pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det må reageres raskt på sykdomstegn og oppdrettsanlegg må ikke etableres på steder der det er fare for spredning av sykdommer / parasitter til lakseelver .
Ferte hirbmat johtilit reageret jos vuhttojit dávdamearkkat , ja guollebiebmanrusttegiid ii galgga ásahit sajiide gos lea várra ahte dávddat / parasihtat sáhttet leavvat luossajogaide .
Det må settes iverk omfattende tiltak for å bekjempe lakselus .
Luossaluhtehasa eastadandoaimmaid várás ferte bidjat johtui viiddis doaibmabijuid .
Forslag 1 , representant Nils Henrik Måsø , SPs sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 , Guovddášbellodaga sámediggejoavku Nils Henrik Måsø :
Når dette ikke oppnås , så er Sametinget enig med utvalget at tapene må kompenseres .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku lea ovttaoaivilis lávdegottiin ahte jos dán ii leat vejolaš juksat , de ferte vahágiid buhtadit .
Sametinget mener at de sammensatte årsakene til bestandsnedgangen fordrer en målrettet og bred innsats på mange ulike felt skal man klare å bevare villaksebestanden .
Sámediggi oaivvilda ahte náli geahppáneami sivat oktiibuot hástalit áŋgiruššat ulbmállaččat ja viidát ollu sierra guovlluin jos galgá nagodit doalahit vádjolusluossanáli .
Sametinget mener at FN konvensjonen om biologisk mangfold ( Rio konvensjonen ) og " føre var-prinsippet " må legges til grunn for lakseforvaltningen i Norge .
Sámediggi oaivvilda ahte ON:a biologálaš eatnatgeardáivuođa konsešuvdna ( Rio konvenšuvdna ) ja " ovdagihtii várrugas prinsihppa " ferte biddjot vuođđun luossahálddašeapmái Norggas .
Videre har Norge forpliktet seg gjennom " urfolkskonvensjonen " ( ILO-konvensjonen ) å gi urfolks kultur og levemåte særskilt oppmerskomhet og ta vare på deres tradisjonelle livsstil .
Dasto lea Norga geatnegahttán iežas " eamiálbmotkonvenšuvnna " ( ILO ) bokte addit eamiálbmot kultuvrii ja eallinvugiide sierra beroštumi ja suodjalit sin árbevirolaš eallinvuogi .
I fremtidig forvaltning av villaksebestanden bør det tas hensyn til følgende i prioritert rekkefølge :
Luossanáliid hálddašeamis boahtteáiggis berre vuhtii váldit čuovvovačča prioriterejuvvon ráiddus :
Bevaring av fiskeressursene
Guolleresurssaid suodjaleami
Historiske rettigheter
Historjálaš vuoigatvuođaid
Kommersielt fiske
Gávppálaš bivddu
Sportsfiske
Lustabivddu
Nasjonale laksevassdrag og fjorderSametinget støtter forslaget om å etablere nasjonale laksevassdrag og laksefjorder , og gjennom dette gi laksen et sterkere vern .
Našuvnnalaš luossačázádagat ja vuonat Sámediggi doarju eavttuhusa ásahit našuvnnalaš luossačázádagaid ja luossavuonaid , ja dán bokte suodjalit luosa nannoseabbot .
Imidlertid må dette gjennomføres på en slik måte at de som i dag driver oppdrettsvirksomhet innenfor slike soner ikke blir økonomisk skadelidende .
Dat ferte čađahuvvot dainna lágiin ahte sii geat dál barget guollebiebmandoaimmaiguin dán lágan sonas eai šatta ekonomalaččat gillát .
Det synes også urealistisk med så stor fredning som utvalget har foreslått .
Orru maiddái eahperealisttalaš ráfáiduhttit nu viidát go lávdegoddi lea eavttuhan .
Sametinget mener at nasjonale laksefjorder må vurderes i forhold fjorder som har tilknytning til viktige lakseproduserende vassdrag .
Sámediggi oaivvilda ahte našuvnnalaš luossavuonaid ferte árvvoštallat vuonaid ektui main lea oktavuohta dehálaš luossabuvttadeaddji čážádagaide .
For å få utnyttet utviklingsmulighetene innen oppdrettsnæringa er det nødvendig at kommunene med ambisjoner innen oppdrett har planlagt bruken av sjøarealene .
Go galgá geavahit guollebiebmanealáhusa ovdánanvejolašvuođaid , de lea dárbu ahte gielddat main leat ambišuvnnat dán ealáhusa oktavuođas , plánejit mearraareálaid geavaheami .
En slik spredning av ansvaret mener Sametinget er særdeles uheldig .
Sámedikki mielas lea hirbmat eahpeoiddolaš ná biđget ovddasvástádusa .
Sametinget vil framheve at kontroll- og tilsynsvirksomheten må strykes , spesielt gjelder dette i havet !
Sámediggi deattuha ahte iskan- bearráigeahččandoaimma galgá nanosmahttit , erenoamážit mearas !
Oppsynet må skje på en slik måte at dette ikke går på bekostning av annet nødvendig tilsynsvirksomhet som bl.a. i Smutthavet .
Iskandoaibma galgá čađahuvvot dainna lágiin ahte dat ii čuoza eará dárbbašlaš iskandoaimmaide , earret eará Smutthavet:is .
For å få økt kunnskapsbasert forvaltning , er det viktig med forskning .
Go galgá lasihit máhtolašvuhtii vuođđuduvvon hálddašeami , de lea dárbu dutkamii .
En økt forskningsinnsats vil gi bedre kunnskaper om årsakene til nedgangen i villaksebestanden og hvilke virkemidler som kan settes i verk for å motvirke dette .
Dutkanáŋgiruššamiid lasiheapmi buktá buoret máhtolašvuođa daid sivaid birra manne vádjolusluossanálli geahppána ja váikkuhangaskaomiid maid birra sáhttá vuolggahit dán eastadeapmái .
Spesielt gjelder dette laksens utvandring , oppvekst og gytevandringer .
Erenoamážit guoská dát luosa eret vánddardeapmái , ahtanuššamii ja gođđanvánddardemiide .
Hva med den kolossale økningen av bestanden av sjøpattedyr og lakseender ?
Maid bargat dainna go mearranjiččehaččat ja goalssit leat issoras garrasit laskan ?
Sjøpattedyr ( sel , oter ) og lakseand er en meget stor trussel mot villaksestammen .
Mearranjiččehaččat ( njuorju , čeavrris ) ja goalsi leat hirbmat garra áittan vádjolusluossanállái .
Sametinget går imot forslaget om en omlegging til prognosebasert , kvoteregulert laksefiske i elver , fjorder og kystområder .
Sámediggi vuostálastá árvvoštallamii vuođđuduvvon , bivdoearre-regulerejuvvon luossabivddu nuppástuhttima jogain , vuonain ja riddoguovlluin .
Sametinget mener dessuten at et kvoteregulert fiske neppe vil ha den innvirkning på laksebestandens utvikling slik utvalget synes å tro .
Sámediggi oaivvilda muđui ahte lea váttis jáhkkit ahte bivdoearre-regulerejuvvon bivddus livččii stuorra váikkuhus luossanáliide nugo lávdegoddi orru jáhkkimin .
Sametinget vil understreke at det er viktig å være " føre-var " med hensyn på fiskesykdommer .
Sámediggi deattuha ahte lea dehálaš leat ovdagihtii várrugas guolledávddaid ektui .
Det må reageres raskt på sykdomstegn og oppdrettsanlegg må ikke etableres på steder der det er fare for spredning av sykdommer / parasitter til lakseelver .
Ferte leat hui gearggus bargat juoidá jos vuhttojit dávdamearkkat , ja guollebiebmanrusttegiid ii galgga ásahit sajiide gos lea várra ahte dávddat / parasihtat sáhttet leavvat luossajogaide .
