pere/sami_parallel huggingface dataset:
Både ved Samisk høgskole, Nord universitet og Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet blir det nedlagt et grundig og systematisk arbeid for å rekruttere lærerstudenter, spesielt til samiske lærerutdanninger og til samisk som fag i lærerutdanningen.
Sihke Sámi allaskuvllas, Nord universitehtas ja Romssa universitehtas – Norgga árktalaš universitehtas čađahuvvo vuđolaš ja systemáhtalaš bargu háhkan dihtii oahpaheaddjistudeanttaid, erenoamážit sámi oahpaheaddjioahpuide ja oahpaheaddjioahpu sámegielfágii.
Institusjonene følger tett opp alle søkere til lærerutdanning.
Ásahusat čuovvulit áŋgirit buot daid ohcciid geat ohcet oahpaheaddjiohppui.
Dette rekrutteringsarbeidet understøttes med øremerkede midler fra Kunnskapsdepartementet, med føringer om samarbeid med lokale myndigheter og skoler.
Dát rekrutterenbargu dorjojuvvo Máhttodepartemeantta merkejuvvon ruđaiguin mas leat láidestusat ovttasbargui báikkálaš eiseválddiiguin ja skuvllaiguin.
I perioden 2017 til 2019 har de tre institusjonene med samisk lærerutdanning fått tilsammen 15 millioner kroner til rekruttering og kvalifisering av lærere.
Áigodahkii jagi 2017 rájes jagi 2019 rádjai leat golbma ásahusa main lea sámi oahpaheaddjioahppu, ožžon oktiibuot 15 miljon ruvnnu oahpaheddjiid háhkamii ja gealbudeapmái.
Sametinget opplyser at de prioriterer stipend for høyere utdanning til ulike lærerutdanninger.
Sámediggi dieđiha ahte sii vuoruhit stipeandda alitohppui mii lea iešguđet oahpaheaddjioahpuin.
Studenter i barnehagelærer- og grunnskolelærerutdanninger kan få 25 000 kroner per semester for 30 studiepoeng, dersom de fyller vilkårene i stipendordningen.
Studeanttat mánáidgárdeoahpaheaddji- ja vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpuin sáhttet oažžut 25 000 ruvnnu rádjai juohke lohkanbajis 30 oahppočuoggá ovddas jus sii ollašuhttet stipeandaortnega eavttuid.
Kunnskapsdepartementet arbeider også for å gjøre det attraktivt å bli lærer i nord, og med samisk i fagkretsen, gjennom ulike ordninger for sletting av gjeld i Statens lånekasse for utdanning.
Máhttodepartemeanta bargá dan ovdii ge ahte galgá šaddat geasuheaddjin bargat oahpaheaddjin davvin ja go sus lea sámegiella okta fágain iešguđet ortnegiiguin main Stáhta loatnakássa vealgi sihkkojuvvo
Generelt er det også for få som tar høyere utdanning på samisk på et tilstrekkelig høyt nivå til å bli gode oversettere og lærermiddelutviklere mv. Det kan se ut som om antallet som fullfører videregående opplæring med samisk språk- og kulturkompetanse med gode karakterer, er for lite til å møte samfunnets behov.
Oppalaččat váldet menddo uhccán studeanttat alitoahpu sámegielas nu alla dásis ahte sii šattašedje buorit jorgaleaddjin ja oahpponeavvuid ovddideaddjin, jna. Orru leamen nu ahte daid ohppiid lohku geat čađahit joatkkaoahpahusa fágain sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta buriid árvosániiguin, ii leat doarvái dasa ahte dat duhtadivččii servodaga gáibádusaid.
En annen utfordring for rekrutteringen til samisk lærerutdanning er at studenter generelt trekker mot de større byene.
Eará hástalus rekrutteremis studeanttaid sámi oahpaheaddjiohppui lea ahte dábálaččat stuorát gávpogat geasuhit studeanttaid.
5.4 Digitalisering i høyere utdanning
5.4 Digitaliseren alit oahpus
Digitalisering er et virkemiddel for grunnleggende endringer i arbeidsformer, prosesser og innhold som kan gjøre universitets- og høyskolesektoren bedre i stand til å nå målene om høy kvalitet og relevans i utdanning og forskning, og god tilgang til utdanning for alle, uavhengig av kjønn og etnisk, sosial, geografisk og økonomisk bakgrunn.
Digitaliseren lea váikkuhangaskaoapmi mii galgá váikkuhit bargovugiid, proseassaid, ja sisdoalu vuđolaš nuppástussii mii sáhttá dagahit ahte universitehta- ja allaskuvlasuorgái lea álkit ollašuhttit iežas ulbmiliid juksan dihtii alla dási ja guoskevašvuođa oahpahusas ja dutkamis, ja fállan dihtii oahpu buohkaide, beroškeahttá sohkabealis ja čearddalaš, sosiála, geográfalaš ja ekonomalaš duogážis.
5.4.1 Digitaliseringsstrategi for universitets- og høyskolesektoren
5.4.1 Digitaliserenstrategiija universitehta- ja allaskuvlasuorggi várás
Kunnskapsdepartementet har fastsatt en egen digitaliseringsstrategi for universitets- og høyskolesektoren for perioden 2017–2021.
Máhttodepartemeanta lea mearridan sierra digitaliserenstrategiija universitehta- ja allaskuvlasuorggi várás áigodahkii 2017–2021.
Digitaliseringsstrategien viser til krav, føringer og anbefalinger i Meld. St. 27 (2015–2016) Digital agenda for Norge – IKT for en enklere hverdag og økt produktivitet, Digitaliseringsrundskrivet og flere andre rapporter, meldinger, strategier, rundskriv og handlingsplaner.
Digitaliserenstrategiija čujuha gáibádusaide, láidestusaide ja rávvagiidda dieđáhusas Meld. St. 27 (2015–2016) Digital agenda for Norge – IKT for en enklere hverdag og økt produktivitet, Digitaliserenjohtočállosis ja máŋga eará raporttas, dieđáhusain, strategiijain, johtočállosiin ja doaibmaplánain.
Strategien inneholder blant annet målbilder for studenter, lærere, forskere, data og systemer.
Strategiija sisttisdoallá earret eará ulbmiliid studeanttaide, oahpaheddjiide, dutkiide, dáhtaide ja vuogádagaide.
Ett av målene er at studentene skal ha tilgang til et moderne, personlig læringsmiljø som legger til rette for individuelle læringsopplegg.
Okta ulbmiliin lea ahte studeanttat galget beassat geavahit ođđaáigásaš, persovnnalaš oahppanbirrasa mii láhčá dilálašvuođaid oažžut oktagaslaš oahppanlážáldagaid.
Det samiske perspektivet er ikke eksplisitt omtalt i denne digitaliseringsstrategien, men det er implisitt ivaretatt i målformuleringer og henvisninger til krav og føringer.
Sámi perspektiiva ii leat čilgejuvvon eksplisihtta dán digitaliserenstrategiijas, muhto dat lea implisihtta fuolahuvvon ulbmilčilgemiin ja čujuhusain gáibádusaide ja láidestusaide.
Unit – Direktoratet for IKT og fellestjenester i høyere utdanning og forskning har nasjonalt ansvar for å implementere og videreutvikle digitaliseringsstrategien, og har sammen med universitetene og høyskolene utarbeidet en handlingsplan 2019–2021 for å realisere den.
