pere/sami_parallel huggingface dataset:
Bakgrunnen var at Humaniorautredningen, et stort arbeid som RHF fikk utarbeidet i 1973-76, viste at kulturstudier blant etniske minoriteter var et underforsket område i Norge.
Duogáš dasa lei Humanioraguorahallan, stuora bargu maid HDR oaččui doaimmahuvvot 1973-76, ja mii čájehii kulturdutkamiid čearddalaš unnitlogu álbmogiid birra lea unnán dutkojuvvon Norggas.
Rådet hadde bevilget nærmere 3 mill. kroner til studier av samiske forhold i 1976-80, og nå vedtok man å sette i gang et tiårig forskningsprogram for minoritetskulturforskning fra 1980. En så langvarig programsatsing hadde RHF ikke finansiert før.
Ráđđi lei juolludan lagabui 3 mill. ruvnno sámi dilálašvuođaid birra dutkamiidda 1976-1980, ja dál mearridedje álggahit logi jahkái dutkanprográmma minoritehtakulturdutkamii 1980. Nie guhkes áigásaš prográmmaáŋgiruššama ii lean HDR ruhtadan ovdal.
Initiativtakeren var daværende ordfører i RHF, John Herstad, som var professor i historie ved Universitetet i Tromsø og sto nærmere samiske og kvenske forhold enn de fleste andre rådsmedlemmene.
Álggaheaddjin lei dalá sátnejođiheaddji HDR, John Herstad, gii lei historjá professor Tromssa universitehtas ja gii lei lagabus sámi ja kvena dilálašvuođaid go eanas dat eará ráđđeláhtut.
Rådet innhentet notater fra 15 forskere i ulike fag, der de redegjorde for forskningsbehov i fagene, og professor Narve Bjørgo, som også satt i RHF, sammenfattet disse notatene og presenterte forslag til tiltak og prioriteringer.
Ráđđi vieččai notáhtaid 15 dutkis iešguđet fágas, gos sii čielggadedje dutkandárbbu fágain, ja Narve Bjørgo, gii maid čohkkái HDR, čoahkkáigesii daid notáhtaid ja ovdanbuvttii árvalusaid doaibmabijuide ja vuoruhemiide.
På bakgrunn av dette forarbeidet ble programmet utformet med tre delprogrammer: - Et vitenskapsteoretisk program for humanistisk orientert minoritetsforskning, som skulle gjennomføres først, som støtte for de to påfølgende forskningsprogrammene - Et forskningsprogram for kvensk språk, historie og kultur - Et rekrutterings- og forskningsprogram for samisk språk, historie og kultur Programmet ble avsluttet med en satsing på institusjonsstøtte.
Daid ovdabarggu dihte hábmejuvvui prográmma golmmain oasseprográmmain: - Dieđalašteorehtalaš prográmma humanisttalaš čuvgehus minoritehtadutkamii, mii galggai čađahuvvot ovddemus, ja galggai leat doarjjan daidda čuovvovaš dutkanprográmmaide - Dutkanprográmma kvena giela, historjjá ja kultuvrra birra - Rekrutteren- ja dutkanprográmma sámi gillii, historjái ja kultuvrii Prográmma loahpahuvvui ásahusdoarjaga áŋgiruššamiin.
I denne artikkelen omtales bare de samiskrelevante delene av programmet.
Dán artihkkalis muitaluvvo dušše daid sámi áššáiguoskevaš osiin prográmmas.
Flere av de fagnotatene som inngikk i grunnlaget for forskningsprogrammet, påpekte at urfolksforskningen skal skje på urfolks egne premisser. Denne problemstillingen ble ikke eksplisitt omtalt i programmet, men det vitenskapsteoretiske programmet, som i realiteten var ett prosjekt, var ment å skulle arbeide med slike spørsmål.
Máŋgga fáganotáhtas, mat ledje vuođđun dutkanprográmmii, čujuhedje ahte álgoálbmotdutkan galgá dáhpáhuvvat álgoálbmogiid iežaset premissaid vuođul, diet áššečuolbma ii čielgasit namuhuvvon prográmmas, muhto dat dieđalašteorehtalašprográmma, mii duohtavuođas lei okta prošeakta, lei oaivvilduvvon galggai bargat dakkár gažaldagaiguin.
Det ble publisert flere artikler fra prosjektet, og de spilte en viktig rolle i den offentlige debatten om minoriteter og minoritetsforskning.
Álmmuhuvvojedje máŋga artihkkala prošeavttas, ja dain lea earenoamáš rolla almmolaš digaštallamis minoritehtaid ja minoritehtadutkamis.
Det har ikke vært mulig å bringe fram opplysninger om utlysningspraksis i dette programmet.
Ii leat leamaš vejolaš ovdanbuktit dieđuid makkár almmuhanpraksisa dán prográmmas lea leamaš.
Programmet ble evaluert av et utvalg under ledelse av professor Evert Baudou, Umeå universitet.
Prográmma árvvoštallui lávdegottis, maid Ubmi universitehta professora Evert Baudou jođihii.
Utvalget gjorde et svært grundig arbeid og drøftet både programmets målsetting, delprogrammene og enkeltresultater.
Lávdegoddi čađahii hui vuđolaš barggu ja guorahalle sihke prográmma ulbmila, oasseprográmmaid ja ovttaskas bohtosiid.
De uttalte seg positivt om målsettingen og tanken bak delprogrammene, men påpekte at et så stort og mangfoldig forskningsprogram burde hatt en tydeligere, overordnet ledelse med større ansvar fra starten.
Sii celke positiivvalaččat ulbmila ektui ja oasseprográmmaid jurdagiin, muhto čujuhedje ahte nie stuora ja viiddis dutkanprográmmas livčče galgan čielgasit ja bajit jođiheapmi, mas lea eambbo ovddasvástádus álggu rájes juo.
(En slik overordnet ledelse kom først på plass i 1984.) Institusjonsstøttefasen, som var den siste, mente de imidlertid hadde vært meget godt ledet og svært vellykket.
(Diekkár bajit jođiheapmi ollašuvai 1984.) Ásahusdoarjaga ektui, mii lei maŋemusas, oaivvildedje ahte lei hui bures jođihuvvon ja lihkostuvvan.
Utvalget mente at det var gode, men for få, prosjekter innenfor samisk språkforskning, som a grunnlag for videre forskning og kunne bli interessante også i et internasjonalt minoritetsspråkforskningsperspektiv.
Lávdegoddi oaivvildii ahte ledje buorit, muhto beare moadde, prošeavtta sámi gielladutkamis, mat adde vuođu viidásit dutkamii ja mat livčče sáhttán šaddat beroštahttin gaskariikkalaš minoritehtagielladutkanperspektiivvas.
Innenfor arkeologi og etnologi hadde programmet styrket forskningsmiljøene, bidratt til god kompetanseoppbygging og aktualisert større etnisk bevissthet.
Arkeologiija ja etnologiija ektui lei prográmma nanusmahttán dutkanbirrasiid, ožžon buori gelbbolašvuođahuksema ja aktualiseren eambbo čearddalaš beroštumi.
Utvalget var også fornøyd med resultatene innenfor historie og samfunnsvitenskap, det ble påpekt at prosjektene hadde gitt viktig kunnskap som kunne bedre beslutningsgrunnlaget for myndighetene.
Lávdegoddi lei maid duhtavaš historjjá ja servodatdiehtaga bohtosiiguin, ja čujuhedje ahte prošeavttat ledje addán mávssolaš máhtu, mii sáhtii buoridit mearridanvuođu eiseválddiide.
