pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det har siden åpningen markert seg som et sentrum for den samepolitiske debatten i Norge , og har fått ikke bare samepolitisk , men også nasjonalpolitisk betydning som en egen institusjon i landets statsliv .
Dat lea álggaheami rájis dovddahan iežas Norgga sámepolitihkalaš divaštallamiid guovddážin , ja dat lea šaddan ii duššefal sámepolitihkalaš , muhto maiddái riikkapolitihkalaš dehálaš ásahussan riikka stáhtaeallimis .
Som representativt organ for samene har Sametinget fremmet synspunkter overfor statlige , fylkeskommunale og kommunale organer i en rekke ulike saker og preget den samepolitiske utviklingen i Norge .
Sámiid ovddasteaddji orgánan Sámediggi lea buktán oaiviliid ovdan stáhtalaš , fylkkagielddalaš ja gielddalaš orgánaide arvat sierralágan áššiin ja lea váikkuhan sámepolitihkalaš ovdáneapmái Norggas .
Etter vedtak i Stortinget skal regjeringen en gang i hver stortingsperiode legge frem en prisippmelding om norsk samepolitikk ( NOU .
Stuorradikki mearrádusa mielde ráđđehus galgá oktii juohke stuorradiggeáigodagas bidjat ovdan prinsihppadieđáhusa norgalaš sámepolitihkas ( NOU .
Det er etablert en egen statssekretær for samiske saker .
Sámi áššiid várás lea ásahuvvon sierra stáhtačálli virgi .
Det er etablert et eget statsssekretærutvalg for behandling av samiske saker , noe som fører til en bedre samordning .
Sierra stáhtačállilávdegoddi lea vuođđuduvvon mii galgá gieđahallat sámi áššiid , ja nu šaddet áššit heivehuvvon oktii buorebut .
Regjeringen har innført faste regjeringskonferanser hvor samiske spørsmål blir diskutert .
Ráđđehus lea álggahan bissovaš ráđđehuskonfereanssaid main háleštit sámi áššiid birra .
Det gis årlig melding til Stortinget om Sametingets virksomhet ( Ot.prp. 33 1996-97 ) .
Jahkásaš dieđáhus Sámedikki doaimma birra manná Stuorradiggái ( Od.prp. . 33 1996-97 ) .
Regjeringen har formalisert forholdet til Sametinget sterkere enn tidligere både i budsjettarbeidet og oppfølging av Sametingets årsmeldinger .
Ráđđehus lea formaliseren iežas gaskavuođa Sámediggái nannoseappot go ovdal sihke bušeahttabargguin ja Sámedikki jahkedieđáhusaid čuovvoleamis .
Stortinget har vedtatt at fra og med 1999 skal hele bevilgningen på kap. 540 stilles til Sametingets disposisjon under en 50-post .
Stuorradiggi lea mearridan ahte 1999 rájis galgá kapihttala 540 juolludeapmi biddjojuvvot Sámedikki háldui poasttas 50 .
Det vil i prinsippet gi Sametinget større vedtaksrett innenfor denne rammen , og Sametinget vil også få muligheter til å foreta egne prioriteringer innen rammen .
Dat dadjat jo addá Sámediggái eambbo válddi mearridit dan ráma siskkobealde , ja Sámediggi oažžu maid vejolašvuođaid ieš vuoruhit ráma siskkobealde .
Økt innflytelse og selvstendighet i budsjettsammenheng vil innebære større interesse for Sametinget som et folkevalgt organ .
Go Sámedikkis lea eambbo vuoibmi váikkuhit ja mearridit bušeahtaid olis , de dat mearkkaša ahte olbmuid beroštupmi maid lassána Sámedikkis álbmotválljen orgánan .
Stortinget har avsatt over hundre millioner kroner til eget bygg for Sametinget i Karasjok .
Stuorradiggi lea várren badjel čuođi millijovnna ruvnnu sierra vistti huksemii Kárášjohkii Sámedikki várás .
Bygget vil bli ferdig i løpet av år 2000 .
Visti gárvána jagi 2000 .
I 1997 ble det vedtatt et eget samisk læreplanverk for grunnskolen som tar utgangspunkt i Grunnloven og lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold .
Jagi 1997 mearriduvvui vuođđoskuvlla várás sierra sámi oahppoplánaásahus man vuođđun lea Vuođđoláhka ja láhka Sámedikki ja eará sámi riektedilálašvuođaid birra .
Kommunen , den enkelte skoles ledelse og personale , enkeltvis og samlet , har ansvar for at opplæringen er i samsvar med det rettslige grunnlaget , internasjonale forpliktelser , lov og forskrifter .
Gielddain , juohke skuvlla jođihangottis ja bargiin , ovttas ja ovttaid mielde , lea das ovddasvástádus , ahte oahpaheapmi doahttala rievttálaš vuođu , riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid , lágaid ja láhkaásahusaid .
Etter dagens ordning er det Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet som gjennom læreplanene fastsetter omfanget og innholdet i samisk opplæring .
Dáláš ortnegis lea nu ahte Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta dat oahppoplánaid bokte mearrida sámi oahpahusa viidodaga ja sisdoalu .
Utvalget foreslår også at Sametinget skal gi mulighet til å foreta egne prioriteringer innen rammen .
Lávdegoddi eavttuha maid ahte Sámediggi galgá addit vejolašvuođa sierra vuoruhit rámaid siskkobealde .
Det er i 1998 ( ? )
Jagi 1998 ( ? )
lagt fram en Ot.prp hvor spørsmålet om inkorporering av menneske-rettighetskonvensjoner i norsk lov blir drøftet .
ovddiduvvui Od.prp mas áššin váldojuvvo ovdan olmmošvuoigatvuohtasoahpamušaid váldojupmi oassin fárrui norgalaš láhkii .
Ot.prp. er laget på bakgrunn av en NOU-rapport som ble lagt fram i 1993 .
Od.prp. ráhkaduvvui NOU-raportta vuođul mii ovddiduvvui 1993 .
Her er det stor enighet om at følgende tre menneskerettighetskonvensjoner må bli inkorporert i norsk lov :
Das lei viiddis ovttamielalašvuohta dán golmma olmmošvuoigatvuohtasoahpamuša dohkkeheami norgalaš láhkii oassin :
- Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen fra 1966
Jagi 1966 mannosaš eurohpalaš olmmošvuoigatvuohtasoahpamuš
- FN-konvensjon av 1966 om " Politiske og sivile rettigheter "
Jagi 1966 ON-soahpamuš " politihkalaš ja siviila vuoigatvuođaid " birra
- FN-konvensjon av 1966 om " Økonomiske , sosiale og kulturelle rettigheter "
Jagi 1966 ON-soahpamuš " Ekonomálaš , sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid " birra
Samisk eiendomsrett
Sámi eaiggáduššanriekti
På side 3 har Sametingsrådet følgende påstand : " Det kan ikke reises berettiget tvil om at folkeretten , bl.a. slik den kommer til uttrykk i ILO-konvensjon 169 , stadfester samenes krav om eiendoms- og besittelsesrettigheter til sine tradisjonelle landområder . "
Sámediggeráđis lea 3. siiddus čuovvovaš čuoččuhus : " Dál ii šat sáhte ovddidit vuoiggalaš eahpádusa das nannego álbmotriekti , earret eará nugo celkojuvvo ILO-konvenšuvnnas nr. 169 , sápmelaččaid árbevirolaš guovlluid eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuođa gáibádusaid . "
Dette har også Samerettsutvalgets folkerettsgruppe og Den norske Advokataforeningen slått fast .
