pere/sami_parallel huggingface dataset:
Økonomisk rapport for duodji for 2015 og 2016 viser at antall utøvere som søker driftstilskudd fra Sametinget endres lite og at det ikke er blitt flere søkere fra andre steder enn Karasjok og Kautokeino, det til tross for økte virkemidler gjennom driftstilskuddsordningen for områder utenfor Finnmark.
Duoji 2015 ja 2016 ekonomalaš raporttat čájehit ahte ohccit geat ohcet doaibmadoarjaga Sámedikkis bohtet eanet eará sajiin go Kárášjogas ja Guovdageainnus, vaikko leat lasihan váikkuhangaskaomiid doaibmadoarjjaortnegiid bokte guovlluide olggobealde Finnmárkku.
Det er en målsetting å øke rekruttering til duodji i det lule- og sørsamiske området, og øke kommersialiserings og inntjeningspotensialet i disse områdene.
Mihttomearrin lea lasihit rekrutterema duodjái julev- ja lullisámi guovlluin, ja lasihit vuovdin- ja dienasvejolašvuođaid dáin guovlluin.
Det er imidlertid få etablerte duodjibedrifter i disse områdene.
Dáin guovlluin leat dattetge unnán álggahuvvon duodjefitnodagat.
Duodjeinstituhtta kan ved sin tilstedeværelse spesielt i sørsamisk område ta et større ansvar for rekruttering av utøvere og utvikling av næringen i dette området.
Duodjeinstituhtta sáhttá go doaibmá máttasámi guovllus váldit stuorát ovddasvástádusa duojáriid rekrutteremis ja ealáhusa ovddideamis dán guovllus.
For mange er duodji og produksjon av samiskinspirerte klær en viktig identitetsskapende virksomhet.
Máŋgasii lea duodji ja sámemállet bivttasbuvttadeapmi deaŧalaš identitehtahuksejeaddji doaibma.
En viktig forutsetning for at duodjinæringen skal utvikle seg er at denne utviklingen er tilpasset andre trender i det samiske samfunnet.
Deaŧalaš eaktu dasa ahte duodjeealáhus galgá sáhttit ovdánit, lea ahte dát ovdáneapmi lea heivehuvvon eará treanddaide sámi servodagas.
Slike arrangementer skaper større interesse for samisk kultur og kan være med på å motivere unge til å starte med nye virksomheter.
Dákkár lágideamit addet eanet beroštumi sámi kultuvrii ja sáhttet leat mielde movttiidahttimin nuoraid álggahit iežaset doaimmaid.
Det forholdet at folketallet går nedover i samiske områder og byene vokser gjør at slike identitetsskapende elementer blir viktigere for unge som bor utenfor de tradisjonelle samiske områdene.
Dat ahte olmmošlohku njiedjá sámi guovlluin ja gávpogat sturrot, dahká ahte dákkár identitehtahuksejeaddji áđat šaddet deaŧaleappot nuoraide geat orrot olggobealde árbevirolaš sámi guovlluid.
Det er viktig at alle partene innenfor duodji vurderer flere satsinger på rekruttering i områder utenfor Indre-Finnmark, slik at ulike typer duodji, tradisjoner og teknikker videreføres og utvikles.
Deaŧalaš lea ahte buot bealit duoji siskkobealde árvvoštallet eanet áŋgiruššat rekrutteremiiguin guovlluin olggobealde Sis-Finnmárkku, nu ahte iešguđet lágan duojit, árbevierut ja teknihkat viidásetfievrriduvvojit ja ovddiduvvojit.
Den tradisjonelle kunnskapsoverføringen i hjemmet, kulturinstitusjoner og duodjiorganisasjonenes virksomhet som bidrar til å få opp interesssen for duodji, vil være viktig i en slik sammenheng.
Árbevirolaš máhttofievrrideapmi ruovttuin, kulturinstitušuvnnaid ja duodjeorganisašuvnnaid doaimmat mat buvttihit eanet beroštumi duodjái, leat deaŧalaččat dán oktavuođas.
· Videreutvikle gode finansieringsordninger for unge som vil etablere seg innenfor duodji · Arbeide fram et bedre kunnskapsgrunnlag for utfordringer knyttet til rekruttering til næringen · Stimulere til satsinger, program, kurs og lignende i sør- og lulesamiske områder som gir større rekruttering i de områdene · Arbeide for rekruttering av duodjiutøvere gjennom kursvirksomhet
Strategiijat · Viidásetovddidit buriit ruhtadanortnegiid nuoraide geat háliidit bargagoahtit duoji siskkobealde · Bargat dan ala ahte buoridit máhttovuođu hástalusaide rekrutterema birra ealáhussii · Movttiidahttit áŋgiruššat, lágidit prográmmaid, kurssaid ja sullasaččaid mátta- ja julevsámi guovlluin maid bokte buoridit rekrutterema guovlluin · Bargat dan ala ahte rekrutteret duojáriid kursadoaimma bokte
4.2 Innsatsområde 2 – Lønnsomhet
4.2 Áŋgiruššansuorgi 2 – Gánnáhahttivuohta
Mål: Øke lønnsomheten i duodji I likhet med andre næringer er lønnsomhet avgjørende for en gunstig utvikling i en næring.
Mihttomearri: Buoridit gánnáhahttivuođa duojis Seamma go earáge ealáhusain, de lea gánnáhahttivuohta vealtameahttun buori ovdáneapmái ealáhusas.
Næringsavtalen i duodji er et av de virkemidlene Sametinget har til å sikre en næring i utvikling.
Duoji ealáhusšiehtadus lea okta váikkuhangaskaomiin mat Sámedikkis leat sihkkarastit ealáhusa mii lea ovdáneamen.
Utviklingen i duodjinæringen - Økonomisk rapport 2016 viser at gjennomsnittlige totale inntekter duodji er nær fordoblet fra ca. 275 000 kr. i 2010 til ca. 490 000 kr. i 2016.
Ovdáneapmi duodjeealáhusas – Ekonomalaš raporta 2016 čájeha ahte gaskamearálaš ollislaš dienas duojis lea measta duppalastojuvovn sullii 275 000 ruvnnus 2010:s sullii 490 000 ruvdnui 2016:s.
Gjennomsnittlig driftsresultat har vært svært stabilt siden 2010 og var beregnet til kr. 124 453 i 2016.
Gaskamearálaš doaibmaboađus lea leamaš stabiila jagi 2010 rájes ja lei rehkenastojuvvon leat 124.453 ru 2016:s.
Det kan være flere årsaker til at lønnsomheten i duodji ikke øker mer.
Sáhttet leat ollu ákkat manne gánnáhahttivuohta ii šat buorrán.
For det første har tradisjonell duodji arbeids- og tidskrevende produksjonsprosesser.
Vuosttažettiin lea árbevirolaš duojis ollu bargu ja dan lea hui áddjái buvttadit.
For det andre er prissetting av produktene en utfordring og produktprisene gjenspeiler i liten grad det arbeid som ligger bak produktet.
Nuppádassii lea buktagiid haddi hástalus ja daid hattit eai olus dávis dan bargui mii lea duddjoma duogábealde.
Håndsydde skaller oppnår for eksempel ikke samme pris som enkelte fabrikksydde Kero-sko.
Ovdamearkka dihtii ii oaččo gieđain gorrojuvvon goikkehiin seamma hatti go fabrihkkaviđat Keroskoavain.
Dette viser at arbeidet bak et produkt ikke nødvendigvis samsvarer med betalingsvilligheten.
