pere/sami_parallel huggingface dataset:
Andre muligheter er at Finnmarkskomisjonens mandat utvides til å omfatte også reindriftssaker på nasjonalt nivå , eller at Jordskifteretten gjøres kapasitetsmessig i stand til å ivareta reindriftens rettslige interesser .
Eará vejolašvuođat leat ahte Finnmárkkukommišuvnna mandáhta viiddiduvvo guoskat maiddái boazodoalloáššiide nationála dásis , dahje ahte Eanajuohkinriekti oažžu doarvái resurssaid fuolahit boazodoalu rievttálaš beroštusaid .
Dette er Sametingets foreløpige vurderinger av disse forholdene .
Dát lea Sámedikki dálá árvvoštallamat dáid diliid ektui .
Sametinget etterlyser tiltak i forhold spørsmålet om å etablere et rettsorgan som bidrar til å avklare uavklarte grenser mellom siidaene .
Sámediggi váillaha doaibmabijuid dan gažaldaga oktavuođas ahte ásahit riekteorgána mii lea mielde čielggadeamen eahpečielggaduvvon siidarájáid .
Bruksreglene Reintallet er nå fastsatt for flere reinbeitedistrikter .
Doallonjuolggadusat Ollu orohagaide lea dál mearriduvvon bajimuš boazolohku .
Distriktenes reintall blir fastsatt i forbindelse med behandlingen av bruksreglene , og alle bruksreglene skal være godkjente innen utgangen av 2011 .
Orohagaid boazolohku mearriduvvo doallonjuolggadusaid meannudeami oktavuođas , ja buot doallonjuolggadusat galget leat dohkkehuvvon ovdal go jahki 2011 lea nohkan .
Mange i reindrifta er bekymret for at deres distrikt ikke vil nå målene som er satt i bruksreglene , særlig målsetningen om reintall .
Boazodoalus leat ollugat fuolas dan geažil go sin orohat ii dáidde juksat ulbmiliid mat leat mearriduvvon doallonjuolggadusain , erenoamážit boazologu ulbmila ektui .
Det er mange forhold også utenom markedssituasjonen som påvirker dette .
Dasa váikkuhit ollu bealit maiddái olggobealde márkandili .
Uavklarte siidagrenser og det faktum at noen distrikter opplever at reintallet for deres distrikt ikke er mulig å oppnå .
Čilgekeahtes siidarájit ja dat go muhtun orohagaid mielas ii leat vejolaš juksat mearriduvvon boazologu sin orohagas .
Distriktene dette gjelder mener at det vedtatte reintallet er for lite , og det oppfattes som urimelig at alle skal slakte forholdsmessig .
Orohagat maidda dat guoská oaivvildit ahte mearriduvvon boazolohku lea menddo unni , ja sin mielas lea eahpegovttolaš go buohkat galget njuovvat gorálaččat .
Det hersker også stor usikkerhet om hvordan bruksreglene skal følges opp , når og hvilke sanksjoner som vil bli iverksatt , og hvilken instans som har ansvaret for dette .
Stuorra eahpesihkarvuohta lea maiddái das movt doallonjuolggadusaid galgá čuovvut , goas ja makkár ráŋggáštusat álggahuvvojit , ja makkár instánssas lea ovddasvástádus das .
Sametinget anbefaler departementet om snarest å klargjøre dette overfor reindriftsnæringen .
Sámediggi rávve departemeantta jođáneamos lági mielde čilget dán boazodoalu ektui .
Totalregnskapet Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Dalle boahtá šiehtadus fápmui . Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 70 av 428
71 siidu 432 siiddus
Tillegg under ‖Rekruttering‖ : Etter siste avsnitt : Sametinget ber om at ordningen med etablerertilskudd til unge under 35 år også gjelder nyopprettede siidaandeler .
Lasáhus ” ” Rekrutteren vuolde : Maŋŋá maŋimus teakstaoasi : Sámediggi bivdá ahte álggahandoarjjaortnet daid nuoraid várás mat leat vuollel 35 jagi , maiddái gustojit ođđaálggahuvvon siidaosiide .
Sametinget vil foreslå at distriktstilskuddet kan deles i flere deler som ivaretar distriktets ansvar for siidaer og siidaandeler – en fast del og en variabel sum per siidaandeler i distriktet .
Lasáhus čuoggá ” Orohatdoarjja ” vuolde , maŋŋá maŋimus teakstaoasi : Doarjagiin orohagaide ferte leat mielde gealbudandoaibmabijut orohagaid várás , mii lea áibbas dárbbašlažžan dasa ahte orohagat sáhttet áimmahuššat iežase boazoguohtunareálaid .
Side 71 av 428
72 siidu 432 siiddus
Nest siste kulepunkt under avsnittet ‖Distriktstilskudd‖ strykes .
Nubbi maŋimus kuvlačuokkis teakstaoasi ” Orohatdoarjja ” sihkkojuvvo .
Avsnittet ‖Kalvetilskudd‖ erstattes med : Kalveslaktetilskudd I forhandlingene i 2010 besluttet partene å øke kalveslaktetilskuddet med kr 50 til kr 250 .
Teakstaoasi ” Miessedoarjja ” sadjá boahtá : Miessenjuovvandoarjja 2010 šiehtadallamiin mearridedje šiehtadallit lasihit miessenjuovvandoarjag 50 ruvnnus 250 ruvnnu rádjai .
Endring , første og andre setning endres til : Sametinget er av den oppfatning at reindriftsnæringa sliter med store tap av rein grunnet rovvilt i alle reinbeiteområder .
Rievdadus , vuosttaš ja nubbi cealkagat rievdaduvvojit ná : Sámedikki oaidnu lea ahte boazodoallu rahčá stuorra vahágiiguin boraspiriid geažil buot orohagain .
Under punktet ‖klassifisering‖ , tredje setning vil man tilføye ‖Hedmark‖ .
Čuoggá ” Klassifiseren ” vuolde , goalmmát cealkagii lasihuvvošii ” Hedmárku ” .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Smávvilnjuovvan Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 72 av 428
73 siidu 432 siiddus
Småskala slakting Sametinget mener at det er viktig at både store og små slakteriaktører ivaretas for å få en variert slakteristruktur som både produsent , slakteriene og markedet vil være tjent med .
Sámediggi oaivvilda ahte lea deaŧalaš ahte sihke stuorra ja smávva njuovahagat váldojuvvojit vuhtii vai šaddá máŋggabealat njuovvanstruktuvra mii lea ávkin sihke buvttadeaddjái , njuovahagaide ja márkanii .
Forslag fra Fremskrittspartiet , Aud Marthinsen , : Erstatter sametingsrådets forslag til innstilling : Sametinget mener det er prinsipielt betenkelig at enkeltnæringer forhandler egne rammevilkår direkte med staten og inngår avtaler med store økonomiske konsekvenser utenom den ordinære budsjettbehandlingen .
Evttohus Ovddádusbellodagas Aud Marthinsen Boahtá sámediggeráđi evttohusa sadjái : Sámediggi oaivvilda ahte lea prinsihpalaččat eahpidahtti go eaŋkil ealáhusat šiehtadallet iežaset rámmaeavttuid njuolgga stáhtain ja sohpet šiehtadusaid main leat stuorra ekonomalaš váikkuhusat olggobealde dábálaš bušeahttameannudeami .
Side 73 av 428
74 siidu 432 siiddus
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 2 ble forkastet med 32 stemmer .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 2 hilgojuvvui 32 jienain .
Forslag 1 ble vedtatt med 32 stemmer .
Evttohus 1 mearriduvvui 32 jienain .