Dán lea maid Sámi vuoigatvuođalávdegotti álbmotriektejoavku ja Norgalaš advokáhtaid searvi duođaštan .
Det ville også virke rart dersom Sametinget , det organet som skal forsvare samenes interesser , skulle tilbakevise Folkerettens og Den norske Advokatforeningens standpunkter .
Livččii maid imaš jos Sámediggi , dat orgána mii galgá bealuštit sámiid beroštumiid , hilggošii Álbmotriektejoavkku ja Advokáhtaid searvvi oaiviliid .
En annen sak er om Sametinget full ut vil bruke denne retten som ILO-konvensjonen gir .
Nubbi bealli lea vel dat , áigugo Sámediggi ollásit geavahit dán vuoigatvuođa maid ILO-soahpamuš addá .
Samene i Norge har ikke levd isolert fra , men sammen med andre folkegrupper gjennom flere hundre år .
Norgga sámit eai leat eallán sierra , muhto ovttas eará álbmotjoavkkuiguin máŋggaid čuđiid jagiid .
Dette må selvsagt åpne for en viss tillemping av den konkrete gjennomføringen av reglene om urfolkets landrettigheter i norsk rett .
Dán dihtii dieđusge fertejit leat dihto vejolašvuođat norgalaš riekteásahusas heivehaddat álgoálbmogiid eananvuoigatvuođaide guoski njuolggadusaid geavatlaš čađaheami .
Dette er en mye mildere kritikk enn det som Den norske Advokatforeningen har målbært .
Dát lea ollu láivvit go dat moaitta maid Norgalaš advokáhtaid searvi lea buktán .
Samerettsutvalget har ikke tatt standpunkt til eiendomsretten til statens utmatrikulerte grunn i de samiske kjerneområdene .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ii leat váldán beali eaiggáduššanvuoigatvuođas stáhta matrihkkalahtes ( umatrikulert ) eatnamiidda mat leat guovdilis sámi guovlluin .
Indirekte sier Samerettsutvalget at samene ikke eier noe , men at den norske stat har rettigheter den vil overføre til samene .
Geažidemiin Sámi vuoigatvuođalávdegoddi cealká ahte sámit eai eaiggáduššá maidege , muhto ahte Norgga stáhtas leat vuoigatvuođat maid dáhttu sirdit sámiide .
Etter advokatforeningens mening har samene hatt denne retten innenfor sine kjerneområder hele tiden .
Advokáhtaid searvvi oaivil lea ahte sámiin lea čađat leamaš dát vuoigatvuohta iežaset guovdilis ássanguovlluin .
Det er Staten som har tiltatt seg rettigheter .
Stáhta dat lea oamastan alcces vuoigatvuođaid .
Med et slikt utgangspunkt mener advokatforeningen at Samerettsutvalgets utredning er feilslått , og at jobben derfor må gjøres om , og eiendoms-forholdet må avklares slik mandatet fra Stortinget forutsetter .
Dakkár vuođus de advokáhtaid searvi oaivvilda ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadeapmi lea eahpelihkostuvvan , ja ahte bargu ferte dahkkojuvvot ođđasis , ja ahte eiggátvuođat fertejit čielgat nu mo Stuorradikki bargomearrádus ovdehage .
Advokatforeningen sier rett ut at vi bare skal glemme forvaltningsmodeller for land og vann i Finnmark .
Advokáhtaid searvi cealká njuolga ahte mii berret hilgut Finnmárkku eatnamiid ja čáziid vástesaš hálddašanmálliid .
Deres holdning er at diskusjonen hittil har dreid seg om " pavens skjegg " , og at vi derfor likegodt kan glemme fylkestingets , lokal- og fylkespartilagenes uttalelser om Samerettsutvalgets innstilling .
Sin miellaguoddu lea ahte sáhka dássážii lea jorran " páve skávžžas " ( vearis áššis ) , ja ahte mii danne galggašeimmet baicce guođđit fylkkadikki , báikkálaš servviid ja fylkkabellodatservviid cealkimiid Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadeami birra .
Senterpartiets sametingsgruppe deler langt på vei advokatforeningens frykt for at vi aldri får noen fred så lenge eiendomsspørsmålet ikke er avklart .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku searvá mealgadii advokáhtaid searvvi balu das ahte mii eat goassege olat ráfái , jos eaiggátvuođa ášši ii čielgga .
Tvertimot så kan dette føre til økte konflikter .
Riiddut šaddet baicce lassánit .
Utsagnet på side 26 må da også sees i den sammenheng : " Sametinget mener at Samerettsutvalgets mangelfulle utredning av de grunnleggende rettighetsspørsmålene er særdeles uheldig og skadelig for samiske interesser " .
Siiddus 26 cealkámuša lea dasto dárbu geahčadit dán oktavuođas : " Sámediggi oaivvilda ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti váillálaš čielggadus vuođđudeaddji vuoigatvuođaid dáfus lea enoamán soahpameahttun ja váhátdahkki sámi beroštumiide . "
Det er mulig at utsagnet må modereres noe .
Vejolaš lea ahte cealkámuša lea dárbu muddet veahá .
Men det er vel ikke tvil om at denne manglende rettighetsutredningen bl.a. gjør seg gjeldende i forhold til lokalbefolkningens bruk og høsting av de lokale naturressursene ?
Dattetge olmmoš ii várra dárbbaš oppa eahpiditge ahte dán váillálaš vuoigatvuođaid čielggadusa šaddet geavahit e.e. báikkálaš olbmuid eanangeavaheami ja meahccevaljiid viežžama ektui sin iežaset guovlluin ?
Jfr. grunnsynet i NOU 1984 : 18 ... om mangfold
Vuođđooainnu dáfus geahča NOU 1984:18 ... girjáivuođa birra .
Selv om eiendomsspørsmålet ikke er det vesentligste for Senterpartiets sametingsgruppe i spørsmålet om fremtidig forvaltning av grunnen i Finnmark , så støtter vi likevel Sametings-rådets forslag om en nærmere utredning av hvor omfattende ILO-konvensjonens artikkel 14 kan tolkes .
Vaikko eaiggátvuođa ášši ii leat Guovddášbellodaga sámediggejovkui guovdileamos ášši das mii guoská Finnmárkku eatnamiid boahttevaš hálddašeapmái , de mii dattetge doarjut Sámediggeráđi árvalusa iskat dárkileappot man viidát ILO-soahpamuša artihkal 14 sáhttá dulkojuvvot .
Dersom dette arbeidet vil bli ivaretatt av sedvanerettsgruppa , må det imidlertid stilles spørsmål ved om det er nødvendig med en ny kommisjon .
Jos árbevierrojoavku dán barggu galggaš doaimmahit , de fertet jearrat leago oppanassiige dárbu ođđa kommišuvdnii .
Tvertimot : Senterpartiets sametingsgruppe har ingen kunnskaper til å kunne hevde det samme som Sametingsrådet gjør .
Baicce nu : Gb sámediggejoavkkus ii leat máhttu čuoččuhit dan maid Sámediggeráđđi čuoččuha .
Regjeringen og Stortinget skal nå ta stilling til de ulike høringsuttalelser til Sameretts-utvalgets innstilling .
Ráđđehus ja Stuorradiggi galget dál geahčadit Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusa iešguđetlágan gulaskuddancealkámušaid .
Det vil derfor være viktig at vi nå får ro omkring rettighetsdiskusjonen .
Danne lea dehálaš ahte vuoigatvuođaid divaštallamat dál jaskkodit muhtun áigái .