Unit:s – Direktoráhtas IKT ja oktasašbálvalusaid várás alitoahpus ja dutkamis lea nationála ovddasvástádus čađahit ja viidáseappot ovddidit digitaliserenstrategiija, ja dat lea ovttasráđiid universitehtaiguin ja allaskuvllaiguin ráhkadan doaibmaplána áigodahkii 2019–2021 dan čađaheami várás.
Digitaliseringsstrategien for universitets- og høyskolesektoren vil bli revidert i 2020 med sikte på at ny strategi lanseres fra 1. april 2021.
Digitaliserenstrategiija universitehta- ja allaskuvlasuorggi várás galgá ođasmahttojuvvot jagi 2020 dainna ulbmiliin ahte ođđa strategiija almmuhuvvo cuoŋománu 1. b. 2021 rájes.
I den forbindelse vil Kunnskapsdepartementet vurdere hvordan det samiske perspektivet kan ivaretas i den nye strategien.
Dan oktavuođas áigu Máhttodepartemeanta árvvoštallat mo sámi perspektiiva galgá fuolahuvvot ođđa strategiijas.
For å oppfylle digitaliseringsstrategien er det en forutsetning at bruk av teknologi for læring og ny kunnskap løftes til strategisk nivå ved institusjonen, og integreres i all faglig og administrativ virksomhet.
Digitaliserenstrategiija ollašuhttima eaktu lea ahte teknologiija geavaheapmi oahppama ja ođđa máhtu várás loktejuvvo strategiijalaš dássái ásahusas, ja heivehuvvo buot fágalaš ja hálddahuslaš doaimmaide.
Å utnytte digitaliseringens endringskraft stiller krav til styring og ledelse på alle nivåer.
Digitaliserema nuppástuhttinfápmu gáibida stivrema ja jođiheami buot dásiin.
Institusjonene må derfor prioritere nødvendige ressurser til arbeidet.
Danne fertejit ásahusat vuoruhit dárbbašlaš resurssaid dan bargui.
I 2018 fikk Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet 7 millioner kroner fra Kunnskapsdepartementet til samarbeid med Samisk høgskole om IKT, personalforvaltning og studieadministrasjon.
Jagi 2018 oaččui UiT– Norgga árktalaš universitehta 7 miljon ruvnnu Máhttodepartemeanttas iežas ovttasbargui Sámi allaskuvllain Sámi IKT, bargiidhálddašeami ja oahppohálddašeami hárrái.
På IKT-området er målet å gjøre infrastrukturen og organisasjonen ved Samisk høgskole mer robust.
IKT-suorggis lea ulbmil nanosmahttit Sámi allaskuvlla vuođđostruktuvrra ja organisašuvnna.
I februar 2019 inngikk institusjonene også en avtale om felles personvernombud.
Guovvamánu 2019 šiehtadedje ásahusat maiddái virgádit oktasaš persovdnasuodjalusa áittardeaddji.
5.4.2 Krav til digitalisering i rammeplan for grunnskolelærerutdanning
5.4.2 Digitaliserengáibádus rámmaplánas vuođđoskuvlaoahpahusa várás
Med nye rammeplaner kreves det at alle som uteksamineres fra grunnskolelærerutdanning skal ha profesjonsfaglig digital kompetanse.
Ođđa rámmaplána gáibida ahte buohkain geat cevzet vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu, galgá leat profešuvdnafágalaš digitála gelbbolašvuohta.
Kandidatene skal kunne vurdere og bruke relevante læremidler og digitale verktøy og ressurser i opplæringen, og gi elevene digitale ferdigheter.
Kandidáhtat galget máhttit árvvoštallat ja geavahit guoskevaš oahpponeavvuid ja digitála reaidduid ja resurssaid oahpahusas ja addit ohppiide digitála gálggaid.
Kandidater fra samisk grunnskolelærerutdanning skal i tillegg ha kompetanse i fjernundervisningsdidaktikk, og må kunne bruke ulike typer av fjernundervisning og nettundervisning med interaktive læringsopplegg.
Sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddji kandidáhtain galgá dasa lassin leat gáiddusoahpahusdidaktihka gelbbolašvuohta, ja sii galget máhttit geavahit buotlágan gáiddusoahpahusa ja neahttaoahpahusa main leat interaktiiva oahppanlážáldagat.
Boks 5.2 Forskningsprosjekt om samiske språk og digitalisering
Boksa 5.2 Dutkanprošeakta sámegielaid ja digitaliserema birra
I 2019 ble det i Forskningsrådets Program for samisk forskning (SAMISK III) bevilget midler til et forskerprosjekt ved UiT – Norges arktiske universitet som omhandler samiske språk og digitalisering – «How can language technology make a difference?
Jagi 2019 juolludii Dutkanráđđi Sámi dutkama prográmmii (SAMISK III) ruđaid UiT:i – Norgga árktalaš universitehta dutkanprošektii mii galggai leat sámegielaid ja digitaliserema birra – «How can language technology make a difference?
An investigation of the impact language-aware computer programs have upon Saami literacy».
An investigation of the impact language-aware computer programs have upon Saami literacy».
Dette prosjektet har som hovedmål å forstå hvilken påvirkning språkteknologi har på språkopplæring og tekstproduksjon når det gjelder urfolksspråk med mange brukere som har svake lese- og skriveferdigheter på dette språket (low literacy).
Dán prošeavtta váldoulbmil lea áddet mo giellateknologiija váikkuha giellaoahpahussii ja teakstabuvttadeapmái go lea sáhka álgoálbmotgielas mas leat ollu geavaheaddjit geain lea heajos gálggat lohkat ja čállit dan giela (low literacy).
Fokuset vil være på sør- og nordsamisk.
Lullisámegiella ja davvisámegiella čalmmustahttojit.
6 Kultur og kulturminner
6 Kultuvra ja kulturmuittut
Digital teknologi gir muligheter til å skape, distribuere, formidle og bevare kunst og kulturarv på stadig nye måter.
Digitála teknologiija addá vejolašvuođa ávdnet, gilvit, gaskkustit ja vurket dáidaga ja kulturárbbi dađistaga ođđa vugiid mielde.
Samtidig utfordres samisk språk og kultur av den digitale utviklingen der de engelskspråklige digitale plattformene og strømmetjenestene blir stadig viktigere for kulturbruken, og særlig for barn og unge.
Seammás sámi giela ja kultuvrra hástala digitála ovdáneapmi mas eaŋgalašgielalaš vuođđovuogádagat ja rávdnjenbálvalusat dađistaga šaddet deháleabbon kulturgeavaheapmái, ja erenoamážit mánáide ja nuoraide.
I Meld. St. 8 (2018–2019) Kulturens kraft: Kulturpolitikk for framtida er det regjeringens prioritering å medvirke til at samisk kunst og kultur får en representativ plass i kulturlivet i Norge.
Dieđáhusas Meld. St. 8 (2018–2019) Kulturens kraft: Kulturpolitikk for framtida lea ráđđehusa vuoruheapmi váikkuhit dasa ahte sámi dáidda ja kulturárbi ožžot ovddasteaddji sajádaga Norgga kultureallimii.
Det innebærer også å bidra til at samisk kunst og kulturarv skal kunne møte digitaliseringens muligheter og utfordringer på en god måte.
Dat mielddisbuktá maid dan ahte sámi dáidda ja kulturárbi galget sáhttit dustet digitaliserema vejolašvuođaid ja hástalusaid buori vuogi mielde.
Tilgang til samisk kunst og kulturarv er viktig for vitalisering av samisk kultur.
Sámi dáidaga ja kulturárbbi olámuddu olbmuide lea dehálaš sámi kultuvrra ealáskahttimii.