Sametinget vil i den forbindelse vise til en undersøkelse som NINA NIKU ( Stiftefelsen for naturforskning og kulturminneforskning ) har gjort .
Sámediggi čujuha dán oktavuođas iskkadeapmái maid NINA-NIKU ( Stiftelsen for naturforskning og kulturminneforskning ) lea dahkan .
Prosjektet som er en del av den nasjonale overvåkingen av lakselus , påviser at det er store påslag av lus på sjøørret og tilbakevandrende laks i områder med høy oppdrettsaktivitet .
Prošeakta mii lea oassi luossaluhtehasaid našuvnnalaš bearráigeahččamis , duođašta ahte gávdnojit ollu luhtehasat mearrarávdduin ja máhcci luosain dain guovlluin gos leat ollu guollebiebmandoaimmat
Fysiske inngrep
Fysálaš lihkahallamat
Fysiske inngrep og ulike former for bruk av vassdragene kan ha negative effekter på laksen , både når det gjelder vandringsmuligheter , tilgangen på egnede leveområder , næringstilgang og konkurranse med andre arter .
Fysálaš lihkahallamiin ja iešguđet lágan čázádagaid geavaheamis sáhttet leat negatiivvalaš váikkuhusat lussii sihke vánddardanvejolašvuođaid dáfus , vejolašvuođas gávdnat heivvolaš eallinguovlluid , vejolašvuođas borramuša gávdnat ja gilvvu dáfus eará náliiguin .
Myndighetenes vektlegging av hensynet til laks og andre allmenne interesser , vil derfor i mange vassdrag være avgjørende for laksen .
Luosa ja eará oktasaš beroštumiid deattuheapmi eiseválddiid beales , lea danne ollu čázádagain áibbas dehálaš luossanállái .
Samtidig har mange av eldre reguleringer få vilkår knyttet til konsesjonen .
Dasto leat ollu boarrasot reguleremiin uhccán eavttut mat čatnasit konvenšuvdnii .
Forslag 2 , representant Willy Ørnebakk , APs sametingsgruppe
Eavttuhus 2 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Willy Ørnebakk :
Vedlagte fangststatistikker fra Statistisk Sentralbyrå viser et mer nyansert bilde . Landsgjennomsnittet for fangst i sjøen siste 10 år er ganske jevnt , mens det for elvefiske faktisk viser en jevn fangst de siste 30 år .
Mielddusin biddjon Statistisk Sentralbyrå bivdostatistihkat addet dárkileabbo gova:Riikagaskamearri bivddus mearas maŋimuš 10 jagis lea viehka dássái , go fas čájeha ahte johkabivdu lea leamaš dássái maŋimuš 30 jagi .
Å bruke fangststatistikk som fasit uten å ta hensyn til rømt oppdrettslaks og innførte redskapsreguleringer i tidsperioden blir lett usikkert .
Bivdostatistihka geavaheapmi fasihttan almmá vuhtii váldima haga báhtaran biebmanrusttetluosaid ja fievrriduvvon bivdoneavvoreguleremiid áigodagas , šaddá veaháš eahpesihkkar .
Ved satsning på nye oppdrettsarter må det gis prioritet til de områdene som blir berørt av disse reguleringene .
Ođđa biebmannáliid áŋgiruššamiin ferte prioriteret daid guovlluid maidda dát reguleremat čuhcet .
Etter Sametingets vurdering har utredningen for lite fokus på laksens betydning i samiske områder , og det gamle kravet om en egen utredning om laksens betydning for samisk kultur og samfunnsliv opprettholdes , og er blitt enda mer aktuelt .
Sámedikki árvvoštallama mielde lea čielggadusas menddo uhccán deattuhuvvon luosa mearkkašupmi sámi guovlluin , ja boares gáibádus sierra čielggadusa dáfus luosa mearkkašumi birra sámi kultuvrii ja servodateallimii doalahuvvo , ja lea šaddan ain eanet áigeguovdil .
4 . Pkt 9.3.3. omhandler bl.a. rettet fiske .
Čuokkis 9.3.3 guoská earret eará rusttegiin báhtaran guliid bivdimii .
Det trekkes stadig frem den uheldige virkningen rømt oppdrettslaks som kommer opp i elvene har bl.a. på villaksens gyting ved ødelegging av befrukta egg .
Gessojuvvojit ovdan dađistaga makkár eahpeoiddolaš váikkuhusat báhtaran biebmanrusttetluosain mat bohtet jogaide , leat earret eará vádjolusluosaid gođđamiidda go meađđemat billistuvvojit .
I pkt 9.3.3. foreslås å innføre et nytt system for beskatningsreguleringer : Prognosebaserte kvoter .
Čuoggás 9.3.3 eavttuhuvvo ahte fievrriduvvošii ođđa bivdoregulerenvuogádat : Árvvoštallamii vuođđuduvvon bivdoearit .
Samerettsutvalget skal arbeide videre med Troms og Nordland , og på denne bakgrunn , sammen med vedlagte fangststatistikker , bør denne omeleggingen avvises eller utsettes , eventuelt gjennomføres som prøveprosjekt i sør eller sørvestlige deler av landet .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi galgá viidáseappot bargat Tromssain ja Norlánddain , ja dán vuođul , maiddái mielddusin biddjon bivdostatistihkaid vuođul , berre dát nuppástuhttin juogo hilgojuvvot dahje maŋiduvvot , vejolaččat dušše čađahuvvot geahččalanprošeaktan máddin dahje riikka máttaoarjeosiin .
Pkt 9.4.4. omhandler plan for modernisering og effektivisering av kompensasjons--tiltakene ved vassdragsregulering .
Čuoggás 9.4.4 lea sáhka Buhtadusdoaibmabijuid ođasmahttima ja beavttálmahttima plána birra čázádatreguleremiid oktavuođas .
Forslag 3 , fellesforslag fra Senterpartiet , Arbeiderpartiet og NSR :
Eavttuhus 3 , Guovddášbellodaga , Bargiidbellodaga ja NSR:a oktasašeavttuhus :
Sametinget ser svært positivt på det arbeidet og de prosessene som Miljøverndepartementet ved Villaks-utvalget , har satt igang for å bevare villaksbestandene i Norge .
Sámediggi oaidná positiivalažžan dan barggu ja daid proseassaid maid Birasgáhttendepartemeanta Vádjolusluossalávdegotti bokte lea vuolggahan suodjalit vádjolusluossanáliid Norggas .
Sametinget ser dette arbeidet som svært viktig siden laksefiske i enkelte områder spiller en avgjørende rolle for opprettholdelse av samisk bosetting .
Sámediggi oaidná dán barggu hirbmat dehálažžan danne go luossabivddus muhtun guovlluin lea dehálaš mearkkašupmi sámi ássama bisuheapmái .
Dette gjelder både sjø- og elvefiske .
Dát guoská sihke mearra- ja johkabivdui .
Særlig viktig er det at kunnskapsmengden angående laksens utvandrings- , oppvekst- og gytevandringer i sjøen , økes .
Erenoamáš dehálaš lea ahte máhtolašvuohta mii guoská luosa vánddardeapmái , ahtanuššamii ja gođđamii mearas buoriduvvo .
Omfanget av innblanding og bifangster av laks i pelagisk fiske må kartlegges bedre .
Seaguheami viidodaga ja luosa oalgesálašin mearrabivddus ferte kártet buorebut .
I tillegg må det avklares hvilken innvirkning stor / liten lodde- , sild- og silbestand , samt stor bestand av sjøpattedyr , oter , mink og lakseand har for laksens vekst- og overlevelsesevne .