Påstanden fra Sametingsrådet er lite egnet i så måte .
Dasa Sámediggeráđi čuoččuhus ii ávut .
Utvalgets grunnsyn :
Lávdegotti vuođđooaidnu :
Nye lovregler bør bygge på en oppfatning av hva som er rettferdig , i rettslig og etisk perspektiv .
Ođđa láhkanjuolggadusat berrejit ásahuvvot rievttalašvuhtii , sihke lágalaš ja ehtalaš oaivilis .
Samene er som minoritet underlagt den lovgivning og de politiske verdier folkeflertallet til enhver tid forfekter .
Sámit leat unnitálbmogin dan láhkaortnega ja daid politihkalaš árvvuid vuollásaččat maid álbmoga eanetlohku goasge ain doarju .
En rettferdig behandling av minoriteten forutsetter at majoriteten er villig til å gi denne et tilstrekkelig rettsvern for dens rettsoppfatninger og verdiforestillinger .
Jos unnitloguin galggaš rievttuid meannuduvvot , de eanetlohku ferte leat mielas buriin láhkasuodjalusain doarjut dan riekteipmárdusaid ja árvoipmárdusaid .
Samene som etnisk gruppe har en kulturell egenart og samhørighet som innebærer at de utgjør et fellesskap i forhold til landets øvrige befolkning .
Čearddalaš joavkun sámiin lea kultuvrralaš iešvuođat ja oktiigullevašvuohta mat mearkkašit ahte sii leat sierra searvevuohta riikka nuppiid olbmuid ektui .
Det fremheves at samene i Norge er norske statsborgere og en del av det fellesskap som befolkningen i Norge utgjør .
Deattuhuvvo ahte Norgga sámit leat norgalaš riikkavuložat ja gullevaččat Norgga oppalaš álbmoga searvevuhtii .
Således har den samiske befolkning visse etniske fellesinteresser , men samtidig har de enkelte samer i større eller mindre grad fellesinteresser med andre grupper av befolkningen i Norge .
Nu sámi álbmogis leat dihto oktasaš čearddalaš beroštumit , muhto dasto leat sámiin unnit eanet oktasaš beroštumit Norgga álbmoga nuppiid joavkkuiguin .
I den samiske befolkningen finnes det et rikt mangfold , som bl.a. kommer til uttrykk i språk , bosetting og næringstilpasning .
Sámi álbmot lea viehka moanaidvuođalaš , ja dat boahtá oidnosii sámiid gielas , ássamis ja heivehallamis ealáhusaide .
Myndighetene må derfor ta hensyn til at det blant samene finnes motstridende interesser .
Eisseválddit fertejit danne dohkkehit ahte sámiinge leat beroštumit vuostálagaid .
Norske myndigheter har et særlig ansvar for samisk kultur .
Norgga eisseválddiin lea sierra ovddasvástádus sámi kultuvrras .
Samisk kultur er i likhet med andre kulturer i stadig utvikling .
Sámi kultuvra ovdána oktilassii , nugo earáge kultuvrrat .
Forholdene må derfor legges til rette for opprettholdelse og videreutvikling av det samiske kulturfellesskap , tilpasset de krav det moderne samfunnsliv stiller .
Danne fertejit dilálašvuođat láhččojuvvot nu ahte sámit sáhttet seailluhit ja ovddidit kultuvrralaš searvevuođaset , ja dan heivehit ođđa-áigásaš servodaga eallima gáibádusaide .
En grunnleggende forutsetning for opprettholdelse og videreutvikling av samisk kultur i Norge er at de tradisjonelle samiske lokalsamfunn gis tilfredsstillende utviklingskår , slik at befolkningen kan leve der i sin samiske kultur .
Norgga sámi kultuvrra seailluheami ja ovddádus eaktuda vuođus jo ahte sámiid árbevirolaš báikegottiide addojuvvojit vejolašvuođat ovdánit , nu ahte sámit doppe ain sáhttet eallit kultuvrraset lahttun .
Opprettholdelse og videreutvikling av samisk kultur i Norge må være et nasjonalt ansvar , og de økonomiske byrder dette medfører , bør i første rekke bæres av staten .
Norggas sámi kultuvrra seailluheapmi ja ovddideapmi ferte leat riikka ovddasvástádus , ja dan seailluheami ja ovddideami čuovvu goluid ferte erenoamážit stáhta guoddit .
Men også de lokale og regionale myndigheter i samiske områder har et ansvar for at den allmenne samfunnsplanleggingen utformes slik at samisk kultur og egenart kan bestå .
Muhto maiddái báikkálaš ja guvllolaš eisseválddiin lea ovddasvástádus sámi guovlluin das ahte dábálaš servodatplánat hábmejuvvojit nu ahte sámi kultuvra ja iešvuohta sáhttá seailut .
Det er et mål å gjøre tilhørighet og deltakelse i det samiske kulturfellesskapet mest mulig likeverdig med tilhørighet og deltakelse i majoritetskulturen .
Ulbmil lea ovttadássáiduhttit sámi kultursearvevuhtii gullevašvuođa ja searvama dasa nu bures go vejolaš eanetlohkokultuvrii gullevašvuođain ja dan kultuvrii searvamiin .
Dette kan ikke oppnås uten særskilte tiltak til beste for den samiske befolkning .
Dan eat sáhte ollašuhttit erenoamáš doaibmabijuid haga , mat leat ávkin sámi álbmogii .
Dette samsvarer med allment anerkjente prinsipper for nærdemokrati og innflytelse over egen situasjon .
Dat soahpá lahkademokratiija viidát dohkkehuvvon vuođđojurdagiidda ja dan vuođđojurdagii ahte olbmos galgá leat vejolašvuohta váikkuhit iežas dillái .
De ulike ordninger som iverksettes , bør derfor utformes med sikte på å opprettholde en slik valgfrihet .
Buot ortnegat mat álggahuvvojit , berrejit danne hábmejuvvot nu ahte dát válljemuš bissu .
Det understrekes at det på det nordiske plan hviler et særskilt ansvar på norske myndigheter .
Deattuhuvvo ahte davviriikkalaš dásis lea erenoamáš ovddasvástádus Norgga eisseválddiin .
Samtidig understrekes det at den norske stats ansvar for å verne samisk kultur ikke bare er et ansvar overfor det samiske folk , men også et internasjonalt ansvar .
Seammás deattuhuvvo ahte dat geatnegasvuohta mii Norgga stáhtas lea sámi kultuvrra gáhttema hárrái , dat ii leat miige geatnegasvuođaid dušše sámiid guovdu , muhto maiddái riikkaidgaskasaš servodaga guovdu .
Det anses som en selvfølge at norske rettsregler må oppfylle de krav som statens internasjonale forpliktelser tilsier .
Diehttalasge norgalaš riektenjuolggadusat galget deavdit daid riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid mat stáhtas leat .
De nasjonale støtteordninger og tiltak overfor samene bør utformes også med sikte på at samene kan styrke sitt samarbeid over landegrensene .
Sámiid vástesaš riikkalaš doarjunortnegat ja doaibmabijut berrejit hábmejuvvot dainna lágiin ahte sámit sáhttet nannet ovttasbarggu gaskaneaset rastá riikkarájáid .
Samene er den største etniske minoritet i Norge .
Sámit leat Norgga stuorámus čearddalaš joavku .