Kunst og kultur er også det beste utgangspunktet for å etablere og videreføre kommunikasjon mellom mennesker og folkegrupper.
Dáidda ja kultuvra leat buoremus vuolggasadji go áigumuš lea ásahit ja viidáseappot ovddidit olbmuid ja olmmošjoavkkuid gaskasaš gulahallama.
Samisk kunst og kultur representerer stemmer og erfaringer som utgjør en del av fortellingen om Norge, og er av stor verdi for samfunnet.
Sámi dáidda ja kultuvra ovddastit suopmaniid ja vásáhusaid mat leat muitalusas Norgga birra, ja das lea stuorra árvu servodahkii.
6.1.1 Digitalisering og tilgjengeliggjøring av samisk kulturarv i arkiv, bibliotek og museum
6.1.1 Dan sámi kulturárbbi digitaliseren ja olámuddui lágideapmi mii lea arkiivvain, girjerájuin ja museain
Kulturdepartementet har ansvar for digitaliseringspolitikken på kulturfeltet.
Kulturdepartemeanttas lea ovddasvástádus dan digitaliserenpolitihkas mii lea kultursuorggis.
Arbeidet med digitalisering og tilgjengeliggjøring av innhold fra samlingene i arkiv, bibliotek og museum har pågått siden begynnelsen av 1990-tallet.
Daid čoakkáldagaid sisdoalu mii lea arkiivvain, girjerájuin ja museain, leat jo digitaliseren 1990-logu álggu rájes.
Gjennom digitalisering av samisk kulturarv vil både den samiske befolkningen og alle andre få bedre tilgang til dette materialet.
Sámi kulturárbbi digitaliserema bokte šaddá dát materiála sámi álbmogii ja earáide ge buoret olámuddui.
Regjeringen har igangsatt prosjekter for både digitalisering av kulturarvsmateriale og publisering av digitale versjoner.
Ráđđehus lea álggahan prošeavttaid main kulturárbeávdnasat galget sihke digitaliserejuvvot ja almmuhuvvot digitála hápmin.
6.1.1.1 Digitalisering i Nasjonalbiblioteket
6.1.1.1 Nationálagirjeráju digitaliseren
Det meste av Nasjonalbibliotekets eget materiale, som omfatter bøker, kringkasting, aviser, lydopptak, film, fotografier og tidsskrifter, er digitalisert.
Eanaš Nationálagirjeráju iežas dávvirat maid searvái gullet girjjit, áibmomediasáddagat, aviissat, jietnabáddemat, filmmat, fotografiijat ja áigečállagat, leat digitaliserejuvvon.
Digitalisering vil likevel være et hovedsatsingsområde for Nasjonalbiblioteket også i årene framover.
Digitaliseren šaddá dattetge leat Nationálagirjeráju váldoáŋgiruššan maiddái boahttevaš jagiid.
I statsbudsjettet for 2020 foreslo regjeringen en historisk bevilgning til Nasjonalbiblioteket for å gjøre den felles kulturarven tilgjengelig digitalt.
Jagi 2020 stáhtabušeahtas evttohii ráđđehus historjjálaš juolludeami Nationálagirjerádjui vai lea vejolaš dahkat oktasaš kulturárbbi olámuddui digitála hámis.
Digitaliseringskapasiteten i Nasjonalbibliotekets anlegg i Mo i Rana ble styrket med 70 nye stillinger og teknisk infrastruktur.
Nationálagirjeráju báikái Muoffies/Måehvies lasihuvvui digitaliserennákca 70 ođđa virggiin ja teknihkalaš vuođđostruktuvrrain.
Dette gjør det mulig å få fortgang i digitalisering også av materialet i Arkivverket, inkludert Samisk arkiv, og av papirarkiver, fotografier, levende bilder og lydopptak som forvaltes av landets øvrige arkiver, bibliotek og museer, herunder samiske arkiver og museer.
Dán geažil lea vejolaš jođálmahttit dan materiála ge digitaliserema mii lea Arkiivadoaimmahagas ja dása gullet maid Sámi arkiiva ja bábirarkiivvat, fotografiijat, ealligovat ja jietnabáddemat maid riikka arkiivvat, girjerájut ja museat muđui hálddašit ja dása gullet maiddái sámi arkiivvat ja museat.
Sametinget mener at Samisk arkiv bør styrkes i arbeidet med å digitalisere samisk arkivmateriale.
Sámediggi oaivvilda ahte Sámi arkiiva berre nannejuvvot sámi arkiivamateriála digitaliserenbarggu geažil.
Det er viktig at Samisk arkiv også har infrastruktur og ressurser til å digitalisere sine arkiver.
Dehálaš lea ahte Sámi arkiivvas leat vuođđostruktuvra ja resurssat digitaliseret iežas arkiivvaid.
Sametinget avleverer sitt arkivmateriale til Samisk arkiv.
Sámediggi lágida iežas arkiivamateriála Sámi arkiivii.
6.1.1.2 Nasjonal plan for digitalisering av levende bilder og lydopptak
6.1.1.2 Nationála plána ealligovaid ja jietnabáddemiid digitaliserema várás
Kulturdepartementet gav i 2018 Nasjonalbiblioteket i oppgave å kartlegge alt som finnes av levende bilder og lydopptak i arkiv, museer, bibliotek og private samlinger i Norge, og utforme utkast til en nasjonal plan for digitalisering og bevaring av kulturarvsmateriale.
Kulturdepartemeanta attii Nationálagirjerádjui jagi 2018 bargamuššan kártet buot ealligovaid ja jietnabáddemiid arkiivvain, museain, girjerájuin ja priváhta čoakkáldagain Norggas, ja hábmet nationála plána álgoevttohusa kulturárbemateriála digitaliserema ja vurkema várás.
Samisk arkiv ved Arkivverket, Árran lulesamiske senter og Stiftelsen Saemien Sijte (Sørsamisk kultursenter og museum i Snåsa) er med i kartleggingen som også vil omfatte det samiske materialet.
Sámi arkiiva Arkiivadoaimmahagas, Árran julevsáme guovdásj ja Saemien Sijte (Snoasa lullisámi kulturguovddáš ja musea) vuođđudus leat mielde kártemis mii maiddái fátmmasta sámi materiála.
Store mengder opptak, herunder samisk materiale, lagret på alt fra gamle filmruller, minidisker, betamaxkassetter og CD-er i store og små museer og arkiver står i fare for å gå tapt.
Stuorra hivvodagaid mielde báddemat ja ealligovat, dás maiddái sámi materiála, leat vurkkoduvvon boares filbmarullade, minisdiskkaide, betamaxkasseahtaide ja CD:ide stuorra ja unna museaide ja arkiivvaide ja lea ballamis ahte dat materiála sáhttá duššat.
Nasjonalbiblioteket har bygd opp kompetanse på restaurering, bevaring og digitalisering av lyd og levende bilde i de ulike formatene.
Nationálagirjerádju lea huksen gelbbolašvuođa divvut, vurket ja digitaliseret jiena ja ealligovaid mat leat iešguđet hámis.
Digitalisering av dette kulturarvsmaterialet vil, i tillegg til å sikre det fra å gå tapt, kunne gi alt fra forskere og lokalhistorikere til befolkningen generelt, økt tilgang til det.
Dán kulturárbemateriála digitaliseren sáhttá, dasa lassin ahte dat sihkkarastojuvvo duššamis, addit vaikke geasa, oppalaš ja báikkálaš historjjá dutkiid rájes álbmoga rádjai muđui, eanet vejolašvuođa dan geavahit.
