pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette gjelder først og fremst fagmyndigheter som ivaretar arealinteresser .
Dát guoská vuosttažettiin daidda fágaeiseválddiide , mat fuolahit areálaberoštusaid .
Kommunen må påse at kartgrunnlaget er oppdatert slik at vedtak fattes på et korrekt faktagrunnlag , som grunnlag for å vurdere nye saker og som hjelpemiddel for kommunen i å kontrollere at vedtak blir fulgt opp .
Gielda ferte bearráigeahččat ahte kártavuođđu lea áigáduvvon nu ahte mearrádusat dahkkojuvvojit rivttes duohtadieđuid vuođul , vuođđun dasa ahte lea vejolaš árvvoštallat ođđa áššiid ja veahkkeneavvun gildii go dat galgá bearráigeahččat ahte mearrádusat čuovvoluvvojit .
Oppdateringen må være tilpasset det nøyaktighets- og detaljeringsnivå som kommunen benytter for kartgrunnlaget i de ulike delene av kommunen .
Áigádeapmi galgá leat heivehuvvon dan aiddolašvuođa- ja dárkilvuođadássái maid gielda geavaha kártavuođđun gieldda iešguđet osiin .
Oppdateringsrutinene vil i utgangspunktet basere seg på en kombinasjon av løpende administrative saksbehandlingsrutiner og periodisk oppdatering med for eksempel fotogrammetriske kartleggingsmetoder .
Álgojurdaga mielde vuođđuduvvojit áigádandagaldumit sihke beaivválaš hálddahuslaš áššemeannudandagaldumiide ja áigodatlaš áigádeapmái ovdamearkka dihtii fotogrammehtralaš kártenvugiiguin .
Kommunen har ikke plikt til å ha klart et kartgrunnlag i den nøyaktighets- og detaljeringsgrad som kreves for ethvert privat utbyggingstiltak som måtte komme opp .
Gielddas ii dárbbaš leat kártavuođđu dan aiddolašvuođa- ja dárkilvuođadásis mii gáibiduvvo juohke priváhta huksendoaibmabidjui mii gielddas sáhttá čuožžilit .
Dersom forslag om plan eller utbyggingstiltak krever mer nøyaktig eller detaljert kartgrunnlag , enn det kommunen i utgangspunktet har behov for , kan kommunen pålegge forslagsstiller eller søker å utarbeide nødvendig kartunderlag tilpasset den foreslåtte planen eller tiltaket .
Jus plána dahje huksendoaibmabiju evttohus gáibida eanet aiddolaš dahje dárkilis kártavuođu , go dan maid gielda álgojurdaga mielde dárbbaša , de sáhttá gielda geatnegahttit evttoheaddji dahje ohcci ráhkadit dárbbašlaš kártavuođu mii lea heivehuvvon evttohuvvon plánii dahje doaibmabidjui .
Kommunen må på sin side kunne gi forslagsstiller eller søker opplysninger om gjeldende reguleringsplaner med så stor nøyaktighet at utbyggeren kan legge til grunn de begrensningslinjer som er vist i reguleringskartet uten ytterligere kartlegging .
Gielda fas ferte sáhttit addit evttoheaddjái dahje ohccái dieđuid gustovaš muddenplánaid birra dakkár aiddolašvuođain ahte huksejeaddji sáhttá bidjat vuođđun daid ráddjehuslinnjáid , mat bohtet ovdan muddenkárttas almmá eanet kártema haga .
Krav fra kommunen om at kart skal utarbeides eller data leveres i digital form må , som til nå , skje i henhold til forskrift .
Gáibádus gielddas ahte kárttat galget ráhkaduvvot dahje dieđut addojuvvot digitála hámis , gálget , nu mo dán rádjai , dahkkojuvvot láhkaásahusa vuođul .
Det vil derfor i alminnelige byggesaker fortsatt være anledning til å levere tradisjonelle papirbaserte byggesøknader dersom tiltakshaver ønsker dette .
Danne lea dábálaš huksenáššiin ain vejolaš ovddidit árbevirolaš huksenohcamiid bábirhámis go doaibmabidjoeaiggát dan háliida .
Departementet fastsetter forskrift vedrørende kartgrunnlag , arealplaner , situasjonskart , situasjonsplaner , konsekvensutredninger og annen bruk av kart og stedfestet informasjon til formål som omhandles i loven .
Departemeanta mearrida láhkaásahusa kártavuođu , areálaplánaid , dillekárttaid , dilleplánaid , váikkuhusčielggademiid ja eará kártageavaheami ja báikáduvvon dieđuid geavaheami várás dakkár áigumušaide mat válddahallojuvvojit lágas .
3.2 Planregister
3.2 Plánaregisttar
Det er nå et lovfestet krav at hver kommune skal føre register over alle gjeldende arealplaner i kommunen , og tilhørende bestemmelser .
Dál lea lágas mearriduvvon gáibádus ahte juohke gielddas galget gustovaš areálaplánat leat registarastojuvvon , ja guoskevaš mearrádusat .
Registeret kan også inneholde andre opplysninger som har betydning for planarbeidet i kommunen , under dette forslag til planer som er under behandling i kommunen .
Registariin sáhttet leat maid eará dieđut main lea mearkkašupmi gieldda plánabargui , dás maiddái plánaevttohusat maid gielda lea meannudeamen .
Kommuner kan inngå interkommunalt samarbeid om felles register .
Gielda sáhttá šiehtadit eará gielddaiguin ovttas bargat oktasaš registariid hárrái .
Det er tatt høyde for at kommunene etter hvert behandler eller forvalter arealplanene med elektroniske metoder .
Lea ráhkkanuvvon dasa ahte gielddat dađistaga galget sáhttit gieđahallet dahje hálddašit areálaplánaid elektrovnnalaš vugiiguin .
Departementet har i forskrift fastsatt nærmere regler om elektronisk planregister , herunder regler om innhold , utforming , kvalitet , oppdatering , lagring og tilgang til opplysninger og det vises til denne .
Departemeanta lea láhkaásahusas mearridan dárkilet njuolggadusaid elektrovnnalaš plánaregistara birra , dás maiddái njuolggadusaid sisdoalu birra , hábmema birra , kvalitehta birra , áigádeami birra ja dieđuid vurkema ja fidnema birra , ja čujuhuvvo dasa .
Det blir utarbeidet en egen produktspesifikasjon for planregister .
Sierra buvttaspesifikašuvdna ráhkaduvvo plánaregistara várás .
3 Det rettslige grunnlaget for samepolitikken
3 Sámepolitihka rievttálaš vuođus
3.1 Rettsgrunnlaget – hvorfor en særskilt urfolksrett ?
3.1 Riektevuođus – manne sierra eamiálbmotriekti ?
Samene er anerkjent som urfolk i Norge .
Sámit leat dohkkehuvvon eamiálbmogin Norggas .
Det finnes imidlertid ikke noen generell , internasjonalt akseptert definisjon av urfolk .
Ii gávdno almmatge makkárge oppalaš , riikkaidgaskasaččat dohkkehuvvon eamiálbmogiid meroštallan .
ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater , inneholder imidlertid i artikkel 1 b en definisjon av urfolk , som også brukes i denne meldingen :
ILO-soahpamuš nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain , sisdoallá almmatge artihkkalis 1 b eamiálbmogiid meroštallama , mii maiddái geavahuvvo dán dieđáhusas :
Definisjonen av urfolk i ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater er folkerettslig forpliktende for Norge innenfor det området konvensjonen dekker .