Dát čájeha ahte bargu buktagiin ii vealtameahttumit dávis máksindáhtolašvuhtii.
I de økonomiske rapportene går det fram at prisene for duodjiproduktene ikke øker i takt med prisstigningen ellers i samfunnet.
Ekomomalaš raporttain boahtá ovdan ahte duodjebuktagiid hattit eai lassán haddegoargŋumii dávistettiin muđui servodagas.
Økonomisk rapport 2016 viser videre at gjennomsnittlig driftskostnad har økt i takt med gjennomsnittlig totalinntekt, men at driftskostnadene de to siste årene har flatet ut.
Jagi 2016 ekonomalaš raporta čájeha dasto ahte gaskamearálaš doaibmagollu lea lassánan gaskamearálaš ollislaš dietnasiid dávistettiin, muhto ahte doaibmagolut maŋimuš guovtti jagis leat jeavdásan.
Næringen selv bør i stor grad være med å sette føringer i hvordan duodjiproduktene skal prissettes.
Ealáhus ieš berre eanet leat mielde bidjamin láidestusaid dasa makkár hattit duodjebuktagiin galget leat.
Vi antar at en del av denne utfordringen også dreier seg mot problemet med å nå ut til større markeder, se nærmere innsatsområde 5, «Større markeder».
Mii jáhkkit ahte dán hástalusas lea maiddái sáhka váttisvuođa birra juksat stuorát márkaniid, geahča lagabuidda áŋgiruššansuorggi 5, “Stuorát márkanat”.
Utfordringen vil være å øke lønnsomheten i tradisjonell duodji og å ta riktig pris for produktet.
Hástalussan lea gánnáhahttivuođa buorideapmi árbevirolaš duojis ja rivttes hatti váldimis buktagis.
De prosjektene som er igangsatt på merkevarebygging både fra Samerådets side og fra Duojáriid Ealáhussearvi gjennom MIS-prosjektet er viktige for å kunne ta ut høyere pris i markedet og dermed bedre lønnsomheten.
Dat prošeavttat mat leat álggahuvvon mearkagálvohuksemis Sámiráđi beales ja Duojáriid Ealáhussearvvi beales MIS-prošeavtta bokte leat deaŧalaččat vai sáhttá váldit stuorát hatti márkanis ja nie juksat buoret gánnáhahttivuođa.
Undersøkelser viser at kundene er villig til å betale mer for produktet når de kjenner til historien med hvor det kommer fra og hvordan det er laget.
Iskkadeamit čájehit ahte oastit mávssášedje eanet buktagis go dovdet duogáža ja movt dat lea ráhkaduvvon.
Sametinget vil fortsatt støtte opp om de initiativ og prosjekter som er igangsatt for å bygge opp merkevaren duodji.
Sámediggi áigu ain doarjut álgagiid ja prošeavttaid mat álggahuvvojit oažžun dihtii mearkagálvvu duojis.
Innenfor duodji er det mange gode eksempler på mer bruk av design og ny design som del av produksjon og i produkter.
Duoji siskkobealde leat ollu buorit ovdamearkkat eanet design geavaheapmái ja ođđa design lea oassi buvttadeamis ja buktagiin.
Sametinget ser det som positivt at ny design fremmes som en del av utviklingen av duodji som næring, dette gir muligheter for å nå et større marked og et mer betalingsvillig marked.
Sámedikki mielas lea buorre go ođđa design ovdánahttojuvvo oassin duoji ovddideamis ealáhussan, dát addá vejolašvuođaid juksat stuorát márkana ja márkana mii dáhttu máksit.
I samråd med duodjiorganisasjonene har Sametinget fått utarbeidet en rapport om konsekvenser ved momsfritak for duodji.
Ovttas ráđiid duodjeorganisašuvnnaiguin lea Sámediggi ráhkadahttán raportta váikkuhusaid birra jos duojis luvvešii momssa.
Rapporten ble utarbeidet av Noodt&amp;Reiding og levert februar 2018.
Raportta ráhkadii Noodt&amp;Reiding ja geigii dan guovvamánus 2018.
Rapporten har sett på ulike sider ved fritak eller unntak fra mva-plikten og sammenlignet dette med andre nærliggende næringer, blant annet husflid, kunsthåndverk, kunstnere m.m. Kun deler av det som kan karakteriseres som kunst har unntak fra mva-plikten, mens sammenlignbare produkter under kategorien brukskunst/kunsthåndverk ikke har unntak eller fritak fra ordningen.
Raporttas leat geahčaduvvon momsageatnegasvuođas luvvema dahje spiehkasteami sierra váikkuhusat, ja dat lea buohtastahttojuvvon eará sullasaš ealáhusaiguin, earret eará giehtadujiin, dáiddadujiin, dáiddáriiguin jna. Dušše muhtun osiin maid sáhttá gohčodit dáidagiin spiehkastuvvo momsageatnegasvuođas, ja buohtastan vejolaš buktagiin mat gullet kategoriijai geavahusdáidda/ dáiddaduodji ii leat spiehkastat dahje luvvejuvvo ortnegis.
Samtidig viser økonomisk rapport at totale driftskostnader i næringen nesten er like høy som totale driftsinntekter, noe som tilsier at differansen mellom inngående og utgående mva er liten og dermed vil gevinsten ved eksempelvis unntak fra mva-plikten være liten.
Dasto čájehuvvo ekonomalaš raporttas ahte ollislaš doaibmagolut ealáhusas leat measta seamma ollu go ollislaš doaibmagolut, mii mearkkaša ahte erohus sisa- ja olggosguvlui momssas lea unni, ja dieinna lágiin lea vuoitu ovdamearkka dihtii momsageatnegasvuođas spiehkasteamis unni.
Sametinget ser større grunn til å støtte opp om initiativ og prosjekter knyttet til merkevarebygging som kan gi høyere pris i markedet, enn fortsatt forsøk på fritak eller unntak fra mva-plikten.
Sámediggi oaidná stuorát siva doarjut álgaga ja prošeavttaid mat čatnasit mearkagálvohuksemii man olis sáhttá oažžut buoret hatti márkanis, go ain geahččalit luvvet dahje spiehkastit momsageatnegasvuođas.
For enkelte vil samarbeid og nettverk med andre aktører kunne være positivt både for den faglige utviklingen og ikke minst for lønnsomheten.
Muhtimiidda sáhttá ovttasbargu ja fierpmádat leat buorre sihke fágalaš ovdáneami dihtii ja maid gánnáhahttivuođa dihtii. Dát guoská earenoamážit easkkaálgiide.
Sametinget har i sine bedriftsutviklingsprogrammer prioritert nettverksbygging nettopp med den hensikt å bedre lønnsomheten.
Sámediggi lea iežas fitnodatovddidanprográmmain vuoruhan fierpmádathuksema juste danin vai gánnáhahttivuohta buorránivččii.
Spesielt gjelder det reiselivsnæringen og arrangørmarkedet.
Earenoamážit guoská dát mátkeealáhusfitnodagaide ja lágideaddjimárkaniidda.
Fordelen med det er at duodjiutøveren lettere når potensielle nye kunder uten at det koster all verden.
Ovdamunni lea ahte duojárat álkibut olahit ođđa ostiide eaige dárbbaš golahit ollu ruđa dasa.
Det vil også gi en vinnvinn situasjon i og med reiselivsnæringen samtidig får presentert levende samisk kultur og lokalproduserte kvalitetsprodukter.
Dát sáhttá maid šaddat goappašagaide ávkin, go seammás beassá mátkeealáhus ovdanbuktit ealli sámi kultuvrra ja báikkálaččat buvttaduvvon kvalitehtabuktagiid.