Utvalget understreket at programmet hadde lykkes både i å støtte yngre forskere og bygge opp institusjonene, og at norsk samisk forskning var utviklet mye lengre enn tilsvarende forskning i Sverige.
Lávdegoddi deattuhii ahte prográmma lei lihkostuvvan sihke nuorra dutkiid doarjumiin ja ásahusaid huksemiin, ja ahte Norgga sámi dutkan lei ovdánan ollu guhkkelii go sullásaš dutkan lei Ruoŧas.
Men generelt påpekte det behovet for aktivt samarbeid, både nordisk og bredere internasjonalt, gjerne i form av nettverk.
Muđui čujuhedje dárbbu aktiivvalaččat ovttasbargat, sihke davviriikkalaččat ja viidábut gaskariikkalaččat, áinnas muhtinlágan fierpmádagain.
Utvalget konkluderte med at programmet hadde skapt en ny situasjon, både forskningspolitisk og kulturpolitisk.
Lávdegoddi loahpahii dainna ahte prográmma lei ásahan ođđa dilálašvuođa, sihke dutkanpolitihkalaččat ja kulturpolitihkalaččat.
Samene var i større grad enn tidligere blitt subjekt i den samiske forskningen.
Sápmelaččat ledje eambbo go ovdal šaddan subjeaktan sámi dutkamis.
6.2.1.2 "Samiske/samisk-norske studier" (innsatsområde innenfor samfunnsvitenskap 1983-93)
6.2.1.2 "Sámi/dáru dutkamat” (áŋgiruššansuorgi servodatdiehtaga siskkobealde 1983-93)
Rådet for samfunnsvitenskapelig forskning (RSF) i NAVF hadde også en satsing på samisk forskning.
Servodatdiehtaga dutkanráđis (SDDR) NDDDas áŋgirušše maid sámi dutkamiin.
Den var i utgangspunktet rettet mot hovedfagsstudenter, fortrinnsvis samer, som støtte til hovedoppgaver om samiske/samisk-norske forhold.
Lei álgoálggus jurddašuvvon váldofágastudeanttaide, ovddemusat sápmelaččaide, doarjjan váldofágabargguide sámi/dáru dilálašvuođaid birra.
Det ble tildelt to-tre stipend årlig.
Juolluduvvojedje guokte golbma stipeandda jahkásaččat.
Antall studentstipendiater var i underkant av 25. RSF støttet også et forskningsprogram om samiske forhold ved Universitetet i Tromsø og en forskerveileder ved Nordisk samisk institutt (NSI).
Studeantastipendiáhtaid lohku lei vuollel 25. SDDR dorjo maid dutkanprográmma sámi dilálašvuođain Tromssa universitehtas ja dutkanbagadallái Sámi instituhtas (SI).
I alt bevilget RSF noe over 3 mill. kroner til denne satsingen.
Oktiibuot juolludii SDDR veahá badjelaš 3 milliuvnna ruvnno dán áŋgiruššamii.
6.2.2 1994-2000
6.2.2 1994-2000
I 1993 ble alle forskningsrådene i Norge slått sammen til ett råd.
1993 ovttastahtte buot dutkanráđiid Norggas oktan ráđđin.
De to programmene for samisk forskning som var finansiert av NAVF, ble ikke umiddelbart fulgt opp av nye programmer.
Diet guokte prográmma sámi dutkamii, maid NDDDa lei ruhtadan, ii čuovvoluvvon dakkaviđe dain ođđa prográmmain.
Det skyldtes nok først og fremst det omfattende arbeidet med omorganiseringen av forskningsrådssystemet, men også et ønske om å forholde seg systematisk til dette feltet i det nye rådet.
Sivvan dasa lei vuosttažettiin go lei ollu bargu dutkanráđi vuogádagaid rievdademiin, muhto maiddái go lei hállu dán suorggis oažžut systemáhtalaš ortnega dan ođđa ráđđái.
Norges forskningsråd avsatte likevel årlig 3-3,5 mill. kroner til samisk humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning.
Norgga dutkanráđđi juolludii goitge 3-3,5 mill. ruvnno jahkásaččat sámi humanisttalaš ja servodatdieđa dutkamii.
Midlene ble utlyst en-to ganger i året, som en slags fri prosjektstøtte innenfor samisk humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning.
Ruđat almmuhuvvo oktii guktii jagis, muhtinlágan friddja prošeaktadoarjjan sámi humanisttalaš ja servodatdieđa dutkama siskkobealde.
I perioden 1994-2000 ble det utlyst student- og doktorgradsstipend, senior- og gjesteforskerstipend, støtte til forskerprosjekter og professor II-stillinger, publiserings- og arrangementsstøtte, utenlandsstipend, reise- og nettverksstøtte, og det ble tildelt midler innenfor alle støtteformene, i alt ca. 23 mill. kroner.
Áigodagas 1994-2000 almmuhuvvo studeanta- ja doavttirgrádastipeanddat, senior- ja guossedutkanstipeanddat, doarjja dutkanprošeavttaide ja professor-II virggiide, almmuhan- ja lágidandoarjagat, olgoriikastipeanddat, mátke- ja fierpmádatdoarjagat, ja juolluduvvo ruđat siskkobealde buot doarjjaortnegiid, oktiibuot sullii 23 mill. ruvnno.
6.2.2.1 Urfolksnettverket
6.2.2.1 Álgoálbmotfierpmádat
I perioden 1997-2001 delfinansierte Norges forskningsråd det såkalte Urfolksnettverket.
Áigodagas 1997-2001 ruhtadii Norgga dutkanráđđi oasi dan nu gohčoduvvon Álgoálbmotfierpmádahkii.
Nettverket hadde samisk, urfolks- og minoritetsproblematikk som overordnet ramme og var et samarbeidstiltak mellom Senter for samiske studier ved Universitetet i Tromsø, Samisk høgskole og daværende Nordisk samisk institutt.
Fierpmádagas ledje sámi, álgoálbmot- ja minoritehta váttisvuođačuolmmat rámman ja lei ovttasbargodoaibmabidju gaskal Sámi dutkamiid guovddáža Tromssa universitehtas, Sámi allaskuvlla ja dalá Sámi instituhtas.
Nettverket fikk stor betydning og er mye omtalt i samisk forskningssammenheng.
Fierpmádagas lei stuora mearkkašupmi ja lea ollu namuhuvvon sámi dutkanoktavuođain.
Nettverkets målsettinger var å - utdanne flere samiske og samiskspråklige forskere - bidra til bedre kommunikasjon mellom forskere - bidra til økt faglig progresjon og kvalitet - bidra til økt bruk av samisk språk i forsknings- og formidlingssammenheng - bidra til å utvikle adekvat kunnskap om det samiske samfunnet, slik at en kulturell og rettslig pluralisme kunne utvikles i nasjonalstaten - styrke urfolksforskningen generelt og bidra til økt erkjennelse av verdien av urfolks egen kunnskap Nettverket var organisert med kjernegrupper rundt en ansvarlig forsker, en sentralfunksjon med forskningsleder, styringsgruppe og sekretariat.