3 stemte imot . Komiteens tilrådning med vedtatt med 32 stemmer .
3 jiena vuostá Lávdegotti ráva mearriduvvui 32 jienain .
3 stemte imot .
3 jiena vuostá .
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
IV Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus . V Sáhkavuorrolistu ja replihkat
Replikk Mariann Wollmann Magga Trond Are Anti Jarle Jonassen Marit Kirsten A. Gaup Trond Are Anti Anders Somby jr. .
Replihkka Mariann Wollmann Magga Trond Are Anti Jarle Jonassen Marit Kirsten Anti Gaup Trond Are Anti Anders Somby jr. .
Trond Are Anti Marit Kirsten A. Gaup Jarle Jonassen
Trond Are Anti Marit Kirsten Anti Gaup Jarle Jonassen
Ida Marie Bransfjell Olaf Eliassen Inga-Lill Sundset Berit Marie P. E. Eira Mariann Wollmann Magga Ellinor Marita Jåma Silje Karine Muotka , til forr. orden Inga-Lill Sundset Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Ida Marie Bransfjell 8 Olaf Eliassen 9 Inga-Lill Sundset 10 Berit Marie P. Eira Eira 11 Mariann Wollmann Magga 12 Ellinor Marita Jåma Silje Karine Muotka , čoahkkinortnegii Inga-Lill Sundset Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 74 av 428
75 siidu 432 siiddus
VI Sametingets vedtak Hovedavtalen for reindriften § 4 gir Sametinget anledning til å uttale seg om reindriftsavtalen før denne behandles i Stortinget vårsesjonen 2012 .
VI Sámedikki mearrádus Boazodoalu váldošiehtadusa § 4 addá Sámediggái vejolašvuođa buktit cealkámuša boazodoallošiehtadussii ovdal Stuorradiggi giđđasešuvnnas 2012 meannuda dan .
Sametinget vil komme med innspill på følgende områder : Samarbeid og konsultasjoner med departementet om reindriftspolitikk og forvaltningen av denne Virkemiddelordningene i avtalen Reindriftens arealer Rovvilt Avgifter i reindriften Helse Likestilling Markedssituasjon Reintallstilpasning Samarbeid og konsultasjoner med departementet om reindriftspolitikk og forvaltning
Sámediggi áigu buktit árvalusaid čuovvovaš surggiide : Ovttasbargu ja konsultašuvnnat departemeanttain boazodoallopolitihka ja dan hálddašeami birra . Váikkuhangaskaoapmeortnegat mat leat šiehtadusas Boazodoalu areálat Boraspiret Divadat boazodoalut Dearvvašvuohta Dásseárvu Vuovdalandilli Boazologu heiveheapmi Ovttasbargu ja konsultašuvnnat departemeanttain boazodoallopolitihka ja hálddašeami birra
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Ekologalaččat ceavzi boazologu eavttuid / indikašuvnnaid Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 75 av 428
76 siidu 432 siiddus
Framtidig forvaltningsordninger av reindriftsnæringen .
Boazodoalu boahttevaš hálddašanortnegat .
Sametinget anbefaler at det i arbeidet med LMDs landbruks- og matmelding fullføres fullverdige konsultasjoner med Sametinget og Norske Reindriftsamers Landsforbund om en helhetlig reindriftspolitikk .
Sámediggi rávve ahte barggus Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta eanadoallo- ja biebmodieđáhusain čađahuvvojit ollislaš konsultašuvnnat Sámedikkiin ja Norgga Boazosápmelaččaid Riikkaservviin ollislaš boazodoallopolitihka birra .
En oppfølging av LMDs høring av endring av reindriftsforvaltningen stilles i bero i påvente av en slik utredning .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta gulaskuddama čuovvoleapmi boazodoallohálddahusa rievdadeami birra bissehuvvo dassážiigo go dakkár čielggadus gárvána .
Side 76 av 428
77 siidu 432 siiddus
Sametinget mener den økonomiske rammen må økes . Dette begrunnes med følgende : Prisfallet i forhold til reindrift som i sum førte til nedgang i reindriftens inntekter må kompenseres .
Sámediggi oaivvilda ahte ekonomalaš rámma ferte lasihuvvot , čuovvovaš ákkaid vuođul : Haddegahččan boazodoalus mii oktiibuot dagahii ahte boazodoalu sisaboađut njidje , ferte buhtaduvvot .
Den nasjonale reindriftspolitikken er tuftet på to selvstendige grunnlag ; en næringspolitisk produksjonsverdi og en samepolitisk kulturverdi .
Nationála boazodoallopolitihkka lea vuođđuduvvon guovtti iešheanalis vuođu ala ; ealáhuspolitihkalaš buvttadanárvu ja sámepolitihkalaš kulturárvu .
I de senere årene har ordninger som har omfattet barn , kvinner og unge i reindrifta blitt avviklet .
Maŋimuš jagiin leat ortnegat mat leat guoskan mánáide , nissonolbmuide ja nuoraide boazodoalus heaittihuvvon .
Sametinget mener dette er en negativ utvikling som ikke gagner den reindriftssamiske og den samiske kulturutvikling .
Sámedikki mielas dát lea heittot mas ii leat ávki boazodoallosámi ja sámi kulturovddideapmái .
Det er behov for nye ordinger i avtalen som ivaretar hele familiens tilknytning til reindrifta .
Dárbbašuvvojit biddjojuvvot ođđa ortnegat šiehtadussii maiguin gozihit olles bearraša oktavuođa boazodollui .
Dersom den familiebaserte strukturen blir ytterligere svekket vil dette få konsekvenser for den reindriftssamiske kulturens bærekraft .
Jos dat bearašvuđot struktuvra vel eanet hedjona , de čuohcá dat boazodoallosámi kultuvrra ceavzilvuhtii .
Reindriftsavtale for 2012/13 Reindriftsforhandlingene gjennomføres med basis i St.meld.nr 28 ( 1991-1992 ) En bærekraftig reindrift og Stortingets behandling av denne , jf. Innst. S. nr. 167 ( 1991-1992 ) , tidligere reindriftsavtaler , budsjettproposisjoner og den situasjonen reindriften er i , basert på blant annet Totalregnskapet for reindriftsnæringen som utarbeides årlig av økonomisk utvalg .
Boazodoallošiehtadus 2012/13 Boazodoallošiehtadusat čađahuvvojit St.dieđ.nr 28 ( 1991-1992 ) Ceavzilis boazodoallu ja dan Stuorradikki meannudeami , gč. Evttohus S. nr. 167 ( 1991-1992 ) , ovddeš boazodoallošiehtadusaid , bušeahttaproposišuvnnaid vuođul ja boazodoalu dili vuođul , mii boahtá ovdan earret eará Boazodoalu buohkanasrehketdoalus man ekonomalaš lávdegoddi ráhkada juohke jagi .
Reindrift er svært arealavhengig , og Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Dat sáhttet leat Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti 78 siidu 432 siiddus
Side 77 av 428 inngrep reduserer tilgjengelig beiteareal .
bartahuksen , boraspirepolitihkka , bieggafápmu , álbmotmeahcit jna. .
Sametinget anmoder derfor avtalepartene spesielt om å gi reindriftens arealer den samme beskyttelse som for landbruksarealer , jfr. jordlova §1 og kap IV § 9 " .
Sámediggi ávžžuha danne šiehtadusbeliid erenoamážit suodjalit boazodoalu areálaid seamma láhkai go eanadoalloareálat suodjaluvvojit , geahča eanalága § 1 ja kap IV §9 .