En utfordring for tilreisende til Sápmi har blant annet vært å finne fram til utsalgssteder eller duodjiutøvere som eksempelvis selger hjemme.
Mátkkošteddjiide Sámis lea leamaš hástalussan earret eará gávdnat vuovdinbáikkiid dahje gávdnat duojáriid geat ovdamearkka dihtii vuvdet ruovttus.
Samarbeid mellom utøvere for å synliggjøre og tilgjengeliggjøre duodji vil kunne øke omsetningen og dermed lønnsomheten i næringen.
Ovttasbargu duojáriid gaskka dujiid oainnusmahttin dihtii ja olámuddui buktima dihtii sáhtášii buoridit gávpejođu ja dieinna lágiin gánnáhahttivuođa ealáhusas.
For noen duodjiutøvere er det en utfordring at de ikke har lovfestet rett til å motorisert ferdsel i utmarka i forbindelse med råvareinnhenting.
Muhtun duojáriidda lea hástalussan go sis ii leat lága bokte addojuvvon vuoigatvuohta vuodjit mohtorfievrruiguin meahcis go galget viežžat ráhkadanávdnasiid.
Motorferdselsloven bør justeres slik at duodjiutøverne kan hente ut råvarer fra utmarka.
Mohtorjohtaluslága berrešii rievdadit nu ahte duojárat sáhttet viežžat ráhkadanávdnasiid meahcis.
Enkelte har behov for å fornye driftsapparatet og se på nye produksjonsformer.
Muhtimat dárbbašit ođastit doaibmaapparáhta ja gávdnat ođđa buvttadanmálliid.
Innovasjoner i produksjonsprosesser som gir mer effektiv bruk av tid og ressurser, samt forenkler produksjoner, gir også større muligheter for bedre lønnsomhet.
Innovašuvnnat buvttadanproseassain mat addet áiggi ja resurssaid beaktilis geavaheami, ja álkiduhttet buvttademiid, addet stuorát vejolašvuođaid buoridit gánnáhahttivuođa.
Sametinget vil fortsatt prioritere tilskudd til innovasjoner, investeringer, etablerertilskudd og bedriftsutvikling.
Sámediggi ferte ain vuoruhit doarjagiid innovašuvnnaide, investeremiidda, álggahanstipeandda ja fitnodatovdánahttimii doarjaga.
Strategier · Gjennom næringsavtalen videreføre finansieringsordninger for utviklings- og investeringstiltak i næringen som gir grunnlag for bedre lønnsomhet · Støtte opp om initiativ, prosesser og prosjekter som bidrar til å løfte duodji som merkevare · Initiere og formalisere samarbeid og nettverk mellom duodjiutøvere · Utfordre næringen til å samarbeide mer om økt synliggjøring og tilgjengeliggjøring av duodji · Sametinget vil invitere næringsorganisasjonene og Duodjeinstituhtta til et samarbeid for å sette fokus på blant annet prissetting for å kunne oppnå høyere priser i markedet
Strategiijat · Ealáhusšiehtadusa bokte joatkit ruhtadanortnegiid ovddidan- ja investerendoaimabijuide ealáhusas mat addet buoret vuođu buoret gánnáhahttivuhtii · Doarjut álgagiid, proseassaid ja prošeavttaid mat váikkuhit duoji loktema mearkagálvun · Vuolggahit ja formaliseret ovttasbarguu ja fierpmádaga duojáriid gaskka · Hástalit ealáhusa ovttas bargat duoji eanet oainnusmahttimis ja olámuddui buktimis · Sámediggi áigu bovdet ealáhusorganisašuvnnaid ja Duodjeinstituhta ovttas bargat dan ektui ahte bidjat fokusa earret eará haddebidjamii vai fitnešedje buoret hattiid márkanis
4.3. Innsatsområde 3 – Virkemidler tilpasset duodjinæringen
4.3 Áŋgiruššansuorgi 3 – Váikkuhangaskaoamit heivehuvvon duodjeealáhussii
Mål: Virkemidler som er tilpassa framtida for næringen og som utløser økt lønnsomhet Tilskuddsordningene i duodji blir som oftest fastsatt under forhandlingene om en næringsavtale.
Mihttomearri: Váikkuhangaskaoamit mat leat heivehuvvon ealáhusa boahtteáigái ja mat buktet gánnáhahttivuođa Doarjjaortnegat duodjái mearriduvvojit dábálaččat ealáhusšiehtadusaid bokte.
Dette tilskuddet er ment å dekke merkostnader som er bundet til mye bruk av arbeidskraft, og der det er utfordringer med å mekanisere produksjonen.
Dát doarjja lea oaivvilduvvon lassigoluid gokčamii mat bohtet go dárbbašuvvojit ollu bargonávccat, ja go gávdnojit hástalusat buvttadeami mekaniseremis.
Kontroller som Sametinget har fått gjennomført i 2012, 2014 og 2015 viser at flere duodjiutøvere har mangler i sitt regnskap.
Bearráigeahččamat maid Sámediggi lea čađahan 2012:s, 2014:s ja 2015:s čájehit ahte ollu duojáriin lea váilevaš rehketdoallu.
Det er blant annet store utfordringer med dokumentasjon av hva som omsettes av egen produsert duodji og hvordan regnskapet settes opp.
Stuorra hástalusat leat earret eará duođašteamis mii vuvdojuvvo iežas buvttadan duodjin ja mainna lágiin rehketdoallu biddjojuvvo bajás.
Det ble også avdekket salg mellom nærstående, manglende sporbarhet og mangler ved regnskapsføring.
Gávdno maiddái gávppašeapmi lagas fulkkiiguin, váilevaš guorranvejolašvuohta ja váilivuođat rehketdoalu fievrrideamis.
I flere saker er det oppstått tvil om produktene er souvenirer eller duodji.
Ollu áššiin lea šaddan eahpádus das ahte leatgo buktagat mátkemuittut vai duodji.
Praktisering av ordningen viser at selv i produksjoner som har høy grad av maskinell behandling, datastyring etc så er disse også blitt en del av duodjibegrepet, og dermed berettiget til driftstilskudd.
Ortnega praktiseren čájeha ahte duodjeregistarii leat maiddái dohkkehuvvon buvttadeamit main ollu geavahuvvo mášiidna, dihtorstivren jna, ja dieinna lágiin leat doarjjavuoigadahttojuvvon.
Mulighetene for å dokumentere om solgte produkter er egenprodusert eller innkjøpt duodji eller suovenir er den største utfordringen med driftsstøtteordningen.
Vejolašvuođat duođaštit leatgo vuvdon buktagiid ieža buvttadan vai leatgo oastán dujiid dahje leago dat mátkemuitu, lea stuorámus hástalus doaibmadoarjjaortnegis.
Økonomisk rapport viser på den siden at driftsresultatet har vært svært stabilt de siste 6 årene som underbygger en teori om at driftsstøtteordningen er en passiv ordning som i liten grad fører til utviklingsarbeid innenfor duodjinæringen.
Ekonomalaš raporta čájeha ahte doaibmaboađus lea leamaš stabiila maŋimuš guhtta jagi mii vuođusta teoriija ahte doaibmadoarjjaortnet lea passiiva ortnet mii unnán buvttiha ovddidanbarggu duodjeealáhusa siskkobealde.
På den annen side viser samme økonomisk rapport at nettopp driftsstøtteordningen bidrar til et gjennomsnittlig driftsresultat på rundt kr. 100 000.
