pere/sami_parallel huggingface dataset:
Einar Lifjell Steinar Pedersen
Einar Lifjell Steinar Pedersen
Ing-Lill Pavall
Ing-Lill Pavall
Ann Mari Thomassen
Ann-Mari Thomassen
20 Ole Henrik Magga
20 . Ole Henrik Magga
Roger Pedersen
Sven-Roald Nystø
Sven-Roald Nystø
Roger Pedersen
Sven-Roald Nystø
Sven-Roald Nystø
Sametingsrådets beretning tas til orientering , jfr. pkt. III .
Geahča čuo. III Jienasteapmi . Sámediggeráđi dieđáhus váldojuvvo diehtun .
Votering Saken avsluttet 23. februar 1999 kl. 15.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 15.30 .
Sak 4/99 Spørsmål til Sametingsrådet i h. h. t. forretningsorden § 11
Ášši 4/99 Gažaldagat Sámediggeráđđái čoahkkinortnega § 11 vuođul
Saken påbegynt kl. 15.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 15.30 .
- Spørsmål fra representant Nils Henrik Måsø , SPs sametingsgruppe , innkommet 15.02.1999
Guovddášbellodaga sámediggejoavkku Nils Henrik Måsø 12.02.1999 gažaldat
Innleverte spørsmål , svar og forslag
Ovddiduvvon gažaldagat , vástádusat ja vejolaš evttohusat
Spørsmål fra Nils Henrik Måsø , SPs sametingsgruppe :
Guovddášbellodaga sámediggejoavkku Nils Henrik Måsø :
I følge media har knappe reinbeiteressurser på Finnmarksvidda ført til store stridigheter mellom enkelte reindriftsutøvere .
Mediijain oidno ahte vátna guohtonresurssat Finnmárkku duoddaris dagahit stuorra giččuid boazodolliid gaskka .
Det påstås at det enkelte plasser er innført en slags « indre selvjustis » uten at noen myndigheter griper inn .
Čuoččuhuvvo ahte muhtun sajiin geavahuvvo « siskkáldas iešlágasteapmi » almmá dan ahte eiseválddit čuovvulit dan moktege .
Senterpartiets sametingsgruppe mener at dette er en uholdbar situasjon hvis det som er kommet frem gjennom media , er riktig .
Guovddášbellodaga sámediggejoavku oaivvilda ahte dát dilli ii leat dohkálaš jos dat mii oidno ja gullo mediain leaš duohta .
Senterpartiets sametingsgruppe vil stille følgende spørsmål til Sametingsrådet :
Guovddášbellodaga sámediggejoavku jearrá čuovvovaš gažaldaga Sámediggeráđis :
Er det riktig det som blir hevdet i media ?
Lea go duohta dat maid mediat čuoččuhit ?
Kan i såfall Sametinget gjøre noe med saken , eventuelt hva ?
Jos leaš , de sáhttá go Sámediggeráđđi dahkat maidege áššiin , ja vejolaččat maid ?
Eller er det noe som reindriftsnæringen selv må ordne opp i ?
Vai lea go dát juoga maid ieš boazodoalloealáhus ferte čorget ?
Sametingsrådets svar :
Sámediggeráđi vástádus :
Sametingsrådet kan verken bekrefte eller avkrefte påstander som kommer frem i media .
Sámediggeráđđi ii sáhte gal duođaštit iige biehttalit leat go mediaid čuoččuhusat riekta .
Sametingsrådet ser alvorlig på situasjon for reindriftsnæringen .
Sámediggeráđđi atná duođalažžan boazodoalu dili .
Sametinget har oppnevnt et mindretall i reindriftsstyre og i områdestyrene , og har gjennom våre representanter der mulighet for å påvirke prosessen med å finne frem til gode løsninger .
Sámediggi lea nammadan boazodoallostivrra ja guovllustivrraid uhccitlogu , ja lea áirasiiddis bokte dakko gokko lea leamaš vejolaš váikkuhan prosessii gávdnan dihte buriid čovdosiid .
Sametinget kan også gjennom vårt eget reindriftsplanutvalg , samt gjennom våre representanter i reindriftslovutvalget vurdere de aktuelle problemstillingene .
Sámediggi sáhttá maiddái boazodoalloplánalávdegottis bokte , ja boazodoalloláhkalávdegotti lahtuidis bokte árvvoštallat dán dili .
Sametinget vil behandle to saker som gjelder reindriften under plenum i mai 1999 , dette er reindriftsstyrets årsmelding og reindriftsavtalen .
Sámediggi áigu dán jagi miessemánu dievasčoahkkimis meannudit guokte ášši mat gusket boazodollui , boazodoallostivrra jahkedieđáhusa ja boazodoallošiehtadusa .
I den forbindelse vil det være naturlig å gjøre en helhetlig vurdering av situasjonen i reindriften .
Dán oktavuođas lea lunddolaš ollislaččat árvvoštallat boazodoalu dili .
Landbruksministeren , Kommunal- og regionalministeren , representanter fra næringen , Fylkesmannen i Finnmark , Fylkesordføreren og aktuelle ordførere vil delta på møtet .
Dán čoahkkimii galget searvat eanadoallominister , gielda- ja guovluminister , ealáhusa ovddasteaddjit , Finnmárkku fylkamanni , fylkasátnejođiheaddji ja guoskevaš sátnejođiheaddjit .
Sametinget vil være representert ved presidenten .
Maiddái Sámedikki presideanta searvá dán čoahkkimii .
Av 38 representanter var 38 tilstede .
38 áirasis ledje 38 čoahkis .
Nils Henrik Måsø
Nils Henrik Måsø
2 Ragnhild Nystad
2 . Ragnhild Nystad
3 Nils Henrik Måsø
3 . Nils Henrik Måsø
4 Ragnhild Nystad
4 . Ragnhild Nystad
5 Per A. Bæhr
5 . Per A. Bæhr
Se pkt. III .
Geahča čuoggá III Jienasteapmi .
Votering . Saken avsluttet 23. februar 1999 kl. 15.40
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 15.40 .
Saken påbegynt 23. februar 1999 kl. 15.40
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 15.40 .
Forslag 1 , representant Ann-Mari Thomassen , NSRs sametingsgruppe
Eavttuhus 1 , NSR:a sámediggejoavkku Ann-Mari Thomassen :
FORSKRIFTER TIL OPPLÆRINGSLOVEN - HØRING 15 .
OAHPAHUSLÁGA ÁSAHUSAT - GULASKUDDAN
Sametinget er det høyeste organ for samene .
Sámediggi lea sápmelaččaid bajimuš orgána .
I en slik viktig sak som forskriftene til opplæringsloven , som har alvorlige konsekvenser for elever utenfor forvaltningsområdet for samisk språk , er det prinsipielt og særlig viktig at Sametinget skal være høringsinstans .
Dakkár deaŧalaš áššis go oahpahuslága ásahusat leat , main leat duođalaš váikkuhusat ohppiide sámegiela hálddašanguovllu olggobealde , lea prinsihpalaččat ja earenoamáš deaŧalaš ahte Sámediggi galgá leat gulaskuddanásahussan .
Ber om at Sametingsrådet følger opp saken .
Bivdit Sámediggeráđi čuovvulit ášši .
Forslag 2 , representant Arvid Skjellhaug , NSRs sametingsgruppe
Eavttuhus 2 , NSR:a sámediggejoavkku Arvid Skjellhaug :
« REDUKSJON I STATENS BENSINAVGIFT PÅ . DRIVSTOFF I UTKANTSTRØKENE »
STÁHTA BOALDÁMUšDIVVADIID GEAHPEDEAPMI ( BENSIINNAS JA DIESELIS ) BOAITTOBEALGUOVLLUIN
Sametinget ber rådet ta initiativ overfor sentrale myndigheter for å få nedsatt bensinavgift på diesel og bensin .