Det er derfor urovekkende at forhandlingspartene er enig om å fase ut fagbrevordningen av reindriftsavtalen .
Danne lea balddehahtti ahte šiehtadallit háliidit loahpahit boazodoallošiehtadusa fágareiveortnega .
Det vil derfor være nødvendig å se på mulighetene som ligger i fylkeskommunenes finansieringsordning .
Danne ferte geahčadit daid vejolašvuođaid mat leat Fylkkagielddaid ruhtadanortnegis .
Sametinget ber om at ordningen med etablerertilskudd til unge under 35 år også gjelder nyopprettede siidaandeler .
Sámediggi bivdá ahte álggahandoarjjaortnet daid nuoraid várás mat leat vuollel 35 jagi , maiddái gustojit ođđaálggahuvvon siidaosiide .
Sametinget anmoder om at fagbrevordningen opprettholdes .
Sámediggi ávzzuha ahte fágareiveortnet jotkojuvvo .
Det må sikres gode generasjonsoverganger med betraktelig økning av økonomiske ordninger som gjør det attraktivt å avvikle .
Ferte sihkkarastit buriid buolvasirdimiid mealgat stuorát ekonomalaš ortnegiiguin mat dahket heaittiheami gesuheaddjin Buohtalas rekrutterenoasis galget leat seamma ekonomalaš ortnegat go siidaoasis .
Sideordnet rekrutteringsandel skal ha samme økonomiske ordninger som siidaandelen .
Doarjja Sámediggái Boazodoallošiehtadus várre jahkásaččat 2,0 miljon ruvnnu Sámedikki bušehttii .
Reindriftsavtalen avsetter årlig 2,0 mill kroner til Sametingets budsjett .
Šiehtadallit leat bivdán Sámedikki geavahit dáid ruđaid boazodoalu lasseealáhusaid doarjumii .
Det er av stor betydning for Sametingets Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Mii čujuhit ahte eanadoallošiehtadus maid várre 2,0 miljon ruvnnu jahkásaččat Sámedikki bušehttii eai Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 78 av 428
79 siidu 432 siiddus
mulighet til å støtte tiltak i reindriftsnæringen at Sametinget får denne bevilgningen fra reindriftsavtalen .
Dat ahte Sámediggi oažžu dán juolludusa boazodoallošiehtadusas , mearkkaša ollu Sámedikki vejolašvuhtii doarjut doaibmabijuid boazodoalus .
Satsene for distriktstilskudd er svært begrensende i forhold til de vilkårene som tilskuddet skal oppfylle .
Orohatdoarjja Orohatdoarjaga máksomearit leat hui smávvát daid eavttuid ektui , maid doarjja galgá ollašuhttit .
Arealprosesser er svært resurskrevende prosesser i forhold til tid , penger og menneskelige ressurser , og dette arbeidet verken kan eller bør distriktene nedprioritere .
Areálaproseassat leat hui resursagáibideaddjit áiggi , ruđa ja olmmošlaš resurssaid ektui , ja dán barggu eai sáhte eai ge berre Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Tilskudd til reinbeitedistriktene må ha med kompetansehevingstiltak for reinbeitedistriktene , noe som er avgjørende for at reinbeitedistriktene kan ivareta sine reinbeitearealer .
Doarjagiin orohagaide ferte leat mielde gealbudandoaibmabijut orohagaid várás , mii lea áibbas dárbbašlažžan dasa ahte orohagat sáhttet áimmahuššat iežaset boazoguohtunareálaid .
En annen kan knyttes til reindriftens arbeid med arealvern .
Nubbi sáhttá čadnojuvvot boazodoalu bargui areálasuodjalemiin .
Produksjonspremie er et tilskudd som beregnes ut fra produksjonsbaserte inntekter .
Buvttadanbálkkašupmi Buvttadanbálkkašupmi lea doarjja mii meroštallojuvvo buvttadanvuđot boađuin .
Ordningen med tidligslaktetilskudd ble avviklet i reindriftsoppgjøret 2011/2012 .
Árranjuovvandoarjja Árranjuovvandoarjjaortnet loahpahuvvui boazodoallobohtosis 2011/2012 .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Sámediggi miehtá dasa ahte Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 80 av 428
81 siidu 432 siiddus
I forhandlingene i 2010 besluttet partene å øke kalveslaktetilskuddet med kr 50 til kr 250 .
Miessenjuovvandoarjja 2010 šiehtadallamiin mearridedje šiehtadallit lasihit miessedoarjaga 50 ruvnnuin 250 ruvnnu rádjái .
Sametinget mener at kalveslaktetilskuddet må økes for å stimulere til økt slakteuttak Reindriftens arealer
Sámediggi oaivvilda ahte miessenjuovvandoarjja ferte lasihuvvot vai njuovvan movttiidahttojuvvo Boazodoalu arelát
Beitesituasjonen i Finnmark hadde en sentral plass i meldingen .
Dán dieđáhusa guovddážis lei guohtondilli Finnmárkkus .
I meldingen var også Korssjøfjellsaken ( Rt. 1988 s. 1217 ) viet oppmerksomhet Det er disse to nevnte forholdene , Korssjøfjellsaken og beitesituasjonen i Finnmark som danner grunnlaget for en lovproposisjon ( Ot.prp. nr. 28 ( 1994-95 ) som etter Sametingets oppfatning danner bakgrunn for en ‖styrket styring med ressursutnyttelsen i næringen , og et økt ansvar for næringen selv‖ .
Dieđáhusas lei maiddái Korssjøfjell-ášši ( Rt. 1988 s. 1217 ) birra . Dat leat dát guokte namuhuvvon beali , Korssjøfjell-ášši ja guohtondilli Finnmárkkus mat leat vuođđun láhkaproposišuvnnas ( Ot.prp. nr. 28 ( 1994-95 ) mat Sámedikki oaivila mielde leat vuođđun “ resursageavaheami nannejuvvon stivrejupmái ealáhusas , ja stuorát ovddasvástádussii ieš ealáhusas ” .
Det ble innført distriktsplaner og ressursavgift .
Ásahuvvojedje orohatplánat ja resursadivat .
Og det er etter Sametingets Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti 82 siidu 432 siiddus
På grunn av rovvilttap innføres alternativt tilskudd på antall slaktet rein levert slakteriet .
Boraspirevahágiid geažil ásahuvvo molssaevttolaš doarjja daid njuvvojuvvon bohccuid logu vuođul , mat lágiduvvojit njuovahahkii .
Reineiere skal ha valgmulighet til å avgjøre hvilken støtteordning som passer dem best .
Boažoeaiggádiin gaglá leat válljenmunni mearridit guđe doarjjaortnegat heivejit sidjiide buoremusat .
Som foredragsholdere på dette seminaret deltok forskere innenfor tematikken rein / rovvilt både fra Sverige og Norge .
Dán semináras ledje logaldallin Ruoŧa- ja Norgga beale dutkit fáttáin boazodoallu / boraspiret birra .
Forskere fra Sverige kunne vise til en forestående kolaps i deler av reindriftsnæringen i Sverige grunnet et alt for stort trykk av rovvilt som igjen førte til store tap av produksjonsdyr .
Dutkit Ruoŧa bealde sáhtte čujuhit ahte boazodoallu lea reastaluvvamin Ruoŧas dan geažil go leat nu ollu boraspiret mat goddet ollu buvttabohccuid . Sámedikki áddejumi mielde ii leat boraspireváttisvuohta boazodoalus dušše Davvi-Trøndelágas .
Side 82 av 428
boraspiriide .
