pere/sami_parallel huggingface dataset:
Departementet kan gi forskrift om beregningen av årsavgiften og om plikt til å føre protokoll for beregningen .
Departemeanta sáhttá láhkaásahusa bakte mearridit movt meroštallat jahkedivvaga ja geatnegasvuođa čállit beavdegirjji divvaga meroštallama birra .
§ 58 . Forhøyet grunneieravgift i Finnmark
§ 58 . Aliduvvon eanaeaiggátdivat
For utvinning av statens mineraler på Finnmarkseiendommens grunn kan departementet ved forskrift fastsette en høyere årsavgift til grunneier enn angitt i § 57 første ledd første punktum .
Finnmárkkus Minerálaid roggama oktavuođa Finnmárkkuopmodaga eatnamiin de sáhttá departemeanta láhkaásahusa bakte mearridit alit jahkedivvaga eanaeaiggádii go mii lea mearriduvvon § 57 vuosttaš lađđasa vuosttaš čuoggás .
Kapittel 11 .
Kapihtal 11 .
Tilsyn
Goziheapmi
§ 59 . Tilsyn
§ 59 . Goziheapmi
Direktoratet for mineralforvaltning skal føre tilsyn med at a ) undersøkelse , herunder prøveuttak , og drift foregår på en bergfaglig forsvarlig måte i samsvar med lovens krav , b ) vilkår , godkjent driftsplan og pålegg gitt i eller i medhold av denne lov overholdes , c ) sikrings- og oppryddingsplikten etterleves , og d ) arbeider ikke fører til unødvendig forurensning eller unødvendig skade på miljøet .
Minerálahálddašandirektoráhtta galgá gozihit ahte : a ) iskkadeapmi , geahččalanroggan , ja doaibma čađahuvvo báktefágalaš dohkálaš vuogi mielde nu movt láhka gáibida , b ) eavttut , dohkkehuvvon doaibmaplána ja gohččumat dán lága vuođul čuvvojuvvojit , c ) sihkkarastin- ja čorgengeatnegasvuohta doahttaluvvo , ja ahte d ) bargu ii dagat dárbbašmeahttun nuoskkideami dahje dárbbašmeahttun birasvahága .
§ 60 . Undersøkelser og rett til opplysninger ved tilsyn
§ 60 . Iskkadeamit ja riekti oažžut dieđuid goziheami oktavuođas
Direktoratet for mineralforvaltning skal ved tilsyn ha uhindret tilgang til områder og anlegg og kunne foreta nødvendige undersøkelser av slike områder og anlegg .
Minerálahálddašandirektoráhtta galgá goziheami oktavuođas eastatkeahttá beassat guovlluide ja rusttegiidda vai guovlluid ja rusttegiid sáhttá dárkkistit .
Tiltakshaver plikter etter pålegg å legge frem for Direktoratet for mineralforvaltning opplysninger , dokumenter eller annet materiale av betydning for tilsynet .
Hukseheaddji geatnegahttojuvvo gohččuma vuođul addit dieđuid , dokumeanttaid dahje eará ávdnasiid Minerálahálddašandirektoráhtii maid sii dárbbašit goziheami oktavuođas .
Når særlige grunner tilsier det , kan slike opplysninger etter pålegg kreves av andre .
Sierranas ákkaid vuođul , de earát maiddái sáhttát gohččuma vuođul gáibidit oažžut dákkár dieđuid .
Utgiftene til tilsyn kan kreves dekket av den som tilsynet retter seg mot .
Gozihangoluid sáhttá dat guhte gozihuvvo šaddat máksit
§ 61 . Internkontroll
§ 61 . Siskkáldas dárkkisteapmi
Departementet kan gi forskrift om internkontroll og internkontrollsystemer for å sikre at krav fastsatt i eller i medhold av loven overholdes .
Departemeanta sáhttá mearridit láhkaásahusa siskkáldas dárkkisteami ja siskkáldas dárkkistanvuogádagaid birra vai sihkkarastá ahte láhkagáibádusat čuvvojuvvojit .
Kapittel 12 . Forvaltningstiltak og administrative sanksjoner
Kapihtal 12 . Hálddašandoaimmat ja hálddahuslaš ráŋggáštusat
§ 62 . Pålegg
§ 62 . Gohččun
Direktoratet for mineralforvaltning kan gi pålegg om å rette eller stanse forhold som er i strid med bestemmelser eller vedtak gitt i eller i medhold av loven .
Minerálahálddašandirektoráhtta sáhttá gohččut njulget dahje bissehit doaimma mii rihkku mearrádusaid dahje láhkamearrádusaid .
I pålegget skal det settes en frist for oppfyllelse .
Gohččumis galgá ollášuhttináigemeari ovdanboahtit .
§ 63 . Umiddelbar iverksetting ved Direktoratet for mineralforvaltning
§ 63 . Minerálahálddašandirektoráhta gaskkahis čađaheapmi
Hvis den ansvarlige ikke etterkommer pålegg om tiltak gitt i eller i medhold av loven , kan Direktoratet for mineralforvaltning sørge for å iverksette tiltaket .
Jus ovddasvástideaddji ii doahttal doaibmagohččumiid čuovvut mat dán lága vuođul leat mearriduvvon , de Minerálahálddašandirektoráhtta sáhttá fuolahit ollášuhttima .
Tiltak kan iverksettes uten forutgående pålegg dersom det er nødvendig for å avverge overhengende fare , eller dersom det etter omstendighetene vil være urimelig byrdefullt å finne frem til den ansvarlige .
Doaimmat sáhttet čađahuvvot almmá ráhkkaneaddji gohččuma haga jus lea dárbbašlaš eastadeames vuordi várálašvuođa , dahje ahte lea váttis gávdnat su gii ovddasvástádusa guoddá .
Utgiftene til iverksettingen kan kreves dekket av den ansvarlige .
Goluid dákkár doaimmaid čađaheamis sáhttá gáibidit ahte ovddasvástideaddji máksá .
Krav om utgiftsdekning er tvangsgrunnlag for utlegg .
Gollomáksima gáibádus lea bággopántideami vuođđun .
§ 64 . Midlertidig stans av virksomhet
§ 64 . Doaimma gaskaboddosaš orusteapmi
Hvis den ansvarlige ikke etterkommer pålegg om tiltak gitt i eller i medhold av loven , kan Direktoratet for mineralforvaltning kreve midlertidig stans av virksomheten .
Jus ovddasvástideaddji ii doahttal lága dahje láhkavuođu mearriduvvon gohččumiid dahje doaimmaid , sáhttá Minerálahálddašandirektoráhtta gáibidit doaimma gaskaboddosaččat orustuvvot .
Direktoratet for mineralforvaltning kan iverksette midlertidig stans av virksomheten uten forutgående pålegg dersom dette er nødvendig for å avverge overhengende fare .
Minerálahálddašandirektoráhtta sáhttá čađahit gaskaboddosaš orusteami almmá ráhkkaneaddji gohččuma haga jus lea dárbun vai sáhttá eastadit vuordi várálašvuođa .
Utgiftene til å stanse virksomheten kan kreves dekket av den ansvarlige .
Goluid dákkár doaimmaid čađaheamis sáhttá gáibidit ahte ovddasvástideaddji máksá .
§ 65 . Endring og tilbakekall av tillatelse mv. .
§ 65 . Lobi rievdadeapmi ja máhcaheapmi jna. .
Departementet og Direktoratet for mineralforvaltning kan oppheve eller endre vilkårene i tillatelse etter loven eller forskrift i medhold av loven , eller sette nye vilkår , og om nødvendig trekke tillatelsen tilbake dersom a ) det foreligger grov eller gjentatt overtredelse av bestemmelser gitt i eller i medhold av denne loven , b ) innehaveren av tillatelsen ikke etterkommer pålegg etter § 62 , c ) tillatelsen er gitt på grunnlag av uriktige eller ufullstendige opplysninger om forhold av vesentlig betydning , d ) vesentlige forutsetninger som lå til grunn for å gi tillatelsen er bortfalt , eller e ) det for øvrig følger av ellers gjeldende omgjøringsregler .