Sametinget bemerker at utfordringene for institusjonene er å ha ressurser og digitale verktøy til systematisering, kvalitetssikring og registrering av arkivmateriale før det kan sendes til Nasjonalbiblioteket og de digitaliseringstjenestene som de tilbyr, fordi Nasjonalbiblioteket ikke mottar materiale som ikke er registrert og systematisert.
Sámedikki mearkkašupmi lea ahte ásahusaid hástalusat gusket resurssaide ja digitála reaidduide mat galget geavahuvvot arkiivamateriála vuogádahttimii, kvalitehtasihkkarastimii ja registreremii ovdalgo dat sáhttá sáddejuvvot Nationálagirjerádjui ja daidda digitaliserenbálvalusaide maid sii fállet, dannego Nationálagirjerádju ii váldde vuostá materiála mii ii leat registrerejuvvon ja vuogádahttojuvvon.
For å få til en satsning på digitalisering av samisk arkivmateriale, mener Sametinget at det er nødvendig med ressurser til dette arbeidet.
Ovdalgo duođai lea vejolaš áŋgiruššat ja lihkostuvvat sámi arkiivamateriála digitaliseremiin, de dárbbašuvvojit dárbbašlaš resurssat dán bargui, oaivvilda Sámediggi.
6.1.1.3 Digitale arkiver
6.1.1.3 Digitála arkiivvat
Nettstedet Digitalarkivet er en nasjonal fellesløsning for digital tilgjengeliggjøring av arkiver, hvor blant andre Samisk arkiv har publisert arkivmateriale.
Neahttabáiki Digitalarkivet lea nationála oktasaščoavddus arkiivvaid digitálalaččat olahahttin dahkama várás, mas earret eará Sámi arkiiva lea almmuhan arkiivamateriála.
Alle museer og arkivinstitusjoner kan publisere sine digitale arkiver her, og dermed gjøre dem tilgjengelige for alle hele døgnet.
Buot museat ja arkiivaásahusat sáhttet almmuhit iežaset arkiivvaid dasa, ja nu dahkan daid olahahttin buohkaide birra jándora.
Brukerne får her én inngang til søk i og framvisning av digitalt arkivmateriale fra offentlige og private arkivinstitusjoner og museer som i 2019 omfattet 53,5 millioner sider.
Geavaheaddjit ožžot dás beassanlobi ohcat ja oaidnit almmolaš ja priváhta arkiivaásahusaid ja museaid digitála arkiivamateriála mii jagi 2019 lei 53,5 miljon siiddu.
Samme år ble Digitalarkivet besøkt 6,2 millioner ganger av til sammen 1,4 millioner brukere.
Seamma jagi gallededje oktiibuot 1,4 miljon geavaheaddji Digitalarkivet 6,2 miljon geardde.
Samisk dokumentarv blir forvaltet av arkiver og samlinger i flere land.
Sámi dokumeantaárbbi hálddašit máŋgga riikka arkiivvat ja čoakkáldagat.
Samisk arkiv deltar i samarbeidsprosjektet «Digitale stier og samisk kulturarv» med arkivinstitusjoner og universiteter i Sverige og Finland.
Sámi arkiiva lea mielde «Digitale stier og samisk kulturarv» nammasaš ovttasbargoprošeavttas ovttas Ruoŧa ja Suoma arkiivaásahusaiguin.
Målet for prosjektet er å kartlegge sentrale samiske arkiver i Europa, og utvikle digitale løsninger som kan knytte arkivene sammen.
Ulbmil prošeavttain lea kártet guovddáš sámi arkiivvaid Eurohpás, ja ovddidit digitála čovdosiid mat sáhttet čatnat arkiivvaid oktii.
Dermed vil det bli mer attraktivt å bruke de samiske arkivene.
Nu šattašii eambbo geasuheaddjin geavahit sámi arkiivvaid.
Gjennom prosjektet skal det også utvikles etisk og juridisk akseptable løsninger for digital bruk av arkivmaterialet.
Prošeavtta bokte galget maid ovddiduvvot etihkalaččat ja juridihkalaččat dohkálaš čovdosat arkiivamateriála digitála geavaheami várás.
Det er et stort potensial i å digitalisere de samiske arkivene.
Stuorra vejolašvuođat leat sámi arkiivvaid digitaliseremis.
De samiske språkene finnes på tvers av landegrensene og får man digitalisert arkivmateriale skaper det større rom for samarbeid over grensene.
Sámegielat rasttidit riikarájáid ja go lihkostuvvá digitaliseret arkiivamateriála, de rahpá dát stuorát vejolašvuođaid ovttas bargat rájáid rastá.
Det vil øke datamaterialet som finnes om samer og gjøre dette tilgjengelig for hele den samiske befolkningen.
Dat lasihivččii diehtomateriála mii lea sámiid birra ja dagašii dan olahahttin olles sámi álbmogii.
6.1.1.4 De samiske museene
6.1.1.4 Sámi museat
I St.meld. nr. 49 (2008–2009) Framtidas museum – Forvaltning, forskning, formidling, fornying og St.meld. nr. 24 (2008–2009) Nasjonal strategi for digital bevaring og formidling av kulturarv kommer det til uttrykk en forventning om at museene i Det nasjonale museumsnettverket, et nettverk av 61 konsoliderte museumsenheter spredt over hele landet, skal digitalisere betydelige deler av sine samlinger.
Dieđáhusain St.meld. nr. 49 (2008–2009) Framtidas museum – Forvaltning, forskning, formidling, fornying ja St.meld. nr. 24 (2008–2009) Nasjonal strategi for digital bevaring og formidling av kulturarv dovddahuvvo dat vuordámuš ahte Nationála museafierpmádaga museat, 61 konsoliderejuvvon museaovttadaga fierpmádagas riikka miehtá, galget digitaliseret iežaset čoakkáldagaid mearkkašahtti osiid.
Museene har derfor tatt i bruk digitale verktøy for å nå denne målsetningen.
Danne leat museat váldán atnui digitála reaidduid ollašuhttin dihtii dan ulbmila.
De fleste museene benytter seg av samlingsforvaltningsverktøyet Primus, og av Digitalt Museum, et nettsted for formidling og tilgjengeliggjøring av samlinger.
Eanaš museat geavahit Primus nammasaš čoakkáldathálddašanreaiddu, ja Digitála Musea, neahttabáikki mii lea čoakkáldagaid gaskkusteami ja daid olahahttin dahkama várás.
Disse verktøyene er levert av KulturIT AS, et selskap eid av et titalls museer i Det nasjonale museumsnettverket.
Dáid reaidduid lea KulturIT AS nammasaš fitnodat ráhkadan, maid eaiggáduššet sullii logi musea mat gullet Nationála museafierpmádahkii.
KulturIT har blant annet mottatt tilskudd til utvikling av disse systemene fra Norsk kulturråd.
KulturIT lea earret eará ožžon doarjaga Norgga kulturráđis dáid vuogádagaid ovddideapmái.
I 2002 overtok Sametinget forvaltningen av de samiske museene, som derfor ikke er en del av det nasjonale museumsnettverket.
Jagi 2002 válddii Sámediggi badjelasas sámi museaid hálddašeami, ja danne dat eai leat Nationála museafierpmádaga oassi.
De samiske museene benytter seg likevel av Primus og Digitalt Museum som er tilgjengelig for dem, og er sikret teknisk støtte for samisk tegnsetting gjennom tilskudd fra Norsk kulturråd og utviklingsprogrammene for museene.
Sámi museat geavahit dattetge Primusa ja Digitála Musea maid dat besset geavahit, ja daidda lea sihkkarastojuvvon sámi čállinmearkkaid teknihkalaš doarjja Norgga kulturráđi ja museaid ovddidanprográmmaid ruhtadoarjagiiguin.