Sámediggi bivdá ráđi bargagoahtit guovddáš eiseválddiid ektui dainna áigumušain ahte unnidit boaldámušdivvada dieselis ja bensiinnas .
En slik reduksjon vil virke positivt i distrikter som har lange avstander og dårlig utbygd kollektivtrafikk .
Dákkár geahpedeapmi váikkuhivččii positiivvalaččat guovlluin gos leat guhkes gaskkat ja heajos kollektiivajohtalus .
En senkning på diesel og bensinavgifter på f.eks. kr. 2,- pr. liter vil være et viktig virkemiddel for å sikre fortsatt bosetning i ytterkantene .
Diesel- ja bensiidnadivvadis omd. 2 kr. geahpedeapmi lihtteris livččii rivttes váikkuhangaskaoapmin dasa ahte sihkkarastit doaresbeal guovlluid ássama boahtteáiggis .
Forslag 3 , representant Randi A. Skum , NSRs sametingsgruppe
Eavttuhus 3 , NSR:a sámediggejoavkku Randi Skum :
Jordskifteretten skal den 3. mars d.å. behandle en sak som berører tradisjonelle samiske fiskerettigheter i Grasmyrskogvassdraget på Senja .
Eanajuohkinriekti galgá njukčamánu 3. b. dán jagi meannudit ášši mii guoská árbevirolaš sámi guolástusvuoigatvuođaide " Grasmyrskog " čázádagas Sáččás .
Vi anser det som svært uheldig at Jordskifteretten skal fatte avgjørelse i en sak som omhandler samiske rettigheter forankret i alders tids bruk .
Min mielas lea hui unohas go Eanajuohkinriekti galgá mearridit áššis mii guoskkaha sámi vuoigatvuođaid maid vuođđun lea dološáiggi geavaheapmi .
’ s sametingsgruppe ber derfor at Sametingsrådet foretar en oppfølging av saken .
Danne bivdá ge NSR:a sámediggejoavku Sámediggeráđi čuovvulit ášši .
Forslag 4 , representant Nils Henrik Måsø , SPs sametingsgruppe
Eavttuhus 4 , Guovddášbellodaga sámediggejoavkku Nils Henrik Måsø :
Tana kommune har 17.06.97 vedtatt et ansettelsesreglement med ulike grader av vektlegging av kvalifikasjoner i samisk språk i kommunale stillinger .
Deanu gielda lea 17.06.97 mearridan bargiidnjuolggadusaid main sámegiela máhtolašvuohta gieldda virggiin deattuhuvvo iešguđet dásis .
Ved kunngjøring og tilsetting i kommunale stillinger skal ett av følgende krav / kriterier nyttes :
Almmuhusaid ja virgáibidjamiid oktavuođas gieldda virggiide galgá okta čuovvovaš gáibádusain / eavttuin geavahuvvot :
Under ellers like vilkår , foretrekkes søkere som behersker både norsk og samisk språk .
go eavttut leat muđui dássálaga , de biddjo ovddabeallái ohcci guhte máhttá sihke sáme- ja dárogiela
Kunnskaper i samisk språk anses som en vesentlig tilleggskvalifikasjon .
sámegiela máhtolašvuohta lea nana lassigelbbolašvuohta
Kunnskaper i samisk språk vil bli tillagt avgjørende vekt for søkere som ellers er kvalifisert .
sámegiela máhtolašvuhtii biddjojuvvo stuorra deaddu ohcciid dáfus geat muđui leat gelbbolaččat
Vedtaket er blitt innklaget til fylkesmannen for lovlighetskontroll .
Mearrádus lea váidaluvvon fylkamannii lágalašvuođa bearráigeahččama dihte .
Fylkesmannen har etter samlet vurderinger av ansettelsesreglementets § 3-7 d ) og c ) kommet til at vedtaket strider mot arbeidsmiljølovens paragraf 55 A , 2. ledd og har derfor konkludert med at ansettelsesreglementet for Tana kommune må oppheves , eller gis et innhold som er i samsvar med arbeidsmiljølovens § 55 A , 2. ledd .
Fylkkamánni lea oppalaččat árvvoštallan bargiidnjuolggadusaid § 3-7 d ) ja c ) , ja gávnnahan ahte mearrádus ii soaba bargobiraslága § 55a nuppi osiin , ja lea danne konkluderen ahte Deanu gieldda bargiidnjuolggadusaid ferte gomihit , dahje ahte daidda biddjo sisdoallu mii dávista bargobiraslága § 55 a nuppi oassái .
Etter SP ’ s mening er fylkesmannens konklusjon oppsiktsvekkende spesielt i forhold til samelovens språkregler og intensjonen med disse .
Guovddášbellodat oaivvilda ahte fylkkamánni konklušuvdna lea imašlaš erenoamážit sámelága giellanjuolggadusaid ja daid áigumušaid ektui .
Sametingsrådet bør snarest ta opp saken med Kommunal- og regionaldepartementet for å få en politisk avklaring på om Tana kommunes reglement er lovstridig slik fylkesmannen hevder det .
Sámediggeráđđi berre jođánepmosit ovddidit ášši Gielda- ja guovludepartementii vai politihkalaččat čielggaduvvošii leat go Deanu gieldda njuolggadusat lága vuostá nugo fylkkamánni čuoččuha .
Forslag 5 , representant Willy Ørnebakk , APs sametingsgruppe
Eavttuhus 5 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Willy Ørnebakk :
ROVDYRSITUASJONEN
BORASPIREDILÁLAŠVUOHTA
Statens Dyrehelsetilsyn kom for en måned siden , med utspillet om at man ville vurdere å forby beiteslipp for husdyr i de mest utsatte områdene .
Stáhta Elliiddearvvasvuođabearráigeahčču ávžžuhii mánu dassážii ahte ferte árvvoštallat gieldit luoitimis šibihiid meahccái guohtut doppe gos leat eanemus boraspiret .
Dersom dette blir gjennomført vil det være døden for svært mange bygdesamfunn .
Jos dát gal čađahuvvoš , de dat goarida oalát hirbmat ollu giliid .
Alle forstår at neste år vil et annet område være « det mest utsatte » , og slik kan man flytte rundt i landet år for år .
Buohkat áddejit ahte boahtte jagi sáhttet leat muhtun eará guovlluin eanemus boraspiret , ja nie sáhttá dáhpáhuvvat vuoruid mielde miehtá riikka jagis jahkái .
Det er et faktum at denne saken opp gjennom årene har ført til et tynnslitt forhold mellom lokalbefolkningen og miljøvernmyndighetene mange steder .
Duohtavuohta lea ahte dát ášši lea jagiid mielde dagahan dan ahte báikegottiid olbmuid ja birasgáhtteneiseválddiid gaskka lea šaddan oalle heajos gaskavuohta ollu sajiin .
Den 08. februar d.å. fikk vi se et program fra Trøndelag på NRK 1 som viste at man hadde brukt mange millioner på et prosjekt hvor man etter et år konkluderte med det samme som næringsutøverne hele tiden hadde sagt .
Guovvamánu 8. b. dán jagi oinniimet NRK . 1:s ovtta prográmma , ráhkaduvvon Trøndelágas , mii čájehii ahte ollu miljovnnat ledje geavahuvvon prošektii mii konkluderii dan seamma maid ealáhusdoallit oppa áigge ledje dadjan .
Det var riktig at rovdyrene hentet over 50 % av reinflokken årlig .
Leai duohta ahte boraspiret válde 50% boazoealus juohke jagi .