Departemeanta ja Minerálahálddašandirektoráhtta sáhttet fámuhuhttit dahje rievdadit doaibmalobi eavttuid mat lága dahje láhkii gullevaš láhkaásahusa vuođul lea juolluduvvon , dahje bidjat ođđa eavttuid , ja maiddái máhcahit doaibmalobi jus : a ) máŋgii ja roavvát rihkku láhkamearrádusaid dahje dán lága vuođul mearrádusaid , b ) doaibmalobi eaiggát ii doahttal gohččosiid mearriduvvon § 62 vuođul , c ) doaibmalobi lea ožžon boasttu dieđuid vuođul dahje lea addán dievasmeahttun dieđuid mearkkašahtti dilálašvuođaid birra , d ) mearkkašahtti eavttut mat ledje vuođđun dalle go doaibmalohpi juolluduvvui leat jávkan , dahje e ) mii muđui ovdanboahtá gustojeaddji rievdadannjuolggadusain .
Endring og tilbakekall av tillatelse etter første ledd kan gjøres tidsbegrenset .
Doaibmalobi rievdadeapmi dahje máhcaheapmi vuosttaš lađđasa mielde sáhttá áigeráddjejuvvot .
Tidsbegrenset endring og tilbakekall kan gjøres betinget av at bestemte forhold utbedres eller endres .
Áigeráddjejuvvon rievdadeapmi ja máhcaheapmi sáhttá leat evttolažžan dan ektui ahte dihto dilálašvuođat buoriduvvojit dahje rievdaduvvojit .
Ved avgjørelser etter paragrafen her skal det tas hensyn til det økonomiske tapet og de ulempene som det må påregnes at en endring eller et tilbakekall vil påføre innehaveren av tillatelsen , og de fordelene og ulempene som endringen eller tilbakekallet for øvrig vil medføre .
Mearrádusat dán paragráfa mielde galget vuhtiiváldit vejolaš ekonomalaš vahágiid ja váivvádusaid maid doaibmalobi eaiggát sáhttá šaddat gillát sáhttá jus lohpi rievdaduvvo dahje máhcahuvvo , ja ovdamuniid ja váivvádusaid maid rievdadeapmi dahje máhcaheapmi muđui mielddisbuktá .
Departementet kan i forskrift gi nærmere bestemmelser om endring og tilbakekall av tillatelser .
Departemeanta sáhttá mearridit láhkaásahusa doaibmalobi rievdadeami ja máhcaheami birra .
§ 66 . Tvangsmulkt
§ 66 . Bággensáhkku
For å sikre at bestemmelsene i loven eller vedtak i medhold av loven blir gjennomført , kan Direktoratet for mineralforvaltning treffe vedtak om tvangsmulkt som tilfaller statskassen .
Dáhkideames ahte láhkamearrádusat ja mearrádusat dán lága vuođul doahttaluvvojit , sáhttá Minerálahálddašandirektoráhtta mearridit bággensáhku man galgá stáhtii máksit .
Tvangsmulkten kan fastsettes når overtredelse av loven eller vedtak i medhold av loven er oppdaget .
Bággensáhkku sáhttá mearriduvvot go fuomášuvvo ahte juogo lága dahje dan olis mearrádus lea rihkkojuvvon .
Tvangsmulkten begynner å løpe dersom den ansvarlige oversitter fristen for retting av forholdet .
Bággensáhku šaddá máksit das rájes go livččii galgan njulget dahje buoridit dili .
Dersom særlige grunner tilsier det , kan tvangsmulkt fastsettes på forhånd , og løper da fra en eventuell overtredelse tar til .
Jus leat earenoamáš ákkat , sáhttá bággensáhku ovdalgihtii juo mearridit , ja doaibmá dan beaivvi rájes go vejolaš rihkkun dáhpáhuvvá .
Det kan fastsettes at tvangsmulkten løper så lenge det ulovlige forholdet varer , eller at den forfaller for hver overtredelse .
Maiddái sáhttá mearriduvvot ahte bággensáhku galgá máksit nu guhka go lobihisvuohta bistá , dahje galgá máksojuvvot maŋŋil juohke rihkkuma .
Tvangsmulkt løper likevel ikke dersom manglende etterlevelse skyldes forhold utenfor den ansvarliges kontroll .
Bággensáhkku dattetge ii mearriduvvo jus váilevaš doahttaleami sivvan leat dilálašvuođat maid son geas lea ovddasvástádus ii hálddaš .
Tvangsmulkt kan fastsettes som løpende mulkt eller engangsmulkt .
Bággensáhkku sáhttá mearriduvvot juogo bisánkeahtes sáhkkun dahje hávális sáhkkun .
Tvangsmulkt ilegges den ansvarlige for overtredelsen .
Bággensáhku dubmejuvvo máksit son guhte ovddasvástida rihkkumuša .
Er overtredelsen skjedd på vegne av et selskap eller en annen sammenslutning , skal tvangsmulkten som hovedregel ilegges dette .
Jus rihkkun lea dáhpáhuvvan juogo fitnodaga dahje eará lihtu namas , de dat dábálaččat šaddá máksit sáhku .
Er tvangsmulkt ilagt et selskap som inngår i et konsern , kan påløpt tvangsmulkt også inndrives hos morselskap .
Jus gávpevuođđudus , mii lea oassin konsearnas dubmejuvvo máksit bággensáhku , de sáhttá gáibidit ahte váldogávpevuođđudus máksá mearriduvvon bággensáhku .
Er flere ansvarlige etter vedtak om tvangsmulkt , hefter de solidarisk for betaling av tvangsmulkten .
Jus leat máŋga ovddasvástideaddji maŋŋil bággensáhku mearrádusa , de sii maiddái čatnasit máksit bággensáhku ovttas .
Pålegg om tvangsmulkt er tvangsgrunnlag for utlegg .
Bággensáhku geasku lea bággopántideami vuođđun .
Direktoratet for mineralforvaltning kan i særlige tilfeller redusere eller frafalle påløpt tvangsmulkt .
Minerálahálddašandirektoráhtta sáhttá earenoamáš dilálašvuođaid vuođul luohpat mearriduvvon bággensáhku .
Departementet kan i forskrift gi nærmere bestemmelser om tvangsmulkt , herunder om tvangsmulktens størrelse og varighet , fastsettelse av tvangsmulkt og frafall av påløpt tvangsmulkt .
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain mearridit dárkilat mearrádusaid bággensáhku birra , dákko bakte bággensáhku sturrodaga ja bisttu , bággensáhku mearrideami ja bággensáhku luohpama .
§ 67 . Overtredelsesgebyr
§ 67 . Rihkkundivat
Direktoratet for mineralforvaltning kan pålegge den som har overtrådt bestemmelser gitt i eller i medhold av denne lov , å betale et pengebeløp til statskassen ( overtredelsesgebyr ) .
Minerálahálddašandirektoráhtta sáhttá geatnegahttit su guhte rihkku láhkamearrádusaid dahje mearrádusaid dán lága olis , máksit ruhtasupmi stáhtii ( Rihkkundivat ) .
Fysiske personer kan bare ilegges overtredelsesgebyr for forsettlige eller uaktsomme overtredelser .
Fysalaš olbmot sáhttet dušše šaddat máksit rihkkundivvaga dáhtolaš dahje ávvirmeahttun rihkkumiid dihte .
Et foretak kan ikke ilegges overtredelsesgebyr dersom overtredelsen skyldes forhold utenfor foretakets kontroll .
Fitnodaga ii sáhte geatnegahttit máksit rihkkundivvaga jus rihkkuma sivat leat dilálašvuođat olggobealde fitnodaga hálddu .