Dessuten har de bodd innenfor og ved de nåværende norske riksgrenser så lenge Norge har bestått som rike , og samene atskiller seg på dette grunnlag fra andre minoritetsgrupper som jøder , sigøynere , flyktninger og fremmedarbeidere .
Dasto sámit leat ássan siskkobealde ja lahka dáláš norgalaš rájáid nu guhká go Norga lea leamaš sierra riika , ja sámit danne leat eará dilis go nuppit unnitjoavkkut , omd. juvdálaččat , románit , báhtareaddjit ja guossebargit .
Samene atskiller seg på disse punkter også fra den finske kulturminoritet , de såkalte kvener .
Sámiid dilli lea dán dáfus earalágan go suopmelašge unnitlogu , sin geaid gohčodit kvenan .
Det understrekes viktigheten av harmonisk sameksistens , både mellom ulike grupper innenfor den samiske folkegruppe , og mellom samene , den norske befolkning og andre etniske grupper .
Danne deattuhuvvo ahte soabalaš ovttaseallin lea dehálaš , sihke sámi álbmotjoavkku sierra joavkkuid gaskkas ja sámiid , norgalaš ja eará čearddalaš joavkkuid gaskkas .
Bruk av utmarka er en vesentlig del av det materielle grunnlaget for samisk kultur .
Meahcceguovlluid geavaheapmi lea stuorra oassi sámi kultuvrra ávnnaslaš birgejumis .
Samer er ett folk og urfolk .
Sámit leat okta álbmot ja álgoálbmot .
Det samiske folket har sin historie , sine egne tradisjoner , sin egen kultur , sitt eget språk og et eget landområde som man opp til historisk tid har vært alene om å bebo og bruke .
Sámi álbmogis lea sierra historjá , sierra árbevierut , sierra kultuvra , sierra giella ja eatnamat main sii leat okto ássan ja maid sii leat okto geavahan gitta historjjálaš áiggiid rádjai .
Områder hvor samisk næringsaktivitet tradisjonelt drives blir ofte , bl.a. i turistbrosjyrer , kalt for " Europas siste villmark " .
Guovllut main sámi árbevirolaš ealáhusat leat , dávjá gohčoduvvojit , e.e. turistabáhpáriin , " Eurohpá maŋimuš meahccin " .
Dette er villedende ettersom områdene har vært i sammenhengende bruk helt fram til i dag .
Dakkár doaba addá boasttu gova , go guovllut leat oktilasat leamaš anus gitta otná beaivvi rádjai .
Utnyttelse av " utmarkas " naturressurser både i kultur- og næringssammenheng er en viktig del av lokalbefolkningens livsform og identitet .
Báikegottiid olbmuid birgenlági ja identitehta dehálaš oassi lea aittonassii dat ahte sii geavahit alcceseaset ávkin " Meahci " valjiid sihke kultuvrralaš ja ealáhuslaš doaimmaide .
Senterpartiets sametingsgruppe mener at retten til å utnytte naturressursene må som prinsipp være knyttet til lokal bosetning .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku oaivvilda ahte prinsihppan luondduriggodagaid geavahanvuoigatvuohta ferte čatnasit báikegottiide .
Forvaltningen av grunnen og ressursene i Finnmark må primært følge prinsipper som bygger på likebehandling av alle som bor i samme område .
Finnmárkku eatnamiid ja riggodagaid hálddašeapmi ferte ovddimusat čuovvut vuođđojurdagiid maid mielde ovtta guovllu olbmuiguin meannuduvvo ovtta láhkai .
Likevel må næringsmessige behov tilfredsstilles først .
Dattetge fertejit ealáhusaid dárbbut beassat ovddimussii .
Et annet prinsipp som ligger til grunn for SP ’ s sametingsgruppas vurdering av Sameretts-utvalgets innstilling , er at avstandene mellom de som styrer og de som blir styrt , må reduseres .
Nubbi prinsihppa maid Gb sámediggejoavku atná vuođđunis go árvvoštallá Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa , lea ahte stivrejeaddji ja su stivrra vuollásaš olbmuid gaska ferte leat unni .
Nærhet og oversikt gir bedre forutsetning for et aktivt folkestyre .
Virkos álbmotstivra dárbbaša lahkavuođa ja čorgadis visogova .
Prinsippet må være at makt og kapital spres , slik at mange er med og fatter de viktige beslutningene i samfunnet .
Prinsihppa ferte leat ahte váldi ja kapitála leat lávda , vai ollugat leat mielde mearrideamen servodaga dehálaš áššiid .
Vedtak bør fattes på lavest mulig forvaltningsnivå , og nærmest mulig dem vedtaket gjelder .
Mearrádusaid berrejit hálddahusas dahkat nu vuollegis hálddahusdásis go vejolaš , ja nu lahka sin geaidda mearrádus čuohcá .
Etter SP ’ s sametingsgruppas mening har Samerettsutvalget bakt alle ovennenvte forutsetninger inn i sitt grunnsyn .
Gb sámediggejoavkku mielas buot dát namahuvvon eavttut leat mielde Sámi vuoigatvuođalávdegotti vuođđo-oainnus .
Forvaltningen skal trygge økologisk bærekraftig bruk . "
Hálddašeapmi galgá bisuhit ekologalaš geavaheami . "
OM SAMERETTSUTVALGETS KONKRETE FORSLAG
SÁMI VUOIGATVUOÐALÁVDEGOTTI KONKREHTA ÁRVALUSA BIRRA
Innenfor en region , med de tette forbindelsene og overlappingene man har mellom urfolk og andre folkegrupper , anser SP ’ s sametingsgruppe det som en stor fordel med en felles grunnforvaltning .
Gb sámediggejoavku oaivvilda ahte juohke guovllus mas álgoálbmoga ja eará čearddaid gaskavuođat leat valjis ja ruossut doarrás , lea stuorra ovdun jos eatnamiid várás lea oktasaš hálddašeapmi .
Det er svært vesentlig at de modeller som velges oppleves som legitime i de områder de skal iverksettes , enten det dreier seg om generelle premisser for forvaltning for fylket som helhet eller lokale modeller .
Viehka dehálaš lea ahte guovllu olbmot masa dihto málle válljejuvvo , ieža atnet dan málle rievttalažžan , lehkos dal sáhkan oppa fylkka dábálaš prinsihpat vai báikkálaš mállet .
Klarer en ikke å etablere slik legitimitet , kan den praktiske konsekvensen i verste fall bli motsatt av de mål Sametinget ønsker å realisere med hensyn til samepolitikk .
Jos dakkár rievttalašvuohta ( legitimitehta ) ii boađe áigái , de geavadis sáhttá dan bahámus čuovus leat , ahte Sámedikki sámepolitihka sávahahtti ulbmilat vaháguvvet .
Finnmark grunnforvaltning ( kap. 2.1 )
Finnmárkku eatnamiid hálddašeapmi ( kap. 2.1 )
Senterpartiets sametingsgruppe har tidlig skissert en egen måte å sammensette Finnmark grunnforvaltning på ; Finnmark grunnforvaltning sammensettes av åtte medlemmer .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku lea ovdal govvidan sierra vuogi mo livččii vejolaš hukset Finnmárkku eatnamiid hálddašeami .
Medlemmene velges av Sametinget og Fylkestinget i fellesskap .
Finnmárkku eatnamiid hálddašeami várás leat gávcci lahtu .
Oppnevningen skal skje ved at det sammensettes en valgkomité med 3 personer fra Sametinget og 3 personer fra Fylkestinget .
Nammadeapmi geavvá dainna lágiin ahte vuođđuduvvo vuos válgalávdegoddi mas Sámedikki áirasat leat golmmas ja Fylkkadikki áirasat leat golmmas .