Fra Nordland rapporteres det om at reinbeitedistrikt kan vise til enda verre tall , og fra saueholdet er det dokumentert lignende tall fra områder over hele landet .
Norlánddas rapporterejuvvo ahte orohagain sáhttá leat vel vearrát dilli , ja sávzadoallit leat duođaštan sullasaš loguid guovlluin miehtá riikka .
Landbruket er i omstilling og har vært det lenge .
Eanadoallu lea nuppástuvvamin ja lea leamaš juo guhkká .
30 tusen gårdsbruk ble nedlagt i forrige tiårsperiode , mens 21 tusen bruk er nedlagt i de siste ti årene .
30 000 doalu leat heaittihuvvon ovddit logijagiáigodagas , go fas 21 000 doalu leat heaittihuvvon maŋimuš logijagis .
6 - 7 bruk legges ned hver eneste dag - året rundt .
6-7 doalu heaittihuvvojit juohke beaivve birra jagi .
Utfordringene er mange - både for reindrifta og jordbruket , men rovdyrproblemet er uten tvil det aller største .
Hástalusat leat máŋga - sihke boazodoalus ja eanadoalus , muhto boraspireváttisvuohta lea eahpitkeahttá buot stuorimus .
Reineiere og sauebønder er selvsagt mest utsatt , men også melkebruk får problemer fordi det er vanlig i mange områder å utnytte ledige ressurser ved å kombinere små melkekvoter med sauehold .
Eanemusat gillájit dieđusge boazodoallit ja sávzadoallit , muhto maiddái mielkeboanddaide ge šaddet váttisvuođat go lea dábálaš ollu guovlluin geavahit buođu resurssaid nu ahte kombineret mielkeeriid sávzadoaluin .
Selv om alle parter i debatten understreker at man ikke vil utrydde rovdyrene våre , så er akkurat dette utsagnet svært vanlig å bli møtt med dersom en tar opp dette problemet .
Vaikko buot oasálaččat ságastallamiin deattuhit ge ahte eai háliit jávkadit min boraspiriid , de lea juste hirbmat dábálaš deaivvadit dáinna dajaldagain jos dát váttisvuohta váldo ovdan .
Det er påfallende og underlig at det aldri snakkes om alternativet på motsatt ytterkant - Hvordan ville situasjonen vært for rovdyrbestanden dersom den ikke kunne livnære seg på husdyr eller tamrein ?
Čuohcá čalbmái ja lea imaš go ii goassige hállojuvvo molsaeavttu birra nuppi guvlui - Mo livčče boraspiredilli jos eai livčče šibihat ja bohccot maiguin dat ealihivčče iežaset ?
Dagens regelverk for kompensasjon for rovdyrskader er knyttet opp mot dokumentasjon .
Otnáš njuolggadusaid vuođul ferte duođaštit jos galgá oažžut buhtadusa boraspiriid ovddas .
Dess bedre dokumentasjon - dess større prosentvis kompensasjon .
Mađi buoret duođaštus - dađi stuorát buhtadus proseanttaid mielde .
Et lam eller en kalv er borte ute i naturen etter et par dager .
Láppis dahje gálbi jávká meahccái moatti beaivvis .
Når åtselsfuglene ikke lenger er interessert , er det omtrent umulig å finne restene av dyra .
Go lottit eai šat beroš ráppis , de lea veadjemeahttun gávdnat elliid .
Dette kan ikke fortsette lenger .
Ná ii sáhte joatkašuvvat guhká .
Det er prisverdig at også Dyrehelsetilsynet har sagt i fra at situasjonen nå er så alvorlig som den er .
Lea rámiidan veara go Ealliiddearvvasvuođabearráigeahčču ge lea dadjan ahte dilli lea nu duođalaš go lea .
Nå er utfordringen å gjøre noe med dette , men det må være noe helt annet enn den medisinen de foreskriver !
Hástalussan lea dahkat dainna maid nu , muhto dat gal ferte leat juoga áibbas eará go maid sii árvalit !
Statistikken fra de siste årene viser at det ikke er uvanlig at fellingsprosenten ligger under 25 % av fastsatt kvote .
Maŋimuš jagiid statistihkat čájehit ahte ii leat eahpedábálaš ahte goddinlohpeproseanta lea vuollel 25% mearriduvvon bivdoearis .
I tillegg er det godt dokumentert gjennom prosjekter de siste årene at også kongeørn , som idag er fredet , gjør betydelig skade på tamrein og småfe .
Dasto lea bures duođaštuvvon prošeavttaid bokte maŋimuš jagiid ahte maiddái gonagasgoaskin , mii dál lea ráfáidahtton , gaikkoda bohccuid ja smávvašibihiid .
For å beskrive situasjon ytterligere , trekkes her fram tall fra Fylkesmannen i Troms ( 1998 ) : Av omsøkte tap erstattes ca. 50 % .
Čilgen dihte dili ain lagabui , geavahit dás Tromssa fylkkamanni loguid ( 1998 ) : Vahágiid ovddas ohccojuvvon buhtadus juolluduvvo sullii 50% .
Av disse 50 % er kun 4 % dokumenterte tap , mens resten er erstattet som sannsynlig tap p.g.a. rovdyr .
Dán 50%:s leat dušše 4% duođaštuvvon vahágat , go fas buhtaduvvo jáhkehahtti vahágin boraspiriid geažil .
Minimumsanslag ( 98 ) er 60 gauper , 40-60 jerv og 80-140 hekkende par av kongeørn før yngling om våren for Troms fylke alene .
Sula mielde uhcimus logut 1998:s dušše Tromssa fylkkas leat 60 albasa , 40-60 geatki ja 10-140 gonagasgoaskinpára ovdal čivgama giđđat .
Arbeiderpartiets sametingsgruppe mener at det er dagens bestemmelser for jakt som må endres .
Bargiidbellodaga Sámediggejoavku oaivvilda ahte dáláš bivdomearrádusaid ferte rievdadit .
Metodene for fastsettelse av kvoter er basert på solid dokumentasjon av de ulike bestandene .
Bivdoeriid mearrideami vugiid vuođđun leat nana duođaštusat iešguđet náliin .
Det må komme endringer som gjør det mulig å ta ut disse for Troms fylke alene .
Dál fertejit boahtit rievdadusat mat dahket vejolažžan deavdit bivdoeriid spáitilis vugiin .
Av noen eksempler på forhold som gjør jakt vanskelig kan nevnes ;
Namuhit dás muhtun ovdamearkkaid mat sáhttet váttásmahttit bivddu :
forbud mot bruk av snøscootere under jakt - ( med anbefaling om ikke engang å gi disp .
skohtera ii leat lohpi geavahit bivddus - ( sierra vuodjenlobi ii oaččo addit measta ii sevttiid ge bidjamii )
forbud mot å bruke av midler avsatt til forebyggende arbeid til f.eks. skuddpremie , eller betaling for jegere .
ii leat lohpi geavahit eastadeaddji bargui juolluduvvon ruđaid omd. báhčinbálkán , dahje máksun bivdiide . "
Det er stor enighet i « alle leire » om at uttak av skadedyr er det mest effektive forebyggende tiltak mot skader på dyr
Buohkaid " mielas lea nu ahte vahátealliid báhčin lea beaktileamos eastadeaddji doaibmabidju soardašuvvan elliid geahpedeamis .
jakttidene og jaktmetodene .
bivdoáiggit ja bivdovuogit .
Jakttiden midt på mørkeste vinteren med få timer dagslys sammen med forbud mot hijakt og bruk av nattsikte .
Bivdoáigi guovdu seavdnjadeamos dálvvi goas beaivečuovga bistá dušše moadde diimmu , ja go vel lea gildojuvvon biejus bivdit ja idjasivtta geavahit .