Ved vurderingen av om overtredelsesgebyr skal ilegges og ved utmålingen skal det blant annet legges vekt på hvor alvorlig overtredelsen er og graden av skyld .
Go árvvoštallá galgá go mearridit rihkkundivvaga ja divvaga sturrodaga de galgá earret eará árvvoštallat rihkkuma duođalašvuođa ja man muddui siva guoddá .
Vedtak om overtredelsesgebyr er tvangsgrunnlag for utlegg .
Rihkkundivvaga mearrádus lea bággopántideami vuođđun .
Departementet kan i forskrift gi nærmere bestemmelser om overtredelsesgebyr , herunder om vilkår for å ilegge overtredelsesgebyr , om størrelsen på overtredelsesgebyret , om rente og tilleggsgebyr dersom overtredelsesgebyret ikke blir betalt ved forfall og om frafall av ilagt overtredelsesgebyr .
Departemeanta sáhttá láhkaásahusas addit dárkilat mearrádusaid rihkkudivvaga birra , dakko bakte eavttuid rihkkudivvaga mearrideames , rihkkundivvaga sturrodaga , reanttuid ja liigedivvaga jus rihkkundivat ii máksojuvvo mearreáiggis ja rihkkundivvaga luohpama birra .
21 polsk-norske kulturprosjekter får støtte - regjeringen.no
21 polskkalaš-norgalaš kulturprošeavtta ožžot doarjaga
21 polsk-norske kulturprosjekter får støtte
21 ođđa ovttasbargoprošeavtta leat dál dohkkehuvvon ruhtaduvvot Kulturlonohallanfoanddas.
21 nye samarbeidsprosjekter er nå godkjent for finansiering fra Kulturutvekslingsfondet.
21 ođđa ovttasbargoprošeavtta leat dál dohkkehuvvon ruhtaduvvot Kulturlonohallanfoanddas.
Prosjektene omfatter scenekunst, musikk, kulturarv, billedkunst, litteratur og arkiv og involverer aktiviteter i både Polen, Norge og Island.
Prošeavttat fátmmastit lávdedáidaga, musihka, kulturárbbi, govvadáidaga, girjjálašvuođa ja arkiivva ja dat siskkildit doaimmaid sihke Buolas, Norggas ja Islánddas.
Prosjekter som mottar støtte etter 4. utlysningsrunde (pdf)
Prošeavttat mat ožžot doarjaga 4. almmuhanvuoru maŋŋá (pdf)
– Kulturutvekslingsfondet er et viktig bidrag til økt kunnskap og interesse for både norsk og polsk kultur, og er et eksempel på hvordan EØS-midlene bidrar til stadig tettere polsk-norsk kontakt og samarbeid.
– Kulturlonohallanfoanda lea dehálaš veahkki mii váikkuha lasihit máhtu ja beroštumi sihke Norgga ja Buola kultuvrras, ja dat lea dakkár ovdamearka mii čájeha ahte EØS-ruđat dađistaga buoridit Buola ja Norgga gaskasaš oktavuođaid ja ovttasbarggu.
Det er stor interesse for fondet både i Norge og Polen og gode og spennende prosjekter innenfor et bredt spekter av kultursektoren har fått støtte, sier kulturminister Anniken Huitfeldt.
Beroštupmi foanddas lea stuoris sihke Buolas ja Norggas ja buorit ja gelddolaš prošeavttat mat gokčet kultursuorggi viidát, leat ožžon ruhtadoarjaga foanddas, dadjá kulturministtar Anniken Huitfeldt.
Kulturutvekslingsfondet med Polen ble etablert i 2008 og forvaltes av det polske kulturdepartementet.
Kulturlonohallanfoanda Buolain ásahuvvui jagi 2008 ja dan hálddaša Buola kulturdepartemeanta.
Fondet utgjør totalt nærmere 90 millioner kroner og finansieres i hovedsak av norske EØS-midler.
Foanddas leat lagabui 90 milj. ruvnno ja dan ruhtadit eanaš norgalaš EØS-ruđat.
Fondet støtter kulturell utveksling i form av samarbeidsprosjekter mellom polske søkere og partnere fra Norge, Island eller Liechtenstein.
Foanda doarju kultuvrralaš lonohallama mat leat Buola oasálaččaid ja ohcciid ja Norgga, Islándda ja Lichtensteina oasálaččaid ja ohcciid ovttasbargoprošeavttat.
Målet er å styrke dialogen og det kulturelle samarbeidet mellom Polen og giverlandene.
Ulbmil lea nanosmahttit Buola ja juolludeaddji riikkaid gaskasaš gulahallama ja kultuvrralaš ovttasbarggu.
Dette er den fjerde av i alt fem planlagte utlysninger.
Dát lea njealját oktiibuot viđa plánejuvvon almmuheamis.
Siste søknadsrunde vil bli utlyst i begynnelsen av mars i år.
Maŋimus ohcanvuorru galgá almmuhuvvot njukčamánu álggus dán jagi.
Nærmere opplysninger om prosjektene og søknadsprosessen finnes på Kulturutvekslingsfondets hjemmeside.
Eanet dieđuid prošeavttaid ja ohcanproseassaid birra leat gávdnamis dás: Kulturlonohallanfoandda ruoktosiidu.
Kulturdepartementet koordinerer arbeidet med fondet i Norge, i samarbeid med Norsk kulturråd, ABM-utvikling og Riksantikvaren.
Kulturdepartemeanta oktiiordne foandabarggu Norggas, ovttasráđiid Norgga kulturráđiin, ABM-ovddidemiin ja Riikkaantikvárain.
Du kan også henvende deg til:.
Don sáhtát maiddái váldit oktavuođa dása: kulturlonohallanfoanda@kud.dep.no.
22. konsesjonsrunde – stor interesse for nordlige havområder - regjeringen.no
22. konsešuvdnavuorru – stuora beroštupmi davvi áhpeguovlluide
Ved utløpet av søknadsfristen for 22. konsesjonsrunde på norsk kontinentalsokkel har Olje- og energidepartementet mottatt søknader fra 36 selskaper.
Ohcanáigemearrái 22. konsešuvnavurrui norgga nannánjuolggis lea Oljo- ja energiijadepartemeanta vuostáiváldán ohcamiid 36 fitnodagas.
Departementet tar sikte på tildeling av nye utvinningstillatelser før sommeren 2013.
Departemeanta jurddaša ođđa bohkanlobiid juolludit ovdal 2013 geasi.
- Det er gledelig å se så stor og bred interesse for 22. konsesjonsrunde.
- Lea illudahtti ahte lea ná stuora ja viiddis beroštupmi 22. konsešuvdnavurrui.
De positive leteresultatene på norsk sokkel de siste år er en viktig start på vårt arbeid for å opprettholde aktiviteten på norsk sokkel på lang sikt.
Positiivvalaš ohcanbohtosat norgga nannánjuolggis maŋemus jagiid leat dehálaš vuolggan min bargui bisuhit guhkitáigái doaimmaid norgga nannánjuolggis.
Videre utforskning i åpnet areal er et nøkkelelement for å få dette til, sier olje- og energiminister Ola Borten Moe.
Viidáset diđošteamit rahppojuvvon areálas leat čoavddaelemeantan jus dan galgá nagodit joksat, dadjá oljo- ja energiijaministtar Ola Borten Moe.
Denne konsesjonsrunden er rettet mot de mindre utforskede områdene i Barentshavet og i Norskehavet.
Dát konsešuvdnavuorru lea smávit guovlluid váste mat eai leat nu diđoštuvvon Barentsábis ja Norggaábis.
86 blokker ble utlyst i 22. konsesjonsrunde fordelt på 14 blokker i Norskehavet og 72 blokker i Barentshavet.
86 bohkanguovllu almmuhuvvojedje 22. Konsešuvdnavuorus juohkásan 14 bohkanguvlui Norggaábis ja 72 bohkanguvlui Barentsábis.
- Det er stor bredde i selskapene som søker og det er stor variasjon i områdene de har søkt på.