Sametinget henstiller partene om å arbeide for en større fylkesvis likhet i forhold til erstatning av rein tapt grunnet rovvilt , og at kravene til dokumentasjon blir lempet .
Sámediggi ávžžuha beliid bargat dan ala ahte fylkkaid gaskka šattašii eanet dássásašvuohta buhtadusaid máksima ektui boraspirevahágiid ovddas , ja ahte duođaštangáibádusat ložžejuvvojit Sámedikki oaidnu lea ahte boazodoallu rahčá stuorra vahágiiguin boraspiriid geažil buot orohagain .
Sametinget er av den oppfatning at reindriftsnæringa sliter med store tap av rein grunnet rovvilt i alle reinbeiteområder .
Sámedikki mielas dát dilli lea suorggahahtti ja ávžžuha beliid vuoruhit barggu ja čuovvolit dan ođđa boraspiresoabahusa .
Sametinget forventer at de ulike departementene finner frem til en permanent løsning .
Sámediggi vuordá ahte iešguđetge departemeanttat gávnnahit bistevaš ortnega .
Inntil man får et likeverdig avgiftsregime , kreves det kompensasjon for avgiftene .
Dassážiigo ovttaárvosaš divatráđđenvuohki boahtá , de gáibidit buhttema divadiid ovddas Dearvvašvuohta
Sametinget er kjent med at man også i Sverige Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen Side 83 av 428
Dat dutkan lea maid čájehan ahte sivat dasa dávjá vulget dakkár struktuvrralaš diliin go Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
har funnet en høyere forekomst av angstsymptomer blant reindriftssamiske menn enn andre menn .
84 siidu 432 siiddus guohtunriidduin , heajos ekonomiijas ja ollu boraspiriin .
Det må igangsettes et arbeid hvor reinkjøtt som kvalitetsvare styrkes innenfor alle ledd i produksjonskjeden .
Ferte bargagoahtit nannet bohccobierggu kvalitehtagálvun buot dásiin buvttadangierddus Márkandilli
På oppdrag fra Landbruks- og matdepartementet utarbeidet Norsk institutt for by- og regionforskning ( NIBR- rapport 2011:4 ) en rapport om den offentlige forvaltningen av reindrifta – omdømmeundersøkelsen .
Beaggin Go Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta bivddii , de ráhkadii Norsk institutt for by- og regionforskning ( NIBR- rapport 2011:4 ) raportta boazodoalu almmolaš hálddašeami – beaggima birra .
Her ble det uttrykt at regjeringen ville ‖sikre en livskraftig reindriftsnæring i balanse med beiteressursene , og som medvirkning til å opprettholde Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Das daddjojuvvo ahte ráđđehus áigu ” sikre en livskraftig reindriftsnæring i balanse med beiteressursene , og son medvirkning til å opprettholde samisk egenart .
Dette arbeidet må etter Sametingets syn myndighetene legge stor vekt på , og være med på å drive fram .
Sámedikki mielas fertejit eiseválddit bidjat stuorra deattu dán bargui , ja leat mielde jođiheamen dan .
Reindriftsnæringen må få en bedret kompetanse på og felles forståelse av hva som påvirker omdømmet , og prioritere tiltak på dette området rettet mot reinbeitedistrikt og reindriftsutøvere .
Boazodoallu ferte oažžut buoret gelbbolašvuođa ja oktasaš áddejumi das mii váikkuha beaggimii , ja vuoruhit doaibmabijuid dán suorggis orohagaid ja boazodolliid ektui .
Sametinget vil foreslå at det igangsettes en prosess som vurderer etablering av stabile felles distribusjonsløsninger for reinkjøtt som kan arbeide for økt salg og bedre distribusjon i leddet mellom slakteri og butikk .
Sámediggi evttoha ahte álggahuvvo proseassa árvvoštallat makkár stabiila oktasaš bohccobierggu vuovdinčovdosiid ásaheami bokte sáhtášii buoridit vuovdima ja jođu njuovahaga ja buvddaid gaskka . Ferte oažžut johtui barggu nannet bohccobierggu kvalitehtagávlvun buot dásiin buvttadeamis .
I Hedmarks fylkene , Trøndelagsfylkene , Nordland og Troms er kravet at reinsdyr skal ha en slaktevekt på 20 kilo eller mer for å oppnå en klassifisering i ‖klasse 1‖ .
Hedmárku fylkkain , Trøndelága fylkkain , Norlánddas ja Romssas gáibiduvvo ahte bohcco njuovvandeaddu galgá leat 20 kilo dahje eanet jos galgá dohkket vuosttaš luohká biergun .
Side 85 av 428 tilsvarende grense på 18 kilo .
Finnmárkkus leat vásttolaš rádji 18 kilo .
Dette mener Sametinget er svært uheldig .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Sametinget mener klassifisering må gjøres av en ekstern nøytral part .
Sámediggi oaivvilda ahte klassifiserema ferte dahkkojuvvot bealátkeahttá Smávvilnjuovvan
Sametinget mener at det er viktig at både store og små slakteriaktører ivaretas for å få en variert slakteristruktur som både produsent , slakteriene og markedet vil være tjent med .
Sámediggi oaivvilda ahte lea deaŧaláš ahte sihke stuorra ja smávva njuovahagat váldojuvvojit vuhtii vai šaddá máŋggabealat njuovvanstruktuvra mii lea ávkin sihke buvttadeaddjái , njuovahagaide ja márkanii .
Sametinget mener det bør det åpnes for at siidaandelene kan slakte flere rein utover dagens 10 uten veterinærgodkjenning .
Sámediggi oaivvilda ahte berre addojuvvot vejolašvuohta siidaosiide njuovvat eanet bohccuid og dálá 10 almmá veterineara dohkkehemiin .
Det er mange forhold også utenom markedssituasjonen som påvirker dette .
Čilgekeahtes siidarájit ja dat go muhtun orohagaid mielas ii leat vejolaš juksat mearriduvvon boazologu sin orohagas .
Uavklarte siidagrenser og det faktum at noen distrikter opplever at reintallet for deres distrikt ikke er mulig å oppnå .
Orohagat maidda dat guoská oaivvildit ahte mearriduvvon boazolohku lea menddo unni , ja sin mielas lea eahpegovttolaš go buohkat galget njuovvat gorálaččat .
Distriktene dette gjelder mener at det vedtatte reintallet er for lite , og det oppfattes som urimelig at alle skal slakte forholdsmessig .
Stuorra eahpesihkarvuohta lea maiddái das movt doallonjuolggadusaid galgá čuovvut , goas ja makkár ráŋggáštusat álggahuvvojit , ja makkár instánssas lea ovddasvástádus das .
Det hersker også stor usikkerhet om hvordan Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Side 86 av 428
87 siidu 432 siiddus
Sametinget anbefaler departementet om snarest å klargjøre overfor reindriftsnæringa om hvordan bruksreglene skal følges opp og hvordan bruken av sanksjoner skal anvendes .
Sámediggi rávve departemeantta jođáneamos lági mielde čilget boazodollui mo doallonjuolggadusat galget čuovvoluvvot ja mo ráŋggaštusat galget geavahuvvot .
Behandlingen av saken ble avsluttet 01.12.11 kl. 11.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 01.12.11 dii. 11.50 .
Side 87 av 428
88 siidu 432 siiddus
Ášši / Sak PFK Ášši / Sak SP 006/11 045/11
Ášši / Sak PFL 006/11 Ášši / Sak DC 045/11
Sametingets budsjett 2012 Arkivsaknr .
Sámedikki 2012 bušeahtta Arkiivaáššenr . .