Opposisjonen må sikres representasjon i valgkomitéen og presidenten i Sametinget og fylkesordføreren i Finnmark bør være blant de 6 som sitter i valgkomitéen .
Opposišuvdnii ferte várrejuvvot ovddasteapmi válgalávdegottis , ja Sámediggepresideanta ja Finnmárkku sátnejođiheaddji berreba leat dan guhttasis guđet čohkkájit válgalávdegottis .
Representantene til styret må velges ut ifra prinsippet om konsensus .
Stivrra áirasat fertejit válljejuvvot ovttamielalašvuođa vuođđojurdaga ( konsensus ) mielde .
Ulike organisasjoner må ha anledning til å sende inn forslag på styremedlemmer .
Organisašuvnnat fertejit sáhttit čálalaččat árvalit stivrralahtuid .
Formell oppnevning av forvaltningsstyre foretas på et fellesmøte mellom Sametinget og Fylkestinget .
Hálddašanstivrra almmolaš nammadeapmi galgá čađahuvvot Sámedikki ja Fylkkadikki oktasaš čoahkkimis .
Dersom dette forslaget ikke kan oppnå flertall , erkjenner SP ’ s sametingsgruppe at det nestbeste vil være - dersom målet er å bevare likeverdsprinsippet - at det blir en lik fordeling av representanter hvor Fylkestinget og Sametinget etter forholdstallsprinsippet velger fire styremedlemmer hver .
Jos eanetlohku ii doarjjo dán eavttuhusa , de Gb sámediggejoavku miehtá ahte nuppádassii buoremus čoavddus - go galgat bisuhit dásseárvoprinsihpa - ahte áirasat juohkásit dássidit gorrelohkoprinsihpa mielde , nu ahte Fylkkadigge ja Sámediggi válljejit guhtege njealljása stivrralahttun .
Vervene som styreleder og nestleder rulleres hvert annet år mellom oppnevningsorganene .
Stivrrajođiheaddji virgi ja nubbi jođiheaddji virgi johtet njealji jahkái ain háválassii nammadanorgánaid gaskka .
SP ’ s sametingsgruppe er enig med Folkerettsgruppen i at en felles grunnforvaltningsordning kan forsvares ut fra et " makeskiftesynspunkt " , jfr. NOU 1997:5 s. 46-47 .
Gb sámediggejoavku lea ovtta mielas Álbmotriektejoavkkuin das , ahte oktasaš eananhálddašeami lea vejolaš bealuštit " beallalašmolsunoainnu " vuođul , geahča NOU 1997:5 s. 46-47 .
Med denne sammensetting av Finnmark grunnvaltningsstyre sammen med Sameretts-utvalgets øvrige forslag , så vil samene forhåpentligvis få så sterk innflytelse over eier-forvaltningen og bruken av grunn og naturressurser i deres bosetningsområder , at Norge vil oppfylle sine folkerettslige forpliktelser over samene .
Go Finnmárkku eananhálddašanstivrra čoahkádus lea ná , ja Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusat muđui váldojuvvojit vuhtii , de sámit doaivvu mielde ožžot nu buori vejolašvuođa váikkuhit iežaset ássanguovlluid eaiggátlaš hálddašeapmái ja luonddu- ja eananvuolášriggodagaid geavaheapmái , ahte Norga dainna lágiin ollašuhttá álbmotrievttalaš geatnegasvuođaidis sámiide .
Imidlertid er lik representasjon holdbart bare hvis Sametinget eksplisitt gjør vedtak om at et slikt eiendoms- og besittelsesområde kan styres av et slikt organ .
Dattetge lea ovttadássásaš ovddasteapmi dohkálaš duššefal jos Sámediggi dahká čielga mearrádusa das , ahte dakkár orgána oažžu stivret dakkár eaiggáduššaán- ja háldoguovllu .
Styringsmodellen Finnmark grunnforvaltning kan nemlig betraktes som en form for kollektivt eierskap mellom samene og den øvrige befolkning , hvor begge parter i utgangspunktet bidrar med " sitt " for å få til en funksjonell ordning .
Finnmárkku eananhálddahus nammasaš stivrenmálle lea nammalassii vejolaš atnit juogalágan kollektiiva eaiggáduššanvuohkin , mas leat sihke sámit ja eará fylkkaolbmot mielde , ja mas guktot bealit álggos jo servet " osiineaset " oažžut áigái doaibmi ortnega .
Samisk grunnforvaltning ( kap. 2.2 )
Sámi eanahálddašeapmi ( kap. 2.2 )
SP ’ s sametingsgruppe mener at hensynet til en enhetlig forvaltning av grunnen i Finnmark er så tungtveiende at forvaltningen også i framtiden bør tilligge ett organ .
Gb sámediggejoavku oaivvilda ahte Finnmárkku eatnamiid oktasaš hálddašeami lea nu dehálaš váldit vuhtii , ahte maiddái boahtte-áigásaš hálddašeapmige berre leat ovtta orgána duohken .
Av denne grunn er SP ’ s sametingsgruppe skeptisk til Samisk grunnfovaltning i tillegg til Finnmark grunnforvaltning .
Dan geažil Gb sámediggejoavku eahpida dakkár dili , mas Sámi eananhálddašeapmi lea lassin Finnmárkku eananhálddašeapmái .
Men forutsetningen til vår holdning til to-delt forvaltning er at Finnmark fylkesting og Sametinget hver får velge fire medlemmer til styret i Finnmark grunnforvaltning etter forholdstallsprinsipp , og at vervene som styreleder og nestleder rullerer mellom oppnevningsorganene .
Muhto dat mii lea eaktun ovdalgo mii sáhttit doarjut guovttejugot hálddašeami , lea ahte Finnmárkku fylkkadiggi ja Sámediggi oažžuba goappašagat njeallje áirasa Finnmárkku eananhálddašeapmái gorrelohkoprinsihpa mielde , ja ahte stivrra jođiheaddjivirgi ja nuppi jođiheaddji virgi johtalit nammadanorgánaid gaskka .
Realistisk sett står valget mellom Finnmark grunnforvaltning etter " likeverdsmodellen " for hele fylket , eller en deling av forvaltning med Samisk grunn-forvaltning .
Realistalaš oainnu mielde leat válljemuššan jogo Finnmárkku eananhálddašeapmi , mii doaimmašii oppa fylkka várás " dásseárvomálle " mielde , dahje juogaduvvon eananhálddašeapmi , mas Finnmárkku eananhálddašeapmi doaibmá ovttas Sámi eananhálddašemiin .
Dvs. at mulighetene for å få to grunnforvaltningsorgan er overhengende , hvis " likeverdsmodellen " forlates slik Fylkestinget har gjort det .
Dat mearkkaša ahte bahá lea oažžut guokte eananhálddašeami , jos " dásseárvomálle " hilgása , nugo fylkkadikkis dáhpáhuvai .
Resultatet kan da bli at i disse velger henholdsvis Sametinget og Fylkstinget flertall i styret . "
Boađus sáhttá leat ahte Sámediggi ja fylkkadiggi válljeba goabbáge hálddašeapmáseaskka stivrra eanetlogu . "
Dersom det mot formodning blir en todelt forvaltning , så mener SP ’ s sametingsgruppe at Samisk grunnforvaltning må sammensettes slik at 5 oppnevnes av Sametinget og 2 fra Fylkestinget .