- Fitnodagain mat ohcet leat hui máŋggaláganat ja lea stuora erohus makkár guovlluide leat ohcan.
Dette er svært positivt og viser at næringen har stor tro på våre nordlige havområder, sier olje- og energiminister Ola Borten Moe.
Dát lea hui positiivvalaš ja čájeha ahte ealáhusas lea stuora jáhkku min davvi áhpeguovlluide, dadjá oljo- ja energiijaministtar Ola Borten Moe.
Når tilbudene til selskapene blir sendt ut før sommeren 2013 vil departementet offentliggjøre hvilke blokker som blir tildelt til hvilke selskaper med tilhørende arbeidsprogram.
Go fálaldagat sáddejuvvojit fitnodagaide ovdal 2013 geasi, de departemeanta boahtá almmuhit makkár bohkanguovllut juolluduvvojit makkár fitnodagaide ja bargoprográmmaid mat daidda gullet.
Selskapene som har søkt om utvinningstillatelse er: Atlantic Petroleum AS.
Fitnodagat mat leat ohcan bohkanlobi leat: Atlantic Petroleum AS.
, AS Norske Shell, Bayerngas Norge AS.
, AS Norske Shell, Bayerngas Norge AS.
, BG Norge AS.
, BG Norge AS.
, BP Norge AS.
, BP Norge AS.
, Centrica Resources Norge AS.
, Centrica Resources Norge AS.
, Concedo ASA.
, Concedo ASA.
, ConocoPhillips Skandinavia AS.
, ConocoPhillips Skandinavia AS.
, Dana Petroleum Norway AS.
, Dana Petroleum Norway AS.
, Det norske oljeselskap ASA.
, Det norske oljeselskap ASA.
, Dong E &P Norge AS.
, Dong E &P Norge AS.
, E. ON E &P Norge AS.
, E. ON E &P Norge AS.
, Edison International SpA, Eni Norge AS.
, Edison International SpA, Eni Norge AS.
, Faroe Petroleum Norge AS.
, Faroe Petroleum Norge AS.
, GDF SUEZ E &P Norge AS.
, GDF SUEZ E &P Norge AS.
, Idemitsu Petroleum Norge AS.
, Idemitsu Petroleum Norge AS.
, Lukoil Oil Company, Lundin Norway AS.
, Lukoil Oil Company, Lundin Norway AS.
, Maersk Oil Norway AS.
, Maersk Oil Norway AS.
, Moeco Oil & Gas Norge AS.
, Moeco Oil & Gas Norge AS.
, North Energy ASA.
, North Energy ASA.
, OMV Norge AS.
, OMV Norge AS.
, PGNiG Norway AS.
, PGNiG Norway AS.
, Repsol Exploration Norge AS.
, Repsol Exploration Norge AS.
, Rocksource ASA.
, Rocksource ASA.
, RN Nordic Oil AS.
, RN Nordic Oil AS.
, RWE Dea Norge AS.
, RWE Dea Norge AS.
, Skagen44 AS.
, Skagen44 AS.
, Spring Energy Norway AS.
, Spring Energy Norway AS.
, Statoil Petroleum AS.
, Statoil Petroleum AS.
, Suncor Energy Norge AS.
, Suncor Energy Norge AS.
, Total E &P Norge AS.
, Total E &P Norge AS.
, Tullow Oil, Valiant Petroleum og Wintershall Norge ASA.
, Tullow Oil, Valiant Petroleum og Wintershall Norge ASA.
Regjeringen lyste ut 22. konsesjonsrunde 26. juni 2012.
Ráđđehus almmuhii 22. konsešuvdnavuoru geassemánu 22.b.2012:s.
Mer informasjon om 22. konsesjonsrunde finnes i pressemeldingen av 26. juni.
Eambbo dieđuid 22. konsešuvdnavuoru birra gávnnat geassemánu 26. b. preassadieđáhusas.
Her finnes også kart over de utlyste blokkene.
Dáppe gávdnojit maiddái kárttat mat čájehit almmuhuvvon bohkanguovlluid.
23 millioner til ombygging av Vikersund skiflygingsbakke - regjeringen.no
23 milj. ruvnno Vikersunda sabetsaddinluohká nuppástuhttinhuksemii
23 millioner til ombygging av Vikersund skiflygingsbakke
Kulturdepartemeanta addá 23 milj. ruvnno Vikersunda sabetsaddinluohká nuppástuhttinhuksemii.
Kulturdepartementet gir 23 millioner kroner til ombygging av skiflygingsbakken i Vikersund.
Kulturdepartemeanta addá 23 milj. ruvnno Vikersunda sabetsaddinluohká nuppástuhttinhuksemii.
- Vikersund er nasjonalarena for skiflyging og et anlegg på internasjonalt toppnivå som vi kan være stolte av, sier kulturminister Anniken Huitfeldt.
- Vikersund lea riikkavalaštallanbáiki sabetsattáhallama várás ja lea valaštallanrusttet mii lea riikkaidgaskasaš njunušdásis man geažil mii galgat leat rámis, cealká kulturministtar Anniken Huitfeldt.
- Anlegget i Vikersund er viktig for å ta vare på den norske skitradisjonen slik at vi kan arrangere internasjonale mesterskap i framtiden.
– Vikersunda sattáhallanrusttet lea dehálaš go mii galgat seailluhit Norgga sabetárbevieruid nu ahte mii sáhttit lágidit riikkaidgaskasaš meašttirsattáhallamiid boahttevaš áiggi.
Jeg er imponert over det sterke lokale engasjementet og den enorme dugnadsinnsatsen som er lagt ned for å holde anlegget i topp stand, sier kulturministeren.
Mun lean vávastuvvan báikkálaš olbmuid nana áŋgiruššamis ja hirpmus rahčamis álbmogasii mii dahkkojuvvo doalahan dihtii rusttega ortnegis ja bajimus dásis, dadjá kulturministtar.
Vikersund er tildelt VM i skiflyging i 2012 og arrangerer prøve-VM i skiflyging i 2011.
Vikersund lea ožžon Máilmmemeaštirsattáhallamiid jagi 2012 ja lágida geahččalan-máilmmemeašttir- sattáhallamiid jagi 2011.
Tilskuddet skal brukes til ombygging og modernisering av anlegget.
Juolludus galgá geavahuvvot rusttega nuppástuhttinhuksemii ja ođasmahttimii.
Dette innebærer blant annet endring av bakkeprofilen, nytt fartsoppbygg, utstyr for snøproduksjon og teknisk anlegg.
Dat mielddisbuktá ee. ahte luohká profiila ferte rievdaduvvot, ođđa leaktoaddi ráhkadus ferte huksejuvvot, muohtabuvttadanrusttet ja teknihkalaš rusttegat fertejit hákkojuvvot.
Fra venstre: Roger Ryberg, fylkesordfører i Buskerud, Sverre Seberg, president i Norges Skiforbund, Martin Kolberg, stortingsrepresentant for AP Buskerud, kulturminister Anniken Huitfeldt, Per Willy Holseter, styreleder i stiftelsen Vikersund Hoppsenter og Terje Bråthen, ordfører i Modum.
Gurut bealde: Roger Ryberg, Buskeruda fylkkasátnejođiheaddji, Sverre Seberg, Norgga Sabetlihtu presideanta, Martin Kolberg, Buskeruda bargiidbellodaga stuorradiggeáirras, kulturministtar Anniken Huitfeldt, Per Willy Holseter, Vuođđudusa Vikersund Hoppsenter stivrajođiheaddji ja Terje Bråthen, Moduma suohkana sátnejođiheaddji.
Foto: Kulturdepartementet.
Govva: Kulturdepartemeanta.
275 kommuner får midler fra Den kulturelle spaserstokken - regjeringen.no
275 kommuner får midler fra Den kulturelle spaserstokken - regjeringen.no
275 kommuner får midler fra Den kulturelle spaserstokken
275 kommuner får midler fra Den kulturelle spaserstokken
Kulturdepartementet har mottatt i alt 281 søknader, og det totale søknadsbeløpet var på ca. 54 mill. kroner.