Eamiálbmogiid meroštallan ILO-soahpamušas nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain lea álbmotrievttálaččat geatnegahtti maiddái Norgii dan duovdagis man konvenšuvdna gokčá .
Norske myndigheter er , både gjennom folkeretten og nasjonal rett , forpliktet til å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppen skal kunne sikre og utvikle sitt språk , sin kultur og sitt samfunnsliv .
Norgalaš eiseválddit leat , sihke álbmotirevtti ja riikkagottálaš rievtti bokte , geatnegahttojuvvon láhčit dilálašvuođaid nu ahte sámi álbmotjoavku sáhttá seailluhit ja gárgedit iežas giela , kultuvrra ja servodateallima .
Det er utviklet spesielle rettsstandarder internasjonalt for å sikre at urfolks levesett og kultur opprettholdes og utvikles .
Erenoamáš riektestandárddat leat gárgeduvvon riikkaidgaskasaččat vai eamiálbmogiid eallinvuohki ja kultuvra váfistuvvo ja gárgeduvvo .
Denne utviklingen gjenspeiles også i det norske lovverket .
Dát gáredeapmi oidno maiddái norgalaš láhkamearrádusain .
Regjeringens mål er at Norge skal oppfylle alle sine nasjonale og internasjonale rettslige forpliktelser i forhold til den samiske befolkningen .
Ráđđehus ulbmilin lea ahte Norga galgá deavdit buot riikkagottálaš ja riikkaidgaskasaš rievttálaš geatnegasvuođaidis sámi veahkadaga guovdu .
Disse rettslige forpliktelsene er en sentral del av grunnlaget for regjeringens samepolitikk .
Dát rievttálaš geatnegasvuođat leat guovdilis oassin ráđđehusa sámepolitihka vuđđosis .
Hensikten med rettighetene er å sikre at det som er unikt for den samiske folkegruppen , slik som språk og kultur , skal kunne sikres og utvikles på samenes egne premisser .
Vuoigatvuođaid háhku lea váfistit ahte dat mii lea erenoamáš sámi álbmotjovkui , nugo giella ja kultuvra , galgá sáhttit váfistuvvot ja gárgeduvvot sámiid iežaset eavttuid mielde .
Det er også en sentral målsetting at samene oppnår likeverdighet med majoritetsbefolkningen når det gjelder tilbud om samfunnstjenester og levekår .
Guovdilis juksanmearrin lea maiddái ahte sámit ožžot ovttaárvosašvuođa eanádatveahkadagain servodatbálvalusaid ja eallindiliid dáfus .
Typisk for urfolk er at de ikke er det dominerende folket i det større samfunnet de er en del av .
Mihtilmassan eamiálbmogiidda lea ahte sii eai leat ráđđejeaddji álbmot stuorát servodagas mas sii leat oassin .
Rent flertallsdemokrati ivaretar derfor ikke nødvendigvis minoritetsinteresser .
Danne buhtes eanetlohkodemokratiija ii dárbbaš áimmahuššat veahádatberoštusaid .
Mekanismer som sikrer minoriteters rettigheter er derfor nødvendige for å oppnå reelt demokrati som sikrer medbestemmelse og innflytelse også for minoriteter .
Danne leat mekanismmat mat váfistit veahádagaid vuoigatvuođaid dárbbašlaččat vai ožžojuvvo duođalaš demokratiija mii váfista mieldemearrideami ja váikkuhanfámu maiddái veahádagaide .
Urfolk er ikke minoriteter i alle land .
Eamiálbmogat eai leat veahádagat buot riikkain .
I flere stater , som Bolivia og Guatemala , utgjør de et betydelig flertall av befolkningen .
Máŋgga stáhtas , nugo Bolivias ja Guatemalas , dahket sii mearkkašahtti eanetlogu veahkadagas .
Et annet fellestrekk for svært mange urfolk er at deres kultur tidligere har vært forsøkt underminert fra sentrale myndigheters side , og at urfolkene har vært utsatt for langvarig assimilasjonspolitikk .
Nubbi eará oktasašsárggus eatnat eamiálbmogiidda lea ahte sin kultuvrra leat ovdalis guovddáš eiseválddit suoli geahččalan bilidit , ja ahte eamiálbmogat leat uhkiduvvon guhkilmas assimilašuvdnapolitihkain .
Dette kjennetegner også samene i Norge .
Dát lea maiddái dovdomearkan sámiide Norggas .
På 1800-tallet ble samene gjerne definert som et fremmed folkeslag – ofte karakterisert som usiviliserte , ville nomader .
1800-logus meroštallojuvvojedje sámit amas álbmotčeardan – ja gohčoduvvojedje dávjá olbmuidvuođakeahtes luođuvájaldeaddjin .
Sosialdarwinistisk tenkning medvirket også til rasistiske holdninger og forestillinger om rasehierarki .
Sosiáldarwinisttalaš jurddašeapmi lei maiddái mielde dagaheamen nállevealaheaddji miellaguottuid ja govahallamiid rásahierarkiija birra .
Denne tenkningen ver med på å prege den politikken som ble ført av offentlige myndigheter ( jf. kap. 2 ) .
Dát jurddašeapmi lei mielde báidnimin dan politihka man almmolaš eiseválddit čađahedje , vrd. kap. 2 .
Det er ikke tilstrekkelig å erklære en politikk preget av diskriminering og assimilering som avsluttet .
Ii leat doarvái julggaštit ahte olggušteaddji ja assimilerejeaddji politihkka lea loahpahuvvon .
Ettervirkningene i form av nedvurderende holdninger kan sitte i lenge .
Maŋŋilváikkuhusat badjelgeahčči miellaguottuid hámis sáhttet darvánit guhkes áigái .
Det er derfor nødvendig med positive tiltak for å bøte på langtidsvirkningene av slik politikk .
Danne lea dárbbašlaš positiiva doaibmabijuiguin divvut diekkár politihka guhkesáiggeváikkuhusaid .
Urfolks rettigheter er beskyttet både i internasjonale konvensjoner som Norge har tiltrådt , og i bestemmelser i norsk lov .
Eamiálbmogiid vuoigatvuođat lea suodjaluvvon sihke riikkaidgaskasaš konvenšuvnnain maidda Norga lea guorrasan , ja norgalaš lága mearrádusain .
Det spesielle med menneskerettighetskonvensjonene er at de gir statene plikter i forhold til individer innenfor statenes jurisdiksjon / territorium .
Olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnaid erenoamášvuohta lea ahte dat addet stáhtaide geatnegasvuođaid oktagasaid hárrái stáhtaid jurisdikšuvnna / territoriija siskkabealde .
Selve gjennomføringen av konvensjonene er overlatt til statene selv .
Ieš konvenšuvnnaid čađaheapmi lea biddjouvvon stáhtaide alcceset .
De universelle menneskerettighetene gjelder for alle , også for urfolk og minoriteter .
Oppamáilmmálaš olmmošvuoigatvuođat gustojit buohkaide , maiddái eamiálbmogiidda ja veahádagaide .
I tillegg finnes det rettigheter som bare gjelder minoriteter og / eller urfolk .
Lassin gávdnojit vuoigatvuođat mat dušše gustojit veahádagaide ja/dahje eamiálbmogiidda .