Dagens rovdyrforvaltning medfører så alvorlige konsekvenser for de samiske primærnæringene at dette nå må kunne karakteriseres å være i strid med Grunnlovens § 110 a .
Dáláš boraspirehálddašeapmi buktá nu duođalaš váikkuhusaid sámi vuođđoealáhusaide ahte dál sáhttá beanta dadjat ahte dat lea Vuođđolága § 110a vuostá .
I Innst. S. 301 - 96-97 s. 7 peker også komiteen på Norges ratifisering av ILO-konv. Nr. 169 og det faktum at Norge derved har forpliktet seg til å ta vare på og legge tilrette de materielle vilkårene for den samiske befolkningen og kulturen , spesielt nevnt reindrift og det sjøsamiske jordbruket der sauedrift inngår .
Árvalusas S. nr. 301 ( 1996-97 ) , 7. siiddus čujuha komitea ahte Norgga ILO-konvenšuvnna nr. 169 ratifiseren ja dat duohtavuohta ahte Norga dan bokte lea geatnegahtton suodjalit ja láhčit dilálašvuođaid sámi álbmoga ja kultuvrra ávnnaslaš eavttuide , erenoamážit lea boazodoallu ja mearrasámi eanadoallu masa maiddái sávzadoallu ge gullá namuhuvvon .
APs sametingsgruppe ber om at også Sametingsrådet engasjerer seg i denne viktige saken , og bringer den fram for myndighetene .
Bargiidbellodaga Sámediggejoavku bivdá maiddái Sámediggeráđi bargat dainna deaŧalaš áššiin , ja ovddidit dan eiseválddiide .
Forslag 6 , representant Willy Ørnebakk , APs sametingsgruppe
Eavttuhus 6 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Willy Ørnebakk :
ILO-KONVENSJON NR. 169
ILO-KONVENŠUVDNA NR. 169
I saken vedrørende Utmarkskommisjonen for Nordland og Troms - Kåfjordfeltet ga Regjeringsadvokaten tilkjenne at ILO-konv. 169 ikke hadde noen relevans i saken .
Norlándda ja Tromssa Meahccekommišuvnna Gáivuona guovllu ášši oktavuođas dajai ráđđehusadvokáhta ahte ILO-konvenšuvdna nr. 169 ii guoskka dasa .
Kommunal- og regionaldepartementet omtaler i sitt tilsvar jfr. Vedlegg problematikken som « å ta initiativ til at det spørsmål De reiser blir nærmere avklart , eventuelt ved særskilt instruks ovenfor den som operer på statens vegne . »
Gielda- ja guovludepartemeanta guoskkaha vástádusas ášši , vrd. mildosa , dajadettiin ahte « vuolggahit doaimmaid nu ahte dat gažaldagat maid divut čilgejuvvojit dárkileabbot , vaikko earenoamáš instrukssain su ektui gii doaibmá stáhta ovddas » .
Det vises til vedlagte brev fra APs sametingsgruppe til Kommunal- og regionalminister , og ministerens svar av 20.01.99 .
Čujuhuvvo Bargiidbellodaga sámediggejoavkku mieldebiddjojuvvon reivii Gielda- ja guovluministerii , ja ministera 20.01.99 vástádussii .
Etter å ha undersøkt saken litt grundigere , kan det synes som om det fra myndighetenes side ikke har vært gjort tilstrekkelig ovenfor de forskjellige statlige ( og kommunale ) / fylkeskommunale organer vedrørende det faktum at Norge faktisk har ratifisert konvensjonen og hva dette innebærer .
Maŋŋá go leat iskan ášši veahá dárkileabbot , orru leamen nu ahte eiseválddit eai leat bargan doarvái iešguđet stáhtalaš ( ja gielddalaš ) / fylkkagielddalaš orgánaid guovdu dainna duohtavuođain ahte Norga lea dohkkehan konvenšuvnna ja dan maid dat mielddisbuktá .
APs sametingsgruppe ber med dette om at Sametingsrådet engasjerer seg i saken og fremmer problemstillingen ovenfor Norges myndigheter .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku dáhttu dákko bokte Sámediggeráđi bargagoahtit áššiin ja ovddidit ášši Norgga eiseválddiide .
Forslag 7 , representant Magnhild Mathisen , APs sametingsgruppe
Eavttuhus 7 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Magnhild Mathisen :
De siste årene har den samiske undervisningen på videregående skoler hatt en oppblomstring på mange områder .
Maŋimuš jagiid lea sámegiel oahpahus joatkkaskuvllain ollu guovlluin ealáskan .
Samisk språk er per i dag sidestilt med nynorsk .
Sámegiella lea dál dássálagaid ođđadárogielain .
Men nå velger flere og flere bort samisk på videregående , fordi den setter en stopper for høyere utdanning .
Muhto dál válljejit eanebut ja eanebut sámegiela eret joatkkaskuvllas danne go sámegiella lea hehttehussan alit oahpus .
Mange studier ( f.eks. førskolelærer- og allmennlærerutdanning ) krever nynorsk og dermed må samiske elever velge bort samisk , og heller ta nynorsk for å komme inn på de forskjellige studiene .
Ollu oahpuin ( omd. ovdaskuvlaoahpaheaddji- ja oahpaheaddjioahpus ) gáibiduvvo ođđadárogiella , ja danne fertejit sámi oahppit válljet eret sámegiela ja baicce oahppat ođđadárogiela vai besset oahppin dáidda oahpuide .
De fleste vet at det er mangel på samisk kompetanse på mange områder , og dette bidrar neppe til at det blir bedre .
Eatnasat dihtet ahte ollu surggiin váilu sámi gelbbolašvuohta , ja dát ii dáidde gal buoridit ášši .
I og med at norsk , samisk og nynorsk ved lov er blitt likestilt i Norge , bør derfor Kirke- og undervisningsdepartementet rette opp dette .
Danne go dárogiella , sámegiella ja ođđadárogiella leat dássálagaid Norggas , berre Girko- ja oahpahusdepartemeanta njulget ášši .
Det gjøres ved å gi de som velger samisk like utdanningsrettigheter som de som velger nynorsk .
Dan sáhtášii dahkat go attášii daidda geat válljejit sámegiela seamma oahppovejolašvuođaid go sis leat geat válljejit ođđadárogiela .
Innleverte forslag
Ovddiduvvon mearkkašumit ja evttohusat
Møtelederskapets innstilling ovenfor Sametinget :
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái :
Alle innkomne forslag oversendes Sametingsrådet for videre behandling .
Buot evttohusat sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái .
Av 38 representanter var 34 tilstede .
38 áirasis ledje 34 čoahkis .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge :
Jienasteapmi čađahuvvui dáid vuoruid mielde :
Møterlederskapets forslag ble enstemmig vedtatt .
Čoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Arvid Skjellhaug
Arvid Skjellhaug
Olav Magnar Dikkanen
Olav Magnar Dikkanen
Sven-Roald Nystø Willy Ørnebakk
Sven-Roald Nystø Willy Ørnebakk
Sametingets vedtak etter voteringen er følgende :
Sámedikki mearrádus maŋŋá jienasteami lea ná :
Saken avsluttet 23. februar 1999 kl. 16.25
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 16.25 .
Saken påbegynt 23. februar 1999 kl. 15.40
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 16.45 .
Oversendelsesbrev av 09.09.98 fra Samisk språkråd
Sámi giellaráđi 09.09.98 sádden reive
Innleverte forslag og merknader
Ovddiduvvon mearkkašumit ja evttohusat :
Sametingsrådets innstilling overfor Sametinget :
Sámediggeráđi árvalus Sámediggái : Sámedikki ? ? ?