Kulturdepartementet har mottatt i alt 281 søknader, og det totale søknadsbeløpet var på ca. 54 mill. kroner.
Kulturdepartementet har besluttet at 275 kommuner får tildelt midler fra Den kulturelle spaserstokken i år.
Kulturdepartementet har besluttet at 275 kommuner får tildelt midler fra Den kulturelle spaserstokken i år.
Den kulturelle spaserstokken sørger for et profesjonelt kulturtilbud til eldre.
Den kulturelle spaserstokken sørger for et profesjonelt kulturtilbud til eldre.
Den kulturelle spaserstokken stimulerer til samarbeid mellom kultursektoren og omsorgssektoren i kommunene, slik at eldre får et tilpasset kulturtilbud på arenaer der de eldre befinner seg i dagliglivet.
Den kulturelle spaserstokken stimulerer til samarbeid mellom kultursektoren og omsorgssektoren i kommunene, slik at eldre får et tilpasset kulturtilbud på arenaer der de eldre befinner seg i dagliglivet.
Midlene deles ut etter søknad fra kommunene.
Midlene deles ut etter søknad fra kommunene.
I statsbudsjettet for 2010 er det bevilget til sammen 28 mill. kroner til Den kulturelle spaserstokken på Kulturdepartementets og Helse- og omsorgsdepartementets budsjetter, med henholdsvis 14 mill. kroner fra hvert departement.
I statsbudsjettet for 2010 er det bevilget til sammen 28 mill. kroner til Den kulturelle spaserstokken på Kulturdepartementets og Helse- og omsorgsdepartementets budsjetter, med henholdsvis 14 mill. kroner fra hvert departement.
For en del av kommunene som får tildelt midler fra Den kulturelle spaserstokken i 2010 ligger et samarbeid mellom flere kommuner til grunn for tilskuddet.
For en del av kommunene som får tildelt midler fra Den kulturelle spaserstokken i 2010 ligger et samarbeid mellom flere kommuner til grunn for tilskuddet.
Tilskuddsbrev vil sendes i løpet av oktober / november.
Tilskuddsbrev vil sendes i løpet av oktober / november.
Den kulturelle spaserstokken ble etablert som en ordning i 2007 med en bevilgning på 10 millioner kroner.
Den kulturelle spaserstokken ble etablert som en ordning i 2007 med en bevilgning på 10 millioner kroner.
I tråd med Kulturløftet II vil regjeringen fram til 2014 arbeide for å tredoble satsningen på den kulturelle spaserstokken og gjøre ordningen permanent.
I tråd med Kulturløftet II vil regjeringen fram til 2014 arbeide for å tredoble satsningen på den kulturelle spaserstokken og gjøre ordningen permanent.
Tilskudd pr. fylke:
Tilskudd pr. fylke:
Total Østfold 995 000 kroner: Moss kommune 180 000 kroner Sarpsborg kommune 200 000 kroner Fredrikstad kommune 200 000 kroner Askim kommune 90 000 kroner Marker kommune 30 000 kroner Hvaler kommune 60 000 kroner Skiptvedt kommune 35 000 kroner Trøgstad kommune 20 000 kroner Hobøl kommune 40 000 kroner Eidsberg kommune 20 000 kroner Halden kommune 80 000 kroner Rygge kommune 40 000 kroner
Total Østfold 995 000 kroner: Moss kommune 180 000 kroner Sarpsborg kommune 200 000 kroner Fredrikstad kommune 200 000 kroner Askim kommune 90 000 kroner Marker kommune 30 000 kroner Hvaler kommune 60 000 kroner Skiptvedt kommune 35 000 kroner Trøgstad kommune 20 000 kroner Hobøl kommune 40 000 kroner Eidsberg kommune 20 000 kroner Halden kommune 80 000 kroner Rygge kommune 40 000 kroner
Totalt Akershus 1 695 000 kroner: Bærum kommune 220 000 kroner Asker kommune 190 000 kroner Lørenskog kommune 160 000 kroner Skedsmo kommune 180 000 kroner Aurskog-Høland kommune 50 000 kroner Sørum kommune 220 000 kroner Enebakk kommune 50 000 kroner Ås kommune 15 000 kroner Ski kommune 90 000 kroner Eidsvoll kommune 20 000 kroner Nannestad kommune 20 000 kroner Frogn kommune 40 000 kroner Nesodden kommune 150 000 kroner Ullensaker kommune 120 000 kroner Nes kommune 40 000 kroner Nittedal kommune 130 000 kroner
Totalt Akershus 1 695 000 kroner: Bærum kommune 220 000 kroner Asker kommune 190 000 kroner Lørenskog kommune 160 000 kroner Skedsmo kommune 180 000 kroner Aurskog-Høland kommune 50 000 kroner Sørum kommune 220 000 kroner Enebakk kommune 50 000 kroner Ås kommune 15 000 kroner Ski kommune 90 000 kroner Eidsvoll kommune 20 000 kroner Nannestad kommune 20 000 kroner Frogn kommune 40 000 kroner Nesodden kommune 150 000 kroner Ullensaker kommune 120 000 kroner Nes kommune 40 000 kroner Nittedal kommune 130 000 kroner
Totalt Oslo 750 000 kroner: Oslo kommune 750 000 kroner
Totalt Oslo 750 000 kroner: Oslo kommune 750 000 kroner
Totalt Hedmark 1 525 000 kroner: Kongsvinger kommune 150 000 kroner Hamar kommune 220 000 kroner Grue kommune 90 000 kroner Ringsaker kommune 200 000 kroner Sør-Odal kommune 50 000 kroner Åsnes kommune 70 000 kroner Elverum kommune 300 000 kroner Os i Østerdalen 100 000 kroner Nord-Odal kommune 25 000 kroner Tolga kommune 35 000 kroner Trysil kommune 35 000 kroner Stange kommune 90 000 kroner Løten kommune 70 000 kroner Tynset kommune 50 000 kroner Eidskog kommune 40 000 kroner
Totalt Hedmark 1 525 000 kroner: Kongsvinger kommune 150 000 kroner Hamar kommune 220 000 kroner Grue kommune 90 000 kroner Ringsaker kommune 200 000 kroner Sør-Odal kommune 50 000 kroner Åsnes kommune 70 000 kroner Elverum kommune 300 000 kroner Os i Østerdalen 100 000 kroner Nord-Odal kommune 25 000 kroner Tolga kommune 35 000 kroner Trysil kommune 35 000 kroner Stange kommune 90 000 kroner Løten kommune 70 000 kroner Tynset kommune 50 000 kroner Eidskog kommune 40 000 kroner
Totalt Oppland 1 345 000 kroner: Lillehammer kommune 260 000 kroner Gjøvik kommune 120 000 kroner Gran kommune 170 000 kroner Sel kommune 100 000 kroner Østre Toten kommune 100 000 kroner Dovre kommune 40 000 kroner Øyer kommune 85 000 kroner Vestre Toten kommune 180 000 kroner Øystre Slidre kommune 55 000 kroner Vestre Slidre kommune 20 000 kroner Gausdal kommune 100 000 kroner Etnedal kommune 35 000 kroner Sør-Fron kommune 35 000 kroner Vang kommune 45 000 kroner Ringebu kommune 80 000 kroner
Totalt Oppland 1 345 000 kroner: Lillehammer kommune 260 000 kroner Gjøvik kommune 120 000 kroner Gran kommune 170 000 kroner Sel kommune 100 000 kroner Østre Toten kommune 100 000 kroner Dovre kommune 40 000 kroner Øyer kommune 85 000 kroner Vestre Toten kommune 180 000 kroner Øystre Slidre kommune 55 000 kroner Vestre Slidre kommune 20 000 kroner Gausdal kommune 100 000 kroner Etnedal kommune 35 000 kroner Sør-Fron kommune 35 000 kroner Vang kommune 45 000 kroner Ringebu kommune 80 000 kroner