Fierpmádaga ulbmilat ledje - oahpahit eambbo sámi ja sámegielat dutkiid - veahkehit dasa vai gulahallan buorrána dutkiid gaskkas - veahkehit dasa vai lassána fágalaš progrešuvdna ja kvalitehta - veahkehit dasa vai sámegiella lassána dutkan- ja gaskkustanoktavuođain - veahkehit dasa vai ovdánahttit áššáigullevaš máhtu sámi servodagas, vai kultuvrralaš ja rievttalaš pluralisma sáhttá ovddiduvvot našuvnnalašstáhtas - nannet álgoálbmotdutkama obbalaččat ja veahkehit dasa vai šaddá eambbo árvu álgoálbmogiid iežaset máhtus Fierpmádat lei organiserejuvvon váldojovkui, mas lei okta ovddasvástideaddji dutki, guovddášdoaibma lei dutkanjođiheaddjis, stivrenjoavkkus ja čállingottis.
Forskningsrådet bidro med finansiering av en halv forskningsleder, men konkrete forskningsprosjekter måtte det søkes støtte til fra andre kilder, i og utenfor Forskningsrådet.
Dutkanráđđi ruhtadii belohahkii dutkanjođiheaddji, muhto konkrehtalaš dutkanprošeavttaide fertii ohcat doarjaga eará gálduin, sihke siskkobealde ja olggobealde Dutkanráđi.
Urfolksnettverket mente selv at det hadde virket til en generell oppjustering av interessen for samarbeid ved de deltakende institusjonene.
Álgoálbmotfierpmádat oaivvildii ieš ahte livčče galgan veahá rievdadit vai beroštupmi buorrána daid oassálasti ásahusain.
De påpekte at dette hadde vært spesielt viktig for de samiske institusjonene, fordi de ofte hadde opplevd å være i en dobbelt minoritetssituasjon, både som representanter for samiske interesser og som små institusjoner.
Čujuhedje ahte dát livčče leamaš earenoamáš mávssolaš sámi ásahusaide, go dat ledje dávjá vásihan duppaliid leat minoritehtadilis, sihke sámi beroštumiid áirrasin ja leat smávva ásahussan.
De framhevet også at doktorgradsseminarene deres hadde bidratt til en felles forståelseshorisont for høyere grads studenter.
Sii maiddái deattuhedje ahte sin doavttirgrádaseminárat ledje ožžon oktasaš ipmárdusa alit dási studeanttain.
Utredningen "Langs lange spor" vurderte nettverkets arbeid slik: "Nettverket har bidratt til å styrke informasjon om forskningsbehov innen det samiske samfunnet og informasjon om pågående forskning, samtidig som prosjektet har fokusert på organisering og styring av forskning for å fremme likeverdighet mellom samene og andre folk".
Guorahallamis “Guhkes luottaid mielde” árvvoštalai fierpmádat dáinna lágiin: “Fierpmádat lea leamaš veahkkin nanneme diehtojuohkima dan ektui man dárbu lea dutkat sámi servodagas ja lea maid juohkán dieđuid dutkamiid birra mat leat leamaš jođus, seammás go prošeakta lea deattuhan dutkama organiserema ja jođiheami, vai dat ovddida ovttadássásašvuođa gaskal sápmelaččaid ja eará álbmogiid”.
Under henvisning til Urfolksnettverket anbefalte utvalget at det burde opprettes et nettverk for samisk forskning og at et slikt nettverk burde søke samarbeid med forskningsmiljøer i de andre nordiske landene.
Álgoálbmotfierpmádat čujuhusas ávžžuhii lávdegoddi ahte berrešii ásahuvvot fierpmádat sámi dutkamii ja dakkár fierpmádat berrešii ohcat beassat ovttasbargat dutkanbirrasiiguin daid eará davviriikkaiguin.
6.2.2.2 Forspill til et nytt forskningsprogram - utredninger
6.2.2.2 Ovdabarggut ođđa dutkanprográmmii - guorahallamat
I stortingsmeldingene nr. 36 Forskning for fellesskapet og 52 Om norsk samepolitikk (199293) ble Sametinget og Forskningsrådet bedt om i fellesskap å utrede forhold knyttet til samisk forskning.
Stuoradiggedieđáhusas nr. 36 Dutkan oktasašvuhtii ja 52 Norgga sámepolitihkka (1992-93) jerruiga Sámediggi ja Dutkanráđđi ovttasráđiid guorahallat sámi dutkama dilálašvuođaid.
Sametinget og Forskningsrådet ble enige om å ta for seg hver sine aspekter av utredningsarbeidet: Sametinget utredet styring, finansiering og organisering av samisk forskning, mens Forskningsrådet tok for seg hovedtrekk og behov innenfor forskningen.
Sámediggi ja Dutkanráđđi soabaiga bargat goabbatge áššiin dán oktavuođas: Sámediggi guorahalai sámi dutkama jođiheami, ruhtadeami ja organiserema, ja Dutkanráđđi ges geahčai váldoosiid ja makkár dárbbut leat dutkamii.
Sametingets utredning var konsentrert om rammebetingelsene og de organisatoriske utfordringene for samisk forskning og inneholdt derfor en del forslag som ikke var direkte relevante for et program i Forskningsrådet, men også refleksjoner om forholdet mellom det samiske samfunnet og forskningen, behovet for samisk språk i forskningen og behovet for å rekruttere samer til forskning.
Sámedikki guorahallan guovdilasttii rámmaeavttuid ja organiseren hástalusaid sámi dutkamis ja sisttisdoalai danne ollu árvalusaid mat eai njuolgut lean áššáigullevačča Dutkanráđi prográmmaide, muhto sisttisdoalai maiddái reflekšuvnnaid dilálašvuođain gaskal sámi servodaga ja dutkama, ahte man dárbu lea sámegielat dutkamii ja rekruteret sápmelaččaid dutkamii.
Disse refleksjonene ble brakt med inn i programmet.
Diet reflekšuvnnat váldojedje mielde prográmmii.
Utredningen påpekte også at det samiske samfunnet hadde forskningsbehov som ikke kunne dekkes i et program som bare skulle omfatte kultur- og samfunnsforskning, men at for eksempel helseforskning burde inkluderes.
Guorahallan čujuhii maid ahte sámi servodagas lei maid dutkandárbu, maid prográmma, mas galgá dušše kultuvra- ja servodatdutkan lea mielde, ii sáhte gokčat, go galggašii ovdamearkka dihte dearvvašvuođadutkan maid leat mielde.
Forskningsrådets utredning tok for seg behovene innenfor forskningen: kunnskapsbehov, faglige fokusområder, rekruttering, forskerutdanning, faglige nettverk, mobilitet og internasjonalisering.
Dutkanráđi guorahallan geahčadii dutkama dárbbuid, nugo: máhttodárbu, fágalaš fokussuorggit, rekrutteren, dutkanoahpahus, fágalaš fierpmádagat, mobilitehta ja ahte bargagoahtit gaskariikkalaččat.
Utredningen ble gjennomført av Området for kultur og samfunn i Forskningsrådet, og de fleste av de tiltakene som ble foreslått, gjaldt forhold innenfor kultur- og samfunnsforskningen.
Guorahallan čađahuvvui Dutkanráđi kultuvra ja servodaga suorggis, ja eanas dat doaibmabijut mat árvaluvvo sisttisdolle dilálašvuođaid kultuvrra- ja servodatdutkamis.
Utredningen redegjorde for forskningsbehov innenfor en rekke tradisjonelle forskningsfag.
Guorahallan čielggadii ahte lei dutkandárbu ollu árbevirolaš dutkanfágain.
Dessuten påpekte den behovene for rekruttering og kompetanseoppbygging, med særlig vekt på studentstipend og på manglende tilbud om samiske emner i doktorgradsutdanningen.