Nuppe dáfus čájeha seamma ekonomalaš raporta ahte juste doaibmadoarjjaortnet buvttiha birrasii 100 000 ru doaibmabohtosa.
Uten driftsstøtteordningen ville driftsresultatet sannsynligvis vært rundt null.
Almmá doaibmadoarjjaortnega haga livččii doaibmaboađus várra lean birrasii nolla.
Det første alternativet som kan forenkle og effektivisere forvaltningen av ordningen for alle parter på, er å stille krav om at søker skal ha autorisert regnskapsfører.
Vuosttaš molssaeaktu mii sáhttá álkidit ja beavttálmahttit ortnega hálddašeami buohkaide, lea bidjat gáibádusa ahte ohccis galgá leat autoriserejuvvon rehketdoalli.
Utfordringen er imidlertid at regnskapsførere ikke har duodjifaglig kompetanse til å vurdere om det er duodji eller ikke, eller om solgt duodji er egenprodusert eller ikke. Fra 2018 vil godkjente duodiutøvere med autoriserte regnskapsførere prioriteres innenfor driftstilskuddsordningen, jfr. Sametingets budsjett 2018.
Hástalussan dás lea dattetge ahte rehketdolliin ii leat duodjefágalaš gelbbolašvuohta árvvoštallat mii lea duodji ja mii ii, dahje leago vuvdojuvvon duodji iežas buvtta vai ii. Doaibmadoarjjaortnegis vuoruhuvvojit jagi 2018 rájes dohkkehuvvon duojárat geain lea autoriserejuvvon rehketdoalli, gč. Sámedikki 2018 bušeahta.
Det andre alternativet er å oppheve duodjiregisteret, slik at hver søknad vurderes både med hensyn på søkers produkter og dokumentasjon av egenprodusert duodji.
Nubbi molssaeaktu lea heaittihit duodjeregistera, nu ahte juohke ohcama oktavuođas árvvoštallojuvvojit sihke ohcci buktagat ja duođaštus das ahte leago iežasbuvttaduvvon duodji.
Duodjiregisteret er i liten grad en dynamisk ordning og har vært vanskelig å oppdatere fortløpende.
Duodjeregisttar lea unnán dávgasis ortnet ja dan lea leamaš váttis áigeguovdilastit dađistaga.
Ordningen med fagutvalget som har godkjent produkter og produsenter til duodjiregisteret har også bidratt til et lite dynamisk forvaltningssystem for driftstilskuddsordningen.
Ortnet fágalávdegottiin mii lea dohkkehan buktagiid ja buvttadeddjiid duodjeregistarii lea maiddái dagahan ahte doaibmadoarjjaortnega hálddašanvuogádat lea unnán dávggas.
Det tredje alternativet er å avvikle driftstilskuddsordningen og å erstatte den med en ny virkemiddelordning eksempelvis et 3-årig arbeidsstipend.
Goalmmát molssaeaktu lea heaittihit doaibmadoarjjaortnega ja bidjat sadjái ođđa váikkuhangaskaoapmeortnega omd. 3-jagá bargostipeandda.
Stipendet kan ha som målsetting å øke produksjonen, lage nye produkter eller nye produksjonsformer, design, kompetanseheving e.l. Et slikt arbeidsstipend vil kunne videreutvikle duodjinæringen og øke inntjeningen for den som mottar stipend.
Stipeandda ulbmilin galgá leat lasihit buvttadeami, ráhkadit ođđa buktagiid dahje ođđa buvttamálliid, designa, gelbbolašvuođaloktema jed. Dákkár bargostipeanda sáhtášii viidásetovddidit duodjeealáhusa ja lasihit su sisaboađu gii oažžu stipeandda.
Ordningen med driftstilskudd er utfordrende og arbeidskrevende å forvalte, bidrar i mindre grad til utvikling i næringen, samt at det er usikkerhet knyttet til måloppnåelse om mer egenprodusert duodji.
Doaibmadoarjjaortnet lea hástaleaddji ja dan hálddašeapmi gáibida nu ollu bargonávccaid, ja ii olus váikkut ealáhusa ahtanuššama, ja lea eahpesihkarvuohta ulbmilolahusa ektui ahte buvttaduvvo go eanet iežas duodji.
På den annen side bidrar ordningen til et positivt driftsresultat for duodjiutøvere og sikrer dermed både lønnsomhet og bidrar til rekruttering til næringen.
Nuppe dáfus buvttiha ortnet positiivvalaš doaibmabohtosa duojárii ja dieinna lágiin sihkkarastá maiddái gánnáhahttivuođa ja váikkuha rekrutterema ealáhussii.
Det er etablert arena hvor alle aktører knyttet til næringen møtes for å drøfte utfordringer og satsinger framover.
Buot aktevrraid várás ealáhusa oktavuođas lea ásahuvvon arena gos deaivvadit guorahallat hástalusaid ja áŋgiruššamiid boahtteáigái.
En slik arena vil være viktig i arbeidet med å utvikle virkemidler som sikrer rekruttering, lønnsomhet og utvikling i næringen.
Dákkár arena lea deaŧalaš bargui váikkuhangaskaomiid ovddidemiin mii sihkkarastá rekrutterema, gánnáhahttivuođa ja ahtanuššama ealáhusas.
Sametinget vil prioritere effektivisering og forenkling av driftstilskuddsordningen med blant annet å legge mer ansvar og oppgaver til autoriserte regnskapsførere.
Sámediggi áigu vuoruhit doaibmadoarjjaortnega beavttálmahttima ja álkiduhttima earret eará dainna lágiin ahte bidjat eanet ovddasvástádusa ja doaimmaid autoriserejuvvon rehketdolliide.
Dernest vil en avvikling av duodjiregisteret og fagutvalget for duodji være en hensiktsmessig og naturlig forlengelse av det arbeidet.
Ja de lea duodjeregistara ja duoji fágalávdegotti heaittiheapmi ulbmillaš ja barggu lunddolaš joatkka.
Det innebærer en overgang fra dagens to-trinns saksbehandling(først søknad til duodjiregisteret og senere søknad om driftstilskudd) til en ordning med kun ett trinn(kun søknad om driftstilskudd).
Dat mearkkaša sirdima dáláš guovtteoasát áššemeannudeamis (vuos ohcan duodjeregistarii ja maŋŋá ohcat doaibmadoarjaga) ortnegii mas lea dušše okta dássi (dušše doaibmadoarjjaortnet).
Det kan være behov for faglig vurdering av produkter som det søkes om støtte for, eksempelvis ved tvil eller nye søkere.
Sáhttá leat dárbu fágalaččat árvvoštallat buktagiid maidda ohccojuvvo doarjja, ovdamearkka dihtii eahpáhusa dahje ođđa ohcciid oktavuođas.
En slik faglig vurdering kan eksempelvis ivaretas av Duodjeinstituhtta som har fagkompetanse på området.
Dán lágan fágalaš árvvoštallama sáhttá ovdamearkka dihtii Duodjeinstituhtta, mas lea fágagelbbolašvuohta suorggis, dahkat.
Tilskudd til investering, utviklingstiltak og etablerertilskudd fungerer hensiktsmessig og disse kan uten videre tilpasses behovene i duodjinæringen og utviklingen ellers i samfunnet.
Doarjja investeremiidda, ovdánahttindoaibmabijuide ja álggahandoarjja doibmet ulbmillaččat, ja daid sáhttá álkidit heivehit duodjeealáhusa dárbbuide ja muđui servodaga rievdama mielde.