Saksnr. SR 155/11 PFK SP 045/11
Áššenr. . SR 155/11 PFL DC 045/11
Saken påbegynt onsdag 31.11.12 kl. 11.35
Ášši meannudeapmi álggahuvvui gaskavahkku juovlamánu 7. b. 2011 dii. 11.35 .
Overnevnte representanter deltok ikke i behandlingen av spørsmålet om habilitet .
Bajábealde namuhuvvon áirasat eai lean mielde meannudeamen bealátvuođagažaldaga .
Angående innkalling av vararepresentanter : Vararepresentant for Odd Iver Sara – Tore Forsberg – møter i sak 45/11 Sametingets budsjett 2012 , mens for Olaf Eliassen møter vararepresentant Amund Peder Teigmo i sak 45/11 Sametingets budsjett 2012 .
Guoská várreáirasiid gohččumii : for Odd Iver Sara várreáirras – Tore Forsberg – lea mielde meannudeamen ášši 45/11 Sámedikki 2012 bušeahtta , ja Olaf Eliassen ovddas searvá várreáirras Amund Peder Teigmo áššái 45/11 Sámedikki 2012 bušeahtta .
For representantene Hilde Anita Nyvoll , Mathis Nilsen Eira , Inga-Lill Sundset , Geir Tommy Pedersen og Nanna Thomassen innkalles det ikke vararepresentant fordi her benyttes utbytteordningen , som er en avtale mellom Arbeiderpartiet og NSR .
Áirasiid Hilde Anita Nyvoll , Mathis Nilsen Eira , Inga-Lill Sundset , Geir Tommy Pedersen ja Nanna Thomassen ovddas eai gohččojuvvo várreáirasat go das geavahuvvot lonohallanšiehtadus , mii lea Bargiidbellodaga ja NSR gaskasaš šiehtadus .
Sametingsrådets forslag til innstilling : 1
1 Álggahus Sámediggi lea sámiid álbmotválljen orgána Norggas .
39 representanter velges av og blant samer hvert fjerde år .
39 áirasa válljejit sámit sámiid juohke njealját jagi .
Staten Norge har i Grunnloven forpliktet seg til å legge forholdene til rette for dette .
Norggas stáhta lea Vuođđolága vuođul geatnegahttojuvvon láhčit diliid dađi mielde .
Gjennom folkeretten er norske myndigheter forpliktet til å konsultere samene i saker som har betydning for samiske samfunn .
Álbmotrievtti bokte leat norgga eiseválddit geatnegahttojuvvon konsulteret sámiiguin áššiin main lea mearkkašupmi sámi servodahkii .
Sametinget har også kontakt med den norske stat gjennom dialogmøter og møter om enkeltsaker .
Sámedikkis lea maiddái oktavuohta norgga stáhtain konsultašuvnnaid , gulahallančoahkkimiid bokte ja eará čoahkkimiid bokte ovttaskas áššiid birra .
Det er viktig at urfolksdimensjonen i nasjonale og internasjonale fora blir ivaretatt .
Rájárastá oalli lea danne lunddolaš oassi sámi servodateallimis .
Rammebetingelser 2.1
2 Rámmaeavttut 2.1
Sametingets verdigrunnlag
Sámedikki árvovuođđu
Sametingets arbeid for å styrke og utvikle samiske samfunn bygger på grunnleggende samiske verdier .
Sámediggi bargá dainna ulbmiliin ahte nannet ja ovddidit sámi servodagaid sámi vuođđo árvvuid vuođul .
Med samiske verdier mener vi i denne sammenheng holdninger og oppfatninger som ligger til grunn for våre prioriteringer og valg , og som kan oppfattes som felles for de samiske samfunnene .
Sámi árvvuiguin mii oaivvildit dán oktavuođas guottuid ja oainnuid mat leat vuođđun min vuoruhemiide ja válljemiidda , ja mat sáhttet áddejuvvot oktasažžan sámi servodagaide .
At noen verdier blir trukket fram som særegne for de samiske samfunnene betyr ikke at vi ikke finner dem igjen i andre samfunn .
Dat ahte muhtun árvvut adnojuvvojit mihtilmassan sámi servodagaide , ii mearkkaš ahte dat eai leat eará servodagain .
De samme verdiene finnes hos mange andre folk , men gjerne ulikt vektlagt .
Ollu eará álbmogiin leat seamma árvvut , muhto eai dáidde leat seamma láhkai deattuhuvvon .
I arbeidet med budsjettet er det aktuelt å trekke fram verdier som samisk språk og kultur , likeverd og respekt for egen og andres kultur , og samarbeid og solidaritet .
Bušeahttabarggus lea heivvolaš deattuhit dakkár árvvuid go sámi giela ja kultuvrra , dásseárvvu ja iežas ja earáid kultuvrra árvvusatnima , ja ovttasbargu ja oktiigullevašvuohta .
Gjennom budsjett og politikk kan Sametinget utvikle samenes identitet og identitetsforståelse .
Bušeahta ja politihka bokte sáhttá Sámediggi ovddidit sámiid identitehta ja identitehtaáddejumi .
Selve grunntanken i Sametingets eksistens er å skape likeverd på tvers av etnisk tilhørighet gjennom et demokratisk system .
Sámedikki leahkima vuođđojurdda lea oččodit dásseárvvu rastá čearddalaš gullevašvuođa demokráhtalaš vuogádaga bokte .
Samisk språk og kultur danner basis for og er en begrunnelse for Sametingets innsats i alle budsjettets områder , enten det er opplæring , næring , helse , arealforvaltning eller internasjonalt arbeid .
90 siidu 432 siiddus Sámi giella ja kultuvra lea vuođđun Sámedikki áŋgiruššamii buot bušeahta surggiin , leš dal oahpahus , ealáhus , dearvvašvuohta , areálahálddašeapmi dahje riikkaidgaskasaš bargu .
Respekt , samarbeid og solidaritet er andre grunnleggende verdier i samisk samfunnsutvikling .
Árvvusatnin , ovttasbargu ja oktiigullevašvuohta leat sámi servodatovddideami eará vuođđo árvvut .
Samtidig er respekt og samarbeid en måte å møte utfordringer som er avgjørende for å fremme samisk språk og kultur i alle sammenhenger .
Seammás lea árvvusatnin ja ovttasbargu vuohki mo dáistalit dakkár hástalusaiguin , mat leat hui deaŧalaččat sámi giela ja kultuvrra ovddideapmái buot oktavuođain .
Respekt , samarbeid og solidaritet er både verdier og verktøy for å fremme disse verdiene .
Árvvusatnin , ovttasbargu ja oktiigullevašvuohta leat sihke árvvut ja reaiddut dáid árvvuid ovddideamis .
For alle mennesker er morsmålet en grunnleggende verdi i seg selv som ikke trenger å begrunnes i andre forhold .
Buot olbmuide lea eatnigiella iešalddis vuođđo árvun man ii dárbbaš ákkastit eará oktavuođain .
Gjennom morsmålet defineres kulturen og den enkeltes tilhørighet til denne .
Kultuvra ja ovttaskasa gullevašvuohta dasa čilgejuvvo eatnigiela bokte .
Samisk språk er morsmålet og språket som binder den samiske befolkningen sammen , uavhengig om en kan og bruker språket aktivt eller ikke .
Sámegiella lea dat eatnigiella ja giella mii čatná sámi álbmoga oktii , beroškeahttá das sáhteš go dahje geavaheš go giela árjjalaččat vai ii .
Samisk kultur og språk styrker samhørighet og identitet , og skaper tilknytting til de samiske bosettingsområdene .