Dasa lassin čujuhedje ahte lei dárbu rekrutteremii ja gelbbolašvuođahuksemii, mas earenoamážiid deattuhedje studeantastipeandda ja váilevaš fálaldagaid sámi fáttain doavttirgrádaoahpahusas.
Tradisjonell kunnskap, registrering av kulturhistorisk kildemateriale og behovene i museumssektoren ble også omtalt.
Árbevirolaš máhttu, kulturhistorjjálaš gáldomateriála registreremii ja ahte museasuorgái lei dárbu.
Et kapittel var viet etiske problemer i samisk forskning, sør-, lule- og østsamene ble løftet fram, og et kapittel omhandlet internasjonal orientering innenfor samisk forskning.
Okta kapihtal lei sámi dutkama ehtalaš váttisvuođaid birra, lulli-, julev- ja nuortalašsápmelaččat galge loktejuvvot oidnosii, ja okta kapihtal ges lei sámi dutkama gaskariikkalaš čuvgejumi birra.
I likhet med Sametingets utredning la også denne til grunn at samene i størst mulig grad skulle styre sin egen utvikling og at samene hadde behov for forskning på alle de områdene som kunne bidra til å videreutvikle det samiske samfunnet.
Nugo Sámedikki guorahallamis, de deattuhii maid dát ahte sápmelaččat eanemusat galge ieža jođihit iežaset ovdáneami ja sápmelaččain lei dárbu dutkamii juohke suorggis, vai sáhttet leat veahkkin ovdánahttit sámi servodaga.
6.2.2.3 Hva er samisk forskning – i Forskningsrådet?
6.2.2.3 Mii lea sámi dutkan - Dutkanráđis?
Spørsmålet om hvordan man skulle definere "samisk forskning", ble også tatt opp i Forskningsrådets utredning.
Movt galgá meroštallat “sámi dutkama”, dan gažaldaga guorahalai maid Dutkanráđđi. Ráđđi čilgii iežaset čilgehusa dáinna lágiin:
Forskningsrådet ser det ikke som avgjørende for sin finansiering av forskning på feltet at det foreligger en allment akseptert definisjon av samisk forskning.
Dutkanráđđái ii leat mearrideaddjin go ruhtadit dutkamiid ahte gávdno almmolaččat dohkkehuvvon meroštallan mii sámi dutkan lea.
Forskningsrådet vil kunne finansiere forskning som er relevant for det samiske samfunnet og forskning om samiske forhold som er av interesse også for andre enn samer.
Dutkanráđđi sáhttá ruhtadit dutkamiid, mat leat relevánta sámi servodahkii ja dutkamušaid sámi dilálašvuođain, mat beroštahttet earáid maid go sápmelaččaid.
Forskningsrådet vil bidra til å rekruttere samer til forskning, men vil ikke stille som betingelse for å finansiere prosjekter under betegnelsen "samisk forskning" at forskningen utføres av samer – selv om man erkjenner at det i en del tilfeller kan høyne forskningens kvalitet at forskerne selv er samer.
Dutkanráđđi áigu leat veahkkin rekruttereme sápmelaččaid dutkamii, muhto ii bija gáibádusaid go galget ruhtadit prošeavttaid “sámi dutkama” namas, ahte leat sápmelaččat geat daid čađahit – vaikko vel dovddastit ge ahte muhtin dilálašvuođain bajida dutkama kvalitehta go dutkit ieža leat sápmelaččat.
(s. 5)
(s. 5)
Denne pragmatiske holdningen til definisjonsspørsmålet har ligget til grunn for Forskningsrådets finansiering av samisk forskning siden den gangen.
Diekkár miellaguottut meroštallangažaldagas leat leamaš vuođđun Dutkanráđi ruhtadeamis sámi dutkamii juo dalá rájes.
Det betyr ikke at man ikke, særlig i rekrutteringssammenheng, har etterspurt samisk bakgrunn hos søkerne.
Ii mearkkaš gal ahte eai leat, earenoamážiid rekrutteren oktavuođas, ohcalan sámi duogáža ohcciin.
Kvaliteten på forskningen har imidlertid alltid gått foran spørsmålet om søkernes etnisitet.
Kvalitehta lea álo mannan ovdalii go ohcciid čearddalašvuohta.
6.2.2.4 Handlingsplan
6.2.2.4 Doaibmaplána
Forskningsrådet brukte disse to utredningene som bakgrunn for å utarbeide en handlingsplan for samisk forskning, som ble vedtatt av Hovedstyret i september 2000. Handlingsplanen la vekt på nettverk og samarbeidstiltak, både med og mellom forskningsinstitusjoner og relevante politiske organer, og på arbeid med etiske problemstillinger.
Dutkanráđđi anii dan guokte guorahallama duogážiin go ráhkadii doaibmaplána sámi dutkamii, mii mearriduvvui Váldostivrras čakčamánus 2000. Doaibmaplána deattuhii fierpmádaga ja ovttasbargodoaibmabijuid, sihke siskkobealde ja gaskal dutkanásahusaid ja guoskevaš politihkalaš orgánaid, ja bargguide main leat ehtalaš čuolmmat.
I tillegg til aktivt arbeid for å inkludere samisk forskning i Forskningsrådets programmer og tiltak generelt, omfattet handlingsplanen et program for samisk humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning, som startet året etter, se 6.2.4.
Lassin aktiivvalaš bargui oččodit sámi dutkamiid Dutkanráđi prográmmaide ja doaibmabijuide muđui, de sisttisdoalai doaibmaplána prográmma sámi humanisttalaš ja servodatdieđa dutkama, mii álggahuvvui jagi maŋŋil, geahča 6.2.4.
6.2.3 Hvor ble det av kvenene?
6.2.3 Gosa šadde kvenat?
Med ratifiseringen a v ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater i 1990 anerkjente Norge samene som urfolk.
ILO-konvenšuvnna ratifiseren álgoálbmogiid ja čearddalašálbmogiin iešheanalaš stáhtain 1990 dohkkehii Norga sápmelaččaid álgoálbmogiin.
Kvenene fikk status som nasjonal minoritet, sammen med romanifolket, rom, jøder og skogfinner i Stortingsmelding nr. 15 (2000-2001) Nasjonale minoritetar i Noreg - Om statleg politikk overfor jødar, kvener, rom, romanifolket og skogfinnar.
Stuoradiggedieđáhusas nr. 15 (20002001) Našunála minoritehtat Norggas – Stáhta politihkka juvddálaččaid, kvenaid, romálbmoga, romániálbmoga ja vuovdesuopmelaččaid ektui gohčodedje kvenaid našunála minoritehtan, oktan romániálbmogiin, Rom-álbmogiin, juvddálaččaiguin ja
Stortingsmeldingen var en oppfølging av at Norge hadde ratifisert Europarådets konvensjon om beskyttelse av nasjonale minoriteter i 1998. Da Norges forskningsråd utredet bakgrunn for å starte et nytt program for samisk forskning, fant man derfor at det ikke var naturlig å innlemme kvenene i dette.
Stuoradiggedieđáhus lei čuovvoleapmin dasa go Norga lei ratifiseren Eurohpáráđi konvenšuvnna gáhttet našunála minoritehtaid 1998. Go Norgga dutkanráđđii guorahalai duogáža go galgá álggahit ođđa prográmma sámi dutkamii, de gávnnahedje ahte ii leat lunddolaš váldit kvenaid dasa mielde.
Man etablerte en egen satsing for kvensk forskning, som løp i perioden 1993-2010, med avsetninger på 1-1,5 mill. kroner årlig fram til 20008. Satsingen ble først administrert av Forskningsrådet og fra 2003 av Universitetet i Tromsø.