Strategier · I samarbeid med partene i duodjinæringen utvikle og tilpasse tilskuddsordningene slik at de sikrer en fremtidsrettet og lønnsom duodjinæring · Effektivisere og forenkle ordningen med driftstilskudd
Strategiijat · Ovttasbargguin duodjeealáhusa beliiguin ovddidit ja heivehit doarjjaortnegiid nu ahte dat sihkkarastet boahtteáiggi ealáhussii ja gánnáhahtti duodjeealáhus · Beavttálmahttit ja álkiduhttit doaibmadoarjjaortnega
4.4 Innsatsområde 4 – Organisering av næringen
4.4 Áŋgiruššansuorgi 4 – Ealáhusa organiseren
Mål: En hensiktsmessig organisering som er tilpasset behovene i næringen Duodjeinstituhtta har en viktig rolle til utvikling og veiledning av duodjifaglige spørsmål og regionale utviklingsprosjekter.
Mihttomearri: Ulbmillaš organiseren mii lea heivehuvvon ealáhusa dárbbuide Duodjeinstituhtas lea deaŧalaš rolla duodjefágalaš áššiid ja regionála ovddidanprošeavttaid ovddidemis ja bagadeamis.
Sametinget ser at også DI har en stor kompetanse og en desentralisert organisasjon, som er viktig for den videre utviklingen og rekruttering til duodji.
Sámediggi oaidná maiddái ahte Duodjeinstituhtas lea ollu gelbbolašvuohta ja lea lávdaorganisašuvdna, mii lea deaŧalaš duoji viidáseappot ahtanuššamii ja dasa rekrutteremii.
Sametinget ønsker at Duodjeinstituhtta skal være med i den videre utviklingen og ta del i større grad enn tidligere.
Sámediggi háliida ahte Duodjeinstituhtta galgá leat mielde viidáset ovddideamis ja váldit stuorát oasi go ovdal.
Duodjeinstituhtta skal først og fremst være et senter for utvikling av en næringsrettet duodji.
Duodjeinstituhtta galgá vuosttažettiin doaibmat ealáhusvuđot duoji ovddidanguovddážin.
Det er naturlig at Sametinget har en aktiv og tett oppfølging av instituttet og at det blant annet tydeliggjøres i de årlige tilsagnsbrev.
Lunddolaš lea ahte Sámediggi lea árjjalaš ja čuovvola lávga instituhta ja ahte dat earret eará čielggasmahttojuvvo jahkásaš juolludusreivviin.
En naturlig oppfølging av dette er at det forventes en langsiktig plan for utvikling av Duodjeinstituhtta.
Dán lunddolaš čuovvuleapmi lea ahte vurdojuvvo guhkes áiggi plána Duodjeinstituhta ovddideapmái.
Sametinget vil i løpet av 2018 gjennomføre en evaluering av Duodjeinstituhtta og tilhørende duodjiveileder-ordning.
Sámediggi áigu 2018 áigge čađahit Duodjeinstituhta ja guoskevaš duodjebagadanortnega evaluerema.
Det vil være en viktig gjennomgang for å kunne vurdere måloppnåelse knyttet til duodji som næring, samt næringens bruk og nytte av duodjiveilederne.
Dat lea deaŧalaš vai sáhttá árvvoštallat duoji ulbmilolahusa ealáhussan, ja movt ealáhus geavaha ja ávkkástallá duodjebagadeddjiiguin.
Omfanget og utbredelsen av duodjiveiledere under Duodjeinstituhtta vil derfor bli stilt i bero inntil evalueringen er gjennomført og Sametinget har fått gjort en grundig vurdering av den.
Duodjeinstituhtta vuollásaš duodjebagadeddjiid sturrodat ja viidodat bissehuvvo danne dassážii go evalueren lea čađahuvvon ja Sámediggi lea ožžon vuđolaš árvvoštallama.
I forlengelsen av evalueringen vil det også være naturlig å se nærmere på organiseringen av Duodjeinstituhtta.
Evaluerema joatkkan lea maiddái lunddolaš geahčadit lagabuidda Duodjeinstituhta organiserema.
Det forholdet at to duodjiorganisasjoner og Duodjeinstituhtta stort sett jobber mot samme mål betinger et tettere samarbeid mellom disse tre.
Dat go guokte duodjeorganisašuvnna ja Duodjeinstituhtta barget sullii seamma mihttomeari gulvui, eaktuda lávgadeappot ovttasbarggu dán golbmasa gaskka.
Sametinget bevilger tilskudd til disse og for Sametinget er det viktig å vurdere hvilken nytte disse midlene har.
Sámediggi juolluda doarjaga dáidda ja Sámediggái lea deaŧalaš árvvoštallat makkár ávki dáin ruđain lea.
Sametinget har i flere sammenhenger foreslått en sammenslåing og mer formalisert samarbeid mellom organisasjonene uten at det har ført fram.
Sámediggi lea ollu oktavuođain evttohan dáid ovttastahttima ja eanet formaliserejuvvon ovttasbarggu organisašuvnnaid gaskka almmá ahte dat lea dáhpáhuvvan.
For å få til en mer effektiv bruk av ressursene og koordinering av innsatsen mot duodjinæringen vil det være naturlig at Duodjeinstituhtta etter hvert inngår som en del av næringsavtalen for duodji.
Jos galggaš beaktileappot ávkkástallat resurssaiguin ja áŋgiruššama oktiiordnemiin duodjeealáhusa ektui, de lea lunddolaš ahte Duodjeinstituhtta áiggi mielde laktojuvvo duoji ealáhusšiehtadussii.
Det samme gjelder for Opplæringskontoret i reindrift og duodji som er en viktig del av helheten for utviklingen av duodji.
Dat seamma guoská Boazodoalu ja duoji oahpahuskantuvrii mii lea deaŧalaš oassi duoji ollislaš ovddideamis.
Det er naturlig at bevilgninger til opplæringskontoret sees i sammenheng med næringsavtalen og direkte tilskudd til Duodjeinstituhtta.
Lunddolaš lea ahte juolludusat oahpahuskantuvrii gehččojuvvojit fárrolaga ealáhusšiehtadusain ja njuolggo doarjagiin Duodjeinstituhttii.
Strategier · Innarbeide Duodjeinstituhtta i Hovedavtalen for duodji · Gjennomgang av organisering av duodjinæringa
Strategiijat · Heivehit Duodjeinstituhta duoji váldošiehtadussii · Duodjeealáhusa organiserema geahčadeapmi
4.5 Innsatsområde 5 - Kompetanseheving
4.5 Áŋgiruššansuorgi 5 – Gelbbolašvuođa bajideapmi
Mål: Øke den forretningsmessige delen av duodji Duodjinæringen har behov for kompetanseheving på ulike nivå.
Mihttomearri: Buoridit gávppálaš oasi duojis Duodjeealáhusas lea dárbu gelbbolašvuođaloktemii máŋgga dásis.
De tiltak Sametinget kan prioritere er kompetansehevende tiltak som er direkte næringsrettet.
Dat doaibmabijut maid Sámediggi sáhttá vuoruhit leat gelbbolašvuođaloktendoaimmat mat leat njuolga oaivvilduvvon ealáhusaide.
Strategier · Sikre finansieringsordninger for næringsrettede kurs · Sørge for at Duodjeinstituhtta og duodjiorganisasjonene koordinerer kompetansehevingstiltak
Strategiijat · Sihkkarastit ruhtadanortnegiid ealáhusoaivvilduvvon kurssaide · Fuolahit ahte Duodjeinstituhtta ja duodjeorganisašuvnnat ovttasbarget gelbbolašvuođaloktendoaimmaiguin.
4.6 Innsatsområde 6 – Et større marked
4.6 Áŋgiruššansuorgi 6 – Stuorát márkan
Økonomisk rapport for duodjinæringen 2015 viser at direkte salg til kunden fortsatt er den viktigste salgskanalen for duodjiproduktene. Internett og postordresalg anses som minst viktig.
Mål: Iežas buvttaduvvon dujiid eanet vuovdin Duodjeealáhusa 2015 ekonomalaš raporta čájeha ahte njuolggovuovdin lea ain deháleamos vuovdinkanála duodjebuktagiin, interneahtta ja poastta bokte vuovdin eai leat nu deaŧaálaččat.
For duodjiutøverne er det viktig at de tar del i den teknologiske utviklingen og aktivt bruker internett som en del av sin markedsføring.
Duojáriidda lea deaŧalaš ahte oassálastet teknologalaš ovdáneapmái ja eanet aktiivvalaččat geavahišgohtet interneahta márkanfievrrideamis.
Det tilbys mye souvenirer på markedet, spesielt i byer og tilknyttet turistattraksjoner.
Márkaniin fállojuvvojit ollu mátkemuittut, erenoamážit gávpogiin ja turistageasuheddjiid oktavuođas.
Mye av suovenirene som tilbys er samiskinspirert eller bruker elementer fra samisk kunst, kultur og duodji.
Ollu mátkemuittuin mat fállojuvvojit leat sámevuđot dahje dain geavahuvvojit oasit sámi dáidagis, kultuvrras ja duojis.
Suovenirer vil derfor både være konkurrenter til mange duodjiprodukter og bidrar til å senke statusen på duodji.
Danne leat mátkemuittut sihke gilvaleaddjit ollu duodjebuktagiidda ja váikkuhit duoji stáhtusa fuonideami.
Det er viktig å være bevisst på hvordan souvenirer påvirker markedet for duodjiprodukter og ha en klar strategi i forhold til det.
Deaŧalaš lea leat dihtomielalaš dan ektui movt mátkemuittut váikkuhit duodjebuvttamárkaniidda ja leat čielga strategiija dan ektui.
Innovasjoner i duodji, både med hensyn på produkter, markeder og organisering, er viktig for å imøtekomme konkurransen fra souvenirer og andre tilsvarende produkter.
Innovašuvnnat duojis sihke buktagiid, márkaniid ja organiserema ektui, leat deaŧalaččat gilvvu dustemis mátkemuittuid ja eará vásttolaš buktagiid beales.
Profilering av tradisjonell duodji, utvikling av nydesign og markedsføring av kvalitetsprodukter vil på sikt kunne føre til en mer lønnsom duodjinæring.
Árbevirolaš duoji profileren, ođđadesigna ovddideapmi ja kvalitehtabuktagiid vuovdaleapmi áiggi mielde sáhttet buvttihit eanet gánnáhahtti duodjeealáhusa.
Det blir understreket av funnene i undersøkelsene at produktene i dag har som fortrinn at de er unike og av høy kvalitet.
Deattuhuvvo guorahallamiid bohtosiin ahte otná buktagiin lea dat ovdamunni ahte leat áidnasorttat ja ahte dain lea buorre dássi.
En felles svakhet er at de i liten grad er tilgjengelige.
Oktasaš heajut bealli lea ahte dat eai leat nu olahanmuttus.
Meldingen vil ikke kunne løse disse utfordringene, men det er viktig å ha strategier for hvordan disse kan løses.
Dieđáhus ii čoavdde dáid hástalusaid, muhto lea deaŧalaš ahte gávdnojit strategiijat movt dáid sáhtášii čoavdit.
Blant annet er det nødvendig å samarbeide med duodjimiljøene i de andre landene.
Earret eará lea deaŧalaš ovttasbargat duodjebirrasiiguin eará riikkain.
Rettsvern for duodji innebærer rettsvern mot utenforståendes urettmessige bruk av duodji i kommersiell hensikt.
Duoji riektesuddjen mielddisbuktá riektesuddjema olggobealde boasttugeavaheami vuostá duoji gávppálaš áigumušain.
Utrede innholdet i samisk duodji og komme frem til en felles definisjon av samisk duodji.
Guorahallat sámi duoji sisdoalu ja buktit oktasaš definišuvnna sámi duojis.
» I prosjektrapporten uttales det blant annet at duodjitradisjon og duodjikunnskap har behov for juridisk beskyttelse.
» Prošeaktaraporttas čállo maid earret eará ahte duodjeárbevierru ja duodjemáhttu dárbbaša juridihkalaš suddjema.
En varemerkeordning kan ses på som en måte å realisere selvbestemmelse over duodji og samisk kultur på grunnlag av eksisterende lovverk.
Gálvomearkaortnet sáhttá leat okta málle movt beassá fas duohtandahkat iešmearrideami duoji ja sámi kultuvrra badjel gustovaš lágaid mielde.
Prosjektet foreslår en sertifiseringsordning som består av minst to varemerker – ett for “tradisjonell duodji” og ett for “produkter produsert av samer/samiske produkter”.
Prošeakta evttoha sertifiserenortnega mas lea unnimusat guokte gálvomearkka – okta mii lea “árbevirolaš duoji” váste ja nubbi mii lea “buktagiid váste maid sápmelaččat leat buvttadán/sámi buktagat”.
Det foreslås at varemerket har en sentral eller en desentralisert allsamisk eier, og at lisens utstedes av lokale representanter, som også forvalter varemerkene.
Evttohuvvo maid ahte gálvomearkkas lea guovddáš dahje lávdaduvvon ollessámi eaiggát, ja ahte báikkálaš ovddasteaddjit geigejit liseansa, mat maid hálddašit gálvomearkkaid.
· Følge opp utvalgte bedrifter som vil tilpasse sine produkter til markedet · Utfordre og motivere næringen til å utarbeide en felles profil og merke for duodjiprodukter · Motivere næringen til å utvikle nye duodjiprodukter med grunnlag i samisk kultur og samiske kulturtradisjoner · Utfordre byer, handelsnæringen, turistattraksjoner, kjeder, m.fl. til bevisst å satse på kvalitetsprodukter i det som tilbys spesielt tilreisende 5 Økonomiske og administrative konsekvenser Oppfølging gjennom Sametingets årlige budsjett og gjennom forhandlingene for Næringsavtalen for duodji og årlige budsjettvedtak, fastsettes økonomiske og administrative følger.
Strategiijat · Čuovvulit muhtin fitnodagaid mat háliidit heivehit iežaset buktagiid ostiide · Hásttuhit ja movttiidahttit ealáhusa ráhkadit oktasaš profiila ja mearkka duodjebuktagiid várás · Movttiidahttit ealáhusa ovddidit ođđa duodjebuktagiid sámi kultuvrra ja sámi kulturárbevieruid vuođul · Hástalit gávpogiid, gávpeealáhusa, turistageasuheddjiid, ráidduid, j.d. dihtomielalaččat áŋgiruššat kvalitehtabuktagiiguin mat fállojuvvojit erenoamážit mátkkošteddjiide 6 Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat Sámedikki jahkásaš bušeahtaid čuovvuleami ja Duoji ealáhusšiehtadusa šiehtadallamiid ja jahkásaš bušeahttamearrádusa bokte, mearriduvvojit ekonomalaš ja hálddahuslaš čuvvosat.
Eventuelle større endringer vil skje innenfor de rammer som er satt til forvaltningen av midler til duodjinæringen, herunder også hovedavtalen og de årlige forhandlingene som resulterer i en næringsavtale.