RETNINGSLINJER FOR UTDANNINGSSTIPEND FOR SAMISK UNGDOM
mearridan SÁMI NUORAID OAHPPOSTIPEANDANJUOLGGADUSAT
1 Formål
1 Ulbmil
Stipendordningen tar sikte på å stimulere samisk ungdom til å velge undervisning på eller i samisk i den videregående skolen .
Stipeandaortnega áigumuš lea movttiidahttit sámi nuoraid joatkkaskuvllas válljet oahpahusa sámegielas dahje sámegillii .
2 Målgruppe og virkeområde
2 Ulbmiljoavku ja doaibmaviidodat
Samisk ungdom i videregående skole i Norge som har samisk på skolen .
Sámi nuorat Norgga joatkkaskuvllain geain lea sámegiella skuvllas .
3 Kunngjøring og krav til søknad
3 Almmuheapmi ja ohcangáibádusat
Samisk språkråd fastsetter søknadsfrist for stipendet og søknadsfristen kunngjøres .
Sámi giellaráđđi mearrida stipeandda ohcanáigemeari ja ohcanáigemearri almmuhuvvo .
Tilsagn om stipend gis etter søknad .
Stipeandalohpádus addo ohcama vuođul .
Samisk språkråd kan fastsette særskilte søknadskjema for stipendordningen , der kravet om dokumentasjon etter pkt. 5 legges inn .
Sámi giellaráđđi sáhttá mearridit sierra ohcanskoviid stipeandaortnegii , mas duođaštangáibádus 5. čuo. vuođul lea mielde .
4 Behandling av søknader
4 Ohcamiid gieđahallan
Samisk språkråd skal behandle søknadene i samsvar med disse retningslinjene .
Sámi giellaráđđi galgá meannudit ohcamiid dáid njuolggadusaid mielde .
5 Tildelingskriterier
5 Juolludaneavttut
Elever ved videregående skoler i Norge som oppfyller følgende vilkår tildeles like stor stipend :
Sámi nuorat Norgga joatkkaskuvllain geat devdet čuovvovaš eavttuid ožžot ovtta stuoru stipeandda :
1 Søker må dokumentere at vedkommende er heltidselev ved et lærested godkjent for støtte i Statens Lånekasse for ungdom .
1 . Ohcci ferte duođaštit ahte son lea ollesáiggi oahppi skuvllas mii lea dohkkehuvvon oažžut doarjaga Statens Lånekasse for ungdom nammasaš ásahusas .
2 Søker må dokumentere at vedkommende har samisk i fagkretsen .
Ohcci ferte duođaštit ahte sus lea sámegiella fágasuorggis .
3 Det foretas ingen behovsprøving for stipendet .
Ohccii ii dárbbaš duođastit stipeandadárbbu .
4 Det er en øvre stipendgrense på kr 10.000,- pr. undervisningsår for hver søker .
4 . Bajimuš doarjjarádjá ovttaskas ohccái lea 10 000 kr oahpahusjahkái .
6 Tildelingsbrev og rutiner for betaling
6 Doarjjalohpádusreive ja máksindábit
Når søknaden er innvilget , sender Samisk språkråd tildelingsbrev til stipendmottakeren .
Go ohcan lea mieđihuvvon , de sádde Sámi giellaráđđi ruhtalohpadusreivve stipeandaoažžui .
Utbetalingen skjer til bank- eller postgirokonto som eleven har oppgitt .
Máksin dáhpáhuvvá oahppi almmuhan báŋko- dahje poastagirokontui .
Stipendet utbetales to ganger for året med like store beløp i høstsemester og i vårsemester
Stipeanda máksojuvvo guovtti gearddi skuvlajagis , ja juogaduvvo ovttasturrosaš submin čakčalohkanbadjái ja giđđalohkanbadjái .
Eventuelt for mye utbetalt tilskudd , skal tilbakebetales Samisk språkråd .
Jus lea máksojuvvon menddo ollu doarjja , galgá dat ruovttoluotta máksojuvvot Sámi giellaráđđái .
7 Klagebehandling
7 Váidalusmeannudeapmi
Vedtak fattet av Samisk språkråd kan påklages til Sametingsrådet etter regler i forvaltningsloven .
Sámi giellaráđi mearrádusa sáhttá guoddalit Sámediggeráđđái hálddahuslága njuolggadusaid mielde .
8 Tilsyn
8 Bearráigeahčču
Sametinget har tilsyn med at midlene forvaltes i samsvar med de retningslinjer som er fastsatt .
Sámediggi galgá geahččat bearrái ahte ruđat hálddašuvvojit mearriduvvon njuolggadusaid mielde .
Samisk språkråd skal utarbeide en årlig rapport til Sametinget om forvaltningen av midlene .
Sámi giellaráđđi galgá jahkásaččat ráhkadit dieđáhusa Sámediggái ruđaid hálddašeami birra .
9 Taushetsplikt
9 Jávohisvuođageasku
Etter § 13 i forvaltningsloven gjelder taushetsplikten for medlemmer i Samisk språkråd og enhver som utfører arbeid etter bestemmelsene i disse retningslinjer .
Jávohisvuođageasku hálddahuslagá § 13 mielde gusto Sámi giellaráđi lahtuide ja juohkehažžii gii dáid njuolggadusaid mearrádusaid mielde barggu dahká .
10 Evaluering
10 Árvvoštallan
Tilskuddsordningen skal evalueres jevnlig for å se om Sametingets målsettinger oppnås .
Doarjjaortnega galgá jeavddalaččat árvvoštallat iskan dihte leat go Sámedikki mearridan áigumusat joksojuvvon .
11 Endring av retningslinjer
11 Njuolggadusaid rievdadeapmi
Sametinget kan gi utfyllende bestemmelser til disse retningslinjer og foreta endringer av retningslinjene .
Sámediggi sáhttá mearridit lagabui mo dáid njuolggadusaid geavahit ja čađahit , ja sáhttá maid rievdadit njuolggadusaid .
Kommunal- og regionaldepartementet skal orienteres om endringene .
Galgá dieđihuvvot Gielda- ja guovludepartementii rievdadusaid birra .
Sametingsrådet kan beslutte at de oppgaver som i medhold av disse retningslinjene er tillagt Samisk språkråd kan overføres til andre organer i Sametinget .
Sámediggi sáhttá mearridit ahte barggut mat dáid njuolggadusaid olis leat biddjon Sámi giellaráđđái , sáhttet sirdojuvvot Sámedikki eará orgánaide .
12 Ikrafttreden
12 Fápmuibidjan
Retningslinjene trer i kraft fra det tidspunktet Sametingspresidenten bestemmer .
Njuolggadusat leat fámus dan rájis go sámediggepresideanta mearrida .
Ingen merknader
Eai leat mearkkašumit .
Merknad 2 , APs sametignsgruppe v / Magnhild Mathisen
Mearkkašupmi 2 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Magnhild Mathisen :
Sametingsrådets innstilling ble enstemmig vedtatt
Sámediggeráđi árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Isak Mathis O. Hætta , saksordfører
Isak Mathis O. Hætta , áššejođiheadddji
Isak Mathis O. Hætta , saksordfører
Isak M. O. Hætta
RETNINGSLINJER FOR UTDANNINGSSTIPEND FOR SAMISK UNGDOM
SÁMI NUORAID OAHPPOSTIPEANDANJUOLGGADUSAT
Sametingsrådet kan beslutte at de oppgaver som i medhold av disse retningslinjene er tillagt Samisk språkråd kan overføres til andre organer i Sametinget .
Sámediggi sáhttá mearridit ahte barggut mat dáid njuolggadiusaid olis leat biddjon Sámi giellaráđđái , sáhttet sirdojuvvot Sámedikki eará orgánaide .
