lea nammadan .
Sametingets innspill var basert på vedtak i sak 20/99 Til laks åt alla kan ingen gjæra – Høring .
Sámedikki árvalusaid vuođđun leai ášši 20/99 Til laks åt alla kan ingen gjæra – gulaskuddan mearrádus .
Adminstrasjonen deltok 21. - 22.08.00 på møte i Samarbeidsrådet for anadrome laksefisk .
Hálddahus leai 21. – 22.08.00 anadromalaš luossabivddu ovttasbargoráđi čoahkkimis .
2.8 Rovdyr
2.8 Boraspiret
22. - 24.06.00 arrangerte Europarådet / Bern-konvensjonen ekspertgruppemøte om store rovdyr på Hurdalssjøen .
Geassemánu 22. – 24. b. . Lágidii Eurohparáđđi / Bern-konvenšuvnna ekspeartajoavkku čoahkkima stuorra boranávddiid birra Hurdalssjøenis .
Fokuset den første møte-dagen var rettet på endel problemstillinger og utfordringer rovviltfovaltningen står overfor i Skandinavia .
Vuosttas čoahkkinbeaivvi deattuhuvvojedje muhtun ráji dat čuolmmat ja hástalusat mat Skandinavias leat ovddabealde boranávddiid hálddašeami oktavuođas .
Målet var å gi en presentasjon for deltakende partsland og observatører omkring dette tema .
Ulbmilin leai muitalit mielde riikkaid oasseváldiide ja áiciide dán fáttá birra .
Ulike interessegrupper og organisasjoner var invitert til å presentere sitt syn direkte for deltakende partsland .
Sierra beroštupmi joavkkut ja organisašuvnnat ledje bovdejuvvon muitalit oainnuset njuolga mielde riikkaid oasseváldiide .
Sametinget var ikke invitert til å komme med sitt syn .
Sámediggi ii lean bovdejuvvon buktit oainnus .
I brev av 21.06.00 til Bern-konvensjonens ekspertgruppe beklager rådet at tinget som et folkevalgt organ ikke er involvert i arbeidet og prosessene som pågår , og at en konsekvens av dette at urfolksdimensjonen i rovdyrforvaltningen mangler .
21.06.00 beaiváduvvon reivves Bern-konvenšuvvna ekspeartalávdegoddái váidalii ráđđi go diggi álbmotbválljen orgánan ii leat mielde dan barggus ja dain proseassain mat leat jođus , ja dan geažil šaddá eamiálbmotdimenšuvdna váilut boranávddiid hálddašeamis .
Videre påpekes det at Sametinget må også med bakgrunn i at det er store meningsforskjeller mellom rovdyrforvaltningen og samiske næringsinteresser , ha mulighet til å komme med innspill i slike viktige prosesser .
Dasto čujuhuvvo ahte Sámediggi , dan vuođul go leat stuorra oaivilerohusat boranávddiid hálddašeami ja sámi ealáhusberoštumiid gaskka , livččii ožžon vejolašvuođa buktit oaivliiddis dákkár deaŧalaš proseassas .
Rådet fremhevet også at det ved forvaltning av de store rovdyrene er naturlig å se de samiske områdene under ett ; både på norsk , svensk , finsk og russisk side .
Ráđđi deattuha maiddái ahte livččii lunddolaš stuorra boraspiriid hálddašeamis geahčadit sámi guovlluid oktanis ; sihke Norgga , Ruoŧa , Suoma ja Ruošša bealde .
Sametinget har ikke fått noen tilbakemelding fra Europarådets ekspertgruppe på sin henvendelse .
Sámediggi ii leat ožžon makkárge vástádusa Eurohparáđi ekspeartajoavkkus iežas gažaldahkii .
Sametingsrådet har i brev av 09.08.00 gitt høringsuttalelse til forslag til regelverk for tilskudd til forebyggende tiltak mot rovviltskader .
Sámediggeráđđi lea 09.08.00 beaiváduvvon reivves buktán gulaskuddancealkámuša boranávddiid vaháteastadeaddji doaibmabijuid doarjjanjuolggadusárvalussii .
2.9 Likestilling
2.9 Dásseárvu
Førstekonsulent med hovedoppgaver knyttet til likestillingspolitiske saker tiltrådte 26.06.00 .
Vuosttaskonsuleanta man váldobargun lea dásseárvopolitihkalaš áššit , álggii bargui 26.06.00 .
Plan- og administrasjonsavdelingen , der stillingen er plassert , skal koordinere Sametingets likestillingsarbeid både i forhold til planer , tilskuddsordninger og støttepraksis .