Sametinget mener at Samisk arkiv må få styrket sin budsjettsituasjon.
Sámediggi oaivvilda ahte Sámi arkiivii ferte nannejuvvot bušeahttadilli.
I dag har Samisk arkiv et nasjonalt ansvar for å ta imot, bevare og tilgjengeliggjøre arkivmateriale fra det samiske samfunn.
Dál lea Sámi arkiivvas nationála ovddasvástádus váldit vuostá, vurket ja dahkat sámi servodaga arkiivamateriála olahahttin geavaheddjiide.
Med dagens budsjettrammer har ikke Samisk arkiv kapasitet til å ta vare på den samiske historien slik formålet med arkivet er.
Dálá bušeahttarámmaiguin ii leat Sámi arkiivvas nákca seailluhit sámi historjjá nu go arkiivva ulbmil lea.
Sametinget mener at arkivmaterialet er viktig og samfunnsnyttig informasjon, og bør bevares og tilgjengeliggjøres.
Sámediggi oaivvilda ahte arkiivamateriála lea dehálaš ja servodahkii ávkkálaš dieđut, ja daid berre seailluhit ja láhčit geavahahttin.
På bakgrunn av dette vil en styrking av Samisk arkiv være et viktig tiltak.
Danne lea Sámi arkiivva nanosmahttin dehálaš doaibmabidju. 6.1.2 Sámegielat e-girjjiid fidnen
6.1.2.1 Samisk bibliografi
6.1.2.1 Sámi bibliografiija
Nasjonalbiblioteket har siden 1992 hatt ansvar for Samisk bibliografi som er en nasjonalbibliografi med oversikt over samiske og samisk-relevante utgivelser: bøker, småtrykk, periodika, offentlige publikasjoner, lydbøker og artikler i bøker og tidsskrift.
Nationálagirjerájus lea jagi 1992 rájes leamaš ovddasvástádus Sámi bibliografiijas mii lea nationálabibliografiija masa leat čohkkejuvvon sámegielat ja sámi kultuvrii guoskevaš ilbmadeamit: girjjit, smávvaprentosat, periodika, almmolaš prentosat, jietnagirjjit ja girjjiid ja áigečállagiid artihkkalat.
Oppføringene inkluderer både samiske titler og litteratur som berører samisk kultur skrevet på andre språk enn samisk (hovedsakelig norsk, men også noe engelsk).
Logahallojuvvot berrejit sihke sámegielat girjjálašvuođa namahusat ja girjjálašvuohta mii guoská sámi kultuvrii eará gielaide go sámegillii (eanaš dárogillii, muhto muhtun oassi eaŋgalasgillii ge).
Antall oppføringer i Samisk bibliografi per 13. januar 2020 er 28 975.
Ođđajagimánu 13. beaivvi 2020 ledje Sámi bibliografiijas 28 975 logahallama.
Bibliografien baserer seg på materiale som er omfattet av lov om avleveringsplikt for allment tilgjengelige dokument, og Sametinget mottar jevnlig eksemplarer av pliktavlevert materiale fra Nasjonalbiblioteket.
Bibliografiija vuođđun lea dat materiála maid geigengeatnegasvuođaláhka mearrida ja mii guoská almmolaččat olahahtti dokumeanttaide, ja Sámediggi oažžu jámma geatnegasvuođa geažil geigejuvvon materiála Nationálagirjerájus.
Dette er hjemlet i forskriften til loven.
Dát lea vuoigatvuođavuođđuduvvon lága láhkaásahusas.
Nasjonalbiblioteket har også ansvar for den felles samiske bibliografien som, i tillegg til den norske, inkluderer bibliografiene fra Finland, Russland og Sverige.
Nationálagirjerájus lea maiddái ovddasvástádus dan oktasaš sámi bibliografiijas mii maiddái, lassin Norgga bibliografiijii, siskkilda bibliografiijaid Suomas, Ruoššas ja Ruoŧas.
Tjenesten driftes teknisk sett av Unit.
Unit doaimmaha bálvalusa teknihkalaččat.
Nasjonalbiblioteket har ansvar for utviklingen av klassifikasjonssystemet Løøv.
Nationálagirjerájus lea ovddasvástádus Løøv nammasaš klassifikašuvdnavuogádagas.
Løøv er utarbeidet spesielt for Samisk bibliografi ved universitetsbiblioteket i Trondheim og er et system skreddersydd for samiske forhold og tema.
Løøv lea ráhkaduvvon erenoamážit Sámi bibliografiija várás Troandima universitehtagirjerájus ja dat lea dakkár vuogádat mii lea dárkilit heivehuvvon sámi diliide ja fáttáide.
Nasjonalbiblioteket konsulterer Sametinget og andre samiske institusjoner i Sápmi (Norge, Finland, Russland og Sverige) i arbeidet med utviklingen av Løøv.
Nationálagirjerádju ráđđádallá Sámedikkiin ja eará sámi ásahusaiguin Sámis (Norggas, Suomas, Ruoššas ja Ruoŧas) Løøv-vuogádaga ovddidettiinis.
Fylkesbibliotek og folkebibliotek som jobber spesielt med samisk har etablert nettverkssamarbeid med Sametinget.
Fylkkagirjerájut ja álbmotgirjerájut main leat čoakkáldagat sámegillii, leat ásahan fierpmádatovttasbarggu Sámedikkiin.
Et offisielt samisk bibliotekforum finnes ikke.
Almmolaš sámi girjerádjoforum ii leat.
Sametinget har ikke en formell samarbeidsavtale med Nasjonalbiblioteket slik som Sametinget har med fylkeskommunene, og vil bemerke at samarbeidet med Nasjonalbiblioteket kunne ha vært bedre og tettere.
Sámedikkis ii leat miige formála ovttasbargošiehtadusaid Nationálagirjerájuin nu go Sámedikkis lea fylkkagielddaiguin ja -suohkaniiguin, ja háliida mearkkašit ahte ovttasbargu Nationálagirjerájuin livččii sáhttit leat buoret ja lagat.
Sametinget mener at det er tilrettelagt for utlån av e-bøker i bibliotekene, men det er imidlertid utfordringer med tilbudet av samisk litteratur i digitalt format.
Sámedikki oaivil lea ahte lea lágiduvvon dilli nu ahte lea vejolaš luoikkahit e-girjjiid girjerájuin, muhto leat hástalusat fállat sámi girjjálašvuođa digitála hápmin.
Appen BookBites, som blir brukt til utlån av e-bøker, er oversatt til nordsamisk, men det finnes dessverre få samiskspråklige skjønnlitterære e-bøker tilgjengelig for innkjøp og utlån via bibliotek.
BookBites-áhppa, mii geavahuvvo luoikat girjjiid, lea jorgaluvvon davvisámegillii, muhto dađe bahábut leat uhccán sámegielalaš čáppagirjjálaš e-girjjit vuovdimassii sisaoastin láhkai ja luoikan láhkai girjeráju bokte.
Enkelte samiske forlag selger e-bøker på sine egne nettsider som hver enkelt kan kjøpe og laste ned på telefon eller nettbrett.
Muhtun sámi lágádusat vuvdet e-girjjiid iežaset neahttasiidduin maid juohkehaš sáhttá viežžat telefovdnii dahje dihtordulbui.
Sametinget satser på digitalisering av samisk litteratur og ser potensialet i digitale løsninger for samisk litteraturproduksjon og distribusjon.
Sámediggi háliida bidjat searaid sámi girjjálašvuođa digitaliseremii ja oaidná vejolašvuođaid digitála čovdosiin sámi girjjelašvuođa buvttadeamis ja lávdadeamis.
Sametinget mener dette vil styrke tilgangen på samisk litteratur.
Sámedikki mielas dát lasihivččii sámi girjjálašvuođa fidnema.
6.1.3 Digitalisering av samiske medier
6.1.3 Sámi mediaid digitaliseren
Alle språk, også samiske språk, er bærere og formidlere av både identitet, kultur og kulturarv.
Buot gielat, sámegielat ge, leat sihke identitehta, kultuvrra ja kulturárbbi guoddit ja gaskkusteaddjit.
Det er umulig å skille mellom en gitt kulturs innhold og dens språk.
Veadjemeahttun lea sirret dihto kultuvrra sisdoalu ja dan giela.
Derfor er det ikke likegyldig hvilket språk som fremmes på kulturelle arenaer.
Danne das lea stuorra mearkkašupmi guđe gielat dat ovddiduvvojit kultuvrralaš arenain.
Det blir dermed viktig at den samiske befolkningen har tilgang på kultur på eget språk blant annet gjennom aviser, radio, TV, film og nettbaserte plattformer.
Nu šaddá ge dehálaš ahte sámi álbmot vásiha kultuvrra iežas gillii earret eará aviissaid, radio, filmma ja neahttavuđot vuođđovuogádagaid bokte.
6.1.3.1 Plattformnøytral tilskuddsordning for samiske aviser
6.1.3.1 Vuođđovuogádatneutrála doarjjaortnet sámi aviissaide
Støtteordningen for samiske aviser og samiskspråklige avissider skal legge til rette for demokratisk debatt, meningsdanning og språkutvikling i det samiske samfunnet, og er regulert i egen forskrift.
Sámi aviissaid ja sámegielat aviisasiidduid doarjjaortnet galgá láhčit diliid demokráhtalaš digaštallamii, oaivilhábmemii ja giellaovddideapmái sámi servodagas, ja dat lea mearriduvvon sierra láhkaásahusas.
Med samisk avis menes etter forskriften avis som har den samiske befolkningen som hovedmålgruppe.
Sámi aviissain oaivvilduvvo láhkaásahusa mielde áviisa mas lea sámi álbmot váldoulbmiljoavkun.
Med andre ord kan også norskspråklige aviser som har denne målgruppen få støtte.
Nuppiid sániiguin cealkki sáhttet maiddái dárogielat aviissat ge main lea dát ulbmiljoavku, oažžut doarjaga.
Samlet fordelte Medietilsynet nesten 34 millioner kroner til samiske aviser i 2019.
Oktiibuot juogadii Mediabearráigeahčču measta 34 miljon ruvnnu sámi aviissaide jagi 2019.
De samiske dagsavisene Ávvir (nordsamisk) og Ságat (hovedsakelig på bokmål) fikk henholdsvis 18,81 og 13,6 millioner kroner, mens lokalavisen Snåsningen fikk 625 968 kroner for innstikk på sørsamisk, og lokalavisen Nordsalten fikk 725 427 kroner for innstikk på lulesamisk.
Sámi beaiveaviissat Ávvir (davvisámegillii) ja Ságat (eanaš dárogillii) ožžo namalassii 18,81 ja 13,6 miljon ruvnnu, ja báikkálaš aviisa Snåsningen oaččui 625 968 ruvnnu giellasiidduide lullisámegillii, ja báikkálaš aviisa Nordsalten oaččui 725 427 ruvnnu giellasiidduide julevsámegillii.
Mediemangfoldsutvalget mente at tilskuddsordningen i dag i liten grad gir de samiske avisene incitament til å satse på digitale forretningsmodeller, og foreslo derfor å gjøre tilskuddet til samiske medier plattformnøytralt, slik at ordningen i større grad vil kunne stimulere til innovasjon og mer effektiv distribusjon.
Mediašláddjiivuođalávdegoddi oaivvildii ahte dálá doarjjaortnet uhccán movttiidahttá sámi áviissaid áŋgiruššat digitála gávppálašmálliiguin, ja árvalii danne dahkat doarjaga sámi aviissaide vuođđovuogádatneutrálan, nu ahte ortnet eanet movttiidahtášii ođđahutkamii ja beaktilat distribušuvdnii.
Regjeringen har foreslått å gjøre ordningen plattformnøytral, noe som kan gi bedre distribusjon, mer samisk innhold, flere aktører og økt mediemangfold også før sør- og lulesamisk.
Ráđđehus lea evttohan dahkat ortnega vuođđovuogádatneutrálan, mii buoridivččii distribušuvnna, attášii eanet sámi sisdoalu, eanet doaimmaheddjiid ja stuorát mediašláddjiivuođa maiddái lulli- ja julevsámegillii.
Det tas sikte på å sende forslaget på høring i løpet av 2021.
Áigumuš lea sáddet evttohusa gulaskuddamii jagi 2021 mielde.
6.1.3.2 Tilskudd til digitalisering av lokalradio
6.1.3.2 Doarjja báikkálaš rádio digitaliseremii
Guovdageainnu Lagasradio (Radio GLR) og Radio DSF er lokalradioer med samisk innhold som mottar tilskudd gjennom støtteordningen «Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier».
Guovdageainnu Lagasrádio (Radio GLR) ja Radio DSF leat báikkálaš rádiot sámi sisdoaluin mat ožžot doarjaga «Tilskudd til lokale lyd- og bildemedier» nammasaš doarjjaortnega bokte.
I 2019 mottok de investeringstilskudd til digitalisering av lokalradio, prosjektmidler til lokale programproduksjoner, driftstilskudd til lokalradioer for etniske- og språklige minoritetsgrupper og tilskudd til enkeltstående kompetansehevende tiltak.
Jagi 2019 ožžo dat investerendoarjaga báikkálaš rádio digitaliseremii, prošeaktaruđaid báikkálaš prográmmabuvttadeapmái, doaibmadoarjaga báikkálaš rádioide čearddalaš ja gielalaš unnitlohkojoavkkuid várás ja doarjaga bođu gealbudandoaibmabijuide.
Tilskuddsmidlene gitt gjennom ordningen utgjorde totalt nesten 20 millioner kroner i 2019.
Doarjjaruđat mat addojedje ortnega bokte dahke buohkanassii masá 20 miljon ruvnnu jagi 2019.
Omkring halvparten av støttemidlene er siden 2016 øremerket prosjekter som skal bidra til å digitalisere landets lokalradioer.
Sullii bealli doarjjaruđain leat jagi 2016 rájes merkejuvvon prošeavttaide mat galget váikkuhit dasa ahte riikka báikkálaš rádiot digitaliserejuvvojit.
I tillegg er søknader om tilskudd til lokale programproduksjoner som stimulerer til bruk av norsk musikk prioritert.
Dasa lassin leat doarjjaohcamat dakkár báikkálaš prográmmabuvttadeapmái mat movttiidahttet norgalaš musihka geavaheapmái, vuoruhuvvon.
Lokale radio- og TV-aktører er en viktig del av mediemangfoldet, og støtteordningen skal bidra til å understøtte dette mangfoldet.
Báikkálaš rádio- ja tv-doaimmaheaddjit leat mediašláddjiivuođa dehálaš oassi, ja doarjjaortnet galgá váikkuhit dán šláddjiivuođa doarjumii.
Guovdageainnu Lagasradio (GLR) mottar i 2020 direkte tilskudd på 337 000 kroner fra Sametinget, med mål om samiske medier som skaper samfunnsengasjement.