Totalt Buskerud 2 220 000 kroner: Drammen kommune 280 000 kroner Kongsberg kommune 1 000 000 kroner Lier kommune 160 000 kroner Hole kommune 150 000 kroner Hemsedal kommune 30 000 kroner Nedre Eiker kommune 130 000 kroner Røyken kommune 140 000 kroner Hol kommune 50 000 kroner Ål kommune 80 000 kroner Gol kommune 30 000 kroner Hurum kommune 90 000 kroner Øvre Eiker kommune 80 000 kroner
Totalt Buskerud 2 220 000 kroner: Drammen kommune 280 000 kroner Kongsberg kommune 1 000 000 kroner Lier kommune 160 000 kroner Hole kommune 150 000 kroner Hemsedal kommune 30 000 kroner Nedre Eiker kommune 130 000 kroner Røyken kommune 140 000 kroner Hol kommune 50 000 kroner Ål kommune 80 000 kroner Gol kommune 30 000 kroner Hurum kommune 90 000 kroner Øvre Eiker kommune 80 000 kroner
Totalt Vestfold 1 480 000 kroner: Horten kommune 300 000 kroner Tønsberg kommune 150 000 kroner Sandefjord kommune 260 000 kroner Holmestrand kommune 350 000 kroner Stokke kommune 100 000 kroner Sande kommune 60 000 kroner Svelvik kommune 80 000 kroner Larvik kommune 180 000 kroner
Totalt Vestfold 1 480 000 kroner: Horten kommune 300 000 kroner Tønsberg kommune 150 000 kroner Sandefjord kommune 260 000 kroner Holmestrand kommune 350 000 kroner Stokke kommune 100 000 kroner Sande kommune 60 000 kroner Svelvik kommune 80 000 kroner Larvik kommune 180 000 kroner
Totalt Telemark 1 130 000 kroner: Porsgrunn kommune 280 000 kroner Skien kommune 150 000 kroner Vinje kommune 50 000 kroner Bamble kommune 80 000 kroner Sauherad kommune 70 000 kroner Nome kommune 80 000 kroner Kragerø kommune 50 000 kroner Bø kommune 40 000 kroner Notodden kommune 200 000 kroner Tokke kommune 40 000 kroner Siljan kommune 10 000 kroner Drangedal kommune 80 000 kroner
Totalt Telemark 1 130 000 kroner: Porsgrunn kommune 280 000 kroner Skien kommune 150 000 kroner Vinje kommune 50 000 kroner Bamble kommune 80 000 kroner Sauherad kommune 70 000 kroner Nome kommune 80 000 kroner Kragerø kommune 50 000 kroner Bø kommune 40 000 kroner Notodden kommune 200 000 kroner Tokke kommune 40 000 kroner Siljan kommune 10 000 kroner Drangedal kommune 80 000 kroner
Totalt Aust-Agder 825 000 kroner: Risør kommune 100 000 kroner Grimstad kommune 170 000 kroner Tvedestrand kommune 70 000 kroner Lillesand kommune 90 000 kroner Birkenes kommune 115 000 kroner Evje og Hornnes 20 000 kroner Froland kommune 40 000 kroner Bykle kommune 20 000 kroner Arendal kommune 200 000 kroner Gjerstad kommune 20 000 kroner
Totalt Aust-Agder 825 000 kroner: Risør kommune 100 000 kroner Grimstad kommune 170 000 kroner Tvedestrand kommune 70 000 kroner Lillesand kommune 90 000 kroner Birkenes kommune 115 000 kroner Evje og Hornnes 20 000 kroner Froland kommune 40 000 kroner Bykle kommune 20 000 kroner Arendal kommune 200 000 kroner Gjerstad kommune 20 000 kroner
Totalt Vest Agder 1 120 000 kroner: Kristiansand kommune 550 000 kroner Søgne kommune 100 000 kroner Flekkefjord kommune 75 000 kroner Vennesla kommune 100 000 kroner Mandal kommune 30 000 kroner Kvinesdal kommune 50 000 kroner Sirdal kommune 20 000 kroner Lindesnes kommune 70 000 kroner Songdalen kommune 50 000 kroner Lyngdal kommune 50 000 kroner Farsund kommune 25 000 kroner
Totalt Vest Agder 1 120 000 kroner: Kristiansand kommune 550 000 kroner Søgne kommune 100 000 kroner Flekkefjord kommune 75 000 kroner Vennesla kommune 100 000 kroner Mandal kommune 30 000 kroner Kvinesdal kommune 50 000 kroner Sirdal kommune 20 000 kroner Lindesnes kommune 70 000 kroner Songdalen kommune 50 000 kroner Lyngdal kommune 50 000 kroner Farsund kommune 25 000 kroner
Totalt Rogaland 1 955 000 kroner: Haugesund kommune 210 000 kroner Klepp kommune 115 000 kroner Time kommune 170 000 kroner Hå kommune 130 000 kroner Karmøy kommune 180 000 kroner Stavanger kommune 250 000 kroner Gjesdal kommune 100 000 kroner Sandnes kommune 220 000 kroner Suldal kommune 90 000 kroner Vindafjord kommune 100 000 kroner Eigersund kommune 70 000 kroner Utsira kommune 10 000 kroner Sauda kommune 115 000 kroner Randaberg kommune 50 000 kroner Hjelmeland kommune 100 000 kroner Tysvær kommune 45 000 kroner
Totalt Rogaland 1 955 000 kroner: Haugesund kommune 210 000 kroner Klepp kommune 115 000 kroner Time kommune 170 000 kroner Hå kommune 130 000 kroner Karmøy kommune 180 000 kroner Stavanger kommune 250 000 kroner Gjesdal kommune 100 000 kroner Sandnes kommune 220 000 kroner Suldal kommune 90 000 kroner Vindafjord kommune 100 000 kroner Eigersund kommune 70 000 kroner Utsira kommune 10 000 kroner Sauda kommune 115 000 kroner Randaberg kommune 50 000 kroner Hjelmeland kommune 100 000 kroner Tysvær kommune 45 000 kroner
Totalt Hordaland 2 562 000 kroner: Bergen kommune 650 000 kroner Fjell kommune 200 000 kroner Øygarden kommune 50 000 kroner Kvinnherad kommune 110 000 kroner Voss kommune 170 000 kroner Austrheim kommune 60 000 kroner Kvam herad 150 000 kroner Os kommune 130 000 kroner Askøy kommune 160 000 kroner Osterøy kommune 120 000 kroner Lindås kommune 100 000 kroner Vaksdal kommune 55 000 kroner Odda kommune 45 000 kroner Ullensvang herad 37 000 kroner Austevoll kommune 60 000 kroner Granvin Herad 20 000 kroner Etne kommune 55 000 kroner Fusa kommune 15 000 kroner Masfjorden kommune 15 000 kroner Radøy kommune 30 000 kroner Tysnes kommune 15 000 kroner Ulvik kommune 20 000 kroner Meland kommune 30 000 kroner Stord kommune 50 000 kroner Jondal kommune 40 000 kroner Bømlo kommune 150 000 kroner Sveio kommune 25 000 kroner
Totalt Hordaland 2 562 000 kroner: Bergen kommune 650 000 kroner Fjell kommune 200 000 kroner Øygarden kommune 50 000 kroner Kvinnherad kommune 110 000 kroner Voss kommune 170 000 kroner Austrheim kommune 60 000 kroner Kvam herad 150 000 kroner Os kommune 130 000 kroner Askøy kommune 160 000 kroner Osterøy kommune 120 000 kroner Lindås kommune 100 000 kroner Vaksdal kommune 55 000 kroner Odda kommune 45 000 kroner Ullensvang herad 37 000 kroner Austevoll kommune 60 000 kroner Granvin Herad 20 000 kroner Etne kommune 55 000 kroner Fusa kommune 15 000 kroner Masfjorden kommune 15 000 kroner Radøy kommune 30 000 kroner Tysnes kommune 15 000 kroner Ulvik kommune 20 000 kroner Meland kommune 30 000 kroner Stord kommune 50 000 kroner Jondal kommune 40 000 kroner Bømlo kommune 150 000 kroner Sveio kommune 25 000 kroner