Dasa lassin ferte kártet makkár váikkuhus uhca / stuorra šákša- , sallit ja sivlanáliin , ja mearranjiččehasaid , čeavrá , miŋka ja goalsevalljodagas lea luosa ahtanuššamii ja birgenvejolašvuhtii .
Svært mange av laksens fiender er i tillegg vernet , og mange av verneområdene er i dag plassert i munningen av lakseelver .
Luosa vašálaččat leat hui ollu suodjaluvvon , ja ollu suodjalusguovllut leat biddjon otne luossajogaid njálmmiide .
Sametinget er tilfreds med at Villaks-utvalget har brukt mye tid på diskusjonen omkring emnet spredning av sykdommer og parasitter fra oppdrettsvirksomheten til villaksen .
Sámediggi lea duhtavaš go Vádjolusluossalávdegoddi lea geavahan ollu áiggi digaštallat fáttá ; dávddaid ja parasihtaid njoammun guollebiebmanrusttegiin vádjolusluosaide .
Sametinget vil understreke at det er viktig å være " føre var " med hensyn til fiskesykdommer .
Sámediggi deattuha ahte lea dehálaš leat ovdagihtii várrugas guolledávddaid ektui .
Det må reageres raskt på sykdomstegn og oppdrettsanlegg må ikke etableres på steder der det er fare for spredning av sykdommer / parasitter til lakseelver .
Ferte hirbmat johtilit reageret jos vuhttojit dávdamearkkat ja guollebiebmanrusttegiid ii galgga ásahit sajiide gos lea várra ahte dávddat / parasihtat sáhttet leavvat luossajogaide .
Sametinget vil i den forbindelse vise til en undersøkelse som NINA-NIKU har gjort .
Sámediggi čujuha dán oktavuođas iskkadeapmái maid NINA-NIKU lea dahkan .
Prosjektet som er en del av den nasjonale overvåkingen av lakselus , påviser at det er store påslag av lus på sjøørret og tilbakevandrende laks i områder med høy oppdrettsaktivitet .
Prošeakta mii lea oassi luossaluhtehasaid našuvnnalaš bearráigeahččamis , duođašta ahte gávdnojit ollu luhtehasat mearrarávdduin ja máhcci luosain dain guovlluin gos leat ollu guollebiebmandoaimmat .
Fra et samisk ståsted vil det være en katastrofe om flere av vassdragene i samiske områder skulle bli infisert med farlige fiskesykdommer eller parasitter .
Otne diehtit hui uhccán guhkesáigge váikkuhusaid birra mat šaddet guoskevaš jogaide jos vádjolusluosat ja biebmanrusttegiin báhtaran luosat genehtalaččat seaguhuvvojit .
Ut fra en slik argumentasjon går også Sametinget inn for at kravene som stilles for å forhindre rømming av laks fra oppdrettsanlegg må skjerpes vesentlig .
Dasto ii galgga heaittihuvvot dat geatnegasvuohta mii guollebiebmanrusttega oamasteddjiin lea bivdit báhtaran luosaid jos sáhttá oaidnit ahte leat báhtaran bibmon luosat .
Likeledes må ansvaret som påligger oppdretter om gjenfangst av rømt laks ikke opphøre så lenge laksen kan lokaliseres som rømt oppdrettslaks .
Guollebiebman-ealáhusa ferte geatnegahttit ovddidit merkenvugiid man bokte sáhttá guorrat makkár rusttegis luosat leat báhtaran .
Det må tillegges oppdrettsnæringen å utvikle en type merking som gjør at man kan spore hvilket anlegg den rømte oppdrettslaks kommer fra .
Merkema ferte hábmet nu ahte dat ieš ii buvtte ođđa dávddaid ja ahte sáhttá guorrat fuolakeahttá das man guhkes áigi lea mannan dan rájes go luosat leat báhtaran .
Omfanget av disse områdene må vurderes svært nøye .
Ferte hirbmat dárkilit árvvoštallat dáid guovlluid viidodaga .
Sametinget mener at nasjonale laksefjorder må vurderes i forhold til fjorder som har tilknytning til viktige lakseførende vassdrag .
Sámediggi oaivvilda ahte našuvnnalaš luossavuonaid ferte árvvoštallat vuonaid ektui main lea oktavuohta dehálaš luossačázádagaide .
Et uforurenset Tanavassdrag er en av de viktigste forutsetningene for at Atlanterhavslaksen skal bestå i framtiden .
Dat ahte Deanujohka ii nuoskkiduvvo lea okta dain deháleamos eavttuin vai Atlantermeara luossa seailu boahtteáiggis .
Tanavassdraget er en av verdens største laksevassdrag med unik genetisk variasjon , og er dermed av stor betydning for bevaring av det biologiske mangfoldet .
Deanujohka lea okta dain máilmmi stuorámus luossajogain mas leat erenoamáš genehtalaš variašuvnnat , ja danne lea dat hui dehálaš biologálaš eatnatgeardáivuođa suodjaleapmái .
Hvis det blir aktuelt å nedlegge eller flytte anlegg , som en følge av forslaget om nasjonale laksefjorder , skal staten yte full kompensasjon til eierne , og ny næringsvirksomhet må tilføres lokalsamfunn - f.eks i form av omstillingsmidler .
Jos šaddá dárbu heaittihit dahje sirdit rusttega , našuvnnalaš luossavuonaid eavttuhusa geažil , de galgá stáhta addit ollislaš buhtadusa eaiggádiidda , ja ođđa ealáhusdoaimmaid ferte fievrridit báikegottiide - ovdamearkka dihtii nuppástuhttinruđaid hámis .
Som kompensasjon for potensielt tapt sysselsetting gjennom innføring av lakseoppdrettsfrie soner , må kyst- og fjordbefolkningen få tilbake sine tradisjonelle fiskerettigheter før disse sonene innføres .
Buhtadussan vejolaš barggolašvuođa massimis luossabiebmanfriija sonaid fievrrideami geažil , fertejit riddo- ja vuotnaolbmot oažžut ruovttoluotta sin árbevirolaš bivdovuoigatvuođaid ovdal go dát sonat ásahuvvojit .
Videre må miljøvernmyndighetene gis større myndighet ved godkjenning av oppdrettsanlegg , og det må settes større fokus på behandlingen av slam / avfall som næringen produserer .
Dasto ferte birasgáhtteneiseválddiide addit stuorát válddi guollebiebmanrusttegiid dohkkeheami oktavuođas , ja ferte bidjat stuorát deattu daid bázahusaid gieđahallamii maid ealáhus buvttada .
Sametinget er uenig i den måten Villaksutvalget verdsetter tradisjonelt samisk laksefiske på i sin økonomiske verdsetting og diskusjon .
Sámediggi ii leat ovttaoaivilis dasa movt Vádjolusluossalávdegoddi árvvoštallá árbevirolaš sámi luossabivddu ekonomalaš árvvoštallamis ja digaštallamis .
Dette kommer klart til syne når det gjelder sammenligning mellom dagens sportsfiske og tradisjonelt sjø- og elvefiske ( NOU . 1999:9 s. 53-57 ) .
Dát boahtá čielgasit oidnosii NAČ:as 1999:9 s. 53 - 57 go otnáš lustabivdu buohtastuvvo árbevirolaš mearra- ja johkabivdduin .
Sametinget er derfor skeptisk til at utvalget benytter en bedriftsøkonomisk modell for å beskrive den samfunnsøkonomiske betydning dagens laksefiske representerer .
Danne lea ge Sámedikki mielas eahpidahtti dat go lávdegoddi fitnodatekonomálaš málles čilge makkár servodatekonomálaš mearkkašupmi luossabivddus lea dál .
Sametinget har videre merket seg at Villaksutvalget ikke har vist vilje til å benytte tidligere innsamlet materiale som omhandler samenes utnyttelse av laksebestanden .