Jos dattetge šaddá guovttejugot hálddašeapmi , de Gb sámediggejoavku oaivvilda ahte Sámi eananhálddašeami čoahkádus ferte leat nu , ahte Sámediggi nammada vihttasa ja Fylkkadiggi guoktása .
Finnmark grunnforvaltning må da oppnevnes slik mindretallet i Sameretts-utvalget foreslår med 5 oppnevnt av Fylkestinget og 3 av Sametinget .
Finnmárkku eananhálddašeami nammadeapmi de ferte leat nu , mo Sámi vuoigatvuođalávdegoddi árvala , ahte Fylkkadiggi nammada vihttasa ja Sámediggi golbmasa .
Men SP ’ s sametings-gruppe vil presiere at vårt syn mht. Samisk grunnforvaltning kun gjøres gjeldende hvis Finnmark grunnforvaltning ikke opprettes etter " likeverdsprinsippet " .
Muhto Gb sámediggejoavku dáhttu deattuhit ahte min oaidnu Sámi eananhálddašeami hárrái galgá gustot duššefal jos Finnmárkku eananhálddašeapmi ii ásahuvvo " dásseárvoprinsihpa " mielde .
Det er ikke unaturlig at opprettelsen av et samisk grunnforvaltningsområde ved siden av Finnmark grunnforvaltning , får den konsekvens at styresammensetningen blir slik vi foreslår .
Jos Sámi eananhálddašeapmi ásahuvvo lassin Finnmárkku eananhálddašeapmái , de ii leat eahpelunddolaš ahte stivračoahkádus dan geažil šaddá nugo mii árvalit .
Sametingsrådet går inn for at området for Samisk grunnforvaltning defineres og lovfestes av nasjonale myndigheter allerede i utgangspunktet .
Sámediggeráđđi dáhttu ahte riikka eiseválddit álggos jo čilgejit ja mearridit lágaiguin mii Sámi eananhálddašeami guovlu lea .
I høringsuttalelsene er det kun Kautokeino kommune som har gått inn for opprettelse av Samisk grunnforvaltning .
Gulaskuddancealkámušain dušše Guovdageainnu suohkan doarju Sámi eananhálddašeami ásaheami .
En slik tvang som Sametingsrådet her legger opp til , er derfor lite demokratisk .
Dakkár bággu masa Sámediggeráđđi dás árvala , lea hui eahpedemokráhtalaš .
SP ’ s sametingsgruppe støtter derfor Samerettsutvalgets forslag om frivillighet .
Gb sámediggejoavku doarju danne Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa iešdáhtolašvuođa beale .
Spørsmålet om to-delt forvaltning bør etter vår mening helst avgjøres ved rådgivende folkeavstemning i de kommuner hvor Samisk grunnforvaltning kan være aktuelt .
Guovttejugot hálddašeami ášši berre min oaivila mielde baicce rávvejeaddji álbmotjienasteapmi mearridit dain gielddain main Sámi eananhálddašeapmi sáhttá leat vejolaš .
Andre forhold ( kap 2.4 )
Eará bealit ( kap 2.4 )
Samerettsutvalget har foreslått at hyttebygging kun må skje innen dertil fastsatte områder , som inngår i de respektive kommunale reguleringsplaner .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea árvalan ahte barttaid galgá leat vejolaš hukset duššefal dihto mearreguovlluide mat leat mielde guđege gieldda regulerenplánas .
Dette synet ble også støttet av flertallet i Sametingets rettsgruppe .
Dán oaivila doarju maiddái Sámedikki riektejoavkkuge eanetlohku .
Her hadde Senterpartiets representant en særmerknad hvor vi viste til at Samerettsutvalgets forslag innebærer en gjeninnføring av reglene man hadde i perioden 1967-1983 , dvs. at det blir innført et krav om at private fritidshytter skal være samlet i hyttefelt .
Dákko Gb áirasis lei sierramearkkašupmi mas mii čujuheimmet dasa ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalus mielddis buktá ahte áigodaga 1967-1983 njuolggadusat čađahuvvojit , nammalassii ahte gáibádus šaddá leat ahte priváhta olbmuid astoáigásaš barttat huksejuvvojit ovtta huksenguvlui .
I dag kan plassering av hytter utenfor hytteområder tillates dersom ikke reindriftsforhold , jordbruksforhold , allmennhetens interesser , naturvernhensyn mv. er til hinder for det , og kommunen gir nødvendig tillatelse etter plan- og bygningsloven .
Odne lea vejolaš oažžut lobi hukset bartta eará sadjái go bartabáikkiide jos boazodoallu , eanandoallu , almmolaš beroštumit , luonddugáhttensivat eai hehtte , ja gielda addá dárbbašlaš lobi plána- ja huksenlága mielde .
Vi er enig i at fritidshytter i hovedsak skal styres til regulerte hytteområder .
Mii doarjut dan ahte astoáigásaš barttat eanaš galget huksejuvvot regulerejuvvon bartaguovlluide .
Imidlertid må dette ikke skje på en slik måte at det rammer lokalbefolkningen i samiske områder .
Dattetge dat gáibádus ii galgga šaddat heađuštussan sámi guovllu báikkálaš olbmuide .
I forbindelse med høsting av utmarksressursene må lokalbefolkningen fortsatt ha muligheter til å sette opp gammer / hytter i egnede områder .
Meahcceriggodagaid ávkineaset geavaheami várás báikkálaš olbmot galget ain beassat cegget gođiid / barttaid heivvolaš guovlluide .
SP ’ s sametingsgruppe mener at folk i slike områder har utviklet en sosial og rettslig tradisjon som omfatter både oppsetting , bruk og vedlikehold av slike byggverk .
Gb sámediggejoavku oaivvilda ahte dakkár guovlluin olbmot leat ovddidan sosiála ja lágalaš árbevieru masa gullet dakkár visttiid ceggemat , geavaheapmi ja ortnegisdoallan .
Slik sedvane må veie tungt , noe som tilsier at bygging i bruksøyemed prinsipielt må vurderes annerledes enn bygg for fritidsformål .
Dakkár boares vierus ferte leat árvu , mii maid mearkkaša ahte doaimma várás huksemat fertejit vuođđojurdagiid mielde árvvoštallojuvvot eará láhkai go astoáigásaš huksemat .
Annen hyttebygging bør styres til planlagte byggefelt .
Eará barttaid huksemat berrejit leat plánejuvvon huksenguovlluin .
SP ’ s sametingsgruppe er tilfreds med at Sametingsrådet har en noe mer nyansert holdning enn det som Samerettsutvalget og flertallet i Sametingets rettsgruppe har til gamme- og hytte-bygging .
Gb sámediggejoavku lea duhtavaš go Sámediggeráđis lea máŋggabealageabbo oaidnu go Sámi vuoigatvuođalávdegottis ja Sámedikki riektejoavkku eanetlogus gođiid ja barttaid huksemiid hárrái .
Vi frykter for at Samerettsutvalgets forslag vil føre til " gammegettoer " i utmarka som er helt imot lokalbefolkningens tradisjoner .
Mii ballat ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalus dagaha mehciide " skihkahis bartačohkiid " mat mannet báikkálaš olbmuid árbevieruid vuostá .
Bygdebruksområder ( kap. 3.2.1 )
Gillefidnoguovllut ( kap. 3.2.1 )
12 utvalgsmedlemmer i Samerettsutvalget har foreslått at dersom flertallet i ei bygd hvor det drives tradisjonell utmarksbruk krever det , skal bygda ha rett til å få avgrenset et bygde-bruksområde .