Vejolaš stuorát rievdadusat dahkkojuvvojit daid rámmaid siskkobealde mat leat biddjojuvvon duodjeealáhusa ruđaid hálddašeapmái, dás mielde maiddái váldošiehtadus ja jahkásaš šiehtadallamat mat buvttihit ealáhusšiehtadusa.
Nærings- og kulturkomiteen - 004/18 NKK - vedtak: Nærings og kulturkomite har behandlet sak 33/18 Sametingets melding om doudji.
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 004/18 EKL - Mearrádus: Álggahus Sámedikki ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 33/18 Sámedikki dieđáhus duoji birra dego ealáhussan.
Medlem Per Mathis Oskal, Arbeiderpartiet og medlem Anders Somby jr., Flyttsamelista, fremmet merknad i saken.
Mearkkašumit Bargiidbellodaga lahttu, Per Mathis Oskal ja Johtisápmelaččaid listu lahttu, Anders Somby jr., ovddideaigga mearkkašumi ássái.
Medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) Mathis Nilsen Eira, Sandra A. Eira og Vidar Andersen, medlemmet fra Norske samers riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP), Jovna Vars Smuk, medlemmene fra Arbeiderpartiet (AP), Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, medlemmet fra Senterpartiet (SP), Hans Ole Eira, medlemmet fra Árja, Inger Eline Eriksen Fjellgren, og medlemmet fra Nordkalottfolket, Tor H. Mikkola, støttet merknaden. Merknader 1.1 Overordna mål.
Norgga Sámiid Riikkasearvvi lahttut, Mathis Nilsen Eira, Sandra Andersen Eira ja Vidar Andersen, Norgga Sámiid Riikasearvi/Sámeálbmotbellodaga lahttu, Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga lahtut, Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga lahttu Hans Ole Eira, Árjja lahttu, Inger Eline Eriksen Fjellgren, ja Nordkalottfolket lahttu, Tor H. Mikkola, dorjo mearkkašumi: Čuoggái 1.1 Bajimuš mihttomearri Árbevirolaš dujiin barget earáge sápmelaččat go sii geain duodji lea ealáhussan.
Disse kan per i dag ikke komme inn under duodji avtalen, motta økonomiske virkemidler fra sametinget og er ikke registrert i mva registeret.
Sii eai otnáš nammii eai sáhte gullat duodješiehtadusa vuollái, oažžut ekonomalaš váikkuhangaskaomiid Sámedikkis eaige sii leat registrerejuvvon momsaregistaris.
De er alikevel en viktig del av tradisjonell duodji og en sentral del i det samiske samfunn.
Sii leat dattetge deaŧalaš oasit árbevirolaš duojis ja guovddáš oassi sámi servodagas.
De viderefører og bruker tradisjonell kunnskap blant annet om behandling og bearbeidelse av materiale, og er også råvareleverandører til andre duodjiutøvere.
Sii viidáset fievrridit árbevirolaš máhtu earret eará ávdnasiid giehtadeamis ja ráhkadeames, ja buktet maiddái ráhkadanávdnasiid eará duojáriidda.
Sametinget vil se på nåværende eksisterende tiltak, og vurdere særskilte ordninger for disse.
Sámediggi áigu geahčadit dáláš doaibmabijuid, ja árvvoštallat sierra ortnegiid sin várás.
Forslag Medlem Tor H. Mikkola, Nordkalottfolket, fremmet forslag i saken.
Evttohusat Nordkalottfolket lahttu, Tor H.Mikkola, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) Mathis Nilsen Eira, Sandra A. Eira og Vidar Andersen, medlemmet fra Norske samers riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP), Jovna Vars Smuk, medlemmene fra Arbeiderpartiet (AP), Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, medlemmet fra Senterpartiet (SP), Hans Ole Eira, medlemmet fra Árja, Inger Eline Eriksen Fjellgren, og medlemmet fra Flyttsamelista Anders Somby jr. støttet forslaget.
Norgga Sámiid Riikkasearvvi lahtut, Mathis Nilsen Eira, Sandra Andersen Eira ja Vidar Andersen, Norgga Sámiid Riikasearvi/Sámeálbmotbellodaga lahttu, Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga lahtut, Arild Petteren Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga lahttu, Hans Ole Eira, Árjja lahttu, Inger Eline Eriksen Fjellgren, ja Johtisápmelaččaid listu lahttu, Anders Somby jr. dorjo evttohusa.
Forslag 1 Under punkt 4.1 strategier, kulepunkt 3 endres til: Stimulere til satsinger, program, kurs og lignende i kyst-, sør- og lulesamiske områder som gir større rekruttering i de områdene.
Evttohus 1 Čuoggás 4.1 Strategiijat, kuvlačuokkis 3, rievdaduvvo, leat ná: Movttidahttit áŋgiruššamiid, prográmmaid, kurssaid ja sullasaččaid riddo-, mátta- ja julevsámi guovlluin maid bokte buoridit rektutterema dáid guovlluin.
Medlem Tor H. Mikkola, Nordkalottfolket, fremmet forslag i saken.
Nordkalottfolket lahttu, Tor H.Mikkola, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmene fra medlemmene fra Arbeiderpartiet (AP), Arild Pettersen Inga, Per Mathis Oskal og John Kappfjell, støttet forslaget.
Bargiidbellodaga lahtut, Arild Petteren Inga, Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, dorjo evttohusa.
Forslag 2 Tillegg til tekst i punkt 2.2 Definisjon av duodji etter første avsnitt: Råstoffleverandører til duodji er viktig for å kunne utøve denne næringen.
Evttohus 2 Lasáhus tekstii čuoggás 2.2. Duoji meroštallan maŋŋá vuosttaš teakstaoasi: Ráhkadanávdnasiid fitnen duodjái lea deaŧalaš vai sáhttá bargat dáinna ealáhusain.
De som driver med produksjon som er spesiell for å kunne levere råstoff til duodji produsenter skal også kunne registreres i duodjiregistret og kunne motta tilskudd for duodji.
Sii geat barget erenoamáš buvttademiin vai sáhttet buktit ráhkadanávdnasiid duodjái, buvttadeddjiid galgá maiddái sáhttit registreret duodjeregistarii vai sáhttet oažžut duodjedoarjaga.
Da etter samme kriterier som resten av duodjinæringen.
Seamma eavttuid mielde go muđui duodjeealáhus oažžu.
4.6 Strategier - tillegg Nytt kulepunkt: • Sametinget skal bidra til felles merkevarebygging og beskyttelse av merket.
Čuoggái 4.6 Strategiijat - lasáhus Ođđa kuvlačuokkis: · Sámediggi galgá váikkuhit oktasaš mearkagálvohuksema ja mearkka suodjaleami.
Forslag 3 1. setning i 1 avsnitt under punkt 3.4 Driftstilskudd endres til "Driftstilskuddsordningen gjelder for produsenter som produserer duodji og er godkjent av duodjiregistret" Resten av teksten under punktet 3.4 Driftstilskudd (avsnitt 2-5) slettes.
Evttohus 3 Vuosttas cealkka vuosttaš teakstaoasis čuoggás 3.4 Doaibmadoarjja rievdaduvvo, leat ná: "Doaibmadoarjjaortnet guoská buvttadeddjiide geat buvttadit duoji ja leat dohkkehuvvon duodjeregistaris". Loahppa teaksta čuoggás 3.4 Doaibmadoarjja (teakstaoasit 2-5) sihkojuvvojit.
Medlem Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet, fremmet forslag i saken.