Sámi giella ja kultuvra nanne oktiigullevašvuođa ja identitehta , ja duddjo čatnaseami sámi ássanguovlluide .
En klar språkpolitikk og et aktivt kulturliv er en grunnleggende verdi for å utvikle de samiske områdene .
Čielga giellapolitihkka ja árjjalaš kultureallin lea vuođđo árvun sámi guovlluid ovddideapmái .
De ulike samiske samfunnene utgjør til sammen et mangfoldig Sápmi , med forskjeller i næringsliv , tradisjoner , kultur og språk .
Sierranas sámi servodagat váikkuhit máŋggabealat Sámi , mas leat erohusat ealáhuseallimis , árbevieruin , kultuvrras ja gielain .
Dette mangfoldet utgjør en stor verdi som Sametinget skal være med på å ta vare på og utvikle gjennom budsjettarbeidet .
Dát máŋggabealatvuođas lea stuorra árvu man Sámediggi galgá leat mielde fuolaheamen ja ovddideamen bušeahttabarggu bokte .
Sametinget legger til rette for dette både ved å styrke lokale samiske tradisjoner og kunnskap og ved å stimulere til åpenhet i forhold til andre samiske samfunn enn sitt eget .
Sámediggi láhčá dasa sihke dakko bokte ahte nanne báikkálaš sámi árbevieruid ja árbedieđu ja ahte váikkuha rabasvuhtii eará ge sámi servodagaid ektui go dušše iežas .
Respekt for egen bakgrunn og egen kultur er en grunnleggende verdi for alle .
Iežas duogáža ja iežas kultuvrra árvvusatnin lea buohkaid vuođđo árvu .
Sametinget skal medvirke til å skape en slik respekt for de verdier som rår i det samiske samfunnet .
Sámediggi galgá leat mielde váikkuheamen dasa ahte sámi servodaga árvvut árvvusadnojuvvojit .
Dette forutsetter en gjensidighet mellom Sametinget og de samiske samfunn i vid forstand .
Dát gáibida vuostevurolašvuođa Sámedikki ja eará sámi servodagaid gaskkas .
Respekt for og kunnskap om egen kultur , er en forutsetning for ekte respekt og forståelse for andre folks kulturer .
Iežas kultuvrra árvvusatnin ja máhtolašvuohta dan birra lea eaktun dasa ahte duođas árvvusatnit ja áddet eará álbmogiid kultuvrra .
Solidaritet på tvers av landegrensene er en verdi og en begrunnelse for Sametingets arbeid internasjonalt , i særlig grad solidaritet med andre urfolk .
Riikkarájáid rastásaš oktiigullevašvuohta lea árvun ja vuođusteapmin Sámedikki riikkaidgaskasaš bargui , erenoamážit oktiigullevašvuohta eará álgoálbmogiiguin .
Sametingets rammebetingelser
Sámedikki rámmaeavttut
Samlet bevilgning til Sametinget
Ollislaš juolludus Sámediggái
Tabell 2.2.1 Bevilgninger fra departementene Beskrivelse Fornyings- , administrasjons- og kirkedep .
Tabealla 2.2.1 Departemeanttaid juolludusat Čilgehus
- BLD Landbruks- og matdepartementet LMD Totalt bevilget
( 1000 ru . )
Bud RR 2010 2011
RR 2010 Buš 2011
Rev- 11
Rev- 11
( i 1000 kr ) +/- 12 Avvik Rev 11 i %
+/- 12-Rev 11 % erohus Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodep .
Den totale budsjettrammen til Sametinget er økt med kr 12 912 000 i forhold til Sametingets reviderte budsjett for 2011 .
Ollislaš bušeahttarámma Sámediggái lea lasihuvvon 12 912 000 ruvnnuin Sámedikki reviderejuvvon 2011 bušeahta ektui .
I økningen på kr 12 912 000 inngår følgende : -
12 912 000 ruvdnosaš lasáhussii gullet earret eará čuovvovaččat : -
Kr 1 000 000 til oppfølgning av Regjeringens handlingsplan for samisk språk
1 000 000 ru čuovvolit Ráđđehusa doaibmaplána sámegielaid várás
Resten av økningen på 11 912 000 eller 3,3 % er til dekning av lønns- og prisstigningen .
Loahppaoassi lassáneamis , 11 912 000 ru dahje 3,3 % manná hadde- ja bálkálassáneapmái .
Avkastningen av fondet er ikke en del av Sametingets rammebevilgning .
Foandda reanttut eai leat mielde Sámedikki rámmajuolludusas .
I 2012 vil avkastningen være på kr 2 535 000 .
Foandda reanttut 2012:s gártet 2 535 000 ru. .
Avkastningen er bundet til gjeldende rentenivå på langsiktige statsobligasjoner som fastsettes av Finansdepartementet .
91 siidu 432 siiddus guhkesáiggi stáhtaobligašuvnnaid reantodássái , maid Finánsadepartemeanta mearrida .
Finansdepartementet har fra og med 1. juli 2010 fastsatt ny rente til 3,38 % for en periode for 10 år .
Finánsadepartemeanta lea mearridan ođđa 3,38 % reanttu suoidnemánu 1. b. 2010 rájes 10 jagi áigodahkii .
Den forrige periodens rente fra 2000 til 2010 var på 6,2 % .
Ovddit áigodaga reantu lei 6,2 % 2000 rájes 2010 rádjai .
Avkastningen fra fondet ble tatt i bruk i 2008 og forvaltes av Sametinget .
Foandda reanttut váldojuvvojedje atnu 2008:s ja daid hálddaša Sámediggi .
Stortinget har satt som forutsetning at Samefolkets fond ikke skal anvendes til individuelle erstatninger .
Stuorradiggi lea bidjan eaktun ahte Sámeálbmotfoanda ii galgga geavahuvvot ovttaskas buhtadusaide .
For 2012 avsettes det kr 7 950 000 av den oppsparte avkastningen av Samefolkets fond .
Jahkái 2012 várrejuvvo 7 950 000 ru Sámeálbmotfoandda sestojuvvon reanttuin .
Fra 2012 avsluttes kapittelet for Samefolket fond .
2012 rájes loahpahuvvo Sámeálbmotfoandda kapihtal .
Virkemidlene som var under kapittelet flyttes under kapitlene språk , kultur og opplæring .
Dán kapihttala váikkuhangaskaoamit sirdojuvvojit kapihttaliidda giella , kultuvra ja oahpahus .
Landbruks- og matdepartementet overfører kr 4 000 000 til Sametinget .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta fievrrida 4 000 000 ru Sámediggái .
I reindriftsforhandlingene overføres det årlig kr 2 000 000 til Sametinget som skal nyttes til tilleggsnæringer i reindrift .
Boazodoallošiehtadusas fievrriduvvo 2 000 000 ru Sámediggái jahkásaččat mii galgá geavahuvvot bozodoalu lasseealáhusaide .
I jordbruksforhandlingene overføres det årlig kr 2 000 000 til Sametinget som skal nyttes til næringsvirksomhet i jordbruket .
Eanadoallošiehtadusas fiervrriduvvo jahkásaččat 2 000 000 ru Sámediggái mii galgá geavahuvvot ealáhusdoaimmaide eanadoalus .