Dasto bidjá Sámediggi merkii dan ahte Vádjolusluossalávdegoddi ii leat čájehan dáhtu geavahit daid ávdnasiid mat ovdal leat čohkkejuvvon dan birra movt sámit leat ávkašuvvan luossanáliiguin .
I denne sammenheng ville det være naturlig å benytte kjente kilder og egne ekspert- eller arbeidsgrupper , som kunne beskrive samisk laksefiske og næringens husholdsmessige og økonomiske betydning for bevaring og utvikling av samisk kultur .
Dán oktavuođas livččii lean lunddolaš geavahit dovddus gálduid ja iežas ekspearta- dahje bargojoavkkuid , mat livčče sáhttán čilget sámi luossabivddu ja ealáhusa mearkkašumi dállodoalu dáfus ja ekonomalaččat sámi kultuvrra suodjaleapmái ja ovddideapmái .
Sametinget mener at FN-konvensjonen om biologisk mangfold og " føre var " prinsippet må legges til grunn for lakseforvaltningen i Norge .
Sámediggi oaivvilda ahte ON:a biologálaš eatnatgeardáivuođa konsešuvdna ja « ovdagihtii várrugas prinsihppa » ferte biddjot vuođđun luossahálddašeapmái Norggas .
Videre har Norge forpliktet seg overfor det samiske folk gjennom bl.a urfolkskonvensjonen ILO-konv. nr. 169 .
Dasto leat Norggas geatnegasvuođat sámi álbmoga guovdu earret eará ILO nr. 169 eamiálbmotkonvenšuvnna bokte .
I framtida må hensynet til samenes historiske rettigheter og bevaring av fiskeressursene vektlegges i forvaltningen av villaksbestanden i samiske områder .
Boahtteáiggis ferte deattuhit sámiid historjjálaš vuoigatvuođaid ja guolleresurssaid suodjaleami vádjolusluossanáli hálddašeami oktavuođas sámi guovlluin .
For tiden arbeides det med kartlegging av samiske rettsoppfatning og sedvanerettsutvikling når det gjelder utnyttelse av kystnære ressurser .
Dál bargojuvvo sámi riektiáddejumi ja dološvuoigatvuođa kártemiin riddolagaš resurssaid geavaheami oktavuođas .
Villaks-utvalget har ikke kommet inn på sammenhengen mellom samiske rettighetsspørsmål og de tiltak utvalget har vurdert .
Vádjolus-luossalávdegoddi ii leat guoskkahan sámi vuoigatvuođagažaldagaid ja daid doaibmabijuid gaskasaš oktavuođa maid lávdegoddi lea árvvoštallan .
Dette innebærer at samiske rettigheter og urfolksdimensjonen i forhold til fremtidig forvaltning på dette området først kan tas opp i sin fulle bredde når sedvaneprosjektet er fullført .
Dát mearkkaša dan ahte sámi vuoigatvuođaid ja eamiálbmotdimenšuvnna oktavuođa boahtteáiggi hálddašeamis dán suorggis , ii sáhte meannudit ollislaččat ovdal go dološgeavahusprošeakta lea ollašuhtton .
Sametinget er kritisk til hvordan dagens forvaltning gjennomfører fragmenterte reguleringer innen sjølaksefiske , uten en overordnet og samlet målsetting .
Sámediggi cuiggoda dan go otnáš hálddašeapmi ollašuhttá reguleremiid bihtáid mielde mearraluossabivddus almmá bajit dási ja ollislaš mihttomeriid haga .
Sametinget er videre betenkt over dagens reguleringsmetode , der man benytter en " bit for bit " regulering , som gjør at befolkningen mister sine historiske rettigheter til fiske .
Sámediggi lea dasto garra eahpádusas otnáš regulerenmálle geažil , go dát bihtáid mielde reguleren dagaha dan ahte álbmot massá historjálaš guolástusvuoigatvuođaidis .
Et eksempel i denne sammenheng er de innførte munningsfredningene hvor folk mistet historiske fiskerettigheter uten at laksebestanden har vist tegn til å vokse .
Okta ovdamearka dás lea johkanjálbmeráfáiduhttimat man oktavuođas olbmot manahedje historjálaš guolástusrivttiid almmá dan haga ahte luosat dattetge leat laskan .
Sametinget mener derfor at myndighetene straks må gå inn for å tilbakeføre historiske rettigheter i laksefisket til den samiske befolkningen .
Sámedikki oaivila mielde fertejit ge eiseválddit dallánaga bargagoahtit dan ala ahte luossabivddu historjálaš vuoigatvuođat addojuvvojit ruovttoluotta sámi álbmogii .
Sametinget anser samenes historiske rettigheter innen laksefiske å ha betydning i behandlingen av Samerettsutvalgets innstilling , om retten til forvaltning av land og vann i Finnmark som nå er ute til høring .
Sámedikki mielas lea sámiid historjálaš vuoigatvuođain luossabivddus mearkkašupmi Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa meannudeapmái , vuoigatvuođa birra eatnamiid ja čáziid hálddašeapmái Finnmárkkus mii dál lea gulaskuddamis .
Utvalgets mindretall påpeker at en omlegging til prognosebaserte kvoter bør avventes for Finnmark på grunn av Samerettsutvalgets innstilling .
Lávdegotti uhccitlohku čujuha ahte árvvoštallamii vuođđuduvvon bivdoeriide nuppástuhttima Finnmárkku oktavuođas berre vuordit Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa geažil .
Samerettsutvalget skal arbeide videre med Troms og Nordland , og på denne bakgrunn bør omlegging til prognosebaserte kvoter avvises eller utsettes , eventuelt kun gjennomføres som prøveprosjekt i sør eller sørvestlige deler av landet .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi galgá viidáseappot bargat Tromssain ja Norlánddain , ja dán vuođul berre árvvoštallamii vuođđuduvvon bivdoeriide nuppástuhttima juogo hilgut dahje maŋidit , vejolaččat čađahuvvot dušše geahččalanprošeaktan máddin dahje riikka máttaoarjeosiin .
Pkt. 9.4.4 omhandler plan for modernisering og effektivisering av kompensasjonstiltakene ved vassdragsregulering .
Čuoggás 9.4.4 lea sáhka Buhtadusdoaibmabijuid ođasmahttima ja beavttálmahttima plána birra čázádatreguleremiid oktavuođas .
At dette arbeidet gjennomgås og evalueres støttes fullt ut .
Doarjut dan ahte dát bargu geahčaduvvo ja evaluerejuvvo ollásit .
Forslaget i NOU 1999:9 om at de nasjonale laksevassdragene skal prioriteteres støttes ikke .
Eat doarjjo dan eavttuhusa NAČ:as 1999:9 ahte našuvnnalaš luossajogat galget vuoruhuvvot .
Det er en kjennsgjerning at mange av de eldre reguleringene har veldig få vilkår knyttet til konsesjonen .
Duohtavuohta lea dat ahte ollu dain boarráseamos reguleremiin leat hirbmat uhccán eavttut konsešuvnna oktavuođas .
Det bør gjennomføres en lovendring for å innføre samme system som man gjorde i USA i 1986 : Ved konsesjonsbetingede tiltak som kraftutbygginger skal det med jevne mellomrom automatisk gjennomføres evalueringer med f.eks åpne høringer slik at unødvendige uheldige virkninger kan fanges opp og derved rettes opp .
Láhka berre rievdaduvvot ja dat seamma vuogádat maid USA geavahišgođii 1986:s váldojuvvot atnui . Konsešuvdnaeaktuduvvon doaibmabijuid oktavuođas nugo el-fápmohuksemiin , galgá jeavddalaččat automáhtalaččat čađahit evalueremiid ovdamearkka dihtii rabas gulaskuddamiid bokte nu ahte dárbbašmeahttun eahpeoiddolaš váikkuhusaid sáhttá dustet ja njulget .