Ovddádusbellodaga lahttu, Arthur Tørfoss, ovddidii evttohusa áššái.
Forslag 4 Erstatter sametingsrådets innstilling: Slik det fremkommer av meldingen bidrar ikke duodjiavtalen til næringsutvikling i de samiske områder.
Evttohus 4 Biddjojuvvo sámediggeráđi árvalusa sadjái: Nugo ovdan boahtá dieđáhusas, de ii váikkut duodješiehtadus ealáhusovdáneami sámi guovlluin.
Det er få og små produsenter.
Buvttadeaddjit lea unnán ja leat smávvá.
Dette er en konsekvens av slik sametingets eget virkemiddelapparat er innrettet.
Dát boahtá das movt Sámedikki iežas váikkuhangaskaoapmeapparáhta lea láhččojuvvon.
Meldingen beskriver på en god måte utfrodringene, men gir ingen gode løsning.
Dieđáhusas válddahuvvojit buori vuogi mielde hástalusat, muhto eai atte buori čovdosa.
Det kan virke som om det er duodjiavtalen i seg selv som hindrer fremveksten av større bedrifter innen faget.
Sáhttá orrut dego duodješiehtadus iešalddis hehttešii stuorát fitnodagaid ahtanuššama fága siskkobealde.
Det må derfor vurderes om ikke duodjiavtalen skal avvikles som verktøy.
Danne ferte árvvoštallojuvvot ahte ii go duodješiehtadus galggašii heaittihuvvot gaskaoapmin.
Det fremstår også som diskriminerende at for å få tilskudd etter ordningen, må utøveren være oppfylle kravene for å være registrert i samemanntallet.
Ortnet orru maiddái vealaheamen dan ektui geat sáhttet oažžut doarjaga ortnegis, go duojár ferte ollašuhttit gáibádusaid leat registrerejuvvon Sámedikki jienastuslogus.
Norsk næringsliv, også i de samiske områder, består i all hovedsak av små og mellomstore bedrifter.
Norgga ealáhuseallimis, maiddái sámi guovlluin, leat váldoáššis smávva ja gaska sturrosaš fitnodagat.
Derfor vil Sametinget be Stortinget lage bedre rammebetingelser som stimulerer til vekst og utvikling.
Danne bivdá Sámediggi Stuorradikki ráhkadit buoret rámmaeavttuid mat giktalit ahtanuššama ja ovddideami.
Dette må blant annet skje ved redusert byråkrati og skjemavelde, samt en langsiktig og forutsigbar politikk.
Dat ferte dahkkojuvvot earret eará byråkatiija unnidemiin ja skoviid geahpedemiin, ja ahte guhkes áiggi ja einnostan vejolaš politihkain.
På den måten blir det enklere å starte, omstille, fornye og drive små og mellomstore bedrifter.
Dieinna lágiin šaddá álkit álggahit, nuppástuhttit, ođasmahttit ja bargat smávva ja gaska sturrosaš fitnodagaiguin.
Av hensyn til nyskapning er det viktig å gjøre det enklere å starte og drive enkeltpersonforetak.
Ođđa hutkama ektui lea deaŧalaš álkiduhttit ovttaolbmofitnodagaid álggaheami ja doaimmaheami.
Det kan gjøres blant annet ved å forenkle skatteleggingen av enkeltpersonforetak, styrke sosiale rettigheter for selvstendig næringsdrivende og gjøre MVA-rapporteringen enklere.
Dan sáhttá dahkat earret eará ovttaolbmofitnodagaid vearuheami álkiduhttimiin, nannet sosiála vuoigatvuođaid iešheanalis ealáhusdolliide ja álkiduhttit momsaraporterema.
Programmer som Ungt Entreprenørskap bør styrkes, og Sametinget ønsker å bruke UE Finnmark til å stimulere ungdom til å vurdere duodji som næringsvei.
Prográmmat nugo Nuorra hutkan berre nannejuvvot, ja Sámediggi háliida geavahit NH Finnmárkku movttiidahttit nuoraid árvvoštallat duoji birgejupmin.
Saken påbegynt 14.06.2018 kl. 09.00 Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
Sámedikki dievasčoahkkin - 033/18 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 14.06.18 dii. 09.00 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Forslag 4 ble forkastet med 33 mot 2 stemmer · Forslag 3 ble forkastet med 30 mot 5 stemmer · Forslag 2 ble forkastet med 22 mot 13 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 34 mot 1 stemmer · Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 31 mot 4 stemmer
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Evttohus 4 hilgojuvvui 33 jienain 2 jiena vuostá · Evttohus 3 hilgojuvvui 30 jienain 5 jiena vuostá · Evttohus 2 hilgojuvvui 22 jienain 13 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 34 jienain 1 jiena vuostá · Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 31 jienain 4 jiena vuostá
SP - vedtak: 1 Innledning Dette er første gang Sametinget avgir en egen melding om duodji.
DC - Mearrádus: 1 Sisdoallu Sámediggi almmuha dál vuosttaš geardde sierra dieđáhusa duoji birra.
Strategier · Videreutvikle gode finansieringsordninger for unge som vil etablere seg innenfor duodji · Arbeide fram et bedre kunnskapsgrunnlag for utfordringer knyttet til rekruttering til næringen · Stimulere til satsinger, program, kurs og lignende i kyst-, sør- og lulesamiske områder som gir større rekruttering i de områdene.
Strategiijat · Viidásetovddidit buriit ruhtadanortnegiid nuoraide geat háliidit bargagoahtit duoji siskkobealde · Bargat dan ala ahte buoridit máhttovuođu hástalusaide rekrutterema birra ealáhussii · Movttidahttit áŋgiruššamiid, prográmmaid, kurssaid ja sullasaččaid riddo-, mátta- ja julevsámi
· Arbeide for rekruttering av duodjiutøvere gjennom kursvirksomhet
· Bargat dan ala ahte rekrutteret duojáriid kursadoaimma bokte
Strategier · Gjennom næringsavtalen videreføre finansieringsordninger for utviklings- og investeringstiltak i næringen som gir grunnlag for bedre lønnsomhet · Støtte opp om initiativ, prosesser og prosjekter som bidrar til å løfte duodji som merkevare · Initiere og formalisere samarbeid og nettverk mellom duodjiutøvere · Utfordre næringen til å samarbeide mer om økt synliggjøring og tilgjengeliggjøring av duodji · Sametinget vil invitere næringsorganisasjonene og Duodjeinstituhtta til et samarbeid for å sette fokus på blant annet prissetting for å kunne oppnå høyere priser i markedet 4.3. Innsatsområde 3 – Virkemidler tilpasset duodjinæringen
Strategiijat · Ealáhusšiehtadusa bokte joatkit ruhtadanortnegiid ovddidan- ja investerendoaimabijuide ealáhusas mat addet buoret vuođu buoret gánnáhahttivuhtii · Doarjut álgagiid, proseassaid ja prošeavttaid mat váikkuhit duoji loktema mearkagálvun · Vuolggahit ja formaliseret ovttasbarguu ja fierpmádaga duojáriid gaskka · Hástalit ealáhusa ovttas bargat duoji eanet oainnusmahttimis ja olámuddui buktimis · Sámediggi áigu bovdet ealáhusorganisašuvnnaid ja Duodjeinstituhta ovttas bargat dan ektui ahte bidjat fokusa earret eará haddebidjamii vai fitnešedje buoret hattiid márkanis 4.3 Áŋgiruššansuorgi 3 – Váikkuhangaskaoamit heivehuvvon duodjeealáhussii