Side 91 av 428
92 siidu 432 siiddus
Sametingets økonomiske rammefordeling
Sámedikki ekonomalaš rámmajuogadus
Tabell 2.2.2 Totaltabell - Sametingets samlede inntekter og utgifter Regnskap- 10
Tabell 2.2.2 Čoahkketabealla – Sámedikki boađut ja golut buohkanassii ( 1000 ru . )
RevBud- 11
RevBuš- 11
Drift politisk nivå
Politihkalaš dási golut
Drift administrativt nivå
Hálddahuslaš dási golut
Side 92 av 428
Doaibmagolut
2.2.3 Virkemidler
93 siidu 432 siiddus
Sametinget foretar følgende fordeling på hovedpostene for virkemidler for 2012 : Tabell 2.2.3.1 Samletabell Virkemidler
2.2.3 Váikkuhangaskaoamit Sámediggi juogada čuovvovaččat váikkuhangaskaomiid váldopoasttaide 2012 : Tabealla 2.2.3.1 Čoahkketabealla Váikkuhangaskaoamit Namahus
( i 1000 kr . )
( 1000 ru . )
Andre virkemidler
Eará váikkuhangaskaoamit
Avvik
SUBMI
i % 12-Rev 11 i %
Buš 2012 +/- 12-Rev 11
Benevnelse
Rehketdoallu 10
Regnskap Bud -10 2011
Buš 2011
Språk
Buš 2012
Miljø og areal
Namahus RevBuŠ 11
Kulturminnevern
Erohus 12-Rev 11
Samiske organisasjoner
2.2.3.2 Ohcanvuđot doarjagat
Andre virkemidler Andre tiltak som ikke er virkemidler
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti
Hovedpostene for virkemidler er ytterligere spesifisert under kapitlene 3 til 13 .
Sámediggi dárbbaša ovttasbargat earáiguin juksan dihtii bohtosiid barggusteamet .
Sametingets virkemidler omfatter direkte tilskudd til organisasjoner og institusjoner , ulike søkerbaserte tilskuddsordninger , tilskudd regulert gjennom avtaler og prosjekter i egen regi .
Ovttasbargošiehtadusaid bokte fylkkagielddaiguin šiehtaduvvo dat ovddasvástádus mii regionála eiseválddiin galgá leat sámi giela , birrasa , ealáhusaid ja servodatovddideami ektui .
Statens økonomireglement pålegger Sametinget å sørge for en målrettet og effektiv tilskuddsforvaltning .
Álgoálbmogin lea sápmelaččain vuoigatvuohta dakkár konsultašuvnnaide , main sáhttá leat njuolgga mearkkašupmi sidjiide .
I det ligger det også et krav om å ha kontroll- og dokumentasjonsordninger slik at bruken av midlene er betryggende dokumentert .
Dat mearkkaša ahte Norgga eiseválddit leat geatnegahttojuvvon , álbmotrievtti bokte , konsulteret sápmelaččaiguin dakkár áššiin , main lea mearkkašupmi sámi servodahkii .
Nærmere spesifisering for den enkelte ordning for direkte tilskudd i Sametingets budsjett , framkommer i kapittel 18 Regelverk for Sametingets direkte tilskuddsordninger .
Lea sohppojuvvon šiehtadus gaskal stáhta ja Sámedikki das mo konsultašuvnnat galget čađahuvvot . Konsultašuvdnaprosedyrat gustojit juohke lágan áššiide , mat sáhttet váikkuhit sámi beroštusaide njuolgga .
Sametinget opphever med dette vedtak i sak 43/07 Overordnet retningslinjer for Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger .
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea sámedikkiid gaskasaš parlamentáralaš ovttasbargoorgána Suomas , Norggas ja Ruoŧas .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Ruošša bealde sápmelaččat oassálastet bistevaččat ovttasbargui .
Sametingsrådet har fullmakt til å omdisponere inntil 20 % av avsatte midler i budsjettet .
Ráđđi galgá bargat áššiiguin mat gusket sápmelaččaide riikkarájáid rastá .
Fullmakten gjelder ikke direkte tilskudd , virkemidler til plenumsledelsens disposisjon , Samefolkets fond og driftsutgifter .
Ovttasbarggu ulbmil lea oktiiheivehit sámi jiena riikkaidgaskasaččat , erenoamážit go guoská riikkaidgaskasaš álgoálbmotpolitihkkii .
Sametingsrådet skal i budsjettåret informere Sametingets plenum om eventuelle omdisponeringer .
Sámi parlamentáralaš ráđđi hálddaša prinsihpalaš oaiviliid ja beroštusaid mat ovddiduvvojit ja bealuštuvvojit riikkaidgaskasaš arenain .
Sametingsrådet har fullmakt til å gjøre endringer i søknadsfristene .
3 Giella Sámi álbmogis galgá leat vejolašvuohta ja vuoigatvuohta geavahit gielas .
For vedtak fattet av plenumsledelsen er Sametingets klagenemnd for tilskuddsaker klageorgan .
Sámegiela suodjaleapmi ja ovddideapmi lea deaŧalaš sámi kultuvrra boahtteáigái .
Lover og avtaler
3.1 Mihttomearit
2.2.4.1 EØS-regelverket
96 siidu 432 siiddus 3.3 3.3.1
Sametingets tilskuddsordninger er utformet slik at de er i tråd med EØS-reglene .
Ekonomalaš váikkuhangaskaoamit Visogovva mii čájeha ekonomalaš váikkuhangaskaomiid gillii
2.2.4.2 Hovedavtale med samiske kunstnerorganisasjoner
Tabealla 3.3.1 Čoahkketabealla - Sámegiella Akt. .
2.2.4.3 Hovedavtale i duodji
Namahus Njuolggodoarjagat RR 2010
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
% erohus Prošeavttat iežamet hálddus Submi
Samisk parlamentarisk råd er et parlamentarisk samarbeidsorgan mellom sametingene i Finland , Norge og Sverige .
Sámegiela hálddašanguovllu fylkkagielddaid várás lea juogadanmálle guovtteoasat ja das lea vuođđo- ja bálvalusoassi ja ovddidanoassi .
Samene fra Russland er permanente deltakere i samarbeidet .
Tabealla 3.3.2 Guovttegielalašvuođadoarjagat Akt. .
Rådets oppgave er å arbeide med spørsmål som berører samene på tvers av landegrensene .
Namahus Guovttegielalašvuođadoarjagat - gielddat Guovttegielalašvuođadoarjagat - fylkkagielddat
Språk
Submi
Den samiske befolkningen skal ha mulighet og rett til å bruke sitt eget språk .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti ( 1000 ru . )
3.1 Mål
RR 2010
Bud 2011 Rev 2011
Buš 2011 Rev 2011
Direkte tilskudd 51 271
+/- 12-Rev Buš 2012 11
+/- 12 Rev 11 ( i 1000 kr . )
Guovdageainnu suohkan / Kautokeino kommune
3.3.2.1 Tospråklighetstilskudd til kommuner – direkte tilskudd
Unjárgga gielda / Nesseby kommune
( i 1000 kr ) +/- 12-Rev Avvik i 11 %
0,0 % Gáivuona suohkan / Kåfjord kommune
For 2012 avsettes kr 40 829 000 til tospråklighetstilskudd til kommuner .
Jagi 2012 várás várrejuvvo 40 829 000 ru gielddaid guovttegielalašvuođadoarjjan .
Side 98 av 428
98 siidu 432 siiddus
3.3.2.2 Tospråklighetstilskudd til fylkeskommuner – direkte tilskudd
3.3.2.2 Guovttegielalašvuođadoarjja fylkkagielddaide – njuolgga doarjja
Tabell 3.3.2.2 Tospråklighetstilskudd til Fylkeskommuner - direkte tilskudd Akt. .
Tabealla 3.3.2.2 Guovttegielalašvuođadoarjja fylkkagielddaide – njuolgga doarjja Akt. .