Det vil være viktig å få til en helhetlig forvaltning med sterkt og forpliktende samarbeid mellom sektormyndigheter med innflytelse på laksen .
Lea dehálaš oažžut áigái dan lágan ollislaš hálddašeami ahte ovttasbargu guovddáš suorgeeiseválddiid gaskka main lea váikkuhanfápmu luossanáli ektui , lea nanus ja geatnegahttá .
— Forslag 2 , pkt. 1 - 2 og 4 - 7 ble trukket
Eavttuhus 2 čuo. 1-2 ja 4-7 gessojuvvui .
— Forslag 1 ble trukket
Eavttuhus 1 gessojuvvui .
Forslag 2 , pkt. 3 ble enstemmig vedtatt
Eavttuhus 2 čuo. 3 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 3 , ble satt opp mot rådets innstilling , og enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 3 biddjui Sámediggeráđi árvalusain vuostálagai .
Amund Eriksen ( til forr. ) orden
Amund Eriksen ( čoahkkinortn. )
Sven-Roald Nystø ( til forr. ) orden
Sven-Roald Nyst¸ ( čoahkkinortn. )
Egil Olli ( til forr. ) orden
Egil Olli ( čoahkkinortn. )
Berit Ranveig Nilssen , saksordfører
Berit Ranveig Nilssen , áššejođiheaddji
Sverre Andersen
Sverre Andersen
Ing-Lill Pavall ( til forr. ) orden
Ing-Lill Pavall ( čoahkkinortnet )
Hvis det blir aktuelt å nedlegge eller flytte anlegg , som en følge av forslaget om nasjonale laksefjorder , skal staten yte full kompensasjon til eierne , og ny næringsvirksomhet må tilføres lokalsamfunn , f.eks i form av omstillingsmidler .
Jos šaddá dárbu heaittihit dahje sirdit rusttega , našuvnnalaš luossavuonaid eavttuhusa geažil , de galgá stáhta addit ollislaš buhtadusa eaiggádiidda , ja ođđa ealáhusdoaimmaid ferte fievrridit báikegottiide - ovdamearkka dihtii nuppástuhttinruđaid hámis .
Sametinget er videre betenkt over dagens reguleringsmetode , der man benytter en " bit for bit " regulering , som gjør at befolkningen mister sine historie rettigheter til fiske .
Sámediggi lea dasto garra eahpádusas otnáš regulerenmálle geažil , go dát bihtáid mielde reguleren dagaha dan ahte álbmot massá historjálaš guolástusvuoigatvuođaidis .
Saken avsluttet 2. juni 1999 kl. 16.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 2. b. dii. 16.30 .
Sak 21/99 Samlet plan for samisk kulturhus - Ny prioritering
Ášši 21/99 Sámi kulturviesuid ollislaš plána — ođđa vuoruheapmi
Saken påbegynt 3. juni 1999 kl. 9.15 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 geassemánu 03. b. dii. 09.15 .
Samlet plan for samiske kulturhus , 1995
Sámi kulturviesuid ollislaš plána , 1995 ( ii leat mielddusin )
Sametingets vedtak i sak 23/96 Samlet plan for samiske kulturhus
Sámedikki mearrádus áššis 23/96 Sámi kulturviesuid ollislaš plána
Vårt brev av 07.07.98 til eksisterende og planlagte samiske kultursentra - kartlegging
Min 07.07.98 reive dáláš ja plánejuvvon sámi kulturguovddážiidda - kárten
Vårt brev av 28.8.98 til KD og KRD
Min 28.08.98 reive Kulturdepartementii ja Gielda- ja guovlludepartementii
Notat av 20.4.99 - Oppsummering av kartlegging av samiske kultursentra
20.04.99 notáhta - Sámi kulturviesuid kártema čoahkkáigeassu
Sametingets vedtak i sak 40/96 Samisk kunstmuseum - utredning
Sámedikki mearrádus áššis 40/96 Sámi dáiddamusea - čielggadus
Sametingets vedtak i sak 20/98 Markering av tusenårsskiftet i Norge - samisk tusenårssted
Sámedikki mearrádus áššis 20/98 Jahkeduhátmolsuma čalmmusteapmi Norggas - sámi jahkeduhátsadji
Brev til Sametingsrådet fra ÁRRAN , 8270 DRAD , av 31.05.1999
Árran Julevsáme guovdáš 31.05.99 reive Sámediggái
Sametinget viser til at Regjeringen og Stortinget ikke har sluttet seg til Sametingets modell for funksjon og investerings- og driftsfinansiering av samiske kulturhus , jf. St.meld. nr. 41 ( 1996-97 ) Om norsk samepolitikk , kap. 12.6 og Innst. S. Nr. 145 ( 1997-98 ) .
Sámediggi čujuha ahte Ráđđehus ja Stuorradiggi eai leat guorrasan Sámedikki eavttuhan mállii sámi kulturviesuid doaimma ja investeren- ja jođihanruhtadeami ektui , gč. Sd. dieđáhusa nr. 41 ( 1996-97 ) Norgga sámepolitihkka , kap. 12.6 ja Árvalusa S. Nr. 145 ( 1997-98 ) .
Derfor er det nødvendig å foreta en vurdering av situasjonen i forhold til Sametingets vedtaket i sak 23/96 Samlet plan for samiske kulturhus .
Danne lea dárbu árvvoštallat dili mearrádusa ektui mii lea dahkkon áššis 23/96 Sámi kulturviesuid ollislaš plána .
Regjeringens avvisning av tingets kategorier og finansieringsmodell ;
Ráđđehusa hilgon dikki kategoriijat ja ruhtadanmállet :
begrunnes i at modellen krever meget stor statlig finansiering , og bryter med det øvrige finansieringssystemet for kulturbygg i Norge .
vuođustuvvojit dainna ahte mállet gáibidit hirbmat stuorra stáhtalaš ruhtadeami , ii ge dat soaba oktii muđui kulturviesuid ruhtadanvuogádagain Norggas .
For Sametinget er det viktig at arenaer for kultur- og språkutøvelse opprettes som et ledd i styrking av samisk språk og kultur .
Sámediggái lea dehálaš ahte arenat kultur- ja gielladikšumii ásahuvvojit giela ja kultuvrra ođđasit ealáskuhttima oassin .
Slike arenaer kan opprettes i allerede eksisterende bygg , og ved nybygg som planlegges i en størrelsesskala som er lite kostnadskrevende både når det gjelder investering og drift .
Dán lágan arenaid sáhttá ásahit visttiide mat juo gávdnojit , ja ahte ođđa visttit plánejuvvojit hálbbes vuogi mielde sihke investerema ja jođiheami ektui .
Prosjekter som bygger sin virksomhet rundt målsettingen om å bevare og utvikle samisk språk og kultur , må også være de som etter statens forpliktelser må finansieres med statlige midler .
Prošeavttat mat vuođđudit doaimmaideaset dan mihttomeari ektui ahte suodjalit ja ovddidit sámi giela ja kultuvrra , fertejit maiddái leat dat mat stáhta geatnegasvuođaid mielde galget ruhtaduvvot stáhtalaš ruđaiguin .
Men det er viktig å understreke fylkeskommunenes og kommunenes ansvar både i investeringsfasen og ved drift .
Muhto lea maiddái dehálaš deattuhit ahte fylkagielddain ja gielddain ge lea ovddasvástádus sihke investeremiid ja jođiheami oktavuođas .
Sametinget går på bakgrunn av ovennevnte bort fra sin kategorisering av samiske kulturhus gjort i sak 23/96 .