3.2 Forskjeller mellom urfolksrettigheter og minoritetsrettigheter
3.2 Erohusat eamiálbmotvuoigatvuođaid ja veahádatvuoigatvuođaid gaskkas
Det folkerettslige vernet om urfolks rettigheter , slik det er formulert i ILO-konvensjon nr. 169 , er mer konkret , går lenger og omfatter flere felt enn både det generelle minoritetsvernet i folkeretten , og det vernet nasjonale minoriteter har gjennom andre internasjonale konvensjoner som Norge har ratifisert .
Eamiálbmogiid álbmotrievttálaš suodjalus , nugo dat lea hámuhuvvon ILO-soahpamušas nr. 169 , lea eanet konkrehtalaš , manná guhkkelii ja siskkilda eanet duovdagiid go sihke oppalaš veahádatsuodjalus álbmotrievttis ja suodjalus mii riikkagottálaš veahádagain lea eará riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid bokte maid Norga lea nannen .
En viktig forskjell er at de tradisjonelle rettighetene urfolk har til land og vann , har fått et særlig vern i ILO-konvensjonen .
Deaŧalaš erohus lea ahte árbevirolaš vuoigatvuođat mat eamiálbmogiin leat eatnamiidda ja čáziide , lea ožžon sierra suodjalusa ILO-soahpamušas .
Dette har sammenheng med deres langvarige tilknytning til landområdene , og med at kulturen deres er nært knyttet til bruk av land og naturressurser .
Dát boahtá sin guhkilmas čatnašumis eanaguovlluide , ja ahte sin kultuvra lea čavgadit čadnojuvvon eatnama ja luondduvalljodagaid geavaheapmái .
Disse spørsmålene vil imidlertid ikke bli behandlet i denne meldingen , men i det arbeidet som nå pågår i regjeringen med Samerettsutvalgets forslag om Finnmark ( NOU .
Dát gažaldagat eai galgga almmatge gieđahallojuvot dán dieđáhusas , muhto barggus mii dál lea doaimmas ráđđehusas Sámi vuoigatvuođalávdegotti evttohusain Finnmárkku birra ( NOU .
1997 : 4 Naturgrunnlaget for samisk kultur ) , og i det nye Samerettsutvalget som ble nedsatt våren 2001 ( jf. kap. 3.5 ) .
1997 : 4 Naturgrunnlaget for samisk kultur- ( Sámi kultuvrra luondduvuođus ) ) , ja ođđa Sámi vuoigatvuođalávdegottis mii nammaduvvui giđđat 2001 ( vrd. kap. 3.5 ) .
Urfolksrettighetene er dessuten i større grad enn de generelle minoritetsrettighetene formulert som kollektive rettigheter .
Eamiálbmotvuoigatvuođat leat dasa lassin eanet go dábálaš veahádatvuoigatvuođat hámuhuvvon oktasaš vuoigatvuohtan .
Konvensjoner som omhandler minoriteter refererer til individers rettigheter , selv om mange av disse rettighetene kun gir mening når de utøves i fellesskap med andre .
Konvenšuvnnat mat siskkildit veahádagaid , čujuhit oktagasaid vuoigatvuođaide , vaikko máŋgga dán vuoigatvuođas dušše lea meinnet go dat geavahuvvojit oktanaga nuppiiguin .
Til tross for de ovennevnte forskjellene , har urfolksrettighetene likevel mye til felles med rettighetene til nasjonale minoriteter , særlig når det gjelder retten til vern om og styrking av kultur , språk og kulturell identitet .
Vaikko vel leatge erohusat nugo bajábealde namahuvvon , de lea eamiálbmotvuoigatvuođain liikká olu mii leat oktasaš riikkagottálaš veahádagaid vuoigatvuođaiguin , erenoamážit das mii gusto kultuvrra , giela ja kultuvrralaš identitehta ja suodjaleami vuoigatvuhtii .
3.3 Internasjonale rettsregler
3.3 Riikkaidgaskasaš riektenjuolggadusat
Norge har tiltrådt flere internasjonale konvensjoner , erklæringer og avtaler som har betydning for rettstilstanden til etniske minoriteter og urfolk .
Norga lea guorrasan máŋga riikkaidgaskasaš konvenšuvdnii , julggaštussii ja šiehtadussii main lea mearkkašupmi čearddalaš veahádagaid ja eamiálbmogiid riektedillái .
De viktigste internasjonale instrumentene som Norge har sluttet seg til i denne sammenhengen er :
Deaŧalaččamus neavvut maidda Norga lea guorrasan dán oktavuođas leat :
FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter , særlig artikkel 27
ON:a konvenšuvdna 1966 siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra , erenoamážit artihkal 27
ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater
ILO-soahpamuš nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain
FNs konvensjon om barnets rettigheter , jf. kapittel 9
ON:a konvenšuvdna máná vuoigatvuođaid birra , vrd. kapihttaliin 9
Europarådets pakt for regions- eller minoritetsspråk , jf. kapittel 7
Eurohparáđi lihttu guovlo- dahje veahádatgielaid várás , vrd. kapihttaliin 7
Europarådets rammekonvensjon om vern av nasjonale minoriteter
Eurohparáđi rámmakonvenšuvdna riikkagottálaš veahádagaid suodjalusa birra
Et annet dokument som gir uttrykk for det internasjonale samfunnets syn på urfolks rettigheter , er Agenda 21 , kapittel 26 om anerkjennelse og styrking av urfolk og deres samfunn i erklæringen fra Verdenskonferansen for miljø og utvikling i 1992 ( Rio-erklæringen ) , jf. kapittel 13 .
Eará áššegirji mii albmada riikkaidgaskasaš servodaga oainnu eamiálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái , lea Agenda 21 , kapihtal 26 eamiálbmogiid ja sin servodagaid dohkkeheami ja nannema birra deklarašuvnnas mii addojuvvui Máilmmekonfereanssas birrasa ja gárgedeami várás 1992 ( Rio-julggaštus ) , vrd. kapihttaliin 13 .
Folkerettslig er det særlig artikkel 27 i FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter og ILO-konvensjon nr. 169 av 1989 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater som setter rammer for norsk samepolitikk .
Álbmotrievttálaččat lea erenoamážit artihkal 27 ON:a konvenšuvnnas 1966 siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra ja ILO-soahpamuš nr. 169 1989 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain mat bidjet rámmaid norgalaš sámepolitihkkii .
Disse konvensjonene vil bli omtalt nedenfor .
Dát konvenšuvnnat máinnašuvvojit vuolábealde .
En kort omtale av Europarådets rammekonvensjon om vern av nasjonale minoriteter følger også nedenfor .
Eurohparáđi rámmakonvenšuvnna riikkagottálaš veahádagaid suodjalusa birra maiddái máinnašuvvo oanehaččat vuolábealde .
De andre vil bli omtalt i senere kapitler .
Duot earát máinnašuvvojit maŋŋelis kapihttaliin .
3.3.1 Artikkel 27 i FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter
3.3.1 Artihkal 27 ON:a konvenšuvnnas 1966 siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra
Artikkel 27 i FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter fra 1966 er en sentral bestemmelse i internasjonal rett til vern om minoriteter .
Artihkal 27 ON:a konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra 1966 lea veahádagaid suodjaleami guovdilis mearrádus riikkaidgaskasaš rievttis .