Guovdageainnu Lagasrádio (GLR) oažžu jagi 2020 337 000 ruvnnu njuolggo doarjjan Sámedikkis dainna mihtuin ahte sámi mediat boktet servodatberoštumi.
Sametinget mener at medier er en viktig del av samfunnet og samfunnsdebatten.
Sámediggi oaivvilda ahte mediat leat dehálaš oassi servodagas ja servodatdigaštallamis.
For Sametinget er det viktig at samisk språk, kunst og kultur er tilgjengelig på ulike medier, på ulike plattformer og at det produseres og formidles med høy kvalitet.
Sámediggái lea dehálaš ahte sámi giella, dáidda ja kultuvra leat olahahttit iešguđet mediain, iešguđet vuođđovuogádagain ja ahte das mii buvttaduvvo ja gaskkustuvvo, lea alla dássi.
6.1.3.3 Samisk teksting på både lineær TV og strømme-TV
6.1.3.3 Teksten sámegillii sihke lineára TV:s ja rávdnjen-TV:s
Kringkastingsloven og NRK-plakaten har tidligere ikke stilt spesifikke krav til teksting av programmer for den samiske befolkningen.
Áibmomedialáhka ja NRK-plakáhta eai leat ovdal erenoamážit gáibidan ahte prográmmat sámi álbmoga várás galget tekstejuvvot.
I Meld. St. 38 (2014–2015) Open og opplyst – Almennkringkasting og mediemangfald varslet Kulturdepartementet at departementet vil vurdere tekstekrav for NRKs programmer på samiske språk for å bedre tilgangen til slike programmer for hørselshemmede samer.
Dieđáhusas Meld. St. 38 (2014–2015) Open og opplyst – Almennkringkasting og mediemangfald celkkii Kulturdepartemeanta ahte departemeanta áigu árvvoštallat gáibádusaid NRK-prográmmaid tekstemii sámegielaide buoridan dihtii guluhis sámiide dakkár prográmmaid fálaldaga.
Fra 2020 er det fastsatt i kringkastingsforskriften en egen bestemmelse § 2-5 (e) at NRK skal «tilgjengeliggjøre fjernsynsprogrammer på samisk med teksting på det samiske språk som er talespråk i programmet når slike programmer legges ut i audiovisuell bestillingstjeneste, dersom det er teknisk og praktisk mulig».
Jagi 2020 rájes lea mearriduvvon áibmomedialáhkaásahussii sierra mearrádus § 2-5 (e) mii dadjá ahte NRK galgá «dahkat TV-prográmmaid olahahttin sámegillii dan sámegiela tekstemiin mii hállojuvvo prográmmas go prográmmat biddjojuvvo audiovisuála diŋgonbálvalussii, jus lea vejolaš dan dahkat teknihkalaččat ja geavatlaččat».
I Prop. 58 L (2018–2019) Endringer i kringkastingsloven mv. går det fram at Kulturdepartementet mente det burde stilles krav om at NRKs programmer på samisk skal gjøres tilgjengelig med teksting på det samiske språk som er talespråk i programmet når slike programmer legges ut i en audiovisuell bestillingstjeneste (strømme-TV).
Proposišuvnnas Prop. 58 L (2018–2019) Endringer i kringkastingsloven mv. boahtá ovdan ahte Kulturdepartemeanta oaivvildii ahte berrešii gáibidit ahte NRK-prográmmat sámegillii galget leat olámuttus tekstemiin dan sámegillii mii lea prográmma hállangiella go dakkár prográmmat biddjojuvvojit audiovisuála diŋgonbálvalussii (rávdnjen-TV).
Kulturdepartementet har vært i dialog med Sametinget om § 2-5 bokstav e om teksting på samisk.
Kulturdepartemeanttas lea leamaš gulahallan Sámedikkiin § 2-5 bustáva e birra tekstema hárrái sámegillii.
Sametinget støtter forslaget, spesielt at kravet skal gjelde for alle samiske språk.
Sámediggi doarju árvalusa, erenoamážit dan ahte gáibádus galgá gustot buot sámegielaide.
Sametinget viser til at kravet gjelder for fjernsynsprogrammer på samisk, men at NRKs tilbud på samisk fortsatt er begrenset.
Sámediggi čujuha ahte gáibádus gusto prográmmaide mat leat sámegillii, muhto ahte NRK fálaldat sámegillii ain lea menddo unni.
Sametinget foreslår derfor at plikten til å tekste på samisk i framtida også skal utvides til et utvalg programmer med norsk talespråk, særlig programmer som omhandler samiske tema.
Danne evttoha Sámediggi ahte geatnegasvuohta tekstet sámegillii boahtteáiggi maid galgá viiddiduvvot válljejuvvon prográmmaide main hállet dárogiela, erenoamážit prográmmaide mat gieđahallet sámi fáttáid.
Kulturdepartementet tar med seg innspillet i det videre arbeidet og vil fortsette dialogen med Sametinget om tilrettelegging.
Kulturdepartemeanta váldá mielddis evttohusa viidásat bargui ja áigu joatkit gulahallama Sámedikkiin heiveheami birra.
6.1.3.4 NRKs satsing på nett for unge samer
6.1.3.4 NRK áŋgiruššan neahtas nuorra sámiid várás
NRK har som en del av oppdraget å styrke de samiske språkene og skal ha daglige sendinger for den samiske befolkningen og jevnlige programmer for barn og unge.
Oassi NRK bargamušain lea nannet sámegielaid ja das galget leat beaivválaš sáddagat sámi álbmogii ja jeavddalaš prográmmat mánáid ja nuoraid várás.
I tillegg til tradisjonell TV har NRK økt satsingen på digitalt innhold på nett-TV, Facebook og Instagram for å nå ut til unge samer.
Árbevirolaš TV lassin lea NRK lasihan áŋgiruššama digitála sisdoaluin neahtta-TV:s, Facebook:s ja Instagram:s vai ollá nuorra sámiide.
NRK Sápmi produserer nyheter, kultur, underholdning og innhold for barn på samisk og norsk til nett, mobil, radio og TV. Ifølge NRK er bruken av innholdet til NRK Sápmi på nett stabilt, men det har vært en økning på mobil.
NRK Sápmi buvttada ođđasiid, kultuvrra, guoimmuheami ja sisdoalu mánáid várás sámegillii ja dárogillii nehttii, mobiilii, rádioi ja TV:i. NRK dieđiha ahte NRK Sámi sisdoalu geavaheapmi neahtas lea dássit, muhto lea lassánan mobiillas.
I 2018 besøkte flere unike brukere NRK Sápmi på mobil enn på nett.
Jagi 2018 fitne eanet áidnalunddot geavaheaddjit NRK Sámi mobiillas go neahtas.
I 2018 har NRK Sápmi styrket nyhets- og aktualitetstilbudet på nett og mobil med løpende nyheter og økt oppmerksomhet mot nasjonale samiske saker som har relevans langt utover lokalsamfunnet de har utgangspunktet i. NRK Sápmi har en tredelt strategi: Mer flerspråklig innhold, mer innhold mot yngre målgrupper og større saker og historier som i større grad angår alle samer og befolkningen ellers.
Jagi 2018 lea NRK Sápmi nannen ođas- ja áigeguovdilis áššiid fálaldaga neahtas ja mobiillas oktilis ođđasiiguin ja eanet dakkár nationála sámi áššiid beroštumiin mat leat guoskevaččat ollu viidábut go báikkálaš servodahkii mii lea daid vuolggasadji. NRK Sámis lea golmmaoasat strategiija: Eambbo máŋggagielalaš sisdoallu, eanet sisdoallu nuorat ulbmiljoavkkuid várás ja stuorát áššit ja historjját mat eambbo gusket buot sámiide ja álbmogii muđui.