Virgi lea biddjojuvvon Plána- ja hálddahusossodahkii , mii maiddái galgá koordineret Sámedikki dásseárvobarggu sihke plánaid , doarjjaortnegiid ja doarjjageavahusa ektui .
Handlingsplan for likestilling med fokus på samiske kvinners stilling , med innsatsområder , mål og tiltak 1999-2001 og innsatsområdene som ligger i Sametingsplanen for perioden 1998-2001 , danner grunnlaget for arbeidet med likestilling .
Dásseárvodoaibmaplána mas deattuhuvvo sámi nissoniid dilli , 1999 – 2001 áŋgiruššansurggiiguin , mihttomeriiguin ja strategiijaiguin ja áŋgiruššansuorggit mat leat Sámediggeplánas 1998 – 2001 , leat vuođđun dásseárvobargui .
Rådet har lagt vekt på at kvinnesatsing og likestilling skal bli en del av helheten , og ikke skape en ny sektor .
Ráđđi lea bidjan deattu dasa ahte bargu nissonáššiiguin ja dásseárvvuin galgá leat oassi ollislašvuođas , ii ge das galgga ráhkaduvvot sierra suorgi .
Det er her viktig å arbeide med å avdekke kjønnsmessige ulikheter for å synliggjøre behov , bedre tiltak , vurdere konsekvenser og på lang sikt integrere eller kompensere forskjeller mellom kjønnene .
Dákko lea deaŧalaš bargat dan ala ahte gávdnat erohusaid sohkabeliid gaskka , buktin dihte oidnosii dárbbuid , buoredit doaibmabijuid , árvvoštallat váikkuhusaid ja guhkkit áiggi badjel integreret dahje divvut sohkabeliid gaskasaš erohusaid .
Kulturhusprosjekter
2.10 Kulturviessolávdegoddi – kulturviessoprošeakta
Rådet har tidligere oppnevnt rådsmedlem Ing-Lill Pavall , leder i Samisk næringsråd Jarle Jonassen og leder i Samisk kulturråd Marianne Balto Henriksen til et utvalg som skal gjennomgå ulike kulturhusprosjekt .
Ráđđi lea nammadan ráđđelahtu Ing-Lill Pavall , Sámi ealáhusráđi jođiheaddji Jarle Jonassen ja Sámi kulturráđi jođiheaddji Marianne Balto Henriksen lávdegoddái , mii galgá vuđolaččat geahčadit sierra kulturviessoprošeavttaid .
Utvalget har hatt et møte 24.05.00 i Alta .
Lávdegottis leai 24.05.00 čoahkkin Álttás .
På dette møte ble ulike prosjekt gjennomgått og diskutert .
Dán čoahkkimis guorahallojuvvojedje sierra prošeavttat ja ságastallojuvvui daid birra .
Jonassen og Pavall har dessuten deltatt på møte 10.05.00 på Finnsås i Snåsa , der det ble presentert et nytt prosjekt for sørsamisk område .
Dasto leaba Jonassen ja Pavall searvan čoahkkimii 10.05.00 Finnsåsas Snoasás , gos čalmmustuvvui ođđa prošeakta máttasámi guovllu várás .
Dette var i hovedsak et informasjonsmøte .
Dát leai váldoáššis diehtojuohkin čoahkkin .
Det ble likevel poengtert fra kultursutvalgets side at dette var et prosjekt som ikke kunne anbefales slik det foreligger i dag .
Dattetge deattuhii kulturlávdegoddi ahte dán prošeavtta ii sáhte dohkkehit áibbas nugo dat dál lea .
Forholdet til Saemien Sijte må også avklares .
Oktavuođa Saemien Sijtii ferte maiddái čilget .
Pavall har også deltatt i et møte 13.06.00 med Troms fylkeskommune om utbyggningsplanene for Ája samisk senter i Kåfjord .
Pavall leai maiddái čoahkkimis 13.06.00 Tromssa fylkagielddain Ája sámi guovddáža Gaivuonas huksenplánaid birra .
Det nye konseptet ble raskt utarbeidet og oversendt departementet .
Ođđa konseapta ráhkaduvvui johtilit ja sáddejuvvui departementii .
Kulturhusutvalgets arbeid vil fortsette ut året .
Kulturviessolávdegoddi bargá dán jagi lohppii .
Etter årsskiftet vil rådet arbeide videre med de avklaringer som måtte være nødvendig .
Maŋŋá jahkemolsuma áigu ráđđi dasto čilget dan maid lea dárbu čilget .