Sámi vuoigatvuođalávdegottis 12 áirasa leat árvalan ahte jos eanetlohku dakkár gilis mas lea árbevirolaš meahccegeavaheapmi , nu gáibida , de dan gilis galgá leat vuoigatvuohta sierra oažžut gillefidnoguovllu .
Fire medlemmer foreslår at kommunen kan opprette et slikt område for bygder der flertallet av innbyggerne krever det .
Njeallje áirasa árvalit ahte gielda galgá sáhttit ásahit dakkár gillefidnoguovllu daidda giliide main ássit nu gáibidit .
SP ’ s sametingsgruppe gjør oppmerksom på at Senterpartiet sammen med utvalgsmedlem Johan Martin Eira har en særmerknad i rettsgruppas vurdering av dette spørsmålet .
Gb sámediggejoavku rohtte ovdan ahte Guovddášbellodagas ja lávdegoddeáirasis Johan Martin Eira`s lea dán áššái sierramearkkašeapmi riektejoavkku árvvoštallamis .
Presset på ressursene i bygdenes nærområder og konkurransen med andre brukere har imidlertid økt betydelig de siste 30 årene .
Dađe bahát , de lea giliid lagaš guovlluid riggodagaid loaktin ja gili olbmuid gilvaleapmi daid alde eará geavaheddjiiguin lassánan ollu maŋimuš 30 jagi .
SP ’ s sametingsgruppe har med et slikt utgangspunkt forståelse for Samerettsutvalgets forslag , og kan derfor tenke seg bygdebruksmodellen innført som forsøksprosjekt etter søknad til kommunen .
Gb sámediggejoavku sáhttá dan vuođul áddet Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa , ja sáhttá danne atnit vejolažžan giliide álggahit gillegeavahanmálle geahččalanprošeaktan ohcama mielde mii lea sáddejuvvon gildii .
Men det må være et absolutt vilkår at dette er ønsket av et flertall av den fastboende befolkningen over 18 år i bygda .
Muhto čielga eaktu ferte leat ahte eanetlohku nu sávvá gili gittaássiin guđet leat badjel 18 jagi boarrásat .
Dermed vil man unngå at bygdebruksområder blir opprettet der det ikke er behov for eller ønske om en slik særskilt rettighets- og forvaltningsordning som et forsøksprosjekt .
Nu mii de hehttet gillifidnoguovlluid ásahemiid dakkár báikkiide main ii leat dárbu iige dáhttu oažžut geahččalanprošeaktan sierra vuoigatvuođalaš ja hálddašeapmái gullevaš ortnegiid .
Det kommunale utmarksstyret skal kunne avgjøre hva som skal regnes som ei bygd .
Gieldda meahccestivra galgá sáhttit mearridit mii gilli lea .
SP ’ s sametingsgruppe er imidlertid ikke enig med Samerettsutvalget i at det bør gjelde et vilkår om " tradisjonelt utmarksbruk " fordi dette kan utelukke kultiveringstiltak .
Gb sámediggejoavku ii leat dattetge ovtta mielas Sámi vuoigatvuođalávdegottiin das , ahte " árbevirolaš meahccegeavaheapmi " ferte leat okta eaktu , dasgo dakkár eaktu sáhttá hehttet kultiverendoaimmaid .
Vi er av den oppfatning at også kultiveringstiltak skal kunne bli omfattet av bygdebruksforsøket .
Min oaivil lea ahte maiddái kultiverendoaibmabijutge galget sáhttit gullat gillegeavaheami geahččaleapmái .
Kommunens avgjørelse på søknaden skal ikke kunne påklages fordi dette kun dreier seg om et forsøksprosjekt .
Gieldda ohcangieđahallama ii galgga leat vejolaš váidalit , go dás lea sáhka dušše geahččalanprošeavttas .
Tanaelva og Alta-Kautokeino elva ( kap 4 )
Deanučázádat ja Guovdageainnueatnu-Álttájohka ( kap 4 )
I siste møte i Sametingets rettsgruppe ble det gjort oppmerksom på at garnrett i elva kun gjelder i Tanaelva .
Sámedikki riektejoavkku maŋimuš čoahkkimis čujuhuvvui dasa ahte duššefal Deanus lea fierbmelohpi .
Overskriften skulle endres til å bare gjelde Tanavassdraget .
Bajilčála galggašii nuppástahttojuvvot nu ahte dat guoská duššefal Deanu čážádahkii .
Selvsagt mener vi ikke at det skal bli lov å fiske med garn i Alta-elva .
Dieđusge mii eat oaivvil ahte Álaheaju eanus galggašii leat fierbmelohpi .
Tanaelva ( kap 4.1 )
Deanučázádat ( kap 4.1 )
Sametingsrådet går inn for at Tanaelvas fiskestyre skal bestå av 12 medlemmer , seks med garnfiskerett og seks med stangfiskerett .
Sámediggeráđđi dáhttu ahte Deanu guolástusstivrras galget leat 12 lahtu , guhttasis fierbmelohpi ja guhttasis stággolohpi .
SP ’ s sametingsgruppe er ikke enig i dette og ønsker å redusere utvalget til 10 medlemmer .
Gb sámediggejoavku ii doarjjo dan ja dáhtošii geahpedit lávdegotti 10-lahttosažžan .
Det vil også være naturlig at garnfiskere utgjør flertallet .
Lunddolaš lea maid ahte fierpmástallit leat eanetlogus .
Tana Senterparti vil derfor foreslå følgende fordeling : Seks av medlemmene skal ha garn-fiskerett , mens de øvrige fire skal ha stangfiskerett ( uten garnfiskerett ) .
Deanu Guovddášbellodat áigu dan dihtii árvalit dákkár juogu : Guđa lahtus galgá leat fierbmelohpi , muhto duon njealljásis galgá leat aivvefal stággolohpi ( iige fierbmelohpi ) .
Det nye organet oppnevnes av kommunestyrene i Tana og Karasjok i fellesskap .
Kárášjoga gielddastivra ja Deanu gielddastivra nammadit ovttas dán ođđa orgána .
Tana velger 6 representanter mens Karasjok velger 4 representanter , noe som begrunnes med at Karasjok har kun én sone mens Tana har mange .
Deatnu vállje 6 áirasa ja Kárášjohka vállje 4 áirasa , ja ágga lea ahte Kárášjogas lea dušše okta sona ja Deanus máŋga .
Å legge oppnevningsmyndigheten til et folkevalgt organ , vil etter Senterpartiets mening være en demokratisk og betryggende løsning .
Go nammadanváldi lea álbmotválljen orgána hálddus , de dat lea demokráhtalaš ja luohttámuša addi čoavddus , nu oaivvilda Guovddášbellodat .
Vi forutsetter også at dagens ordning med lakseting og sonemøter for de fiskeberettigede vil bli videreført .
Mii maid ovdehit ahte otnáš ortnet , mas lea luossadiggi ja vuoigaduvvon bivdiid sonačoahkkimat , joatkašuvvá .
Østsamene
Nuortalaččat
Vi gjør oppmerksom på at vi har merknader også til dette kapittelet i Sametingets rettsgruppe .
Mii buktit ovdan ahte mis leat mearkkašumit dán Sámedikki riektejoavkku kapihttalii .
Av tidsmessige årsaker må vi komme tilbake til dette spørsmålet når vi formulerer forslag til vedtak .
Áiggi geažil mii fertet máhccat dán áššái go mii ráhkadit mearrádusárvalusa .