Bajábealde namuhuvvoma vuođul luohpá Sámediggi dan kategoriseremis mii lea dahkkon áššis 23/96 .
Beaivváš Sámi Teáhter , Sámi Vuorká-Dávvirat ( SVD ) m / kunstavdeling og Sámi sierrabibliotehka forstsetter å innha sin nasjonale status .
Beaivvážis , Sámiid Vuorká-Dávviriin dáiddaossodagain ja Sámi Sierra Bibliotehkas galgá ain leat našuvnnalaš stáhtus .
At disse institusjonene er nasjonale samiske institusjoner innebærer at de har et spesielt overordnet ansvar innenfor sine områder i hele det samiske området .
Go dát institušuvnnat leat našuvnnalaš institušuvnnat , de mearkkaša dat dan ahte dain lea erenoamáš bajit dási ovddasvástádus iežaset surggiin miehtá sámi guovllu .
For resten av institusjonene vil det være innholdet og behovet som er avgjørende for prioritering m.h.t. finansiering .
Eará institušuvnnaid oktavuođas lea sisdoallu ja dárbu mii lea dehálaš ruhtadeami prioriterema ektui .
Ny prioritering :
Ođđasit prioriteren :
Eksisterende institusjoner skal med utgangspunkt i dagens virksomhet , sikres tilfredsstillende driftsfinansiering før nye investeringer foretas .
Institušuvnnaide mat juo gávdnojit galgá otná doaimma vuođul sihkkarastit dohkálaš doaibmaruhtadeami ovdal go ođđa investeremat dahkkojuvvojit .
Sametinget prioriterer på bakgrunn av dette , tilfredsstillende driftsfinansiering for følgende institusjoner i prioritert rekkefølge :
Dán vuođul prioritere Sámediggi dohkálaš doaibmaruhtadeami čuovvovaš institušuvnnaide prioriterejuvvon ráiddus :
Samien Sijte , Snåsa
Saemien Sijte , Snoasá
Várjjat Sámi Musea / Varanger Samiske Museum , Unjárga / Nesseby
Várjjat Sámi Musea , Unjárga
Ája samisk senter , Gáivuotna / Kåfjord
Ája sámi guovddáš , Gáivuotna
Sámi Dáiddaguovddaš , Kárášjohka Sijti Jarnge , Hattfjelldal
Sámi dáiddaguovddáš , Kárášjohka Sijti Jarnge , Árborde
Sametinget vil legge avgjørende vekt på at eksisterende institusjoner og planlagte prosjekter først har avklart driftsfinansieringen for nye planer , før tinget anbefaler finansiering av investeringskostnader i forbindelse med utvidelser , kjøp av bygninger og oppføring av nybygg .
Sámediggi bidjá guovddáš deattu dasa ahte dáláš institušuvnnat ja prošeaktaplánat vuosttažettiin čilgejit doaibmaruđa ođđa plánaid várás ovdal go diggi doarju investerengoluid ruhtadeami viiddidemiide , visttiid oastimiidda ja ođđa visttiid huksemiidda .
Sametinget ønsker ikke at nye initiativ skal være umulige å gjennomføre på grunn av prioriteringer gjort av tinget , og fastsetter derfor at prosjekter som har sikret driftsfinansiering og ellers er realistiske og realiserbare , fortløpende anbefales av Sametinget for investering , bl.a. gjennom tingets årlige forslag til statsbudsjett .
Sámediggi ii háliit ahte ođđa vuolggahemiid galgá leat veadjemeahttun čađahit dikki prioriteremiid geažil , ja mearrida ge danne ahte Sámediggi dađistaga doarju daid prošeavttaid investerema maidda lea sihkkaraston doaibmaruhta ja mat muđui leat realistalaččat ja maid duohtavuođas lea vejolaš ollašuhttit , earret eará dikki jahkásaš bušeahttaeavttuhusa vuođul .
Dette gjelder både for eksisterende institusjoner med utvidelsesplaner , og for følgende planlagte prosjekter ( uprioritert liste ) :
Dát guoská sihke dáláš institušuvnnaide main leat viiddidanplánat , ja čuovvovaš plánejuvvon prošeavttaide ( prioriterekeahtes listu ) :
Kokelv sjøsamiske museum , Kokelv
Jáhkovuona mearrasámi musea , Jáhkovuotna
Kompetansesenter for laksefiske og elvesamisk kultur i Deatnu / Tana
Deanu luossabivdo- ja johkasámi kultuvrra gelbbolašvuođaguovddáš
Pitesamisk museum i Skjerstad
Skjerstad Bihtánsámi musea
Samenes hus i Oslo
Sámiid viessu Oslos
Samisk flerbrukshus / urfolkssenter i Tromsø
Sámi máŋggageavahus / eamiálbmotguovddáš Tromssas
Samisk kulturhus på Senja
Sáčča sámi kulturviessu
Samisk kultursenter Sør-Trøndelag og Hedmark , Røros
Mátta-Trøndelága ja Hedmárkku sámi kulturguovddáš , Røros
Samisk senter i Sør-Troms og Ofoten , Várdobáiki , Evenskjer
Mátta-Tromssa ja Ofuohta Sámi guovddáš , Várdobáiki , Evenskjer
Sjøsamisk senter i Porsanger
Porsáŋggu mearrasámi guovddáš
Sametinget har gjennom egne vedtak i sakene 40/96 Samisk kunstmuseum - utredning , og 20/98 Markering av tusenårsskiftet i Norge - samisk tusenårssted , gitt SVD med avdeling for kunst og Østsamisk museumsanlegg i Neiden , spesiell prioritet .
Sámediggi lea mearrádusaidis bokte áššis 40/96 Sámi dáiddamusea - čielggadus , ja áššis 20/98 Jahkeduhátmolsuma čalmmusteapmi Norggas - sámi jahkeduhátsadji , erenoamážit prioriteren Sámiid Vuorká-Dávviriid dáiddaossodagain ja Nuortalaš sámi musearusttega Njávdámis .
Disse to prosjektene holdes derfor utenfor prioriteringslisten og søkes realisert så fort som mulig .
Dán guokte prošeavtta doallat ge danin eret prioriterenlisttus ja dat geahččaluvvojit nu johtilit go vejolaš duohtan dahkkot .
Merknad 1 , APs sametingsgruppe v / Per Solli
Mearkkašupmi 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Per Solli :
APs sametingsgruppe ser det som positivt at det skal nedfelles prinsipper i tildelinger av kulturmidler fra Samisk kulturråd .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku atná buorrin go galget mearriduvvot prinsihpat Sámi kulturráđi kulturruđaid juogadeapmái .
Prinsippet med at Sametinget vil prioritere tilfredsstillende driftsfinansiering ved allerede eksisterende institusjoner før investeringsbehov , er bra .
Prinsihppa mii dadjá ahte Sámediggi áigu prioriteret dohkálaš ruhtadeami ásahusain mat juo gávdnojit ovddabeallai investerendárbbuid , lea buorre .
Det vil skape en trygghet og forutsigbarhet ved disse institusjonene .
Dat buvttášii ásahusaide oadjebasvuođa ja vejolašvuođa ovddasguvlui plánet .
Oppgavene ved de enkelte institusjonene skal være bekrevet i de godkjente planer og personellbehovet skal være analysert , bemanningen skal være i .
Iešguđet ásahusaid barggut galget leat čilgejuvvon ja bargiiddárbu analyserejuvvon dohkkehuvvon plánain , ja bargiid lohku galgá lea ovddiduvvon plánaid mielde .
Når det gjelder prioritering av de 5 prioriterte institusjonene , må forannevnte prinsipper følges .