Artikkelen sier at i de stater hvor det finnes etniske , religiøse eller språklige minoriteter , skal de som tilhører slike , ikke berøves retten til , sammen med andre medlemmer av sin gruppe , å dyrke sin egen kultur , bekjenne og praktisere sin egen religion , eller bruke eget språk .
Artihkal dadjá ahte daid stáhtain gos gávdnojit čearddalaš , oskkoldatlaš dahje gielalaš veahádagat , ii galgga sis , geat gullet dákkáriidda , rihppojuvvot vuoigatvuohta , ovttas iežas joavkku nuppiid miellahtuiguin , dikšut iežaset kultuvrra , dovddastit ja geavahit iežaset oskkoldaga , dahje atnit iežaset giela .
Norske myndigheter anerkjenner at samene har rettigheter i forhold til denne bestemmelsen .
Norgalaš eiseválddit dovddastit ahte sámiin leat vuoigatvuođat dán mearrádusa mielde .
Artikkelen verner minoriteter i forhold til negativ forskjellsbehandling , og gir grunnlag for aktiv støtte .
Artihkal suodjala veahádagaid nuppásteami vuostá , ja addá vuđđosa árjjálaš doarjagii .
I forarbeidene til sameloven ble artikkel 27 vurdert som en sterk rettskilde for samiske rettigheter , både politiske , kulturelle og økonomiske .
Sámelága ovdabargguin árvvoštallojuvvui artihkal 27 nana riektegáldun sámi vuoigatvuođaide , sihke politihkalaš , kultuvrralaš ja ekonomalaš vuoigatvuođaide .
Den utgjorde også en del av grunnlaget for Stortingets vedtak av Grunnlovens § 110 a i 1988 .
Dat lei maiddái oassin vuđđosis Stuorradikki mearrádussii Vuođđolága § 110a birra 1988 .
Det er nå en alminnelig tolkning at den hjemler krav om positive tiltak fra myndighetenes side for å etterkomme forpliktelsene .
Dál lea dábálaš dulkojupmi ahte dat addá láhkavuđđosa gáibidit positiiva doaibmabijuid eiseválddiin vai geatnegasvuođat čuvvojuvvojit .
Et sentralt spørsmål i forhold til artikkel 27 har vært kulturbegrepets tolkning , og dermed innholdet i de forpliktelsene den etablerer .
Guovdilis gažaldahkan artihkkala 27 hárrái lea leamaš kulturdoahpaga dulkojupmi , ja dainna geatnegasvuođaid sisdoalus maid dat ásaha .
Artikkelen uttrykker i sin ordlyd vern om den ideelle kulturen og kulturelle ytringsformer som språk og religion .
Artihkal báhkkoda sániidis mielde suodjalusa jurddalaš kultuvrii ja kultuvrralaš olggosbuktinvugiide nugo gillii ja oskkoldahkii .
I forhold til samer som urfolk er det en alminnelig tolkning at bestemmelsen også omfatter de materielle forutsetningene for samenes totale kulturutøvelse .
Sámiid hárrái eamiálbmogin lea dábálaš dulkojupmi ahte mearrádus maiddái siskkilda ávnnaslaš ovdehusaid sámiid buohkanas kulturgeavaheapmái .
Bestemmelsens betydning for samenes rettsstilling er grundig drøftet i NOU 1984 : 18 Om samenes rettsstilling .
Mearrádusa mearkkašupmi sámiid riektedillái lea vuđolaččat ságaškuššojuvvon NAČ 1984 : 18 Sámiid vuoigatvuođaid dili birra .
Mange av de spørsmålene som var usikre i 1984 , er senere avklart gjennom praksis i FNs menneskerettighetskomité , som overvåker konvensjonen om sivile og politiske rettigheter .
Máŋga gažaldaga mat ledje eahpečielgasat 1984 , leat maŋŋelis čielggaduvvon ON:a Olmmošvuoigatvuođakomitea geavada bokte , mii goziha konvenšuvnna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra .
Komitéens avgjørelser og uttalelser styrker den tolkningen av begrepet som ble gjort i NOU 1984 : 18 når det gjelder rekkevidden av artikkel 27 .
Komitea mearrádusat ja cealkámušat nannejit doahpaga dulkojumi mii dahkkojuvvui NAČ:s 1984 : 18 artihkkala 27 duhkodaga hárrái .
I denne utredningen konkluderte Samerettsutvalget med at artikkel 27 ikke bare beskytter mot statlige inngrep som begrenser gruppens utøvelse av sin kultur , men at statene også har en viss plikt til å sikre at minoritetene får aktiv støtte .
Dán čielggadusas gávnnahii Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ahte artihkal 27 ii dušše suodjal stáhtalaš sisabahkkemiid vuostá mat gáržžidit joavkku geavaheamis iežas kultuvrra , muhto ahte stáhtain maiddái lea dihto fertenvuohta váfistit ahte veahádagat ožžot árjjálaš doarjaga .
Samerettsutvalget argumenterte også for at artikkel 27 omfatter de materielle forutsetningene for opprettholdelse og videreføringen av kulturen .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ákkastalai maiddái dan bealis ahte artihkal 27 siskkilda kultuvrra seailluheami ja joatkima ávnnaslaš ovdehusaid .
FNs menneskerettskomité har lagt dette materielle kulturbegrepet til grunn når det gjelder urfolk .
ON:a olmmošvuoigatvuođakomitea lea atnán dán ávnnaslaš kulturdoahpaga vuođđun eamiálbmogiid hárrái .
Folkerettsekspertene i NOU 1997 : 5 Urfolks landrettigheter etter folkerett og utenlandsk rett mener at tolkningen av artikkel 27 i internasjonal praksis i forhold til urfolk har gått i samme retning som ILO-konvensjon nr. 169 .
Álbmotriekteekspearttat mat dahke NOU 1997 : 5 Eamiálbmogiid eanavuoigatvuođat álbmotrievtti ja olgoriikkalaš rievtti mielde , oaivvildit ahte artihkkala 27 dulkojupmi eamiálbmogiid hárrái riikkaidgaskasaš geavadis lea mannan seamma guvlui go ILO-soahpamuš nr. 169 .
Menneskerettsloven gir konvensjonen om sivile og politiske rettigheter status som norsk lov , jf. omtale i kapittel 3.4.3 .
Olmmošvuoigatvuođa-láhka addá konvenšuvdnii siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra stáhtusa norgalaš láhkan , vrd. máinnašumiin kapihttalis 3.4.3 .
3.3.2 ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater
3.3.2 ILO-soahpamuš nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain
Den 76. internasjonale arbeidskonferansen i 1989 vedtok konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater .
76. riikkaidgaskasaš bargokonfereansa 1989 mearridii soahpamuš nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain .
Ved den norske ratifikasjonen i 1990 gjorde Norge konvensjonen gjeldende for samene .
Norgalaš nannemiin 1990 dagai Norga konvenšuvnna gustojeaddji sámiide .
ILO-konvensjon nr. 169 er sammen med den tidligere ILO-konvensjon nr. 107 ( 1958 ) , foreløpig de to eneste internasjonale rettslige instrumenter som direkte omhandler vern av urfolk .
ILO-soahpamuš nr. 169 lea ja ovdalaš ILO-soahpamuša nr. 107 ( 1958 ) lea vuos áidna guokte rievttálaš neavvu mat njuolga siskkildit eamiálbmogiid suodjalusa .