Ásahuvvui sierra áŋgiruššan kvena dutkama ektui, mii dáhpáhuvai áigodagas 1993-2010, ja masa ruhtaduvvui 1 – 1,5 mill. ruvnno jahkásaččat gitta 2008 rádjái. Dan hálddašii álggos Dutkanráđđi ja 2003 rájes ges Tromssa universitehta.
Etter dette har Forskningsrådet ikke øremerket midler til kvensk forskning, men er i dialog med Kommunal- og moderniseringsdepartementet om en mulig satsing på forskning om nasjonale minoriteter.
Maŋŋil dan ii leat Dutkanráđđi nammadan ruđaid kvena dutkamii, muhto gulahallá Kommunála- ja ođasmáhttindepartemeanttain jus ain galget áŋgiruššat dutkan našunála minoritehtaid.
6.2.4 2001-2005
6.2.4 2001-2005
6.2.4.1 "Program for samisk forskning" - bakgrunn
6.2.4.1 "Sámi dutkama prográmma" - duogáš
Grunnlaget for å starte et program for samisk forskning i Norges forskningsråd fant man i flere dokumenter: Stortingsmelding nr. 41 (1996-97) Om norsk samepolitikk, Stortingsmelding nr. 39 (1998-99) Forskning ved et tidsskille og NOU 200:3 Samisk lærerutdanning – mellom ulike kunnskapstradisjoner, Forskningsrådets egen handlingsplan og de nevnte utredningene fra Sametinget og Forskningsrådet om samisk forskning.
Vuođđun dasa ahte álggahit sámi dutkamii prográmma Norgga dutkanráđis gávdne máŋgga dokumeanttas: Stuoradiggedieđáhus nr 41 (1996-97) Norgga sámepolitihka birra, Stuoradiggedieđáhus nr. 39 (1998-99) Dutkan áigeearus ja NAČ 200:3 Sámi oahpaheaddjioahppu – gaskal iešguđetlágán máhttoárbevieruid, Dutkanráđi iežas doaibmaplána ja diet namuhuvvon guorahallamat Sámedikkis ja Dutkanráđis sámi dutkama birra.
6.2.4.2 Programplan
6.2.4.2 Prográmmaplána
Programplanen til "Program for samisk forskning" problematiserte forskernes utgangspunkt og bakgrunn mer eksplisitt enn NAVF-programmet:
“Sámi dutkama prográmma” prográmmaplána problematiserii dutkiid vuolggasaji ja duogáža eambbo čielgaseabbon go NDDD-prográmma:
Den kunnskapen som frambringes gjennom forskning, er, som all annen kunnskap, preget av forskernes bakgrunn, kjønn og synsvinkler.
Dat máhttu mii ovdanbukto dutkama bokte, lea nugo buot eará máhttu, báidnon dutkiid duogážis, sohkabealis ja oaidninvuogi ektui.
At også forskningsresultater er "posisjonert kunnskap", blir særlig framtredende i forhold til forskning i urfolkssamfunn.
Go maiddái dutkanbohtosat leat “Posišonerejuvvon máhttu”, de dovdo dat hui bures álgoálbmotservodat dutkama ektui.
Etter hvert som forskning har fått økt betydning for å forstå utviklingen i det samiske samfunnet, stilles det i stadig større grad spørsmål ved forskningens selvfølgelige autoritet.(…
Dađi mielde go dutkan lea ožžon eambbo mearkkašumi dasa movt ipmirdit sámi servodaga ovdáneami, de dávjjibut jerro gažaldat dutkama diehttelasvuođa árvofámu dahje autoritehta ektui.(...
) Debatten om grunnlagsspørsmål anskueliggjør at forskerens utkikkspunkt er av sentral betydning for så vel temavalg som tolkningshorisont.
) Digaštallama vuođđogažaldat čielggada dan movt dutkiid geahččanguovllus lea guovddáš mearkkašupmi dutkamii, seamma ollu go fáddáválljen ja dulkon lea.
Fra en "utenfra-posisjon" vil gjerne spørsmål om "hva det er som særpreger og utskiller samisk kultur og samfunn" og "hvordan samer påvirkes av samfunnet generelt", være interessant.
Go olggobealde geahččá, de jerrojit beroštahtti gažaldagat nugo “mii lea earenoamášvuohta ja mii earuha sámi kultuvrra ja servodaga” ja “movt sápmelaččat báinnahallet servodahkii muđui”.
Bak denne typen spørsmål, som fokuserer samers "forskjellighet", ligger det et uuttalt "oss" og en uproblematisert målestokk eller standard der majoritetssamfunnet utgjør normaltilstanden.
Diekkár gažaldagaid duohken, mat čalmmustahttet sápmelaččaid “erohusa”, de lea dain dakkár dajakeahtes “mii” ja guorahalakeahtes mihttu dahje standárda mas eanetlohkoservodat ráhkada dábálašvuođadili.
Fra en "innenfra-posisjon" er det ikke nødvendigvis slik at det alltid er "det norske" som er referanserammen.
Go siskkobealde geahččá, de ii dárbbaš leat nu ahte lea dat “norgga” mii lea referánsarámma.
Det er derfor en sentral utfordring for samisk forskning å åpne for tolkningshorisonter som ikke nødvendigvis har et interetnisk eller minoritets-majoritetsperspektiv.
Danne leage guovddáš hástalus sámi dutkamis ráhpat dulkomiid, mat eai dárbbaš leat interetnalaš dahje unnitlogu - eanetlogu - geahččanguovllus.
Det vil være viktig å bidra til å bygge opp et perspektiv på forskning ut fra samiske erfaringer, begreper og verdier.
Šaddá hui dehálaš hukset dutkama perspektiivva sámi vásáhusaid, doahpagiid ja árvvuid vuođul.
I overensstemmelse med dette skulle programmets forskning sentreres rundt to hovedområder, også forankret i henholdsvis et innenfra- og et utenfraperspektiv: "Samisk selvartikulering: uttrykk og betingelser" og "Samisk samfunnsliv: relasjonelle og institusjonelle aspekter".
Dieinna oktiiheivehemiin galggai prográmma dutkan heivehuvvot guovtti váldosuorggi ektui, mii maid galggai sajáiduvvon siskkobealde- ja olggobealde perspektiivvas: “Sámi iešcealkin: ovdanbuktin ja eavttut” ja “Sámi servodateallin: oktavuohta ja ásahusaid oaidnu”.
På selvartikuleringsområdet skulle programmet finansiere forskning om samiske språk, litterære uttrykk som joik, sagn, myter og fortellinger, samisk fortid, moderne kulturuttrykk og offentlighet, og samiske barn og unges sosiale arenaer og artikulering.
Sámi iešcealkin suorggis galggai prográmma ruhtadit sámegiela dutkamiid, girjjálašvuođa ovdanbuktimiid, nugo luohti, álbmotmáidnasat, cuvccat ja muitalusat, sámi dološáiggi, ođđaáigásaš kultuvrralaš ovdanbuktima ja almmolašvuođa, ja sámi mánáid ja nuoraid sosiála arenat ja cealkimat.
Forskning på relasjoner og institusjoner skulle omfatte miljø- og forvaltningsproblematikk, ressursutnytting, rettsstilling, moderne samiske institusjoner, politikkutformingen, og institusjonaliseringen av næringsutviklingen.