Saken avsluttet 23. februar 1999 kl. 17.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 23. b. dii. 17.00 .
Saken påbegynt 24. februar 1999 kl. 9.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui guovvamánu 24. b. dii. 09.00 .
- Årsmelding 1998 Samisk kulturminneråd , vedtatt i møte 12.01.99
Sámi kulturmuitoráđi 1998 jahkedieđáhus , mearriduvvon 12.01.99 čoahkkimis
- Årsmelding 1998 Samisk kulturråd , vedtatt i møte 05.01.99
Sámi kulturráđi 1998 jahkedieđáhus , mearriduvvon 05.01.99 čoahkkimis
- Årsmelding 1998 Samisk næringsråd , vedtatt i møte 18.01.99
Sámi ealáhusráđi 1998 jahkedieđáhus , hálddahusa árvalus
- Årsmelding 1998 Samisk språkråd , administrasjonens forslag
Sámi giellaráđi 1998 jahkedieđáhus , hálddahusa árvalus
Sametingsrådets innstilling overfor Sametinget :
Sámediggeráđi árvalus Sámediggái :
1 Generelt
1 - Oppalaččat
Sametinget merker seg at behovet for samarbeid og samordning er en merknad som kommer fram gjennom årsmeldingene til de underliggende fagråd .
Sámediggi oaidná ahte vuollásaš fágaráđiid jahkedieđáhusain boahtá ovdan ahte lea dárbu ovttas bargat ja koordineret .
Det pekes blant annet på et behov for en gjennomgang av støtteordninger og retningslinjer .
Earret eará čujuhuvvo ahte doarjjaortnegiid ja njuolggadusaid fertešii geahčadit .
Samtidig har Sametinget en utfordring i å samordne og operasjonalisere sitt planarbeid , slik at dette samsvarer med de virkemidler og støtteordninger som Sametinget til enhver tid forvalter .
Sámediggi oaidná positiivalažžan dan go iešguđet fágaráđiid doaimmaid sáhttá eanet koordineret , ja ahte ovddiduvvojit rutiinnat movt ovttas bargat siskkáldasat sámediggevuogádagas ja Sámedikki ovttasbargooasálaččaiguin .
Spesielt gjelder dette innenfor saksområder av tverrsektoriell karakter , slik som kvinnespørsmål , likestilling og spørsmål knyttet til barn og unge .
Dasto lea Sámediggái hástalussan koordineret iežas plánabarggu ja oažžut plánaidis doaibmat vai dávistivčče daid váikkuhangaskaomiide ja doarjjaortnegiidda maid Sámediggi áiggis áigái hálddaša .
Sametinget ser behovet for at det skjer en samordning av de ulike oppgaver som berører flere av de underliggende råd .
Erenoamážit guoská dát sektuvrraid gaskasaš áššesurggiide nugo nissonáššiide , dásseárvui , ja mánáid ja nuoraid áššiide .
Det forutsettes at det i løpet av denne sametingsperioden foretas en gjennomgang av organiseringen av rådene og deres oppgaver og funksjoner .
Sámediggi oaidná dárbun koordineret daid iešguđet doaimmaid mat gusket máŋgga vuollásaš ráđđái . Eaktuduvvo ahte dán sámediggeáigodagas geahčaduvvo ráđiid organiseren , ja daid barggut ja doaimmat .
Sametinget ber Sametingsrådet i samarbeid med underliggende råd igangsette dette arbeidet i løpet av 1999 .
Sámediggi bivdá Sámediggeráđi ovttasráđiid vuollásaš ráđiiguin álggahit dán barggu 1999:s .
I tillegg har Sametinget en utfordring når det gjelder samordning med andre offentlige plan- og virkemiddelaktører på kommunalt , fylkeskommunalt og statlig nivå .
Dasto lea Sámediggái hástalussan koordineret doaimmaid ja plánaid eará almmolaš plána- ja váikkuhangaskaoapmeoasálaččaiguin gieldda , fylkka ja stáhta dásis .
2 Merknader til virksomheten i Samisk kulturminneråd
2 - Mearkkašumit Sámi kulturmuitoráđi doibmii
Evaluering av arbeidet til Samisk kulturminneråd
Sámi kulturmuitoráđi barggu evalueren
Organiseringen av Samisk kulturminnevern er evaluert av Norsk institutt for by- og regionsforskning ( NIBR ) i 1998 .
Norsk institutt for by- og regionforskning ( NIBR ) lea evalueren sámi kulturmuitogáhttema organiserema 1998:s .
Evalueringsrapporten ser på tre hovedperspektiv kalt samisk styring , desentralisering og samordning , og konkluderer med at de samiske interessene innenfor kulturminnevernet er blitt styrket i den perioden Samisk kulturminnevern har vært i aktivitet .
Evaluerenraporta geahččá golbma váldoperspektiivva nu gohčoduvvon sámi stivrema , biđggiidahttima ja koordinerema , ja konkludere ahte sámi beroštumit kulturmuitogáhttemis leat nanosmahttojuvvon dan áigodagas go sámi kulturmuitogáhtten lea leamaš doaimmas .
Også Miljøverndepartementet har uttalt at prøveordningen med Samisk kulturminneråd har vært vellykket , at den skal fortsette og styrkes i tiden framover .
Maiddái Birasgáhttendepartemeanta lea cealkán ahte Sámi kulturmuito-ráđi geahččalanortnet lea lihkostuvvan , ja ahte dan galgá joatkit ja nanosmahttit boahtteáiggis .
Sametinget har merket seg de positive konklusjoner som er kommet fram i evalueringsrapporten .
Sámediggi oaidná daid positiivvalaš konklušuvnnaid mat leat boahtán ovdan evalurenraporttas .
Dette danner et viktig grunnlag for videre utvikling av Samisk kulturminneråd .
Dát leat dehálaš vuođđun Sámi kulturmuitoráđi viidásit ovdáneapmái .
Sametinget har i sak 37/92 vedtatt lokalisering av Samisk kulturminneråds ulike distriktskontor .
Sámediggi lea áššis 37/92 mearridan Sámi kulturmuitoráđi iešguđet guovllukantuvrraid lokaliserema .
I løpet av 1999 etableres distriktskontoret for Nordland i Tysfjord .
1999:s ásahuvvo Norlándda guovllukantuvra Divttasvutnii .
Sametinget ber kulturminnerådet vurdere en fremdriftsplan for å gjennomføre lokaliseringen av distriktskontoret for Troms i Kåfjord ( jfr Sametingets vedtak i sak 37/92 ) .
Sámediggi bivdá kulturmuitoráđi árvvoštallat ovdánanplána Tromssa guovllukantuvrra lokaliseremii Gáivutnii ( gč. Sámedikki mearrádusa áššis 37/92 ) .
Fredningsforslaget for Skoltebyen kulturminnevernområde i Neiden
Nuortalaš gili kulturmuitogáhttenguovlu Njávdámis - ráfáiduhttinárvalus
Sametinget har merket seg at Samisk kulturminneråds fredningsforslag av Skoltebyen kulturminnevernområde i Neiden heller ikke i 1998 er fulgt opp hos Riksantikvaren etter at forslaget med lokale høringsuttalelser og vurderinger av disse ble oversendt fra Samisk kulturminneråd 15. april 1997 .
Sámediggi oaidná ahte Riikaantikvára ii leat vel 1998:s ge čuovvulan Sámi kulturmuitoráđi Njávdáma nuortalaš gili kulturmuitoguovllu ráfáiduhttinárvalusa , vaikko Sámi kulturmuitorráđđi lea juo cuoŋománu 15. b. 1997 sádden eavttuhusa mas ledje mielde báikkálaš gulaskuddancealkámušat ja árvvoštallamat .