Hovedprinsippet i ILO-konvensjon nr. 169 er urfolks rett til å bevare og videreutvikle sin egen kultur , og myndighetenes plikt til å treffe tiltak for å støtte dette arbeidet .
ILO-soahpamuša nr. 169 váldopinsihppa lea eamiálbmogiid vuoigatvuohta seailluhit ja viidáseappot gárgedit iežaset kultuvrra , ja eiseválddiid geatnegasvuohta dahkat doaibmabijuid mat dorjot dán barggu .
Konvensjonen anerkjenner videre urfolks ønsker om og behov for kontroll over egne institusjoner , sin egen livsform og økonomiske utvikling .
Konvenšuvdna dohkkeha maiddái eamiálbmogiid sávaldagaid ja dárbbu ráđđet institušuvnnaideaset , eallinvuogiset ja ekonomalaš gárgedeamiset badjel .
Dette innebærer en anerkjennelse av urfolks ønske om å opprettholde og videreutvikle sin egen identitet , språk og religion , innen rammen av de statene de lever i .
Dát mearkkaša ahte dohkkehuvvo eamiálbmogiid sávaldat seailluhit ja viidáseappot gárgedit iežaset identitehta , giela ja oskkoldaga , stáhtaid rámmaid siskkabealde gos sii ellet .
Konvensjonen har videre bestemmelser om blant annet landrettigheter , sysselsetting og arbeidsliv , opplæring , trygd og helse .
Konvenšuvnnas leat velá mearrádusat earret eará eanavuoigatvuođaid , barggahusa ja bargoeallima , oahpaheami , oaju ja dearvvasvuođa birra .
Konvensjonen beskriver de allmenne retningslinjene for statens forpliktelser .
Konvenšuvdna válddaha stáhta geatnegasvuođaid dábálaš njuolggadusaid .
Slik virksomhet skal sikre at medlemmene av det folk det gjelder , nyter godt av rettigheter og muligheter på linje med andre medlemmer av befolkningen .
Diekkár doaibma galgá váfistit ahte guoskevaš álbmoga miellahtut návddašit vuoigatvuođaid ja vejolašvuođaid ovtta dásis veahkadaga eará miellahtuiguin .
Videre skal tiltak fremme full virkeliggjøring av disse folks sosiale , økonomiske og kulturelle rettigheter , med respekt for deres sosiale og kulturelle identitet , tradisjoner og institusjoner .
Maiddái galget doaibmabijut ovddidit ahte dáid álbmogiid sosiála , ekonomalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođat ollásit ollašuhttojuvvojit , árvvusanedettiin sin sosiála ja kultuvrralaš identitehta , árbevieruid ja institušuvnnaid .
For Norges vedkommende legger regjeringen til grunn at lovgivningen , generelt sett , er i samsvar med konvensjonens prinsipper .
Norgga guovdu ovdeha ráđđehus ahte láhkamearrádusat , oppalaččat gehččojuvvon , oktiivástidit konvenšuvnna prinsihpaiguin .
ILO-konvensjon nr. 169 etablerer minimumsstandarder for rettslig beskyttelse av urfolk .
ILO-soahpamuš nr. 169 ásaha unnimusstandárddaid eamiálbmogiid rievttálaš suodjalussii .
For norsk samepolitikk anser regjeringen standardene verken å være uttømmende eller begrensende .
Norgalaš sámepolitihka hárrai ii ane ráđđehus standárddaid ii ollislažžan iige gáržžideaddjin .
Enkelte lover , slik som sameloven , går i flere henseende lenger enn forpliktelsene Norge har påtatt seg gjennom ILO-konvensjonen .
Muhtun lágat , nugo sámeláhka , mannet máŋgga dáfus guhkkelii go geatnegasvuođat maid Norga lea badjelasas váldán ILO-soahpamuša bokte .
Etter ikrafttredelsen har Norge rapportert til ILO om konvensjon nr. 169 i henhold til organisasjonens regelverk .
Maŋŋil go lea fápmui boahtán , de lea Norga raporteren ILO:i soahpamuša nr. 169 birra organisašuvnna njuolggadusaid mielde .
Sametinget har fremmet sine synspunkter direkte til ILO i form av et vedlegg til regjeringens rapportering .
Sámediggi lea ovddidan oainnuidis njuolga ILO:i ráđđehusa raporterema mildosiin .
( jf. st. prp. nr. 102 ( 1989–90 ) , s 12 ) .
( vrd. st. prp. nr. 102 ( 1989–90 ) , s 12 ) .
Sametinget har senere gitt uttrykk for en annen fortolkning av enkelte av bestemmelsene om rettigheter til land og vann enn det regjeringen har lagt til grunn .
Sámediggi lea maŋŋelis báhkkodan eará dulkojumi muhtun mearrádusain eana- ja čáhcevuoigatvuođaid birra go dat maid ráđđehus lea bidjan vuođđun .
ILOs organer har ikke tatt direkte stilling til dette , men har nøyd seg med å signalisere forventninger til den avklaringen som behandlingen av Samerettsutvalgets innstilling vil medføre .
ILO orgánat eai leat njuolga dahkan oaivila dása , muhto leat duhtan dovddahit vuordagiid čielggadeami hárrái maid Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa gieđahallan mielddisbuktá .
Ved ratifikasjon av ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater , la regjeringen til grunn at det ikke forelå hindringer for norsk ratifikasjon av konvensjonen .
Nannedettiin ILO-konvenšuvnna nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain anii ráđđehus vuođđun ahte eai gávdnon hehttehusat konvenšuvnna norgalaš rátifikašuvdnii .
Imidlertid er det regjeringens politikk å videreutvikle både folkeretten og norsk rett på området .
Almmatge lea ráđđehusa politihkka viidáseappot gárgedit sihke álbmotrievtti ja norgalaš rievtti dán duovdagis .
3.3.3 Europarådets rammekonvensjon om vern av nasjonale minoriteter
3.3.3 Eurohparáđi rámmakonvenšuvdna riikkagottálaš veahádagaid suodjalusa birra
Rammekonvensjonen ble vedtatt av Europarådets ministerkomité i 1994 .
Rámmakonvenšuvnna mearridii Eurohparáđi ministtarkomitea 1994 .
Norge var blant de 21 statene som undertegnet konvensjonen da den ble åpnet for undertegning i 1995 .
Norga lei 21 stáhta searvvis mat vuolláičálle konvenšuvnna dalle go dat rahppojuvvui vuolláičállimii 1995 .
Norge ratifiserte konvensjonen 17. mars 1999 .
Norga nannii konvenšuvnna njukčamánu 17. 1999 .
Rammekonvensjonen er den første juridisk bindende multilaterale avtalen om allment vern av nasjonale minoriteter .
Rámmakonvenšuvdna lea vuosttas jurdihkalaččat čadni multilaterála šiehtadus riikkagottálaš veahádagaid dábálaš suodjalusa birra .
Sametinget har imidlertid uttalt at samene ikke ønsker å omfattes av Norges politikk overfor de nasjonale minoritetene , da samenes rettigheter etter ILO-konvensjon nr. 169 går lenger enn de rettighetene som følger av rammekonvensjonen , jf. st. prp. nr. 80 ( 1997–1998 ) og St.meld. nr. 15 ( 2000–2001 ) .