2.11 Samisk tusenårssted - Østsamisk museum
2.11 Sámi duhátjahkebáiki – Nuortasámi musea
Samisk tusenårssted ble markert med en rekke kulturarrangementer i Neiden i dagene 26.08 - 3.09.00 .
Sámi duhátjahkebáiki čalmmustuvvui 26.08 – 3.09.00 ja dan oktavuođas ledje máŋggalágan kulturdoalut Njávdámis .
Markeringa var svært vellykka med tilsammen ca 2600 deltakere , både fra russisk , finsk og norsk side .
Dát čalmmusteapmi lihkostuvai hui bures , ja sullii 2600:s gallededje doaluid , guossit bohte sihke Ruošša- , Suoma- ja Norgga bealde .
Arrangementet ble gjennomført i regi av Østsamisk museum .
Doaluid lágideami ollašuhtii Nuortasámi musea .
Prosjektperioden til Østsamisk museum går ut ved utgangen av 2000 .
Nuortasámi musea prošeaktaáigodat nohká 2000 loahpas .
Det knytter seg derfor stor usikkerhet med hensyn til videreføring av Sametingets planlagte tusenårssted , Østsamisk museum i Neiden .
Danne lea hui eahpesihkar dilli dan ektui ahte beassat go viidáseappot bargat Sámedikki plánejuvvon duhátjahkebáikkiin , Nuortasámi museain Njávdámis .
Rådet har imidlertid bedt om et møte med familie- , kultur- og administrasjonskomiteen i Stortinget , der bevilgning over statsbudsjettet for 2001 til Samisk tusenårssted , Østsamisk museum i Neiden er ett av temaene .
Ráđđi lea ge dan geažil dáhtton čoahkkima Stuorradikki bearaš- , kultur- ja hálddahuskomiteain mas fáddán lea earret eará juolludus 2001 stáhtabušeahtas Sámi duhátjahkebáikái , Nuortasámi museai Njávdámis .
Komiteen har besluttet at de ikke ønsker å ha møtet med Sametinget om saken ( jf. Komiteens beslutning av 25.10.00 )
Komitea lea mearridan ahte ii dáhto doallat čoahkkima Sámedikkiin ášši birra ( gč. Komitea 25.10.00 mearrádusa ) .
2.12 Samisk parlamentarisk råd ( SPR )
2.12 Sámi parlamentáralaš ráđđi ( SPR . )
Styret i Samisk parlamentarisk råd avholdt møte 09.05.00 .
Sámi parlamentáralaš ráđi stivra doalai čoahkkima 09.05.00 .
Saker som ble behandlet var arbeidet i Arktisk råd og Barentssamarbeidet , Interreg , finansiering av Samisk parlamentarisk råd , samisk representasjon i Nordisk råd og fellesmøte mellom sametingspresidentene og sameministrene .
Áššelisttus ledje Arktálaš ráđđi ja Barentsovttasbargu , Interreg , Sámi parlamentáralaš ráđi ruhtadeapmi , sámi ovddastus Davviriikkaid ráđis ja sámedikkiid presideanttaid ja sámeministeriid gaskasaš čoahkkin .
I tillegg fremmet Sametinget i Finland en sak om konkursen i Reinprodukter as .
Dasa lassin ovddidii Suoma Sámediggi áššin Reinprodukter A / S reastaluvvama .
Det ble skrevet et brev til utenriksministeren , landbruksministeren og kommunal-ministeren i Norge , hvor presidenten ba om at det ble vurdert å hjelpe reineiere på finsk side i det økonomiske uføret de var kommet opp i som følge av konkursen .
Presideanta čálii reivve Norgga olgoriikaministerii , eanadoalloministerii ja gieldaministerii , mas son bivddii árvvoštallat livččii go vejolaš veahkehit boazodolliid Suoma bealde dan ekonomalaš roasus mii sidjiide lea šaddan dan geažil go Reinprodukter reastaluvai .
Den 21.08.00 ble det holdt møte i Karasjok i den norske delegasjonen i Samisk parlamentarisk råd .
21.08.00 doalai Sámi parlamentáralaš ráđi Norgga beale joavku čoahkkima Kárášjogas .
Det ble avholdt presidentmøte Anár 06.10.00 .
06.10.00 dollojuvvui presideantačoahkkin Anáris .
På dette møtet ble det diskutert hvilke saker sametingspresidentene ønsker skal diskuteres i fellesmøtet med ministrene 02.11.00 i Kárášjohka-Karasjok .
Dán čoahkkimis ságastallojuvvui daid áššiid birra maid birra galggašii ságastallat 02.11.00 oktasaš čoahkkimis ministeriiguin mii dollojuvvo Kárášjogas .