Dutkan oktavuođaid ja ásahusaid oainnus galggai sisttisdoallat biras- ja hálddašanváttisvuođaid, riektesajádaga, ođđaáigásaš sámi ásahusaid, politihkalaš hábmema, ja ealáhusovdáneami institušonaliserema.
Forskning på den samiske helse- og sosialtjenesten var også til en viss grad omfattet av programmet, men det ble understreket at muligheten til å satse på dette feltet ville være avhengig av finansiering fra flere kilder enn dem programmet i utgangspunktet hadde tilgang til.
Sámi dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid dutkan guoskkai maid muhtin muddui prográmmii, muhto deattuhuvvui ahte jus galgá leat vejolašvuohta dutkat dán suorggis, de ferte oažžut eará sajis maid ruhtadeami go dušše dáidda maidda prográmma lei jurddašuvvon álgo álggus.
Programmets hovedmål var å rekruttere og stimulere til forskning som kunne gi ny forståelse og nye perspektiver, og dessuten stimulere til tverrfaglig og fler-institusjonelt samarbeid innenfor samisk forskning.
Prográmma váldomihttu lei rekrutteret ja oččodit dutkamii, mii sáhtášii addit ođđa ipmárdusa ja addit ođđa perspektiivva, ja dasa lassin oččodit sámi dutkama ektui ovttasbargat doaresfágalaččat ja máŋggaid ásahusaid.
Programmet skulle både ivareta og utvikle fagfelt, forskningsfelt og –miljøer med svakere forskningstradisjoner enn de etablerte, og dessuten bidra til å bygge et kunnskapsgrunnlag til nytte både for samiske og norske beslutningstakere.
Prográmma galggai sihke fuolahit ja ovdánahttit fágasurggiid, dutkansurggiid ja –birrasiid, main eai leat nu guhkes dutkanárbevierut go dain ásaiduvvan surggiin leat, ja dasa lassin leat veahkkin hukseme máhttovuođu mii lea ávkin sihke sámi ja dáčča mearrideddjiide.
Elleve delmål skulle bidra til å realisere hovedmålet.
Oktanuppelohkái oassemihtu galge leat veahkkin olaheame váldomihtu.
Programmet ville benytte alle de støtteformene Forskningsrådet vanligvis benyttet i grunnforskningssammenheng.
Prográmma áiggui atnit buot daid doarjjaortnegiid Dutkanráđđi dábálaččat anii vuođđodutkamiid oktavuođas.
I tillegg ville programmet benytte enkelte mindre særordninger, som "avslutningsstipend" i form av 6 måneders lønn for forskere som ønsket å fullføre et forskningsarbeid eller vitenskapelige artikler.
Dasa lassin áiggui prográmma geavahit soames unnit earenoamášortnega, nugo “loahpahanstipeandda”, mas lei 6 mánu bálká dutkiide geat áigo gearggahit dutkanbarggu dahje dieđalaš artihkkaliid.
Og forskere og studenter med behov for å lære samisk i forbindelse med forskningen sin, skulle kunne søke "kompetansehevingsstipend" for 6-12 måneder.
Dutkit ja studeanttat, geain lei dárbu oahppat sámegiela dutkama oktavuođas, sáhtte ohcat “gelbbolašvuođaloktenstipeandda” 6-12 mánnui.
6.2.4.3 Finansiering og drift av programmet
6.2.4.3 Prográmma ruhtadeapmi ja doaimmaheapmi
I utgangspunktet var programmet finansiert fra Forskningsrådets "generelle midler", det vil si de midlene Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet stilte til Rådets frie disposisjon, og med midler fra Kommunaldepartementet, som har det overordnede ansvaret for samepolitikken i Norge.
Álgoálggus galggai prográmma ruhtaduvvot Dutkanráđi “dábálaš ruđain”, mii mearkkaša daid ruđaiguin maid Girko-, oahpahus- ja dutkandepartemeanta juolludii Ráđi friddja háldogeavaheapmái, ja juolluduvvon ruđaiguin Kommunáladepartemeantas, mas lea bajimus ovddasvástádus Norgga sámepolitihkas.
Programstyret forsøkte å få flere departementer til å bidra, siden flere av de områdene programmet ønsket å finansiere forskning innenfor, hørte inn under andre departementers ansvarsfelt.
Prográmmastivra geahččalii oažžut eambbo departemeanttaid veahkkin, go juo máŋgga suorggis, main prográmma háliidii oažžut ruhtaduvvot dutkamiid, gulle eará departemeanttaid ovddasvástádussuorgái.
Disse forsøkene førte imidlertid ikke fram, så Sametingets ønske om å utvide programmet til å omfatte flere fagområder enn humaniora og samfunnsvitenskap (se 6.2.2.2) lot seg derfor ikke etterkomme.
Dieiguin geahččalemiiguin ii olahan gosage, nu ahte Sámediggi háliidii viiddidit prográmma vai dat fátmmastivččii eambbo fágasurggiid go humaniora ja servodatdiehtaga (geahča 6.2.2.2), juoga mainna eaige lihkostuvvan.
Samlet budsjett for programmet var 35,2 mill. kroner.
Ollislaš bušeahtta prográmmas lei 35,2 mill. ruvnno.
Programmet finansierte i alt 52 prosjekter og 17 mindre tildelinger i forbindelse med Forskningsdagene.
Prográmma ruhtadii oktiibuot 52 prošeavtta ja 17 unnit juolludeami Dutkanbeivviid oktavuođas.
Fire universiteter, fem høgskoler, fem forskningsinstitutter, tre museer, tre forlag og fire andre institusjoner fikk midler fra programmet.
Njeallje universitehta, vihtta allaskuvlla, vihtta dutkaninstituhta, golbma musea, golbma lágádusa ja njeallje eará ásahusa ožžo ruđaid prográmmas.
Dette anså programstyret som en god spredning, gitt intensjonen om å bygge opp samisk forskning også ved institusjoner som i mindre grad hadde vært engasjert på feltet tidligere.
Dien oinnii prográmmastivra bures juohkásan, áigumuša ektui mas áigo hukset sámi dutkama, maiddái ásahusain gos ovdal eai baljo lean beroštan suorggis.
6.2.6 2007-2016
6.2.6 2007-2016
6.2.6.1 "Program for samisk forskning II" - bakgrunn
6.2.6.1 "Sámi dutkama prográmma II" - duogáš
Høsten 2005 ble det vedtatt å starte et nytt program for samisk forskning i humaniora og samfunnsvitenskap.
Čakčat 2005 mearriduvvui álggahit ođđa prográmma sámi dutkamis humanioras ja servodatdiehtagis.
Bakgrunnen var blant annet omtalen av det forrige programmet i St.meld. nr. 20 (2004-2005) Vilje til forskning (Forskningsmeldingen):
Duogáš dasa lei earret eará ovddit prográmma čilgejupmi Stuoradiggedieđáhus nr. 20 (2004-2005) Áigumuš dutkamii (Dutkandieđáhus):
Utdannings- og forskningsdepartementet legger til grunn at den satsingen på samisk forskning som ligger i programmet, videreføres og styrkes, enten med dagens innretning eller ved at programmet gis en ny profil.
Oahpahus- ja dutkandepartemeanta vuođđuda ahte sámi dutkama áŋgiruššan mii lea prográmmas, galgá viidásit fievrreduvvot ja nannejuvvot, juogo dálá ásahusa mielde dahje juo bidjat prográmmii ođđa profiilla.
Det siste kan være nødvendig for å innlemme forskningstemaer som ikke prioriteres innenfor dagens programramme, som for eksempel forskning om klimaendringer og reindrift.