Sámediggi lea almmatge cealkán ahte sámit eai háliit fátmmastuvvojit Norgga politihkas riikkagottálaš veahádagaid buohta , dasgo sámiid vuoigatvuođat ILO-soahpamuša nr. 169 mielde mannet guhkkelii go vuoigatvuođat mat čuvvot rámmakonvenšuvnnas , vrd. st. prp. nr. 80 ( 1997–1998 ) ja st.meld. nr. 15 ( 2000–2001 ) .
3.4 Norske rettsregler
3.4 Norgalaš riektenjuolggadusat
Utviklingen i Norge når det gjelder samenes rettslige stilling er for en stor del resultat av utredningene som ble avgitt av Samerettsutvalget og Samekulturutvalget i løpet av 1980-årene .
Gárgedeapmi Norggas sámiid rievttálaš dili hárrái lea eanaš válganan čielggadusaid geažil maid Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ja Sámi kulturlávdegoddi adde 1980-jagiid mielde .
Utviklingen er også påvirket av den internasjonale utviklingen på det urfolksrettslige området .
Gárgedeapmi lea maiddái váikkuhan eamiálbmotrievttálaš duovdaga riikkaidgaskasaš gárgedeapmái .
Samerettsutvalgets og Samekulturutvalgets utredninger la til grunn et samepolitisk syn som erkjente at norske myndigheter har et ansvar for å sikre samisk samfunnsliv og kultur gjennom lovgivning og andre tiltak .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti ja Sámi kulturlávdegotti čielggadusat atne vuođđun sámepolitihkalaš oainnu mii dovddastii ahte norgalaš eiseválddiin lea ovddasvástádus váfistit sámi servodateallima ja kultuvrra láhkamearrádusaid ja eará doaibmabijuid veagas .
Det ble videre lagt til grunn at slike positive tiltak er nødvendige for å sikre at samene skal kunne bevare sin kulturelle egenart og bestå som eget folk også i framtiden .
Maiddái adnojuvvui vuođđun ahte dákkár positiiva doaibmabijut leat dárbbašlaččat váfistit ahte sámit galget sáhttit seailluhit kultuvrralaš iešlágiset ja bissut sierra álbmogin maiddái boahtteáiggis .
Regjeringen og Stortinget sluttet seg til dette grunnsynet .
Ráđđehus ja Stuorradiggi guorrasedje dán vuođđooidnui .
Lovgivning som er av særlig betydning for norsk samepolitikk er :
Láhkamearrádusat main lea erenoamáš mearkkašupmi norgalaš sámepolitihkkii leat :
Grunnlovens § 110 a
Vuođđolága § 110 a
Sameloven ( Lov 12. juni 1987 nr. 56 om Sametinget og andre samiske rettsforhold )
Sámeláhka ( Láhka geassemánu 12. 1987 nr. 56 Sámedikki ja eará sámi vuoigatvuođaid hárrái birra )
Menneskerettsloven ( Lov 21. mai 1999 nr. 30 om styrking av menneskerettighetenes stilling i norsk rett )
Olmmošvuoigatvuođaláhka ( Láhka miessemánu 21. 1999 nr. 30 olmmošvuoigatvuođaid dili birra norgalaš rievttis )
Opplæringsloven ( Lov 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa ) , jf. omtale i kapittel 10
Oahpahusláhka ( Láhka geassemánu 17. 1998 nr. 61 vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa birra ) , vrd. máinnašumiin kapihttalis 10
Reindriftsloven ( Lov 9. juni 1978 nr. 49 om reindrift ) , jf. omtale i kapittel 14
Boazodoalloláhka ( Láhka geassemánu 9. 1978 nr. 49 boazodoalu birra ) , vrd. máinnašumiin kapihttalis 14
3.4.1 Grunnlovens paragraf 110 a
3.4.1 Vuođđolága paragráfa 110a
Grunnlovens paragraf 110 a lyder :
Vuođđolága paragráfa 110a lohká :
« Det paaligger Statens Myndigheter at lægge Forholdene til Rette for at den samiske Folkegruppe kan sikre og udvikle sit Sprog , sin Kultur og sit Samfundsliv . »
« Stáhta eiseválddit leat geatnegahttojuvvon láhčit dilálašvuođaid nu ahte sámi álbmotjoavku sáhttá seailluhit ja ovddidit iežas giela , kultuvrra ja servodateallima . »
Grunnlovens § 110 a har et tilsvarende innhold som artikkel 27 i FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter .
Vuođđolága §:s 110a lea sullasaš sisdoallu go artihkkalis 27 ON-konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra .
Grunnlovsparagrafen er en overordnet rettsregel som etablerer prinsipielle retningslinjer for norsk samepolitikk uavhengig av skiftende regjeringers syn .
Vuođđoláhkapragráfa lea bajit riektenjuolggadus mii ásaha prinsihpalaš njuolggadusaid norgalaš sámepolitihkkii beroškeahttá lonuheaddji ráđđehusaid oainnus .
Paragrafen er ikke bare en « honnørbestemmelse » , men en overordnet regel som har interesse og betydning for ethvert forvaltningsorgan som får samiske problemstillinger til behandling ( jf. også St.meld. nr. 41 ( 1996–97 ) Om norsk samepolitikk , s. 12 ) .
Paragráfa ii leat dušše « gudnemearrádus » , muhto bajit njuolggadus mas lea beroštupmi ja mearkkašupmi juohke áidna hálddahusorgánii mii oažžu sámi čuolbmabidjamiid gieđahallamii ( vrd. maiddái st. dieđ. nr. 41 ( 1996–97 ) Norgga sámepolitihka birra , s 12 ) .
I forbindelse med forarbeidene til grunnlovsbestemmelsen ( Innst. S. nr. 147 ( 1987–88 ) ) understreket Stortingets utenriks- og konstitusjonskomité betydningen av at myndighetene « … i den mest høytidelige og forpliktende form vår rettsorden kjenner » , har anerkjent og trukket konsekvenser av det faktiske forhold at det gjennom Norges historie har eksistert en egen samisk folkegruppe i vårt land .
Vuođđoláhkamearrádusa ovdabargguid oktavuođas ( Innst. S. nr. 147 ( 1987–88 ) ) deattastii Stuorradikki olgoriikka- ja konstitušuvdnakomitea maid dat mearkkaša go eiseválddit « eanemus allaáiggálaš ja geatnegahtti hámis maid min riekteortnet dovdá » , leat dohkkehan ja geassán čuvvosiid dan duohta dilálašvuođas ahte Norgga historjjá čađa lea gávdnon sierra sámi álbmotjoavku min riikkas .
De samme synspunktene ble gjentatt under stortingsdebatten om grunnlovsparagrafen ( St. tid. 1987–88 s. 3026 ) .
Seamma oaidnoguottut geardduhuvvojedje stuorradiggedigaštallamis vuođđoláhkaparagráfa birra ( St. tid. 1987–88 , s 3026 ) .
Med denne paragrafen har norske myndigheter fastsatt en rettslig , politisk og moralsk forpliktelse til å tilrettelegge forholdene slik at samene selv skal kunne sikre og påvirke det samiske samfunnets utvikling .
Dáinna paragráfain leat norgalaš eiseválddit mearridan rievttálaš , politihkalaš ja morálalaš geatnegašvuođa láhčit dilálašvuođaid nu ahte sámit ieža galget sáhttit váfistit ja váikkuhit sámi servodaga gárgedeami .
Paragrafen gir samene selv en aktiv rolle med hensyn til å ivareta sine interesser .
Paragráfa addá sámiide alcceset árjjálaš rolla beroštusaideaset áimmahuššama hárrái .