Bud 2012 +/- 12 Rev 11
+/- 12-Rev Buš 2012 11
Avvik i %
% erohus
For 2012 avsettes kr 5 100 000 til tospråklighetstilskudd til fylkeskommuner .
Jagi 2012 várás várrejuvvo 5 100 000 ru fylkkagielddaid guovttegielalašvuođadoarjjan .
Side 99 av 428
99 siidu 432 siiddus
Samiske språksentre – direkte tilskudd
Sámi giellaguovddážat – njuolggodoarjagat
Tabell 3.3.3 Samiske språksentre - direkte tilskudd Akt. .
Tabealla 3.3.3 Sámi giellaguovddážat – njuolggodoarjagat Akt. .
RR 2010
Namahus
Side 100 av 428
Deatnu – SEG
( i 1000 kr . ) Avvik i %
Romsa – Gáisi Giellaguovddáš
Tabell 3.3.4 Nordisk samisk språksamarbeid Akt. .
Røros – Aajege - Saemien giele- jih maahtoejarnge
Språkprosjekter – søkerbasert tilskudd
Áltá – Álttá Sámi Giellaguovddás 550
Benevnelse Språkprosjekter
Loabát - Ástávuona giellagoahtie
For 2012 brukes kr 1 200 000 av avsetning samefolkets fond .
Jagi 2012 várás várrejuvvo 6 424 000 ru sámi giellaguovddážiid doarjagiidda .
Side 101 av 428
100 siidu 432 siiddus
Talesyntese - prosjekt i egen regi
Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu – hálddahuslaš bargamušat
Tabell 3.3.6 Talesyntese - Samefolkets fond prosjekt i egen regi Benevnelse
Tabealla 3.3.4 Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu – Njuolggodoarjagat Akt. .
Akt. .
% erohus
Det avsettes kr 1 000 000 til utvikling av samisk talesyntese .
1 000 000 ru várrejuvvo davviriikkalaš sámi giellaovttasbarggu doibmii .
Samisk talesyntese vil blant annet være et tilleggshjelpemiddel til korrekturprogram for samiske språk , og også som skrivestøtteverktøy for dyslektikere og andre med større eller mindre skrive- og talevansker .
Bargamušaide gullá earret eará duktan , giellagáhtten , giellaovddideapmi , terminologiijabargu , normeren , nammabálvalus , báikenamat ja diehtojuohkin giellafágalaš áššiid oktavuođas .
Samisk orddatabase - prosjekt i egen regi
Giellaprošeavttat – ohcanvuđot doarjagat
RR 2010 Bud 2011 Rev 2011 Bud 2012
Namahus Giellaprošeavttat RR 2010 a )
+/- 12-Rev 11 ( i 1000 kr . )
+/- 12-Rev Buš 2012 11 8 810
Tabell 3.3.7 Samisk orddatabase - samefolkets fond - prosjekt i egen regi Akt. . Benevnelse Samisk orddatabase Sum
Submi 7 982 8 810 10 201 8 810 -1 391 -13,6 % a ) Giellaovddidandoaibmabijut sámeálbmotfoandda kapihttalis leat sirdojuvvon deike .
Det avsettes kr 500 000 til oppgradering av den samiske orddatabasen risten.no .
Jagis 2012 geavhuvvo 1 200 000 ru Sámeálbmotfoandda reanttuin .
Risten 2 skal være et nyttig redskap for alle brukergrupper .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti 101 siidu 432 siiddus
Den nye orddatabasen skal bestå på de samme språkene som nå : nordsamisk , lulesamisk , sørsamisk , finsk , norsk , svensk , engelsk og latin .
Ortnega hálddaša sámediggeráđđi dahje dat orgána masa sámediggeráđđi fápmuda válddi . Jagi 2012 várás várrejuvvo 8 810 000 ru giellaprošeavttaide .
Terminologi- og stedsnavn – prosjekt i egen regi
Hállansyntesa – prošeakta iežamet hálddus
Tabell 3.3.8 Terminologi- og stedsnavn prosjekt i egen regi
Tabealla 3.3.6 Hállansyntesa - Sámeálbmotfoanda - prošeakta iežamet hálddus Akt. .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Namahus 253.3.6
Rev 2011
2011 Rev 2011
Sum 500 500 a ) kr 500 000 er overført fra kapittelet Andre tiltak som ikke er virkemidler post utredning og dokumentasjonsmidler .
1 000 000 ru várrejuvvo sámi hállansyntesa ovddideapmái . Hállansyntesa lea dáhtaprográmma mii áddestallá olbmo hállama .
Det avsettes kr 500 000 til terminologi- og stedsnavnprosjekter . Fagmiljøer inviteres til et samarbeid med Sametinget for å sette i gang terminologi- og stedsnavnprosjekter .
Sámi hállansyntesa lea earret eará sámegiela divvunprográmma lasseveahkkeneavvu , ja maiddái čállinveahkki dyslektihkariidda ja earáide geain leat stuorát dahje uhcit čállin- ja hállanváttisvuođat .
Oppfølging av Regjeringens handlingsplan for samiske språk – prosjekt i egen regi
Tabealla 3.3.7 Sámi sátnebáŋku - Sámeálbmotfoanda - prošeakta iežamet hálddus Akt. .
Bud 2012 +/- 12 Rev 11
Buš 2012 +/- 12-Rev 11
Avvik i %
% erohus 500
Sum 1 400 1 400 a ) I 2010 ble det satt av kr 1 280 000 til oppfølgning av Regjeringens handlingsplan for samiske språk er under kapittel regionalutvikling .
500 000 ru várrejuvvo sámi sátnebáŋkku risten.no ođasmahttimii . Ođđa neahttabálvalus , Risten 2 , galgá leat sátne- ja tearbmareaidun olles sámi álbmogii ja eará geavaheddjiide dálá resurssaid vuođul .
Disse midlene tilbakeføres til språkkapittelet Handlingsplanen for samiske språk ble lagt frem av Arbeids- og inkluderingsdepartementet i 2009 og ble utarbeidet i samråd med Sametinget og berørte departementer .
Ođđa sátnebáŋkkus galget leat dat seamma gielat go dál ge leat : davvisámegiella , julevsámegiella , lullisámegiella , suomagiella , dárogiella , ruoŧagiella , eaŋgalasgiella ja láhtengiella .
Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet har koordineringsansvaret .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna / Tove Anti 102 siidu 432 siiddus
Sametinget har ansvar og medansvar for en rekke tiltak .
Terminologiija ja báikenamat – prošeakta iežamet hálddus
Oppfølgingen av tiltakene som Sametinget har ansvar for følges opp av de ulike avdelingene .
Tabealla 3.3.8 Terminologiija ja báikenamat - prošeakta iežamet hálddus Akt. . ( 1000 ru . )
Kultur
% erohus
Strategier
Submi 500
Gjennom dialog med lokale , regionale og sentrale myndigheter og andre aktører styrke rammevilkårene for samisk kulturutvikling Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
a ) 500 000 ru lea sirdojuvvon kapihttalis Eará doaibmabijut mat eai leat váikkuhangaskaoamit poasta čielggadan- ja duođaštanruđat . 500 000 ru várrejuvvo terminologiija- ja báikenammaprošektii .
Økonomiske virkemidler
Fágabirrasat bovdejuvvojit ovttasbargui Sámedikkiin álggahit terminologiija- ja báikenammaprošeavttaid .
Oversikt over økonomiske virkemidler til kultur
Čuovvolit Ráđđehusa doaibmaplána sámegiela v árás – prošeakta iežamet hálddus
( i 1000 kr . )
( 1000 ru . ) RR 2010