Medietilsynets vurdering er at NRK i 2018 gjennom tilbudet sitt på radio, TV, nett og mobil oppfyller kravene til å styrke de samiske språkene og til å styrke samisk identitet og kultur.
Mediabearráigeahču árvvoštallan lea ahte NRK jagi 2018 iežas fálaldagain rádios, TV:s, neahtas ja mobiillas ollašuhttá gáibádusaid nannet sámegielaid ja nannet sámi identitehta ja kultuvrra.
I allmennkringkastingsrapporten for 2018 skriver Medietilsynet at NRK bryter forpliktelsene om å sende jevnlige programmer for unge på samisk.
Jagi 2018 dábálašáibmomediaraporttas čállá Mediabearráigeahčču ahte NRK rihkku geatnegasvuođaidis sáddet jeavddalaš prográmmaid nuoraide sámegillii.
Det er likevel en positiv utvikling i 2018, og Medietilsynet regner med at kravet blir oppfylt.
Dattetge lea buorre ovdáneapmi jagi 2018, ja Mediabearráigeahčču rehkenastá ahte gáibádus ollašuhttojuvvo.
Medietilsynet har derimot ikke evaluert dette for resten av året 2018 og 2019.
Muhto Mediabearráigeahčču ii leat baicce árvvoštallan dán loahppajagi 2018 ja jagi 2019.
Sametinget forventer at innhold på alle samiske språk for barn og unge blir ytterligere styrket.
Sámediggi vuordá ahte sisdoallu buot sámegielaide mánáid ja nuoraid várás nannejuvvo vel eambbo.
Sametinget har også påpekt dette i sin Mediepolitiske redegjørelse (2019).
Sámediggi lea maid čujuhan dan iežas Mediapolitihkalaš čilgehusas (2019).
6.1.3.5 Internasjonalt samisk filminstitutt (ISFI)
6.1.3.5 Internašunála Sámi Filbmainstituhtta (ISFI)
ISFI gir støtte til kompetanseutvikling og økonomisk støtte til samiske aktører som ønsker å utvikle, produsere og distribuere samisk film med samisk språk.
ISFI addá doarjaga gealbudeapmái ja ruhtadoarjaga sámi doaimmaheddjiide geat háliidit ovddidit, buvttadit ja gilvit sámi filmmaid main lea sámegiella.
Regjeringen har derfor i løpet av de siste årene styrket driftssituasjonen for ISFI, slik at virksomheten kan videreføre og styrke satsingen på produksjon av samisk film.
Danne lea ráđđehus maŋimus jagiid nannen ISFI doaibmadili sihkkarastin dihtii dan, nu ahte doaimmahat sáhttá joatkit ja nannet áŋgiruššama sámi filmmaid buvttademiin.
Regjeringen har styrket ISFI betraktelig, fra om lag 4 millioner kroner i 2016 til 8,4 millioner kroner i 2020.
Ráđđehus lea nannen ISFI mearkkašahtti láhkai, sullii 4 miljon ruvnnu rájes jagi 2016 8,4 miljon ruvnnu rádjai jagi 2020.
ISFI planlegger å etablere et studio for etterarbeid i tilknytning til sine lokaler i Kautokeino.
ISFI pláne ásahit studio maŋŋebarggu várás iežas lanjaide Guovdageainnus.
Studioet, Tundra Studio, skal brukes til dubbing av norske og internasjonale filmer til samisk språk og til etterarbeid i samiske produksjoner.
Studio, Tundra Studio, galgá geavahuvvot dárogiel ja riikkaidgaskasaš filmmaid dubbemii sámegillii ja buvttademiid maŋŋebargguide.
Norsk filminstitutt lanserte i 2019 en handlingsplan for mangfold i norsk film og filmkultur.
Norgga filbmainstituhtta almmuhii jagi 2019 doaibmaplána norgalaš filmma ja filbmakultuvrra máŋggabealatvuođa várás.
Ett av tiltakene er å inngå samarbeid med blant annet ISFI, for å styrke talentutvikling og rekruttering av underrepresenterte grupper i filmfeltet.
Doaibmabijuin okta lea álggahit ovttasbarggu earret eará Internašunála Sámi Filbmainstituhtain (ISFI:in), nannen dihtii taleanttaid ovddideami ja unnán ovddastuvvon joavkkuid rekrutterema filbmasuorggis.
Sametinget mener at det ikke er bevilget nok midler til produksjon av samiske spillefilmer og TV-serier.
Sámediggi oaivvilda ahte eai leat juolluduvvon doarvái ruđat sámi neaktinfilbma neavttosfilmmaid ja TV-ráidduid buvttadeapmái.
Disney-filmen Frost 2 er dubbet til nordsamisk, Jiknon 2, og Sametinget ser store muligheter for dubbing av flere filmer til de samiske språkene.
Disney-filbma Frost 2, Jikŋon 2, lea dubbejuvvon davvisámegillii, ja Sámediggi oaidná stuorra vejolašvuođaid eanet filmmaid dubbemis sámegielaide.
Utfordringen slik Sametinget ser det er at det ikke finnes økonomiske midler til en slik virksomhet.
Sámedikki oainnu mielde lea hástalus ahte eai leat ruđat dakkár doibmii.
Dubbing er en meget kostnadseffektiv måte å øke tilbudet av filmer og TV-serier på de samiske språkene.
Dubben lea goluid dáfus hui beaktilis vuohki lasihit filmmaid ja TV-ráidduid fálaldaga sámegielaide.
Med dagens teknologi har dubbingen blitt billigere og fått bedre kvalitet.
Dálá teknologiijain lea dubben šaddan hálbbit ja das lea šaddan buoret kvalitehta.
Sametinget ser behovet for å produsere flere dubbede samiskspråklige filmer og TV-serier, og dette særlig med tanke på tilbudet til barn og unge.
Sámediggi oaidná dárbbu buvttadit eanet dubbejuvvon sámegielalaš filmmaid ja TV-ráidduid ja dat lea erenoamážit dehálaš go jurddaša mánáid ja nuoraid fálaldaga.
Samiske institusjoner trenger å få bygd opp den teknologiske infrastrukturen til å lage og publisere dubbede filmer, samt studioer som kan produsere og gjennomføre dette.
Sámi ásahusat dárbbašit hukset teknologalaš vuođđovuogádaga dubbejuvvon filmmaid buvttadeami ja almmuheami várás, ja dasto vel studioid mat sáhttet buvttadit ja čađahit dáid bargguid.
6.1.3.6 Strømmetjenesten Sapmifilm
6.1.3.6 Rávdnjenbálvalus Sapmifilm
Strømmetjenesten Sapmifilm.com ble lansert 8. mars 2018, under Indigenous Film Conference i Kautokeino.
Rávdnjenbálvalus Sapmifilm.com almmuhuvvui njukčamánu 8. b. 2018 Indigenous Film Conference áiggi Guovdageainnus.
Tjenesten driftes av Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI) og tilbys i første omgang til et publikum i Norge, Sverige og Finland.
Bálvalusa doaimmaha Internašunála Sámi Filbmainstituhtta (ISFI) ja fállojuvvo álggus olbmuide Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
Katalogen består av samiske kort-, dokumentar- og animasjonsfilmer.
Katalogas leat sámi oanehis-, dokumentára- ja animašuvdnafilmmat.