Grunnlovsparagrafen er utformet med tanke på både vern og utvikling .
Vuođđoláhkaparagráfa lea hábmejuvvon sihke suodjalusa ja gárgedeami dihtii .
3.4.2 Sameloven
3.4.2 Sámeláhka
Sameloven gir et mer konkret innhold til de overordnede prinsippene som Grunnlovens § 110 a etablerer .
Sámeláhka addá eanet konkrehta sisdoalu bajit prinsihpaide maid Vuođđolága § 110a ásaha .
Loven gir bestemmelser om Sametinget , herunder Sametingets arbeidsområde og myndighet , valg til Sametinget og Sametingets administrasjon .
Láhka addá mearrádusaid Sámedikki birra , dán vuolde maiddái Sámedikki bargoduovdaga ja válddi , Sámedikki válggaid ja Sámedikki hálddahusa birra .
Sametingets arbeidsområde er alle saker som tinget selv oppfatter å være viktige for den samiske folkegruppen .
Sámedikki bargoduovdda lea buot áššit maid diggi ieš atná deaŧalažžan sámi álbmotjovkui .
Loven sier i tillegg at andre offentlige organer bør gi Sametinget anledning til å uttale seg før de treffer avgjørelse i saker på tingets arbeidsområde .
Láhka dadjá dasa lassin ahte eará almmolaš orgánat berrejit addit Sámediggái vejolašvuođa buktit cealkámuša ovdal go dahket mearrádusaid áššiin dikki bargoduovdagis .
Sameloven fikk 21. desember 1990 et tillegg om bruk av samisk språk , samelovens språkregler .
Sámeláhka oaččui juovlamánu 21. 1990 lasáhusa sámegiela geavaheami birra , sámelága giellanjuolggadusaid .
Samisk språk og samelovens språkregler omtales i kapittel 7 .
Sámegiella ja sámelága giellanjuolggadusat máinnašuvvojit kapihttalis 7 .
3.4.3 Menneskerettsloven
3.4.3 Olmmošvuoigatvuođaláhka
Ved lov 21. mai 1999 nr. 30 om styrking av menneskerettighetenes stilling i norsk rett ( menneskerettsloven ) ble blant annet FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter fra 1966 gitt status som norsk lov , jf. menneskerettsloven § 2 .
Lágas miessemánu 21. 1999 nr. 30 olmmošvuoigatvuođaid dili nannema birra norgalaš rievttis ( olmmošvuoigatvuođaláhka ) addojuvvui earret eará ON-konvenšuvdnii siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra 1966 stáhtus norgalaš láhkan , vrd. olmmošvuoigatvuođalága §:in 2 .
Det vil si at artikkel 27 om minoriteters rettigheter har stilling som norsk lov .
Dat máksá ahte artihkal 27 veahádagaid vuoigatvuođaid birra lea sajádat norgalaš láhkan .
Konvensjonens bestemmelser skal ved motstrid gå foran annen norsk lov , jf. § 3 .
Konvenšuvnna mearrádusat galget vuostálasvuođadilis mannat ovddabeallái eará norgalaš lága , vrd. §:in 3 .
Det følger av menneskerettsloven at hvis en norsk domstol skulle finne at en norsk lov strider mot artikkel 27 , må loven vike .
Olmmošvuoigatvuođalágas čuovvu ahte juos norgalaš duopmostuollu gávnnaheš ahte norgalaš láhka lea vuostálaga artihkkaliin 27 , de ferte láhka čáhkket .
Regjeringen antar imidlertid at det skal mye til før en slik situasjon kan oppstå , blant annet fordi artikkel 27 i stor grad har vært inspirasjonskilde både til Grunnlovens § 110 a og sameloven , og at disse hensynene er ivaretatt i senere lovgivning .
Ráđđehus atná almmatge ahte galgá olu ovdal go diekkár dilli sáhttá šaddat , earret eará dasgo artihkal 27 sakka lea leamaš oaivadusgáldun sihke Vuođđolága §:i 110a ja sámeláhkii , ja ahte dát deasttat leat áimmahuššojuvvon maŋŋelaš láhkamearrádusain .
Menneskerettslovens formål er å styrke menneskerettighetenes stilling i norsk rett , jf. § 1 .
Olmmošvuoigatvuođalága ulbmilin lea nannet olmmošvuoigatvuođaid dili norgalaš rievttis , vrd. §:in 1 .
Denne formuleringen understreker at menneskerettskonvensjoner som ikke blir inkorporert , skal anses som tungtveiende rettskilder .
Dát hámuhus deattasta ahte olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnain mat eai inkorporerejuvvo , galget adnojuvvot hui dettolaš riektegáldun .
Dette gjelder blant annet ILO-konvensjon nr. 169 .
Dát gusto earret eará ILO-soahpamuššii nr. 169 .
3.5 Samiske rettsforhold – videre utvikling
3.5 Sámi riektadilálašvuođat – viidáset gárgedeapmi
Samerettsutvalget , som ble oppnevnt i 1980 , le-verte i 1997 sin annen delinnstilling , NOU 1997 : 4 Naturgrunnlaget for samisk kultur .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi , mii nammaduvvui 1980 , attii 1997 iežas nuppi oasseárvalusa , NOU 1997 : 4 Naturgrunnlaget for samisk kultur- ( Sámi kultuvrra luondduvuođus ) .
Innstillingen omhandler mange typer rettighetsforhold , forvaltning og arealvern i Finnmark , samt forslag om arealvern for hele det tradisjonelle samiske området i landet .
Árvalus siskkilda máŋggalágan vuoigatvuođadilálašvuođaid , Finnmárkku hálddaheami ja areálasuodjaleami , ja evttohusaid riikka olles árbevirolaš sámi guovllu areálasuodjaleami birra .
Utvalget har fremmet lovforslag som omfatter alle disse temaene .
Lávdegoddi lea ovddidan láhkaevttohusaid mat siskkildit dáid fáttáid .
I det forslaget som Samerettsutvalget fremmet , var et viktig siktemål å gi Sametinget , fylkestinget og kommunestyrene innflytelse på og medansvar for forvaltning og arealdisponering i Finnmark .
Evttohusas man Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ovddidii , lei deaŧalaš ulbmilin addit Sámediggái , fylkkadiggái ja gielddastivrraide váikkuhanfámu ja mieldeovddasvástádusa Finnmárkku areálageavaheami ja hálddaheami hárrái .
Utredningen har vært ute på en bred høring fra 1997 til 1999 , der Sametinget , Finnmark fylkesting og departementene foretok sin behandling etter at den alminnelige høringen var avsluttet .
Čielggadus lea leamaš viiddis gulaskuddamis 1997 rájes 1999 rádjai , mas Sámediggi , Finnmárkku fylkkadiggi ja departemeanttat čađahedje iežaset gieđahallama maŋŋil go gulaskuddan lei loahpahuvvon .
Høringsmaterialet er svært omfattende , og gir et viktig grunnlag for arbeidet videre .
Gulaskuddanmateriála lea hui viiddis , ja addá deaŧalaš vuđđosa bargui ovddasguvlui .
Det viser også at sentrale temaer og forslag er kontroversielle .
Dat čájeha maiddái ahte guovdilis fáttát ja evttohusat leat riidduvuložat .
Både tiden Samerettsutvalget brukte og høringsuttalelsene viser at dette dreier seg om sammensatte spørsmål , som krever både tid og fordypelse for å komme fram til rettferdige løsninger som kan samle bred oppslutning .