Sametinget ser det som svært beklagelig at fredningsforslaget ikke er fulgt opp med sentral høring og behandling .
Sámedikki mielas lea hirbmat váidalahtti go ráfáiduhttinárvalus ii leat čuovvuluvvon guovddáš gulaskuddamiin ja meannudemiin .
Dette er betenkelig med tanke på vernemyndighetenes tidligere ugjennomførte arbeid med en verneplan for Skoltebyen og Riksantikvarens klare oppfordring til Samisk kulturminneråd om å ta opp dette arbeidet da rådet ble etablert i 1994 .
Dát lea duođalaš dan dihte go jurddašit dan barggu maid gáhtteneiseválddit eai leat dahkan nuortalaš gili gáhttenplána ektui , ja go Riikaantikvára čielgasit lea ávžžuhan Sámi kulturmuitoráđi juo dalle go ráđđi ásahuvvui 1994:s ahte váldit ovdan dán barggu .
Å få fortgang i fredningsarbeidet er også viktig med tanke på Stortingets vedtak om et østsamisk museum i Neiden som samisk nasjonalt tusenårssted .
Lea maiddái dehálaš oažžut leavttu ráfáiduhttinbargui Stuorradikki mearrádusa hárrái nuortalaš sámi museá ektui Njávdámis sámi našuvnnalaš duhátjahkesadjin .
Fredningen av Skoltebyen i Neiden er et svært viktig element i arbeidet med å få etablert et østsamisk museum i Neiden .
Nuortalaš gili ráfáiduhttin Njávdámis lea hirbmat dehálaš oassi dan barggus mii guoská nuortalaš sámi museá ásaheapmái Njávdámis .
Sametinget ber Miljøverndepartementet og Riksantikvaren få en fortgang i den sentrale behandlingen av fredningsforslaget for Skoltebyen i Neiden .
Sámediggi bivdá Birasgáhttendepartemeantta ja Riikaantikvára hoahpuhit guovddáš dásis Njávdáma nuortalaš gili ráfáiduhttineavttuhusa meannudeami .
Samarbeid med fylkeskommunene
Ovttasbargu fylkagielddaiguin
Sametinget vil peke på at samordningen mellom Samisk kulturminneråd og fylkeskommunene må utvikles og styrkes for samlet å virke til et bedre kulturminnevern .
Sámediggi čujuha ahte koordinerema Sámi kulturmuitoráđi ja fylkagielddaid gaskka ferte ovddidit ja nannet vai ovttasráđiid buorebut sáhttet váikkuhit kulturmuitogáhttema .
Mulighetene for en bedre samordning vil øke ved en ressursmessig styrking av Samisk kulturminneråd .
Vejolašvuohta buoredit koordinerema buorrána go Sámi kulturmuitoráđđi nanosmahttojuvvo resurssaid dáfus .
I 1999 blir Samisk kulturminneråd styrket med en stilling og etablering av et nytt distriktskontor for Nordland i Tysfjord .
1999:s nanosmahttojuvvo Sámi kulturmuitoráđđi dan bokte go oažžu ovtta ođđa virggi ja ođđa distriktakantuvrra Divttasvutnii Norlánddas .
En styrket samordning forutsetter imidlertid også at fylkeskommunene aktivt følger sitt allmenne ansvar overfor samene som urfolk .
Koordinerema nanosmahttin eaktuda dattetge maiddái ahte fylkagielddat aktiivvalaččat čuvvot iežaset dábálaš ovddasvástádusa sámiid ( eamiálbmoga ) guovdu .
Sametinget vil understreke at fylkeskommunene også innenfor kulturminnevernet har et selvstendig ansvar for å virke til et positivt og velfungerende samarbeid .
Sámediggi deattuha ahte maiddái fylkagielddain kulturmuitogáhttema oktavuođas , lea iešheanalis ovddasvástádus váikkuhit dan ahte ovttasbargu doaibmá ja lea positiivvalaš .
Sametinget har merket seg at kulturminnevernforvaltningen ved Finnmark fylkeskommune har vist manglende forståelse for Samisk kulturminneråds myndighetsområde , arbeidsoppgaver og målsettinger .
Sámediggi oaidná ahte Finnmárkku fylkagieldda kulturmuitogáhttenhálddašeapmi lea čájehan uhccán áddejumi Sámi kulturmuitoráđi váldesuorgái , bargguide ja mihttomeriide .
En bedret kommunikasjon og faglig utveksling er et felles ansvar .
Lea oktasaš ovddasvástádus buoridit gulahallama ja fágalaš ovttasbarggu .
Målet er å få et bedre helhetlig kulturminnevern og en mer ressurseffektiv tjeneste overfor brukerne .
Mihttomearrin lea oččodit ollisleabbo kulturmuitogáhttema ja beaktileabbo resurssaid maiguin bálvala geavaheddjiid .
3 Merknader til virksomheten i Samisk kulturråd
3 - Mearkkašumit Sámi kulturráđi doibmii
Samiske barns oppvekstvilkår
Sámi mánáid bajásšaddaneavttut
Samisk kulturråd peker på at nærmiljøet , som barna er en del av , bør utvikles .
Sámi kulturráđđi čujuha ahte lagaš birrasa man oassin mánát leat , berre ovddidit .
Dette gjelder særlig med tanke på å synliggjøre den samiske kulturen for barna og å skape positive holdninger til samiskhet .
Erenoamážit fertešeimmet jurddašit oainnusin dahkat sámi kultuvrra mánáide ja háhkat positiivvalaš miellaguottuid sámevuhtii .
Samiske barn er framtidens bærere av samisk kultur og brukere av språket .
Sámi mánát leat sámi kultuvrra guoddit boahtteáiggis ja giela geavaheaddjit .
Mangfoldet i oppvekstmiljø og språk må gjenspeiles spesielt i bruken av midler til styrking av oppvekstvilkårene for samiske barn og unge .
Go bajásšaddanbirrasat ja giella leat nu máŋggabeallásaččat , de ferte dan vuhtiiváldit erenoamážit go ruđat geavahuvvojit sámi mánáid ja nuoraid bajásšaddaneavttuid nannemii .
Det vil være viktig å få frem varierte tiltak i de samiske områdene , og under temaområder som hittil ikke har vært særlig fremtredende .
Lea dehálaš ahte sámi guovlluin livčče eanet iešguđetlágan doaibmabijut , ja daid fáttáid oktavuođas mat dán rádjai eai leat leamaš erenoamážit oidnosis .
Etter Samisk kulturråds vurdering bør en sette mer fokus på aktiviteter der flere barn involveres i hvert enkelt prosjekt og på aktiviteter som ikke nødvendiggjør innkjøp av utstyr .
Sámi kulturráđi árvvoštallama mielde berrešii eanet deattuhit dakkár doaimmaid main eanet mánát leat mielde ovttaskas prošeavttain ja doaimmain main ii dárbbaš oastit dávviriid .
En innstramming av støttepraksis sett på bakgrunn av dette kan være hensiktsmessig .
Sáhttá leat dárbu čavget doarjjageavahusa dán ektui .
På grunn av de store forskjellene i oppvekstvilkårene for samiske barn bør det likevel tas lokale hensyn .
Sámi mánáid bajásšaddaneavttuid stuorra erohusaid geažil berre dattetge vuhtiiváldit báikkálaš beroštumiid .
Prøveprosjektet « Dåjmalasj máná » har vist at barn og unge engasjerer seg i tiltak som fremmer deres egen aktivitet .
Geahččalanprošeavttas « Dåjmalasj máná » oaidnit ahte mánát ja nuorat áŋgiruššet doaibmabijuiguin mat ovddidit sin iežaset doaimmaid .