Motorferdsel
Mohtorfievrojohtin
Merknad 3 : AP . ’ s sametingsgruppe v / Egil Olli :
Mearkkašupmi 3 : Bargiidbellodaga joavku Egil Olli bokte
Bakgrunn for merknadene .
Álgu . Mearkkašumiid duogáš .
Arbeiderpartiets sametingsgruppe fremmer følgende merknader og kommentar i forhold til den innstillingen som Sametingsrådet har lagt frem i saken .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku ovddida čuovvovaš mearkkašumiid ja kommeanttaid dan árvalussii maid Sámediggeráđđi lea buktán áššis .
I disse kommer vi inn til å gå inn på selve innstillingen og på hovedprinsippene i forslagene fra Samerettsutvalget ( SRU ) .
Dain mii guoskkahit sihke ieš árvalusa ja Sámi vuoigatvuođalávdegotti ( SVL ) eavttuhusaid váldoprinsihpaid .
Som man vil erfare er gruppa i det alt vesentlige enige i forslagene derfra .
Nugo boahtá oidnosii , de joavku doarju eanaš dan lávdegotti eavttuhusaid .
Merknadene bygger opp under de standpunktene vi fremmet under behandlingen av sametingsplanen for inneværende periode og tilsvarende synspunkter vi har fremmet om rettighetsspørsmålene som vi har gitt uttrykk for under behandling av flere årsmeldinger .
Mearkkašumit leat doarjjan daidda oaiviliidda maid mii ovddideimmet go dán áigodaga sámediggeplána meannuduvvui , ja daidda sullasaš oaiviliiddage maid mii leat ovdalge ovddidan máŋgga jahkedieđáhusa meannudeami oktavuođas .
De er også i tråd med vårt skriftlige innspill av 20.7. d.å. til det utvalget som har forberedt saken for Sametingsrådet , og de er i overensstemmelse med en rekke muntlige merknader og spørsmål som vår representant i dette utvalget har kommet med .
Mearkkašumit leat maid soahppevaččat dan čálalaš tekstii maid mii dán jagi 20.7 sáddiimet lávdegoddái mii lea válmmaštan ášši Sámediggeráđđái , ja dat leat soahppevaččat maiddái arvat mearkkašumiide ja gažaldagaide maid min áirras lea buktán dan lávdegottis .
I den grad våre skriftlige og muntlige anførsler er innarbeidet i det dokumentet som ble lagt frem for Sametingsrådet - « Samerettsutvalgets innstilling NOU 1997:4 .
Jos duot min čálalaš ja njálmmálaš lasáhusat leat váldojuvvon mielde áššebáhpárii mii manai Sámediggeráđđái — " Samerettsutvalgets innstilling NOU 1997:4 .
Naturgrunnlaget for samisk kultur .
Naturgrunnlaget for samisk kultur- .
Forslag til uttalelse fra Sametinget avgitt av et tverrpolitisk utvalg oppnevnt av Sametingsrådet .
Forslag til uttalelse avgitt av et tverrpolitisk utvalg oppnevnt av Sametingsrådet .
Karasjok 13. august 1999 š - vil de i liten grad bli gjentatt i det følgende .
Karasjok 13. august 1999 " — de mii unnán geardut dan dás .
Høringsuttalelsen om innstillingen fra SRU er svært viktig .
Gulaskuddancealkámuš Sámi vuoigatvuođalávdegotti buktin árvalussii lea viehka dehálaš .
Der forventer man å finne den fulle presentasjon av Sametingets syn på de meget omdiskuterte rettighetsspørsmålene .
Das olmmoš vuordá gávdnat dievas čilgehusa das maid Sámediggi oaivvilda vuoigatvuođaide gullevaš áŋgirit divaštallojuvvon áššiin .
Uttalelsen vil derfor være helt sentral også når det gjelder allmennhetens oppfatning av hvilke målsettinger man har i samenes representative organ .
Cealkámuš lea danne áibbas guovdil maiddái dange dáfus maid dábálaš olbmot oaivvildit daid ulbmiliid birra mat leat sámiid ovddasteaddji orgánas .
Derfor er det viktig at de begrepene som brukes , og de målsettingene som oppstilles , bygger på et samisk rettsgrunnlag hvor de praktiske løsningene utformes innenfor rammen av det folk oppfatter som en forståelig samisk- og urfolkspolitikk i den politiske virkelighet man har i Norge .
Danne lea dehálaš ahte sámi riektevuođđu lea daidda doahpagiidda mat adnojuvvojit ja daidda ulbmiliidda mat namahuvvojit , go dashan galget geavatlaš dahje praktihkalaš čovdosat hábmejuvvot dakkár rámaid siskkobealde maid olbmot sáhttet oaidnit jierpmálaš sámi ja álgoálbmotlaš politihkkan Norgga otnáš duohtadilálaš politihkas .
I merknadene legger vi stor vekt på slike hensyn .
Mearkkašumiin mii deattuhit dakkár beliid vuhtiiváldima .
Når det gjelder arbeidsmåten i utvalget som forberedte saken for Sametingsrådet , finner gruppa grunn til å påpeke at med en tidsramme for arbeidet på om lag to og et halvt år , ble sluttbehandlingen av den endelige utvalgsinnstillingen mer hastverkspreget enn ønskelig .
Dan lávdegotti bargovugiid dáfus , mii válmmaštii ášši Sámediggeráđđái , min joavku oaidná dárbbu čujuhit dasa ahte dan bealgoalmmát jagis , mii lei bargui sullii juolluduvvon áigi , lávdegotti loahpalaš árvalusa válmmašteapmi šattai hohpposeappo beallai go livččii sávahahtti .
I og med at den skjedde i ferietiden i juli og august i år , med svært korte tidsfrister , var man i praksis uten mulighet for å gjennomføre den organisatoriske behandling i forhold til gruppene som en så viktig sak krever .
Go bargu dahkkojuvvui geasseluomu áiggi dán jagi , suoidnemánus ja borgemánus , ja áigemearit ledje nu oanehaččat , de ii jullon šat geavadis áigi joavkkuin meannudit ášši organisatuvrralaččat , nugo dakkár dehálaš áššis livččii dárbu .
Ikke minst ville det vært nødvendig med en grundig gjennomgang i gruppene når man vet at det sluttdokumentet utvalget hadde til behandling , var på 80 tettskrevne sider .
Erenoamážit livččii lean dárbu joavkkuide geahčadit ášši dárkilit , go loahpalaš áššebáhpárathan ledje buohkanassii olles 80 siiddu , ja suohkadit čállojuvvon .
Det sier seg selv at slike forhold også har betydning for omfanget og detaljeringsgraden av de merknadene vi nå legger frem .
Dakkár dilálašvuođat ihcalassii jo čilgejit manne min mearkkašumit , maid dás ovddidit , guoskkahit nu ollu osiid ja unnimusge čuoggáide .
Videre må understrekes at da utvalgsinnstillingen ble underskrevet på møtet 13.8.99 , tok vår representant i utvalget også uttrykkelig forbehold om at gruppa - på grunn av den mangel-fulle organisatoriske behandlingen - på flere punkter kunne ha alternative synspunkter , som vi eventuelt ville komme tilbake til .
Dasto lea dárbu deattuhit ahte go áirasat galge vuolláičállit lávdegotti árvalussii čoahkkimis 13.8.99 , de min áirras buvttii čielga várašumi das ahte joavku — go áššis lei nu váillálaš organisatuvrralaš meannudeapmi — ledje sierramielalašvuođat máŋgga čuoggás , ja daidda mii soaitit máhccat maŋŋil .