Go lea sáhka 5 prioriterejuvvon ásahusaid prioriteremis , de galgá ovddabeali prinsihppa čuvvojuvvot .
videre skal Várdobaiki ha den prioritering den hadde i sakl 23/96 .
Dasto galgá Várdobáikkis leat dat prioriteren mii lei áššis 23/96 .
Hvis vi ser på den prioriterte liste fra sak 23/96 ( de 5 første ) , har rådet gjort en endring .
Ášši 23/96 prioriterejuvvon listtu ektui ( 5 vuosttas ) lea ráđđi dahkan ovtta rievdadusa .
Ut ifra sakspapirene kan vi ikke finne noen argumenter for å endre prioriteringslista fra sak 23/96 .
Áššebáhpiriid ektui eat gávnna makkárge siva manne galggašeimmet rievdadit ášši 23/96 prioriterenlisttu .
Dersom APs gruppe skal gå med på en rokkering av prioriteringa fra 1996 , må Rådet gi en meget god begrunnelse for dette .
Jos Bargiidbellodat galggašii miehtat rievdadit 1996 prioriterema , de ferte ráđis leat hui buorre sivva dasa .
Ved den endringa Rådet foreslår , følger de heller ikke forannevnte prinsipper som de sjøl foreslår skal nedfelles .
Ráđđi ii čuovo ovddabeali namuhuvvon prinsihpaid maid ieš lea eavttuhan dan rievdadusas maid eavttuha .
NSRs sametingsgruppe v / Asbjørg Skåden , Arvid Skjellhaug , Magne Huuva , SFFs sametingsgruppe v / Roger Pedersen , Ove Johnsen
Mearkkašupmi 2 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Per Solli , NSR:a sámediggejoavkku Arvid Skjellhaug ja Asbjørg Skåden , ja Sámi válgalihtu sámediggejoavkku Roger Pedersen ja Ove Johnsen :
Representantene fra Nordre Nordland , valgkrets 10 og Sør Troms valgkrets 9 krever at prioriteringen av Vardobaiki iht vedtak av 23.05.96 med hensyn til investering og drift opprettholdes .
Davvi-Norlándda 10. válgabiire áirasat ja Mátta-Tromssa 9. válgabiire áirasat gáibidit ahte Várdobáikki prioriteren 23.05.96 mearrádusa mielde bisuhuvvo investerema ja jođiheami dáfus .
Området tåler ikke lengre å bli forbigått når det gjelder utvikling av samisk språk og kultur .
Guovlu ii gierdda šat bázahallat sámi giela ja kultuvrra ovddideamis .
Dersom Vardobaiki ikke blir prioritert fra Sametinget , frykter vi at den positive utviklingen av samisk språk og kultur i regionen blir satt langt tilbake .
Jos Sámediggi ii prioritere Várdobáikki , de ballat ahte guovllu sámegiela ja sámi kultuvrra buorre ovdáneapmi maŋŋona hui ollu .
Representantene legger stor vekt på at funksjoner under Vardobaiki skal være desentralisert .
Áirasat deattuhit ahte Várdobáikki doaimmat galget leat lávdaduvvon .
Aktivitetene bør legges til steder i regionen som er naturlig for de ulike funksjoner .
Doaimmat berrejit biddjot daid báikkiide guovllus mat lunddolaččat heivejit doaimmaide .
Utbygging av Vardobaiki bør gjøres trinnvis og oppstrart av første byggetrinn bør skje snarest .
Várdobáikki huksen berre dahkkot lávkkiid mielde , ja vuosttas lávki berre álggahuvvot hui fargga .
Merknad 3 , SVFs sametingsgruppe v / Roger Pedersen
Mearkkašupmi 3 , Sámi válgalihtu sámediggejoavkku Roger Pedersen :
SVF stiller seg uforståelig til rådets innstilling .
SVL ii ádde ráđi árvalusa .
Hvorfor gå bort fra prioriteringslisten som ble gjort i sak 23/96 ?
Manne lea ráđđi guođđán prioriterenlisttu mii mearriduvvui áššis 23/96 ?
Vi ønsker å opprettholde prioriteringslisten fra sak 23/96 .
Mii háliidit bisuhit ášši 23/96 prioriterenlisttu .
Merknad 4 , SPs sametingsgruppe v / Peder Mathisen
Mearkkašupmi 4 , Guovddášbellodaga sámediggejoavkku Peder Mathisen :
« For Sametinget er det viktig at arenaen for kultur og språk utøvelse opprettes som et ledd i bevaring og styrking av språk og kultur .
Sámediggái lea deaŧalaš ahte giela ja kultuvrra seailluheami ja nannema oassin ásahuvvojit sajit kultuvrra ja giela gaskkusteapmái .
Særlig gjelder dette prosjekter relatert til sjøsamiske områder .
Dát guoská earenoamážit prošeavttaide mat gusket mearrasámi guovlluide .
Forslaget erstatter punktet NY PRIORITERING i Sametingsrådets innstilling .
Sámediggeráđi « Ođđasit prioriteren » oasi sadjái :
Driftsfinansiering ( Ny overskrift )
Ođđasit prioriteren : Doaibmaruhtadeapmi
Sijti Jarnge , Hattfjelldal
Sijti Jarnge , Árborde
Sámi Dáiddaguovddaš , Kárášjohka
Sámi dáiddaguovddáš , Kárášjohka
Samisk senter Várdobáiki i Sør-Troms og Ofoten
Várdobáikki sámi guovddáš , Mátta-Tromsa ja Ofuohta
Investering ( ny overskrift )
Investeren
« Sametinget prioritererer på bakgrunn av dette investering av nybygg for følgende institusjoner :
Dán vuođul prioritere Sámediggi ođđa visttiid investerema čuovvovaš ásahusaide :
Utbygging av Ája samisk senter i Kåfjord .
Ája sámi guovddáža huksen Gáivuonas
Utbygging av samisk senter Várdobáiki i Sør-Troms og Ofoten .
Várdobáikki sámi guovddáža huksen Mátta-Tromssas ja Ofuohtas
Kokelv sjøsamisk museum , Kokelv
Jáhkovuona mearrasámi musea , Jáhkovuotna
Samisk identitetssenter , Álta siida , i Alta
Sámi identitehtaguovddáš , Álttá Siida , Álttás
Lulesamisk senter Arran i Tysfjord
Árran julevsámi guovddáš , Divttasvuonas
Samisk boplass Gamtofta i Sørreisa
Gamtofta sámi ássanbáiki Ráissas
Kulturhus i Máze
Kulturviessu Mázes
Sametinget har gjennom egne vedtak gitt spesiell prioritet i sakene 20/98 Markering av tusenårsskiftet i Norge - samisk tusenårssted , Østsamisk museumsanlegg i Neiden og 40/96 Samisk kunstmuseum - utredning , SVD med avdeling for kunst inkl. Savio museet .
Sámediggi lea mearrádusaidis bokte áššis 40/96 Sámi dáiddamusea - čielggadus , ja áššis 20/98 Jahkeduhátmolsuma čalmmusteapmi Norggas - sámi jahkeduhátsadji , erenoamážit prioriteren Sámiid Vuorká-Dávviriid dáiddaossodagain ja Nuortalaš sámi muséarusttega Njávdámis .
Disse to prosjektene holdes derfor utenfor prioriteringslisten og søkes realisert så fort som mulig .
Dán guokte prošeavtta doallat ge danin eret prioriterenlisttus ja geahččaluvvojit nu johtilit go vejolaš duohtan dahkkot .
Forslag 3 , representant Roger Pedersen , SVFs sametingsgruppe
Eavttuhus 3 , Sámi válgalihtu Roger Pedersen :
Strykes : Ny prioritet i rådets innstilling
Sihkkut : Ođđasit prioriteren ráđi dieđáhusas .