Totalt Sogn og fjordane 915 000 kroner: Førde kommune 220 000 kroner Fjaler kommune 120 000 kroner Balestrand kommune 20 000 kroner Jølster kommune 20 000 kroner Gaular kommune 50 000 kroner Selje kommune 35 000 kroner Vågsøy kommune 50 000 kroner Vik kommune 40 000 kroner Sogndal kommune 30 000 kroner Naustdal kommune 20 000 kroner Stryn kommune 60 000 kroner Eid kommune 10 000 kroner Flora kommune 70 000 kroner Gloppen kommune 30 000 kroner Aurland kommune 20 000 kroner Luster kommune 60 000 kroner Askvoll kommune 10 000 kroner Årdal kommune 10 000 kroner Solund kommune 40 000 kroner
Totalt Sogn og fjordane 915 000 kroner: Førde kommune 220 000 kroner Fjaler kommune 120 000 kroner Balestrand kommune 20 000 kroner Jølster kommune 20 000 kroner Gaular kommune 50 000 kroner Selje kommune 35 000 kroner Vågsøy kommune 50 000 kroner Vik kommune 40 000 kroner Sogndal kommune 30 000 kroner Naustdal kommune 20 000 kroner Stryn kommune 60 000 kroner Eid kommune 10 000 kroner Flora kommune 70 000 kroner Gloppen kommune 30 000 kroner Aurland kommune 20 000 kroner Luster kommune 60 000 kroner Askvoll kommune 10 000 kroner Årdal kommune 10 000 kroner Solund kommune 40 000 kroner
Totalt Møre og Romsdal 1 287 000 kroner: Halsa kommune 60 000 kroner Ålesund kommune 270 000 kroner Volda kommune 140 000 kroner Sula kommune 110 000 kroner Giske kommune 80 000 kroner Haram kommune 100 000 kroner Sande kommune 65 000 kroner Gjemnes kommune 50 000 kroner Rindal kommune 50 000 kroner Fræna kommune 55 000 kroner Stordal kommune 60 000 kroner Molde kommune 100 000 kroner Kristiansund kommune 120 000 kroner Vanylven kommune 25 000 kroner Leikanger kommune 20 000 kroner Smøla kommune 22 000 kroner Tingvoll kommune 20 000 kroner
Totalt Møre og Romsdal 1 287 000 kroner: Halsa kommune 60 000 kroner Ålesund kommune 270 000 kroner Volda kommune 140 000 kroner Sula kommune 110 000 kroner Giske kommune 80 000 kroner Haram kommune 100 000 kroner Sande kommune 65 000 kroner Gjemnes kommune 50 000 kroner Rindal kommune 50 000 kroner Fræna kommune 55 000 kroner Stordal kommune 60 000 kroner Molde kommune 100 000 kroner Kristiansund kommune 120 000 kroner Vanylven kommune 25 000 kroner Leikanger kommune 20 000 kroner Smøla kommune 22 000 kroner Tingvoll kommune 20 000 kroner
Totalt Sør-Trøndelag 1 465 000 kroner: Trondheim kommune 500 000 kroner Rissa kommune 30 000 kroner Hemne kommune 70 000 kroner Åfjord kommune 100 000 kroner Oppdal kommune 20 000 kroner Orkdal kommune 100 000 kroner Selbu kommune 90 000 kroner Ørland kommune 90 000 kroner Midtre Gauldal kommune 90 000 kroner Malvik kommune 110 000 kroner Hitra kommune 70 000 kroner Meldal kommune 20 000 kroner Bjugn kommune 40 000 kroner Frøya kommune 25 000 kroner Tydal kommune 50 000 kroner Melhus kommune 60 000 kroner
Totalt Sør-Trøndelag 1 465 000 kroner: Trondheim kommune 500 000 kroner Rissa kommune 30 000 kroner Hemne kommune 70 000 kroner Åfjord kommune 100 000 kroner Oppdal kommune 20 000 kroner Orkdal kommune 100 000 kroner Selbu kommune 90 000 kroner Ørland kommune 90 000 kroner Midtre Gauldal kommune 90 000 kroner Malvik kommune 110 000 kroner Hitra kommune 70 000 kroner Meldal kommune 20 000 kroner Bjugn kommune 40 000 kroner Frøya kommune 25 000 kroner Tydal kommune 50 000 kroner Melhus kommune 60 000 kroner
Totalt Nord-Trøndelag 1 550 000 kroner: Steinkjer kommune 200 000 kroner Stjørdal kommune 175 000 kroner Levanger kommune 180 000 kroner Verdal kommune 150 000 kroner Snåsa kommune 50 000 kroner Namsskogan kommune 25 000 kroner Grong kommune 50 000 kroner Høylandet kommune 300 000 kroner Vikna kommune 40 000 kroner Røyrvik kommune 40 000 kroner Verran kommune 25 000 kroner Meråker kommune 25 000 kroner Frosta kommune 25 000 kroner Overhalla kommune 45 000 kroner Namsos kommune 50 000 kroner Inderøy kommune 90 000 kroner Fosnes kommune 30 000 kroner Nærøy kommune 50 000 kroner
Totalt Nord-Trøndelag 1 550 000 kroner: Steinkjer kommune 200 000 kroner Stjørdal kommune 175 000 kroner Levanger kommune 180 000 kroner Verdal kommune 150 000 kroner Snåsa kommune 50 000 kroner Namsskogan kommune 25 000 kroner Grong kommune 50 000 kroner Høylandet kommune 300 000 kroner Vikna kommune 40 000 kroner Røyrvik kommune 40 000 kroner Verran kommune 25 000 kroner Meråker kommune 25 000 kroner Frosta kommune 25 000 kroner Overhalla kommune 45 000 kroner Namsos kommune 50 000 kroner Inderøy kommune 90 000 kroner Fosnes kommune 30 000 kroner Nærøy kommune 50 000 kroner
Totalt Nordland 2 035 000 kroner: Bodø kommune 200 000 kroner Fauske kommune 350 000 kroner Narvik kommune 170 000 kroner Sortland kommune 100 000 kroner Brønnøy kommune 160 000 kroner Hemnes kommune 25 000 kroner Vestvågøy kommune 90 000 kroner Bø i Vesterålen 80 000 kroner Vega kommune 65 000 kroner Lødingen kommune 30 000 kroner Tjeldsund kommune 40 000 kroner Andøy kommune 50 000 kroner Evenes kommune 50 000 kroner Røst kommune 10 000 kroner Vågan kommune 220 000 kroner Rana kommune 90 000 kroner Alstahaug kommune 20 000 kroner Nesna kommune 90 000 kroner Bindal kommune 25 000 kroner Vefsn kommune 70 000 kroner Velvestad kommune 75 000 kroner Hadsel kommune 10 000 kroner Øksnes kommune 15 000 kroner
Totalt Nordland 2 035 000 kroner: Bodø kommune 200 000 kroner Fauske kommune 350 000 kroner Narvik kommune 170 000 kroner Sortland kommune 100 000 kroner Brønnøy kommune 160 000 kroner Hemnes kommune 25 000 kroner Vestvågøy kommune 90 000 kroner Bø i Vesterålen 80 000 kroner Vega kommune 65 000 kroner Lødingen kommune 30 000 kroner Tjeldsund kommune 40 000 kroner Andøy kommune 50 000 kroner Evenes kommune 50 000 kroner Røst kommune 10 000 kroner Vågan kommune 220 000 kroner Rana kommune 90 000 kroner Alstahaug kommune 20 000 kroner Nesna kommune 90 000 kroner Bindal kommune 25 000 kroner Vefsn kommune 70 000 kroner Velvestad kommune 75 000 kroner Hadsel kommune 10 000 kroner Øksnes kommune 15 000 kroner