Dan maŋibu sáhttá leat dárbu váldit mielde dutkanfáttaide, mat eai vuoruhuvvo otná prográmmain, ovdamearkka dihte dutkama dálkkádatrievdamis ja boazodoalus.
Programsatsingen må videre ivareta formidlingsoppgaver i forhold til den samiske befolkningen.
Prográmma áŋgiruššan ferte viidásit váldit vára gaskkustanbargguin sámi álbmoga ektui.
(s. 165)
(s.165)
I februar 2006 henvendte Forskningsrådet seg til forskningsmiljøene med ansvar/interesse for samisk forskning og bad dem uttale seg om hva de så som viktige behov innenfor samisk forskning.
Guovvamánu 2006 válddii Dutkanráđđi oktavuođa dutkanbirrasiiguin, geain leai ovddasvástádus/beroštupmi sámi dutkamii ja dáhtui sin buktit cealkámuša makkár dárbbut sin mielas ledje sámi dutkamii.
I tillegg hadde Sametinget gjennomført en undersøkelse av de samiske forskningsmiljøenes reaksjoner på Forskningsmeldingen.
Dasa lassin lei Sámediggi čađahan iskkadeami makkár reakšuvdna lei sámi dutkanbirrasiin Dutkandieđáhussii.
I april 2006 ble dessuten det forrige programstyrets evaluering av sin virksomhet lagt fram for Forskningsrådet.
Cuoŋománu 2006 ovdanbuvttii dat ovddit prográmmastivra árvvoštallama iežaset doaimmas Dutkanráđđái.
Evalueringen inneholdt en rekke forslag til videre oppfølging av samisk forskning, både tematisk og organisatorisk.
Árvvoštallamis ledje ollu árvalusat movt viidásit čuovvolit sámi dutkama, sihke fáttaid ektui ja organisašuvnnaid ektui.
Alle disse dokumentene lå til grunn for opprettelsen og utformingen av det nye programmet for samisk forskning.
Buot diet dokumeanttat ledje vuođđun go ásahedje ja hábmejedje dan ođđa prográmma sámi dutkamii.
Et utvalg utarbeidet forslag til programplan.
Okta lávdegoddi ráhkadii árvalusaid prográmmaplánii.
Der var Sametinget representert.
Sámedikkis lei maid áirras das.
Forslaget ble dessuten konsultert med Sametinget før programplanen ble vedtatt, i overensstemmelse med konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og myndighetene, som trådte i kraft i 2005. Dette programmet har de samme finansieringskildene som det forrige og dekker derfor ikke flere forskningsfag enn det, men de ble satt inn i overordnete tema som omfattet nye problemstillinger.
Árvalus ráđđádallui Sámedikkiin ovdal go prográmmaplána mearriduvvui, nugo ráđđádallanšiehtadus lea gaskal Sámedikki ja eiseválddiid, mii álggahuvvui 2005. Dán prográmmas leat dat seamma ruhtadeaddjit go dan ovddibus, iige dan dihte govčča eambbo dutkanfágaid go daid, muhto biddjojedje mielde fáttát mat sisttisdolle ođđa áššečuolmmaid.
6.2.6.2 Programplan, finansiering og drift
6.2.6.2 Prográmmaplána, ruhtadeapmi ja doaibma
Det nye programmet satte som hovedmål å styrke samisk forskning, både med hensyn til kvantitet og vitenskapelig kvalitet.
Dan ođđa prográmma váldomihttu lei nannet sámi dutkama, sihke kvantitehta ja dieđalaš kvalitehta ektui.
Som det forrige programmet har også dette elleve delmål.
Nugo dan ovddibus ledje, de leat dán prográmmas maid oktanuppelohkái oassemihtu.
De fleste av dem bygger videre på de delmålene det forrige programmet hadde satt seg, med et par unntak: det fokuseres ikke lenger verken på rekruttering av kvinner eller på vektlegging av kjønnsperspektiv i forskningen.
Eanas dain huksejit viidásit oassemihtuid, maid dat ovddit prográmma lei bidjan, earret moatti spiehkastemiin: dál ii lean šat fokus nissonolbmuid rekrutteremis, iige deattuhuvvon sohkabealperspektiiva dutkamis.
Når det gjelder rekruttering av kvinner, var den så vellykket i det forrige programmet at man anså at det ikke lenger var behov for særskilt oppmerksomhet – kvinnene rekrutterte seg selv.
Go guoská nissonolbmuid rekrutteremii, de lei dat nu lihkostuvvan ahte eai šat oaidnán dárbbu earenoamáš čalmmustuhttima dasa – nissonolbmot rekrutterejedje ieš iežaset.
Det er mer uklart hvorfor det ikke ble ansett som nødvendig å løfte fram kjønnsperspektiver i temaene.
Lea baicca eahpečielggas manne eai oaidnán dárbbu loktet sohkabealperspektiivva dutkanfáttain.
Innsamling av grunnlagsmateriale er heller ikke tatt med videre.
Vuođđomateriálaid čohkken iige leat váldon mielde viidásit.
Men det nye programmet ville legge vekt på ulike faglige, teoretiske og metodiske innfallsvinkler i forskningen.
Muhto dat ođđa prográmma deattuhii iešguđetlágan fágalaš, teorehtalaš ja metodalaš vuolggasaji dutkamis.
Programmet ville også fremme forskning som skulle belyse kompleksiteten og utviklingen i de samiske samfunnene.
Prográmma áiggui maid ovddidit dutkama mii galggai čuvget máŋggadáfotvuođa ja ovdáneami sámi servodagain.
Samisk selvartikulering er ikke eksplisitt nevnt som delmål i den nye programplanen, men derimot forskning som undersøker relasjonene mellom det samiske samfunnet og majoritetssamfunnet.
Sámi iešcealkin ii leat čielgasit namuhuvvon oassemihttun dan ođđa prográmmaplánas, muhto baicca dutkan mii iská gaskavuođaid sámi servodagas ja eanetloguservodagas.
En målsetting om å fremme forskning om samenes forståelse av natur- og kulturprosessene i nordområdene er også ny, etter anbefaling fra det forrige programstyret og som oppfølging av "Vilje til forskning" s ønske om at programmet skulle omfatte forskning om klimaendringer og reindrift.
Okta mihttomearri mas ovddidit dutkama sámi ipmárdusas luonddu- ja kulturproseassain davviguovlluin lea maid juoga ođas, maŋŋil go ovddit prográmmastivrra ávžžuhii dan dahkat ja go čuovvolit sávaldaga “Dáhttu dutkamis” ahte prográmma galgá sisttisdoallat dutkama dálkkádatrievdamis ja boazodoalus.
Også dette programmet finansieres av midler fra Forskningsrådets generelle tildeling fra Kunnskapsdepartementet og fra Kommunaldepartementet.
Maiddái dát prográmma ruhtaduvvo Dutkanráđi obbalaš juolludemiin maid Máhttodepartemeanta ja Kommunáladepartemeanta ruhtadit.
Programmets budsjett har økt fra 8,2 mill. kroner i 2006 til 15,6 mill. kroner i 2015. Pr. 2015 er totalbudsjettet på ca. 109 mill. kroner.
Prográmma bušeahtta lea lassánan 8,2 mill. ruvnnos 2006 gitta 15,6 mill. ruvdnui 2015. 2015 lea obbalašbušeahtta sullii 109 mill. ruvnno.
Programmet omfatter i prinsippet de virkemidlene som Forskningsrådet vanligvis benyttet seg av til å støtte grunnforskning på den tiden da programmet startet.
Prográmma sisttisdoallá dan vuođđojurdagis maid Dutkanráđđi dábálaččat anii doarjut vuođđodutkama dan áigge go prográmma álggahuvvui.
Sammenliknet med det forrige programmet benyttes studentstipend i mindre grad, og etter hvert bare som del av forskningsprosjekter.
Go buohtastahttá dainna ovddit prográmmain, de adno dál unnit studeantastipendii, ja dađistaga lea adnon dušše dutkanprošeavttaide.
Man har forsøkt å få fram flere postdok. -stipendiater ved å la så godt som alle utlysninger omfatte denne søknadstypen, men det har bare resultert i tre stipend, mot ett i forrige program.
Lea geahččaluvvon oažžut eambbo poastadoavttirstipendiáhtaid, go buot almmuheamit galge sisttisdoallat dakkár ohcamuššlája, muhto goitge eai leat go golbma dakkár stipeandda juolluduvvon, ja okta ges lei dan ovddit prográmmas.
I løpet av programperioden har man lagt økende vekt på prosjekter som omfatter flere forskere og stipendiater, og man har i større grad oppfordret til utenlandsopphold og til prosjekter som sammenlikner samiske forhold med andre urfolks situasjon.
Dán prográmma áigodagas leat prošeavttat deattuhuvvon main leat eambbo dutkit ja stipendiáhta mielde, ja leat maid eambbo ávžžuhan orostallat olgoriikkas ja prošeavttaid mat buohtastahttet sámi dilálašvuođaid eará álgoálbmotdilálašvuođaiguin.
6.2.6.3 Midtveisvaluering
6.2.6.3 Gaskamuddo árvvoštallan
"Program for samisk forskning II" har foreløpig bare gjennomgått en midtveisevaluering, foretatt av programstyret, ettersom programmet ikke er avsluttet.
"Sámi dutkama árvvoštallan II" lea vuos dušše gaskamuddui árvvoštallon, maid prográmmastivra lea dahkan, danne go prošeakta ii leat vuos loahpahuvvon.
I midtveisevalueringen sa programstyret seg tilfreds med at antall søknader har økt siden forrige program.
Gaskamuddoárvvoštallamis lea prográmmastivra duhtavaš go ohcciidlohku lea lassánan ovddit prográmma rájes.
Rekrutteringen ble også ansett som god: Pr. 2012 var det innvilget elleve doktorgradsstipend og to postdoktorstipend.
Rekrutteren orru maid leamen buorre: 2012 ledje oktanuppelogis geaidda juolluduvvui doavttirgrádastipeanda ja guokte poastadoavttirstipeandda.
Programstyret anså det som et godt bidrag til ettervekst av forskere med kvalifikasjoner og interesse for å forske i samiske tema, selv om det hadde vist seg vanskelig å rekruttere til postdoktorstipend.
Prográmmastivrra mielas lei dat buorre veahkki, vai lassánit dutkit, geain lea gelbbolašvuohta ja beroštupmi dutkat sámi fáttain, vaikko livčče ge leamaš váttis rekrutteret poastadoavttirstipendii.
Evalueringen påpekte lav måloppnåelse når det gjelder utvikling av samisk som vitenskapsspråk: Bare ett doktorgradsprosjekt og ett forskerprosjekt hadde til da hatt samisk som arbeidsspråk.
Árvvoštallan čujuhii ahte eai leat olahan mihtuid go guoská ovdánahttit sámegiela dieđalašgiellan: Dušše ovtta doavttirgrádaprošeavttas ja ovtta dutkanprošeavttas lei dán rádjái leamaš sámegiella bargogiellan.
Det er riktignok også gitt støtte til en del publikasjoner og arrangementer på/om samisk språk, men dette er mindre bevilgninger.
Leat gal vel juolluduvvon doarjagat almmuhemiide ja lágidemiide sámegillii ja sámegiela birra, muhto dat leat dakkár unnit juolludeamit.
Programstyret anså dekningen av de små samiske språkområdene som god, med forskning både innenfor sjø-, sør-, lule- og umesamer, og flere prosjekter om russiske samer.
Prográmmastivra oinnii ahte gokče bures smávva sámi giellaguovlluid, main dutke sihke mearra-, lulli-, julev- ja ubmisápmelaččaid birra, ja máŋga prošeavtta ruošša sápmelaččaid birra.
Når det gjelder internasjonalisering og nettverksbygging, mente programstyret at selv om de store prosjektene hadde mange kontakter, både nasjonalt og internasjonalt, og selv om publisering på samisk og på fremmedspråk bidrar til internasjonalisering, er det fortsatt forbedringspotensial når det gjelder nasjonalt og internasjonalt samarbeid.
Go guoská riikkaidgaskasažžan dahkamii ja fierpmádathuksemii, de oaivvildii prográmmastivra ieš ahte dain stuora prošeavttain ledje máŋga oktavuođa, sihke sisriikkalaččat ja riikkaidgaskasaččat, ja vaikko vel almmuheapmi sámegillii ja amasgillii leat ge veahkkin dahkame riikkaidgaskasažžan, de lea ain buoridanmunni go guoská ovttasbargat sisriikkalaččat ja riikkaidgaskasaččat.
De temaene programplanen angir som ønskelige å få utforsket, er svært vidtfavnende.
Dat fáttát maid prográmmastivra háliidivččii oažžut dutkot, lea hui viidát.
Programstyret påpekte at det nok ville vært umulig å få finansiert forskning innenfor alle undertemaene.
Prográmmastivra čujuhii ahte livčče leat veadjemeahttun oažžut ruhtaduvvot dutkamiid buot daid vuolitfáttain.
Deler av temaet "Språk, tradisjonell kunnskap, muntlige tradisjoner og litteratur" mente de var blitt godt dekket, men de savnet prosjekter om duodji og film.
Oasit fáttas “Giella, árbevirolaš máhttu, njálmmálaš árbevierut ja girjjálašvuohta” oaivvildedje sii ahte lea bures juo gokčojuvvon, muhto váillahit prošeavttaid duojis ja filmmas.
Også innenfor "Ressurser og rettsforhold" og "Moderne samisk samfunnsbygging" har programmet finansiert en god del forskning, men programstyret mente at det var behov for studier av konsultasjonsordningen og av urfolksperspektiv på nordområdenes utvikling.
Maiddái “Resurssat ja riektedilálašvuođa” ja “Ođđaáigásaš sámi servodathuksen” fáttaid birra dutkama lea prográmma ruhtadan juo buore muddui, muhto prográmmastivra oaivvildii ahte lea dárbu dutkat ráđđádallanortnega ja davviguovlluid álgoálbmotperspektiivva ovdáneami.
Barn og ungdom er tilgodesett med forskning på skole og barnehage, men det mangler fortsatt forskning på deres dagligliv og deres oppfatning av egen identitet.
Mánáid ja nuoraid birra lea juo dutkojuvvon skuvllain ja mánáidgárddiin, muhto váilot ain dutkamat sin beaivválaš eallimis ja sin ipmárdusas iežaset identitehta hárrái.
Programstyret hadde også gjerne sett forskning om kjønn, livsløp og samisk helseforståelse.
Prográmmastivra háliidivčče maid dutkama sohkabeali, eallima ja sámi dearvvašvuođaipmárdusas.
6.3 Utviklingen gjennom programmene – fokusområder
6.3 Ovdáneapmi prográmmaid bokte - fokussuorggit