Nytt : Prioriteringsliste gjort i sak 23/96 ( rangering for 1-13 ) .
Ođas : Prioriterenlistu mii mearriduvvui áššis 23/96 ( vuoruheapmi 1-13 ) .
Det som står i parentes bak institusjonens navn strykes .
Dat mii čuožžu ruođuid siste ásahusaid nama maŋábealde , sihkkojuvvo .
Forslag 4 , representant Per Solli , APs sametingsgruppe
Eavttuhus 4 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Per Solli :
1.- Driftsmidler :
1 . Doaibmaruđat
Eksisterende institusjoner skal med utgangspunkt i dagens virksomhet , sikres tilfredsstillende
Dálá ásahusaide galgá dálá doaimma vuođul sihkkarastit dohkálaš doaibmaruhtadeami ovdal go ođđa investeremat dahkkojuvvojit .
Sametinget prioriterer på bakgrunn av dette , tilfredsstillende driftsfinansiering for følgende institusjoner i prioritert rekkefølge :
Sámediggi prioritere dán vuođul dohkálaš doaibmaruhtadeami vuoruhuvvon čuovvuvaš ásahusaide :
Samien Sitje , Snåsa
Saemien Sijte , Snoasá
Varanger samiske museum
Várjjat Sámi Musea , Unjárga
Sitje Jarnge , Hattfjelldal
Sijti Jarnge , Árborde
Aja samisk senter , Kåfjord
Ája sámi guovddáš , Gáivuotna
Samisk kunstmuseum , Karasjok
Sámi dáiddaguovddáš , Kárášjohka
2.- Investeringsmidler : Sametinget prioriterer midler til nybygg til følgende institusjoner :
Investerenruđat : Sámediggi prioritere ruđaid čuovvovaš ásahusaid ođđa visttiide :
Utbygging av AJA samisk senter , Kåfjord
Ája sámi guovddáža huksen , Gáivuotna
Byggetrinn av Vardobaìki , samisk senter i Ofoten og Sør-Troms .
Várdobáikki sámi guovddáža vuosttas dási huksen , Ofuohta ja Mátta Tromsa
- Forslag 1 ble ikke fremmet
Eavttuhus 1 ii ovddiduvvon .
- Forslag 3 ble trukket
Eavttuhus 3 gessojuvvui ruovttoluotta .
- Forslag 4 ble trukket
Eavttuhus 4 gessojuvvui ruovttoluota .
Forslag 2 ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 2 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Peder Mathisen , SP ’ s sametingsgruppe fremmet følgende protokolltilførsel :
Guovddášbellodaga sámediggejoavkku Peder Mathisen :
For Sametinget er det viktig at arenaene for kultur og språk utøvelse opprettes som et ledd i bevaring og styrking av språk og kultur .
Sámediggái lea deaŧalaš ahte giela ja kultuvrra seailluheami ja nannema oassin ásahuvvojit sajit kultuvrra ja giela gaskkusteapmái .
Per Solli Geir Tommy Pedersen
Per Solli Geir Tommy Pedersen
Birger Nymo
Birger Nymo
Jarle Jonassen ( til forr. ) orden
Jarle Jonassen ( čoahkkinortnet )
Egil Olli ( til forr. ) orden
Egil Olli ( čoahkkinortnet )
Peder Mathisen ( til forr. ) orden
Peder Mathisen ( čoahkkinortnet )
Birger Nymo ( til forslaget )
Birger Nymo ( eavttuhussii )
For resten av institusjonene vil det være innholdet og behovet som er avgjørende for prioritering m.h.t. finansiering .
Eará institušuvnnaid oktavuođas lea sisdoallu ja dárbu mii lea vealtameahttun dehálaš ruhtadeami prioriterema ektui .
Driftsfinansiering
Doaibmaruhtadeapmi
Eksisterende institusjoner skal med utgangspunkt i dagens virksomhet , sikres tilfredsstillende driftsfinansiering før nye investeringer foretas .
Institušuvnnaide mat juo gávdnojit galgá otná doaimma vuođul sihkkarastit dohkálaš doaibmaruđa ovdal go ođđa investeremat dahkkojuvvojit .
Investering
Investeren
« Sametinget prioriterer på bakgrunn av dette investering av nybygg for følgende institusjoner :
Dán vuođul prioritere Sámediggi ođđa visttiid investerema čuovvovaš ásahusaide :
Samisk identitetssenter , Álta siida , i Alta
Sámi identitehtaguovddáš , Alttá Siida , Álttás
Lulesamisk senter Árran i Tysfjord
Árran julevsámi guovddáš , Divttasvuonas
Saken avsluttet 3. juni 1999 kl. 11.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 geassemánu 03. b. dii. 11.20 .
Saken påbegynt 3. juni 1999 kl. 11.20 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 geassemánu 03. b. dii. 11.20 .
Vedtak i sak 42/96 - Fremtidig organisering av Samisk språknemnd / Sámi giellalávdegoddi ( SGL )
Ášši 42/96 mearrádus - Sámi giellalávdegotti organiseren boahtteáiggis
Brev av 02.09.96 - oversendelse av vedtak i sak 42/96
02.09.96 reive - ášši 42/96 mearrádusa sádden
Gemensamt møte mellam finska , norska och svenska Sametingen den 16. januari 1997
Oktasaš čoahkkin Suoma , Ruoŧa ja Norgga Sámedikki gaskka ođđajagimánu 16. 1997
Samarbeidsavtalen pr. 06.02.1997
06.02.1997 ovttasbargošiehtadus
Brev av 13.02.97 fra Sámi Instituhtta - Sámi giellalávdegotti dálá dilli
Sámi Instituhta 13.02.97 reive - Sámi giellalávdegotti dálá dilli
Brev av 26.05.97 fra Sámi Instituhtta - Sámi oktasaš giellaorgána / giellalávdegotti doaimma ordnen
Sámi Instituhta 26.05.97 reive - Sámi oktasaš giellaorgána / giellalávdegotti doaimma ordnen
Brev av 04.07.97 til Samerådet og Sámi Instituhtta
04.07.97 reive Sámiráđđái ja Sámi Instituhttii
Forslag av 06.10.1997 fra Sametinget i Finland
Suoma Sámedikki 06.10.1997 árvalus
Møtebok av 23.10.97 fra fellesmøte
23.10.97 oktasaščoahkkima čoahkkingirji
Protokoll av 23.10.97 fra felles telefonmøte mellom Sametingets ledere i Sverige , Finland og Norge
23.10.97 oktasaš telefončoahkkima čoahkkingirji Suoma , Ruoŧa ja Norgga sámedikkiid jođiheddjiid gaskka
Møtebok av 12.02.1998 fra presidentmøtet
12.02.1998 presideantačoahkkima čoahkkingirji
Prosjektlederens rapport av 31.05.98 ( sendt ut tidligere )
Prošeaktajođiheaddji 31.05.98 raporta ( sáddejuvvon ovdal )
Uttalelse av 29.06.98 fra Sametinget i Sverige v / Samisk språkråd
Ruoŧa Sámedikki Sámi giellaráđi 29.06.98 cealkámuš
Uttalelse av 28.06.98 fra Sametinget i Finland v / Sametingets samiske utvalg
Suoma Sámedikki sámi lávdegotti 28.06.98 cealkámuš
Møtebok av 30.06.98 fra presidentmøte
30.06.98 presideantačoahkkima čoahkkingirji
Kopi av brev av 03.08.1998 - Sámi giellaoktasašbarggu plánenprošeakta
03.08.1998 reivve kopiija - Sámi giellaoktasašbarggu plánenprošeakta
Brev av 13.08.1998 fra Samisk parlamentarisk råd - oktasaš giellabargu
13.08.1998 reive Sámi parlamentáralaš ráđis - oktasaš giellabargu