Totalt Troms 1 558 000 kroner: Tromsø kommune 500 000 kroner Målselv kommune 80 000 kroner Harstad kommune 250 000 kroner Skånland kommune 50 000 kroner Sørreisa kommune 100 000 kroner Balsfjord kommune 50 000 kroner Storfjord kommune 70 000 kroner Lyngen kommune 120 000 kroner Bjarkøy kommune 8 000 kroner Bardu kommune 70 000 kroner Lenvik kommune 100 000 kroner Kvænangen kommune 70 000 kroner Kvæfjord kommune 10 000 kroner Lavangen kommune 40 000 kroner Salangen kommune 40 000 kroner
Totalt Troms 1 558 000 kroner: Tromsø kommune 500 000 kroner Målselv kommune 80 000 kroner Harstad kommune 250 000 kroner Skånland kommune 50 000 kroner Sørreisa kommune 100 000 kroner Balsfjord kommune 50 000 kroner Storfjord kommune 70 000 kroner Lyngen kommune 120 000 kroner Bjarkøy kommune 8 000 kroner Bardu kommune 70 000 kroner Lenvik kommune 100 000 kroner Kvænangen kommune 70 000 kroner Kvæfjord kommune 10 000 kroner Lavangen kommune 40 000 kroner Salangen kommune 40 000 kroner
Totalt Finnmark 1 028 000 kroner: Hammerfest kommune 150 000 kroner Alta kommune 190 000 kroner Hasvik kommune 140 000 kroner Måsøy kommune 90 000 kroner Lebesby kommune 100 000 kroner Nordkapp 80 000 kroner Nesseby kommune 50 000 kroner Loppa kommune 20 000 kroner Vadsø kommune 30 000 kroner Kvalsund kommune 8 000 kroner Tana kommune 140 000 kroner Karasjok kommune 30 000 kroner
Totalt Finnmark 1 028 000 kroner: Hammerfest kommune 150 000 kroner Alta kommune 190 000 kroner Hasvik kommune 140 000 kroner Måsøy kommune 90 000 kroner Lebesby kommune 100 000 kroner Nordkapp 80 000 kroner Nesseby kommune 50 000 kroner Loppa kommune 20 000 kroner Vadsø kommune 30 000 kroner Kvalsund kommune 8 000 kroner Tana kommune 140 000 kroner Karasjok kommune 30 000 kroner
2 Bruk av fritidsarenaer og deltakelse i fritidsaktiviteter blant samisk- og norsktalende ungdom i Finnmark
2 Finnmárkku sámegielat ja dárogielat nuoraid friddjaáiggearenaid geavaheapmi ja friddjaáiggedoaimmaid oasálastin
Kolbjørn Rafoss, førsteamanuensis, PhD, ved Idrettshøgskolen, UiT – Norges arktiske universitet
Kolbjørn Rafoss, vuosttašamanueansa, PhD Falástallanallaskuvllas, UiT, Norgga arktalaš universitehta
Kjell Hines, førsteamanuensis ved Institutt for reiseliv og nordlige studier, UiT – Norges arktiske universitet
Kjell Hines, vuosttašamanueansa, Mátkkoštanealáhusa ja davviguovlluid dutkama instituhtta, UiT – Norgga arktalaš universitehta
I denne studien av ungdom i Finnmark har vi sett på bruk av ulike fritidsarenaer.
Dán dutkamis leat geahčadan Finnmárkku nuoraid iešguđetlágan friddjaáiggearenaid geavaheami.
Vi finner at det er variasjoner mellom samisk- og norsktalende ungdommer.
Oaidnit ahte leat erohusat sámegielat ja dárogielat nuorain.
Det generelle bildet er at samisktalende ungdom er mer aktiv enn norsktalende ungdom.
Oppalaš govva lea ahte sámegielat nuorat leat eambbo aktiivvalaččat go dárogielat nuorat.
Dette kan forklares med at samisktalende ungdommer deltar mer på fritidsarenaen og friluftslivsarenaen.
Dat sáhttá čilgejuvvot dainna lágiin ahte sámegielat nuorat oasálastet eambbo friddjaáiggearenain ja olgoáibmodoaimmain.
Aktivitetsmønsteret på disse to arenaene viser at det er flere markante forskjeller mellom samisk- og norsktalende ungdommer.
Doaibmaminsttar dán guovtti arenas čájeha ahte leat eambbo mearkkašahtti erohusat gaskal sámegielat ja dárogielat nuorain.
Snøscooterkjøring og høstingsaktiviteter er viktigere handlingsarenaer for samisk- enn norsktalende ungdommer.
Skohtervuodjin ja meahcástanávkkástallan lea mávssoleabbo sámegielat nuoraide go dárogielat nuoraide.
Aktivitetsmønsteret på disse to arenaene viser imidlertid at kjønnsforskjeller kan forklare disse variasjonene.
Doaibmaminsttar dán guovtti arenas čájehit ahte sohkabealerohusat sáhttet čilget dieid variašuvnnaide.
Samisktalende gutter driver i langt større grad enn samisktalende jenter med høstingsaktiviteter og bruker hyppigere snøscooteren til ulike aktiviteter.
Sámegielat bártnit leat eambbo meahcástandoaimmain mielde ja atnet eambbo skohtera iešguđetlágan doaimmain go sámegielat nieiddat.
Studien viste også at det var noen markante variasjoner i bruk av fritidsarenaer blant ungdom i ulike kommuner.
Dutkan čájeha maid ahte ledje mearkkašahtti erohusat friddjaáiggearenaid geavaheamis nuoraid gaskas iešguđet suohkaniin.
Samisktalende ungdom i Indre Finnmark og Porsanger skiller seg ut ved at de hyppigere kjører snøscooter og oftere drar i utmarka for å høste.
Sámegielat nuorat Sis-Finnmárkkus ja Porsáŋggus vudjet eambbo skohteriin ja eambbo mannet meahccái ávkkástallat luonddu.
2. 1 Innledning
2. 1 Álgu
Mellom landsdeler og lokalsamfunn vil det være variasjon som legger sosiale og kulturelle føringer for bruk av fritidsarenaer, og slik bidrar til forskjeller i oppvekstsvilkår blant barn og unge.
Bohtet leat variašuvnnat gaskal iešguđet riikaoasi ja báikkálašservodagaid mat bidjet návccaid sosiála ja kultuvrralaš láidestusaide geavahit friddjaáiggearenaid, ja nie leat veahkkin dagaheame erohusaid bajásšaddaneavttuin mánáin ja nuorain.
Dette gjør at ungdoms livssituasjon og levekår varierer sterkt, noe som gir seg utslag i ulik grad av deltakelse på fritidsarenaer.
Diet dahká ahte nuoraid eallindilli ja eallinláhki rievddada hirbmosit, juoga mii váikkuha iešguđet ládje friddjaáiggearenaid oasálastimii.
Dette kapitlet tar for seg hvordan norsk- og samisktalende ungdom deltar på ulike fritidsarenaer i Finnmark.
Dát kapihtal čájeha movt dárogielat ja sámegielat nuorat oasálastet iešguđet friddjaáiggearenain Finnmárkkus.
Finnmarks befolkning identifiserer seg som samer, kvener eller nordmenn.
Finnmárkku álbmot identifiserejit iežaset sápmelažžan, kvenan dahje dáččan/rivgun.
Imidlertid vet vi lite om hvordan samisk- og norsktalende ungdom bruker fritiden, og om deltakelsen på ulike fritidsarenaer varierer.
Goitge diehtit unnán movt sámegielat ja dárogielat nuorat geavahit friddjaáiggi ja jus iešguđet friddjaáiggearenaid oasálastin rievddada.