Prosjektet har stimulert barn til å sette i gang aktiviteter utifra egne interesser og forutsetninger som de har søkt om pengestøtte til fra Samisk kulturråd .
Prošeakta lea movttidahttán mánáid álggahit doaimmaid iežaset beroštumiid ja eavttuid mielde maidda leat ohcan ruhtadoarjaga Sámi kulturráđis .
Sametingets arbeid med barne- og ungdomsprosjektet forutsetter medvirkning spesielt fra Samisk kulturråd .
Sámedikki mánáid- ja nuoraidplána bargu eaktuda ahte erenoamážit Sámi kulturráđđi lea mielde váikkuheamen .
De støtteordninger kulturrådet forvalter vil være et viktig virkemiddel for å realisere konkrete tiltak for samiske barn og unge .
Dat doarjjaortnegat maid kulturráđđi hálddaša leat dehálaš váikkuhangaskaoapmin ollašuhttit konkrehta doaibmabijuid sámi mánáide ja nuoraide .
Samisk forlagsdrift
Sámi girjelágádusdoaibma
Dette innebærer at mulighetene for å virkeliggjøre samisk forlagsvirksomhet blir svakere .
Sámediggi oaidná ahte Sámi kulturráđđi ii loga sámi girjelágádusdoarjaga bušeahttarámma dohkálažžan .
I løpet av 1998 er det også kommet frem at de nye retningslinjene begrenser investerings- og utviklingsstøtte fra andre offentlige instanser , med henvisning til at det ikke gis støtte til næringsvirksomhet som mottar løpende støtte over offentlige budsjett ( forlagsstøtte ) .
1998:s lea maiddái boahtán ovdan ahte ođđa njuolggadusat ráddjejit oažžumis investeren- ja ovddidandoarjaga eará almmolaš instánssain , dainna čujuhusain ahte doarjja ii addo dakkár ealáhusdoibmii mii oažžu doarjaga eará almmolaš bušeahtain ( girjelágádusdoarjja ) .
Dette gjelder spesielt i forhold til forskriftsbestemmelsene i Statens Nærings- og Distriktsbank ( SND ) .
Dát guoská erenoamážit Stáhta ealáhus- ja guovllubáŋkku ( SND ) njuolggadusmearrádusaide .
Sametinget vil reise problemstillingen for de sentrale myndigheter .
Sámediggi áigu ovddidit dán dili guovddáš eiseválddiide .
Fordeling av støtte til samiske kulturhus
Doarjaga juogadeapmi sámi kulturviesuide
Samisk kulturråd bemerker at de budsjettrammer som stilles til disposisjon for samiske institusjoner ikke er tilfredsstillende .
Sámi kulturráđđi mearkkaša ahte bušeahttarámmat mat addojuvvojit geavahussii sámi institušuvnnaide eai leat dohkálaččat .
Sametingets målsetting er å sikre drift av eksisterende kulturinstitusjoner , jfr. Sametingets vedtak i sak 23/96 Samlet plan for samiske kulturhus .
Sámedikki mihttomearrin lea sihkkarastit dáláš kulturviesuid doaimma , gč. Sámedikki ášši 23/96 Sámi kulturviesuid ollislaš plána mearrádusa .
Å sikre driften av eksisiterende samiske kulturinstitusjoner har høy prioritet og er i tråd med Sametingets intensjoner .
Sámedikki áigumušaide dávistettiin vuoruhuvvo bajás daid sámi kulturinstitušuvnnaid doaibma mat juo gávdnojit .
Det understrekes at bevilgninger fra kulturfondet er en midlertidig løsning inntil driften kan sikres gjennom egne bevilgninger .
Deattuhit ahte juolludusat kulturfoanddas lea gaskaboddosaš čoavddus dassážii go doaimma sáhttá sihkkarastit sierra juolludusaiguin .
I Sametingets rullering av kulturhusplanen vil Sametinget vurdere de ulike institusjoners funksjon , organisering og bevilgningsmessige behov .
Sámediggi áigu dalle go ođasmahttá kulturviessoplána , árvvoštallat iešguđet institušuvnnaid doaimma , organiserema ja juolludusdárbbuid .
I denne behandlingen skal det også tas sikte på å avklare hvordan driften av eksisterende institusjoner skal prioriteres og sikres .
Dán meannudeamis galgá maiddái leat áigumuššan čilget movt dáláš institušuvnnaid doaibma vuoruhuvvo ja sihkkarasto .
Østsamisk museum i Neiden
Njávdámá nuortasámi museá
Sametinget har vedtatt at Østsamisk museumsanlegg i Neiden skal være samisk tusenårssted .
Sámediggi lea mearridan ahte Njávdáma nuortasámi museárusttet galgá leat sámi duhátjahkesadjin .
Kulturdepartementet har fulgt opp Sametingets forslag ved omtale i Statsbudsjettet for 1999 .
Kulturdepartemeanta lea čuovvulan Sámedikki eavttuhusa namuhettiin dan jagi 1999 stáhtabušeahta meannudettiinis .
Arbeidet med etablering av museumsanlegget må skje i nært samarbeid med Samisk kulturminneråd , det østsamiske miljøet , Sør-Varanger kommune og andre naturlige samarbeidspartnere .
Museárusttega ásaheami oktavuođas ferte leat lagaš ovttasbargu Sámi kulturmuitoráđiin , nuortalaš birrasiiguin , Mátta-Várjjaga gielddain ja eará lunddolaš ovttasbargoguimmiiguin .
Samordning av virkemidler
Váikkuhangaskaomiid koordineren
Sametinget merker seg at Samisk kulturråd har pekt på behovet for samordning av virkemidler og tilskuddsordninger , både internt i sametingssystemet og i forhold til eksterne aktører .
Sámediggi oaidná ahte Sámi kulturráđđi lea čujuhan ahte váikkuhangaskaomiid ja doarjjaortnegiid ferte koordineret , sihke siskkáldasat sámediggevuogádagas ja oasálaččaid ektui olggobealde .
Samisk kulturråd bemerker at det siden opprettelsen av Samisk kulturfond har antall oppgaver økt , og nye problemstillinger er blitt reist .
Sámi kulturráđđi čujuha ahte Sámi kulturfoandda ásaheami rájes leat barggut lassánan , ja ođđa čuolmmat leat ovddiduvvon .
Samtidig har ikke de økonomiske rammene hatt en tilsvarende økning .
Ekonomalaš rámmat gal dattetge eai leat lassánan seamma ollu .
I budsjettet for 1999 har kulturrådet fått tilført nye midler .
1999 bušeahtas lea kulturráđđi ožžon ođđa ruđaid .
Sametinget forventer tilbakemelding i årsmelding / budsjettsammenheng for hvordan dette har virket inn på aktiviteter og tiltak på kultursektoren .
Sámediggi vuordá oažžut jahkedieđáhusas / bušeahta oktavuođas dieđuid movt dát ruđat leat váikkuhan kultursektuvrra doaimmaid ja doaibmabijuid .
Samisk kulturråd bemerker også at antallet søknader fra samiske kulturorganisasjoner øker fra år til år .
Sámi kulturráđđi čujuha maiddái ahte ohcamiid lohku sámi kulturorganisašuvnnain lassána jagis jahkái .
Denne bevilgningen er fordelt til samiske kulturorganisasjoner , samisk idrett og til samiske organisasjoner som ikke kommer inn under tilskuddsordningen til samiske hovedorganisasjoner .
Dát juolludus lea juogaduvvon sámi kulturorganisašuvnnaide , sámi valáštallamii ja sámi organisašuvnnaide maidda ii sáhte addit doarjaga sámi váldoorganisašuvnnaid doarjjaortnegis .