Sihke áigi man Sámi vuoigatvuođalávdegoddi geavahii ja gulaskuddancealkámušat čájehit ahte dás lea sáhka seagášgažaldagain , mat gáibidit sihke áiggi ja čiekŋudeami vai oažžu vánhurskkis čovdosiid mat sáhttet čohkket govdes guorraseami .
Etter avsluttet høring og analyse av materialet arbeider Justisdepartementet med oppfølging i form av lovforslag , i samarbeid med berørte departementer .
Loahpahuvvon gulaskuddama ja materiála analysa maŋŋil bargá Justiisadepartemeanta čuovvolemiin láhkaevttohusa hámis , ovttasbarggus guoskevaš departemeanttaiguin .
Som ledd i den politiske behandlingen videre vil det være en dialog med Sametinget og Finnmark fylkeskommune for å avklare grunnlaget for mulige løsninger .
Oassin politihkalaš gieđahallamis ovddasguvlui šaddá leat dialoga Sámedikkiin ja Finnmárkku fylkkagielddain mas čielggaduvvo vuođus vejolaš čovdosiidda .
Det er for tidlig å si noe om hvilke løsninger som vil bli foreslått .
Vuos lea árrat dadjat makkár čovdosat šaddet evttohuvvot .
Ved avlevering av den andre delutredningen , hadde Samerettsutvalget oppfylt vesentlige deler av sitt mandat .
Nuppi oassečielggadusa addimiin lei Sámi vuoigatvuođalávdegoddi deavdán mearkkašahtti osiid mandáhtastis .
Det gjensto imidlertid fortsatt å utrede bruk og forvaltning av grunn og naturgoder i samiske bruksområder utenfor Finnmark fylke .
Báhcán lei almmatge čielggadit vuođu ja luondduburiid geavaheami ja hálddaheami sámi geavahanguovlluin olggobealde Finnmárkku fylkka .
Et nytt samerettsutvalg ble oppnevnt i statsråd 1. juni 2001 og har frist til 1. juli 2005 med å fullføre denne siste delen av mandatet .
Ođđa Sámi vuoigatvuođalávdegoddi nammaduvvui stáhtaráđis geassemánu 1. 2001 ja das lea áigemearrin suoidnemánu 1. 2005 rádjai ollistit maŋimuš oasi mandáhtas .
Det ble foretatt enkelte mindre endringer av mandatet for å synliggjøre den nasjonale og internasjonale utviklingen som har vært på dette området siden utvalget først ble opprettet i 1980 .
Muhtun unnit nuppástusat dahkkojuvvojedje mandáhttii vai dahkkojuvvo oinnolažžan riikkagottálaš ja riikkaidgaskasaš gárgedeapmi mii lea leamaš dán duovdagis das rájes go lávdegoddi vuosttas geardde vuođđuduvvui 1980 .
Det er videre lagt vekt på å sikre en god kjønnsmessig og geografisk representasjon .
Maiddái lea deattuhuvvon váfistit buori sohkabealálaš ja geográfalaš ovddastusa .
For å sikre at utvalget skal kunne arbeide effektivt , har det i tillegg vært lagt vekt på at utvalget ikke skulle bli for stort .
Vai váfistuvvo ahte lávdegoddi sáhttá bargat bevttolaččat , de deattuhuvvo velá ahte lávdegoddi ii galgga šaddat menddo stuorisin .
Justisdepartementet har hatt en god og meningsfull dialog med Sametinget , både om utformingen av mandatet og om sammensetningen av utvalget .
Justiisadepartemeanttas lea leamaš buorre ja mávssolaš dialoga Sámedikkiin , sihke mandáhta hábmema ja lávdegotti čoakkádusa birra .
Boks 3.3 Forskningsprosjektet om samiske sedvaner og rettsoppfatninger
Boksa 3.3 Dutkanprojeakta sámi vieruid ja riekteoainnuid birra
Samerettsutvalgets mandat omfattet også « å undersøke samiske sedvaner og rettsoppfatninger og ta stilling til hvilken vekt disse skal tillegges » .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti mandáhtta siskkildii maiddái « guorahallat sámi vieruid ja riekteoainnuid ja árvvoštallat man dettolažžan dáid galgá atnit » .
Jf. NOU 1993 : 34 .
Gč. NAČ 1993 : 34 .
Rettsgruppens konklusjoner møtte betydelig kritikk fra samisk hold , og i samråd med Sametinget besluttet Justisdepartementet i 1995 å ta initiativ til et særskilt forskningsprosjekt .
Riektejoavkku loahppaárvalusat ožžo me-arkkašahtti moaitagiid sámiin , ja ovttas-ráđiid Sámedikkiin mearridii Justiisadepartemeanta 1995 dahkat álgaga sierra dutkanprojektii .
Rapportene fra forskningsprosjektet for Finnmarks vedkommende vil bli utgitt som en egen NOU i løpet av 2001 .
Dutkanprojeavtta raporttat addojuvvojit Finn-márkku hárrái sierra NOU:n 2001 mielde .
Materialet inngår som en del av grunnlaget for behandlingen av Samerettsutvalgets andre delutredning .
Materiála lea oassin Sámi vuoigatvuođalávdegotti nuppi oassečielggadusa gieđahallama vuđđosis .
I tilknytning til Samerettsutvalgets arbeid i områdene sør for Finnmark fylke , vil samiske sedvaner og rettsoppfatninger i disse områdene bli utredet .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu olis máddelis Finnmárkku fylkka šaddet dáid guovlluid vierut ja riekteoainnut čielggaduvvot .
Boks 3.4 Forskningsprosjekt om samisk rettsutvikling i nyere tid
Boksa 3.4 Dutkanprojeakta ođđaset áiggi sámi riektegárgedeami birra
Prosjektansvarlig er Nordisk samisk institutt ( NSI ) .
Projeaktaovddasvástideaddji lea Sámi Instituhtta ( SI ) .
Prosjektet har pågått siden 1998 og er en videreføring av NSIs rettshistoriske forskningsarbeid .
Projeakta lea leamaš jođus 1998 rájes ja lea SI:a riektehistorjjálaš dutkanbarggu joatkka .
En grunnleggende tanke bak prosjektet har vært å etablere metoder for forskning om samiske rettigheter , dvs. en allmenn strategi for samisk rettsforskning .
Vuđolaš jurdda projeavtta duogábealde lea álggahit metodaid sámi vuoigatvuođaid dutkamii , nappo dábálaš strategiija sámi riektedutkamii .
Det skal kartlegges hva som har skjedd med samiske rettigheter i Norge og Sverige fra 1700-tallet og fram til i dag .
Kártejuvvot galgá mii lea dáhpáhuvvan sámi vuoigatvuođaiguin Norggas ja Ruoŧas 1700-logus gitta dálá áigái .
Arbeidet vil , i tillegg til å erverve ny kunnskap , systematisere og offentliggjøre historisk kunnskap som hittil har vært ukjent .
Bargu galgá , lassin ođđa dieđu háhkamii , systematiseret ja almmuhit historjjálaš dieđu mii dássážii ii leat leamaš dovddus .
Prosjektet skal ferdigstilles i 2001 .
Projeakta galgá gárvvistuvvot 2001 .
3.6 Kompetansesenter for urfolks rettigheter
3.6 Eamiálbmogiid vuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš