pere/sami_parallel huggingface dataset:
Da brukes fire millioner kroner av de avsatte midlene fra Samefolkets fond, og det totale beløpet til samiske språkprosjekter kommer opp i 10,01 millioner kroner.
Dalle geavahuvvo njeallje miljovnna ruvnnu Sámeálbmoga foandda dietnasis ja submi sámi giellaprošeavttaide lea oktiibuot 10,01 miljovnna ruvnnu.
I femårsperioden 2008 til 2013 bruker Sametinget i overkant av 40 millioner kroner til søkerbaserte språkprosjekter.
Viđajagi áigodagas 2008-13 Sámediggi geavaha badjelaš 40 miljovnna ruvnnu ohcanvuđot giellaprošeavttaide.
Av disse 40 millionene kom 11,6 millioner fra avkastningene til Samefolkets fond.
Dan 40 miljovnnas bohtet 11,6 miljovnna Sámeálbmot foandda dietnasis.
Dersom midlene fra Samefolkets fond holdes utenfor beregningene, er det likevel en økning i bevilgningene til samiske språkprosjekter i perioden 2008 til 2011 både innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Jos dienas Sámeálbmot foanddas dollojuvvo olggobealde árvvoštallamiin áigodagas 2008-11, de lassánit liikká juolludeamit sámi giellaprošeavttaide sihke Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde.
Fra 2012 skiller man ikke mellom språkprosjekter innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk, og fra 2011 til 2013 går summen til søkerbaserte språkprosjekter ned fra 7,61 til 5,91 millioner kroner når man holder midlene fra Samefolkets fond utenfor.
Jagi 2012 rájes ii earut giellaprošeavttaid gaskkas mat čađahuvvojit Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde, ja áigodagas 2011-13 geahppánit doarjagat ohcanvuđot giellaprošeavttaide 7,61 miljovnnas gitta 5,91 miljovnna ruvdnui go ii váldde dietnasa Sámeálbmot foanddas fárrui árvvoštallamii.
Dette er en nedgang på 22,3 prosent og en reell nedgang på 24,3 prosent når man tar hensyn til konsumprisindeksen (SSB 2013).
Geahpideapmi lea 22,3 proseantta ja duođalaš geahpideapmi lea 24,3 proseantta go váldá vuhtii dábálaš bálká- ja haddelassáneami (SSB 2013).
Fordelingen av bevilgninger til prosjekter innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk viser at det bevilges mer penger til prosjekter utenfor forvaltningsområdet for samisk språk enn til prosjekter innenfor forvaltningsområdet for samisk språk fram til 2011. Etter 2011 er det ikke tall å vise til for denne fordelingen.
Juolludemiid juohkáseapmi prošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde čájeha ahte juolluduvvui eanet ruhta prošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu olggobealde go siskkobealde. 2011 rájes eai leat logut mat čájehivčče dákkár juohkáseami.
For 2011 nærmet størrelsen for budsjettet for de to ordningene seg hverandre, noe Sametinget har begrunnet med at forvaltningsområdet for samisk språk har blitt utvidet med flere kommuner de siste åra, og Sametinget har opplevd en økt søknadsmengde innenfor forvaltningsområdet (Josefsen et al. 2013:9;
Jagi 2011 bušeahtas lahkonit dán guovtti ortnega bušeahttasturrodagat nubbi nuppi. Sámediggi čilge sivvan dasa leat ahte Sámegiela hálddašanguovlu lea viiddiduvvon ođđa gielddaiguin ja Sámediggi lea ožžon eanet ohcamušaid Sámegiela hálddašanguovllus (Josefsen et al. 2013:9;
Sametingets budsjett 2011).
Sámedikki bušeahtta 2011).
I 2012 var det budsjettert med like mye midler til språkprosjekter som i 2011, totalt 8,81 millioner kroner.
Jagi 2012 lei bušehttii bidjan seammá ollu ruđa go 2011 oktiibuot 8,81 miljovnna ruvnnu.
Denne summen er inkludert avkastninger fra Samefolkets fond.
Dán supmis leat maid dietnasat Sámeálbmot foanddas.
Fra 2012 til 2013 går det bevilgede beløpet ned til 7,61 millioner inkludert avkastningen fra Samefolkets fond.
Áigodagas 2012-13 juolluduvvon submi geahppána 7,61 miljovnna ruvdnui oktan Sámeálbmot foandda dietnasiin.
Dette er en tilbakegang på 13,6 prosent.
Geahpideapmi lea 13,6 proseantta.
3.4.3 Bruk av språktilskudd
3.4.3 Gielladoarjagiid geavaheapmi
Reglementet for hvilke typer språkprosjekter det kan søkes tilskudd til, har vært revidert flere ganger.
Giellaprošeavttaid njuolggadusat main bohtet ovdan makkár giellaprošeavttaide lea vejolaš ohcat doarjaga, leat moanaid háviid nuppástuvvon.
I 2013 kan man søke om tilskudd til: språkkurs for voksne, språkkurs som arrangeres i samarbeid mellom institusjoner/organisasjoner over landegrensene, språkarenaer som styrker muntlig språkoverføring mellom generasjoner, språkleir for barn og unge, terminologiprosjekter, stedsnavnsprosjekter og til utvikling, oversetting eller tilpasning av applikasjoner til samisk.
2013:s sáhttá ohcat doarjaga: giellakurssaide ollesolbmuide, giellakurssaide maid ásahusat dahje organisašuvnnat ovttasráđiid lágidit rastá riikarájáid, giellašiljuide mat nannejit njálmmálaš giellafievrrideami buolvvaid gaskkas, giellaleairraide mánáide ja nuoraide, tearbmaprošeavttaide, báikenammaprošeavttaide ja prošeavttaide main ovddidit, jorgalit dahje heivehit applikašuvnnaid sámegillii.
En undersøkelse om bruken av språkprosjektmidler de siste seks årene har stilt spørsmålene om språkprosjektmidlene styrker samisk språk, om de øker bruken av samisk, og om tilskuddsordningen når ut til den samiske befolkningen.
Muhtin guorahallamis giellaprošeaktadoarjaga geavaheami birra maŋimuš guhtta jagi, lea jearran nannego giellaprošeaktadoarjagiid sámegiela, lasihitgo sámegiela geavaheami ja olahago doarjjaortnet sámi álbmoga?
Undersøkelsen slår fast at tilskuddsbeløpene i seg selv er små, men de bidrar til et mangfold av språkprosjekter i mange lokalsamfunn (Josefsen et al. 2013:6).
Guorahallamis celkojuvvo ahte vaikko doarjjaortnega supmit leat uhcit, de dat buktet máŋggabealat giellaprošeavttaid olu báikkálaš servodagaide. (Josefsen et al.
70 prosent av søkerne får tilslag på støtte.
70 proseantta ohcciin ožžoge doarjaga.
Det store flertallet av gjennomførte språkprosjekter retter seg mot nordsamisk.
Stuorámus oassi čađahuvvon giellaprošeavttain lea davvisámegiela várás.
Av 238 tilsagn gikk 173 til nordsamiske prosjekter, 49 til sørsamiske prosjekter, 15 til lulesamiske prosjekter og ett til et pitesamisk prosjekt.
238 juolludeamis manne 173 davvisámegielat prošeavttaide, 49 máttasámegielat prošeavttaide, 15 julevsámegielat prošeavttaide ja okta biŧamsámegielat prošektii.
Ingenting ble brukt til østsamiske prosjekter.
Ii mihkkege geavahuvvon nuortasámegielat prošeavttaide.
Til tross for det høy antallet tilsagn til nordsamiske prosjekter kan man ikke si at nordsamisk har blitt prioritert – snarere tvert imot.
Vaikko ollu juolludeamit leat davvisámegielat prošeavttaide, de ii sáhte dadjat ahte davvisámegiella lea leamš vuoruhuvvon. Baicce nuppegežiid.
En gjennomgang av prosjekter som ikke fikk støtte, viser at i prosent fikk flere av de lulesamiske og sørsamiske prosjektene støtte enn nordsamiske prosjekter (Josefsen et al. 2013:15;
Go guorahallá makkár prošeavttat eai ožžon doarjaga, de čájehuvvo ahte proseanttaid mielde ožžo eanet mátta- ja julevsámegiela prošeavttat doarjaga go davvisámegielat prošeavttat. (Josefsen et al. 2013: 15;
Den største aktøren i språktilskuddsmarkedet er språksentrene.
Stuorámus doaibmi gielladoarjjamárkanis lea giellaguovddážat.
De mottok i femårsperioden 2007–11 støtte til 107 språkprosjekter.
Dat ožžo viđajagi áigodagas 2007-11 doarjaga 107 giellaprošektii.
Kommunene følger på andreplass med 39 prosjekter.
Gielddat bohtet nubbin 39 prošeavttain.
Grunnskoler og skolefritidsordninger har hatt 21 språkprosjekter og barnehager åtte.
Vuođđoskuvllain ja skuvllaid astoáigedoaimmain leat leamaš 21 giellaprošeavtta ja mánáidgárddiin gávcci.
Ikke offentlige samiske institusjoner som stiftelser og aksjeselskaper har fått tilsagn til 16 prosjekter, mens samiske interesseorganisasjoner har hatt 14 prosjekter.
Ii-almmolaš sámi ásahusat dego vuođđudusat ja oasussearvvit leat ožžon doarjaga 16 prošektii, ja sámi beroštumiidorganisašuvnnain leat leamaš 14 prošeavtta.
Norske offentlige institusjoner har fått midler til 13 samiske språkprosjekt, mens ti enkeltpersoner har fått tilsagn om slik støtte.
Norgga almmolaš ásahusat leat maid ožžon doarjaga 13 sámi giellaprošektii, ja logi ovttaskasolbmui lea juolluduvvon dákkár doarjja.
For øvrig har forlag fått bevilget støtte til seks prosjekter og et museum til ett prosjekt Det må sees på som overraskende at samiske organisasjoner og enkeltpersoner har fått tilsagn om støtte til henholdsvis 14 og 10 prosjekter.
Muđui leat lágádusat ožžon doarjaga guđa prošektii ja musea ovtta prošektii. Ferte atnit mearkkašan veara ahte sámi organisašuvnnat ja ovttaskasolbmot leat ožžon doarjaga dušše 14 ja logi prošektii.
Dette har kanskje en sammenheng med at gjennomføringen av prosjektene krever så mye av arrangøren at bare større organisasjoner som en kommune eller et språksenter har tilstrekkelig kompetanse (Josefsen et al. 2013:20;
Sáhttá leat nu ahte prošeavttaid čađaheapmái gáibiduvvojit nu ollu resurssat lágideaddjis ahte dušše stuorát organisašuvnnain dego gielddas dahje giellaguovddážis lea doarvái gelbbolašvuohta čađahit daid. (Josefsen et al. 2013: 20;
46–50).
46-50.)
De forskjellige aktørene har fått støtte til 238 prosjekter som er spredt over et vidt spekter av tiltak.
Iešguđetge lágideaddjit leat ožžon doarjaga 238 prošektii maid doaimmat leat viehka viidát.
De kan kort klassifiseres i opplæring i samisk, dokumentasjon av språk og stedsnavn, produksjon av samiskspråklig materiale, utvikling av ny terminologi og tilrettelegging for bruk av samisk.
Sáhttá oanehaččat juohkit daid čuovvovaš kategoriijaide: oahpahus sámegielas, sámegiela ja báikenamaid dokumentašuvdna, sámegielat materiála buvttadeapmi, ođđa terminologiija ovddideapmi, ja sámegiela geavaheami lágideapmi.
30 språkkurs har fått støtte, mens 22 språkbad-/språkreirprosjekter og seks kurs der samisk har vært undervisningsspråket, har fått støtte.
30 giellakursii lea ožžon doarjaga, 22 giellalávgun/giellabeassiprošektii ja guđa kursii mas sámegiella lea leamaš oahpahusgiellan, lea ožžon doarjaga.
26 tildelinger har gått til generelle språktiltak.
26 juolludeami leat mannan oppalaš gielladoaimmaide.
Kategorien er en restkategori for prosjekter som ikke passet inn under andre kategorier eller ikke kunne identifiseres uten å ta et dypdykk i søknadene.
Kategoriija lea loahppakategoriija prošeavttaide mat eai heive eará sadjái dahje ii leat leamaš vejolaš oažžut čielgasa man kategoriijai dat gullet vuđolaš guorahallama haga.
Tilrettelegging av samiskspråklige arenaer har hatt 21 prosjekter, elleve prosjekter har lagt vekt på synliggjøring av samisk språk, og ti prosjekter har hatt aktiviteter for barn og unge som hovedmål.
Sámegielat giellašiljuid lágideamis leat leamaš 21 prošeavtta, 11 prošeavttas lea váldoulbmil leamaš giddet fuopmášumi mánáide ja nuoraide.
Andre prosjekter har vært utgivelser på samisk (ni prosjekter), seminarer/arrangementer/festivaler (ni prosjekter), utarbeidelse av kursmateriale (ni prosjekter), oversetting til samisk (åtte prosjekter), teater og film (syv prosjekter).
Eará prošeavttat leat leamaš sámegielat almmuheamit (ovcci prošeavtta), seminárat/lágideamit/festiválat (ovcci prošeavtta), kursamateriála ráhkadeapmi (ovcci prošeavtta), jorgalit sámegillii (gávcci prošeavtta), teáhter ja filbma (čieža prošeavtta).
Faglige aktiviteter, temakvelder, litteraturkvelder, ordlek og lignende er representert med fem prosjekter.
Fágalaš doaimmat dego fáddáeahkedat, girjjálašvuođaeahkedat, sátnestoahkamat ja diekkárat leat ovddastuvvon viđain prošeavttain.
Tradisjonelle samiske aktiviteter og kompetanseheving som kursing og utdanning av ansatte har begge hatt fem prosjekter.
Árbevirolaš sámi doaimmain ja gelbbolašvuođaloktemis dego skuvlen ja oahpahus bargiide lea guđesge leamaš vihtta prošeavtta.
Tre prosjekter har finansiert samisklærernes lønn ved samisk undervisning på grunnskolenivå, reiser og ekskursjoner har hatt to prosjekter, og aktiviteter for eldre har hatt ett prosjekt (Josefsen et al. 2013:22–23).
Golbma prošeavtta leat gokčán oahpaheaddjiid bálkká go oahpahusa lea leamaš sámegillii vuođđoskuvllas. Mátkkit ja oahppomátkkit leat leamaš guovtti prošeavttas.
3.5 Sametingets eget språkarbeid
3.5 Sámedikki iežas giellabarggut
3.5.1 Historikk
3.5.1 Historihkka
Sametingets post for bevaring og utvikling av samisk språk er en samlepost for Nordisk samisk språksamarbeid og prosjekter i Sametingets egen regi.
Sámedikki bušeahttapoasta Sámegiela seailluheapmi ja ovddideapmi lea čoahkkepoasta Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargui ja prošeavttaide Sámedikki iežas hálddus sámegiela bisuheami ja ovddideami várás.
I 2013 bevilget Sametinget 3,5 millioner kroner til disse formålene.
2013:s Sámediggi juolludii 3,5 miljovnna ruvnna daid ulbmiliidda.
Målet er at samisk språk brukes og er synlig på alle samfunnsområder.
Mihttomearri lea ahte sámegiella geavahuvvo ja oidno buot servodatsurggiin.
Strategiene for å oppnå målet er å skape gode rammevilkår for samisk språk gjennom dialog med lokale, regionale og sentrale myndigheter og andre aktører.
Strategiijat dan mihttomeari olaheamis lea gulahallama bokte báikkálaš, regionála ja guovddáš eiseválddiiguin ja eará aktevrraiguin háhkat buriid rámmaeavttuid sámegiela várás.
Dette skal bidra til økt muntlig og skriftlig bruk av samisk språk, bedre status for språket, økt bevissthet om bruken av samisk språk og bedre grunnlag for videreutvikling av samisk språk (Sametingets budsjett 2013).
Dat galgá váikkuhit dasa ahte sámegiella geavahuvvo eambbo njálmmálaččat ja čálalaččat, ahte sámegiela geavaheamis lea alit stáhtus ja buoret dihtomielalašvuohta ja ahte lea buoret vuođđu sámegiela viidásit ovddideapmái. (Sámedikki bušeahtta 2013: 32.)
3.5.2 Bevilgninger til bevaring og utvikling av samisk språk
3.5.2 Juolludeamit sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái
Tabell 3.9 viser at det i 2013 er satt av 3,5 millioner kroner til bevaring og utvikling av samisk språk. Dette er en nedgang på 4,4 millioner fra 2012. I praksis er det en økning på 500 000 kroner til 4,9 millioner fordi prosjektet «Samisk språkkampanje» er flyttet fra «Bevaring og utvikling av samisk språk» til underkapittel 4.3 Bruken av samiske språk (Sametingets budsjett 2013).
Govus 3.9 čájeha ahte lea várrejuvvon 3,5 miljovnna ruvnnu sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái 2013. Lea 1,4 miljovnna ruvdnosaš geahpideapmi 2012 ektui, muhto geavatlaččat lea 500 000 ruvdnosaš lassáneapmi 4,9 miljovnna ruvdnui danne go prošeakta “Sámegiela giellakampánja” lea sirdojuvvon poasttas “Sámegiela seailluheapmi ja ovddideapmi” vuollekapihttalii 4.3 Sámegiela geavaheapmi.
Budsjettposten «Bevaring og utvikling av samisk språk» er ny fra 2012, og det har vært vanskelig å gi et helt korrekt bilde av Sametingets innsats for å bevare og utvikle samiske språk i samarbeid med andre aktører som gjennom nordisk samarbeid og ved hjelp av prosjekter i egen regi.
(Sámedikki bušeahtta 2013.) Bušeahttapoasta “Sámegiela seailluheapmi ja ovddideapmi” lei ođas 2012 bušeahtas ja danne lea váttis addit duođalaš gova Sámedikki barggus seailluhit ja ovddidit sámegiela ovttasbarggus eará doaibmiiguin dego Davviriikkalaš giellaovttasbarggus ja prošeavttaid bokte mat lea Sámedikki iežas hálddus.
Disse tiltakene befinner seg på forskjellige poster i budsjettene for de tidligere årene.
Dákkár doaibmabijut leat iešguđetge báikkiin ovddet jagiid bušeahtain.
Det er først i 2012 at prosjekter i egen regi kommer inn som en egen post i budsjettet.
Easkka 2012:s leat prošeavttat Sámedikki iežas hálddus šaddan sierra poastan bušeahtas.
Fra 2012 er Samisk språknemnd overført til posten Nordisk samisk språksamarbeid, og i budsjettet for 2013 er prosjekter i egen regi og nordisk samisk språksamarbeid behandlet under samme underkapittel «Bevilgninger til bevaring og utvikling av samisk språk» (Sametingets budsjett 2012:17;
2012 rájes lea Sámi giellalávdegoddi maid sirdojuvvon Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargui, ja 2013 bušeahtas leat prošeavttat maid Sámediggi ieš čađaha ja Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu čállojuvvon seammá vuollekapihttalii “Juolludeamit sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái”. (Sámedikki bušeahtta 2012: 17;
20;
20;
Sametingets budsjett 2013:32).
Sámedikki bušeahtta 2013: 32).
Det nordiske samiske språksamarbeidet har foregått i Samisk språknemnd siden 1997 som et samarbeid mellom Sametingene i Norge, Sverige og Finland (Sametingets årsmelding 1996, kapittel 5.2.9), og en gjennomgang av budsjetter og årsmeldinger fra perioden viser at Sametinget har brukt midler til allsamisk språksamarbeid i denne perioden, men det har ikke vært praktisk mulig å gi en fullstendig oversikt over bruken.
Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu lea dáhpáhuvvan Sámi giellalávdegottis 1997 rájes ovttasbargun Norgga, Ruoŧa ja Suoma Sámedikkiid gaskkas. (Sámedikki jahkedieđáhus 1996: kapihtal 5.2.9), ja bušeahtaid ja jahkedieđáhusaid geahčadeamis dan áigodagas boahtá ovdan ahte Sámediggi lea geavahan ruđa miehta Sámi giellaovttasbargui dan áigodagas, muhto ii leat leamaš vejolaš addit oppalaš gova dan geavaheamis.
Sametinget har også støttet andre prosjekter i egen regi eller i samarbeid med andre, for eksempel ble opprettelsen av en samisk læremiddelsentral støttet med 3,5 millioner av budsjettmidler fra budsjettkapitlet Samisk språk i 2011. Dette ble da overført fra post 801 spesiell prosjekter i tidligere budsjett (Sametingets budsjett 2011).
Ovdamearkan lea dorjon sámi oahpponeavvoguovddáža ásaheami 3,5 miljovnna ruvnnuin jagi 2011 bušeahttakapihttalis Sámi giella. Ruhta sirdojuvvui dalle poasttas 801 Erenoamáš prošeavttat mii lei geavahuvvon ovddet jagiid bušeahtain (Sámedikki bušeahtta 2011).
Sametinget har også brukt språkmidler til forskjellige kortere eller lengre prosjekter som utvikling av elektronisk ordbok og til et datateknologiprosjekt som nå er overtatt av universitetet i Tromsø.
Sámediggi lea maid geavahan giellaruđaid iešguđetlágan oanehut dahje guhkit áiggi prošeavttaide dego elektrovnnalaš sátnegirjji ovddideapmái ja dihtorteknologiijaprošektii maid Romssa universiteahtta dál lea váldán badjelasas.
Talesyntesen som Sametinget støtter med en million kroner, er et dataprogram som simulerer menneskelig tale.
Hállansyntesa maid Sámediggi lea dorjon ovttain miljovnna ruvnnuin lea dihtorprográmma mii áđđestallá olbmo hállama.
Samisk talesyntese vil blant annet være et tilleggshjelpemiddel til korrekturprogram for samiske språk, og et skrivestøtteverktøy for dyslektikere og andre med større eller mindre skrive- og talevansker.
Sámi hállansyntesa lea earret eará sámegiela divvunprográmma lasseveahkkeneavvu, ja maiddái čállinveahkki dysletihkariidda ja earáide geain leat stuorát dahje unnit čállin- ja hállanváttisvuođat.
Prosjektet ble igangsatt i 2012 og skal ferdigstilles i 2013. Samisk orddatabase som støttes med 500 000 kroner i 2013, er en ny nettjeneste med prosjektnavn «Risten 2».
Prošeakta álggahuvvui 2012:s ja galgá gárvvistuvvot 2013:s. Sámi sátnedihtorbáŋku mii dorjojuvvo 500 000 ruvnnuin 2013:s lea ođđa neahttabálvalus, mas lea prošeaktanamma “Risten 2”.
Den skal være et ord- og termsøkeverktøy for hele den samiske befolkningen og andre interesserte brukere med utgangspunkt i eksisterende ressurser.
Dat galgá leat sátne- ja tearbmareaidun olles sámi álbmogii ja eará geavaheddjiide dálá resurssaid vuođul.
Målet er at den nye tjenesten skal bidra til å gjøre eksisterende samiskspråklig terminologi lett tilgjengelig for allmennheten.
Ođđa fálaldaga ulbmilin lea ahte dáláš terminologiija lea álkit olahahtti buohkaide.
I tillegg har Sametinget bevilget 500 000 kroner til et terminologi- og stedsnavnprosjekt i egen regi der fagmiljøer inviteres til et samarbeid med Sametinget for å sette i gang terminologi- og stedsnavnprosjekter.
Dasa lassin lea Sámediggi juolludan 500 000 ruvnnu terminologiija- ja báikenamatprošektii maid ieš čađaha. Prošektii fágabirrasat bovdejuvvojit ovttasbargui Sámedikkiin álggahit terminologiija- ja báikenammaprošeavttaid.
Dette skal bidra til utvikling av nødvendig terminologi samt registrering av samiske stedsnavn (Sametingets budsjett 2013:32–34).
Ulbmil lea ahte dárbbašlaš terminologiija ovddiduvvo ja sámi báikenamat registrerejuvvojit. (Sámedikki bušeahtta 2013: 32-34.)
3.6 Forslag til forbedring
3.6 Buoridanevttohusat
Det har vært en utfordring å få fram sammenlignbare tall til denne artikkelen.
Lea leamaš hástaleaddji bargu háhkat loguid dán artihkkalii maid sáhttá veardidit guhtet guimmiideasetguin.
Formål skifter, og regelverket endres.
Ulbmilat nuppástuvvet ja njuolggadusat rievdaduvvojit.
Dette er resultat av politiske prosesser og en naturlig del av politiske organers arbeid, men det skaper også en uoversiktlighet som ethvert offentlig organ bør forsøke å unngå.
Lea politihkalaš proseassa boađus ja lunddolaš oassi politihkalaš orgána barggus, muhto dat ráhkada maid moivvás dili maid juohke áidna almmolaš orgána galggašii garvit.
Når det gjelder bevilgningene til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner, har det vært vanskelig å vise hva pengene brukes til.
Lea leamaš váttis oažžut čielgasa masa juolludeamit gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielatvuhtii geavahuvvojit.
Grunnen til det er at det ikke kommer fram hverken i Sametingets budsjett eller i Sametingets årsmeldinger.
Sivvan dasa lea ahte dat ii boađe ovdan Sámedikki bušeahtain, iige Sámedikki jahkedieđáhusain.
Sametinget har da også tatt hensyn til disse tilrådingene da de vedtok å innføre nye tildelingskriterier for tildeling av tospråklighetsmidlene (Sametinget sak 011/11).
Sámediggi leage váldán vuhtii dáid rávvagiin go mearridii geavahišgoahtit ođđa juolludaneavttuid guovttegielatvuođadoarjaga juolludeamis (Sámediggi ášši 011/11).
Disse retningslinjene blir nå tatt i bruk, og det vil sannsynligvis gjøre det lettere å analysere bruken av midlene.
Dát njuolggadusat váldojuvvojit dál atnui, ja ođđa njuolggadusat dáidet dahket álkibun árvvoštallat doarjaga geavaheami.
Når det gjelder Sametingets søkerbaserte støtteordning til språkprosjekter, vises det til den kritikken som kommer fram i Noruts rapport Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk (Josefsen et al. 2013:59).
Mii guoská Sámedikki ohcanvuđot doarjjaortnegii giellaprošeavttaide, de čujuhuvvo kritihkkii mii lea boahtán ovdan Norut dutkanlágádusa raporttas Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk (Josefsen et al. 2013: 59)
Sametinget bevilger millioner hvert år til en hel rekke prosjekter, men har ikke kunnskap om hvilket bidrag det enkelte prosjektet har i det samiske språkarbeidet.
Sámediggi juolluda juohke jagi miljovnnaid moanaid prošeavttaide, muhto ii leat diehtu man ávkkálaš ovttaskas prošeavttat leat sámi giellabarggus.
Sametinget bør av denne grunnen vurdere å stille krav til egenevaluering fra prosjekteiere av måloppnåelse og gjennomføring, og Sametinget bør stille krav om at resultater fra prosjektene publiseres på nettstedet for læremidler www.ovttas.no eller andre egnede nettsteder.
Sámediggi galggašii dan dihte árvvoštallat gáibidišgoahtit iežasárvvoštallama prošeaktaoamasteaddjis mas ulbmilolaheapmi ja čađaheapmi boahtá ovdan. Sámediggi galggašii maid gáibidit ahte prošeavttaid bohtosat almmuhuvvojit ovdamearkka dihte oahpponeavvuid neahttabáikkis www.ovttas.no dahje eará heivvolaš neahttabáikkiin.
Sametinget bør også foreta en systematisk bearbeiding av de skriftlige sluttrapportene samt forbeholde seg retten til å bearbeide sluttrapportene på en slik måte at andre kan dra nytte av erfaringene.
Sámediggi galggašii maid systemáhtalaččat bargat loahpparaporttaiguin dakkár vuogi mielde ahte earát sáhttát ávkkástallat vásáhusaiguin.
Sametinget bør utarbeide en meny over hva en sluttrapport fra tilskuddsmottaker bør inneholde.
Sámediggi galggašii maid ráhkadit čilgehusa das maid doarjjavuostáiváldi galggašii čállit loahpparaportii.
Sametinget har allerede delvis tatt til seg den kritikken som har kommet fra de samiske språksentrene.
Sámediggi lea juo vuhtiiváldán oasis kritihkas mii lea boahtán Sámi giellaguovddážiin.
De har fått økt sitt driftstilskudd og fått en mer forutsigbar drift.
Dat leat ožžon eanet doaibmadoarjaga ja sin doaimmat leat buorebut sihkkaraston ovddosguvlui.
De er dermed blitt bedre rustet til å gjennomføre sine primære oppgaver. Det ligger fortsatt et forbedringspotensial i at Sametinget kan inngå driftsavtaler med språksentrene der de forplikter seg til å gjennomføre visse kursoppgaver mot at de mottar et større driftstilskudd.
Lea ain buoridanmunni dan dáfus ahte Sámediggi sáhttá dahkat ovttasbargošiehtadusaid giellaguovddážiin mas dat geatnegahttojuvvojit čađahit muhtin kursafálaldagaid ja ožžot dan ovddas eanet doaibmadoarjaga.
3.7 Oppsummering
3.7 Loahpaheapmi
Det er i denne artikkelen vist utviklingen for Sametingets bevilgninger til tospråklighet i kommuner og fylkeskommuner for perioden 1993–2013, for Sametingets bevilgninger til språksentrene i perioden 2001–2013, for Sametingets bevilgninger til søkerbaserte språkprosjekter for perioden 2001–2013 og for Sametingets bevilgninger til bevaring og utvikling av samisk språk for perioden 2011–2013. Totalt bevilget Sametinget 70 millioner og 365 000 kroner over disse budsjettpostene som først og fremst har som formål å styrke og fremme samiske språk.
Lea dán artihkkalis čujuhuvvon ovddideapmái Sámedikki juolludemiin guovttegielatvuhtii gielddain ja fylkkagielddain áigodagas 1993-2012, Sámedikki juolludemiin giellaguovddážiidda áigodagas 2001-13, Sámedikki juolludemiin ohcanvuđot giellaprošeavttaide áigodagas 2001-2013 ja Sámedikki juolludemiin seailluhit ja ovddidit sámegiela áigodagas 2011-13. Sámediggi juolluda oktiibuot 70 miljovnna ja 365 000 ruvnnu daid bušeahttapoasttain maid mihttomearrin ovddimusat lea nannet ja ovddidit sámegielaid.
Sametingets bevilgninger til tospråklighetsmidler for kommuner og fylkeskommuner øker gjennom hele perioden, og i 2013 bevilget Sametinget 48,429 millioner kroner til kommuner og fylkeskommuner.
Sámedikki juolludeamit doarjjaortnegii guovttegielatvuohta gielddain ja fylkkagielddain lassánit olles áigodagas ja Sámedikki juolluda oktiibuot 48,429 miljovnna ruvnnu gielddaide ja fylkkagielddaide 2013:s.
43,329 millioner ble fordelt mellom ti kommuner og 5,1 millioner kroner mellom fire fylkeskommuner.
Dat juogada 43,329 miljovnna ruvnnu logi gildii ja 5,1 miljovnna ruvnnu njealji fylkkagildii.
Økningen på begynnelsen av 2000-tallet kommer for å dekke de reelle utgiftene kommunene og fylkeskommunene har til tospråklighet.
Lassáneapmi 2000-logu álggu juolluduvvui gokčat gielddaid ja fylkkagielddaid duođalaš goluid guovttegielatvuođa dihte.
Fra 2007 øker ikke bevilgningene til de enkelte kommunene, men økningen går til å dekke kostnadene ved at flere kommuner blir innlemmet i forvaltningsområdet til samisk språk.
2007 rájes eai lassán juolludeamit ovttaskas gielddaide, muhto lassáneapmi gokčá baicce goluid mat bohtet go ođđa gielddat šaddet oassin Sámegiela hálddašanguovllus.
Når en tar hensyn til konsumprisindeksen, har de enkelte kommunene og fylkeskommunene en reell nedgang i bevilgningene til tospråklighet.
Go váldá vuhtii dábálaš bálká- ja haddelassáneami, de lea ovttaskas gielddain ja fylkkagielddain duohtavuođas leamaš geahpideapmi guovttegielatvuođajuolludemiin.
Sametingets bevilgning til drift av språksentre øker fra 1,6 millioner til 10,826 millioner kroner i perioden 2001–2013. Antallet språksentre som får driftsstøtte, øker fra fire til tretten.
Sámedikki juolludeamit giellaguovddážiid doaimmaide lassánii 1,6 miljovnna ruvnnus gitta 10,826 miljovnna ruvdnui áigodagas 2001-13. Giellaguovddážat mat ožžot doaibmadoarjaga, lassánedje njealjis golmmanuppelohkái.
Driftstøtten øker for det enkelte språksenter øker fra 400 000 kroner i 2001 til 602 000 i 2013.
Doaibmadoarjja guhtege guovddážii lassánii 400 000 ruvnnus 2001:s gitta 602 000 ruvdnui 2013:s.
Sametingets bevilgning til søkerbaserte tilskudd var i 2001 på 2,406 millioner kroner.
Sámedikki juolludeapmi ohcanvuđot doarjagiidda lei 2001:s 2,406 miljovnna ruvnnu.
Midlene kunne da bare fordeles til språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Doarjja sáhtii dalle juolluduvvot giellaprošeavttaide Sámegiela hálddašanguovllu olggobealde.
I perioden 2001–2006 ligger bevilgningens størrelse mellom 2,4 og 4,4 millioner kroner.
Áigodagas 2001-06 lei juolludeami sturrodat 2,4 ja 4,4 miljovnna ruvnnu gaskkas.
I 2007 tas midler fra avkastningen av Samefolkets fond i bruk til prosjekter, og de søkerbaserte tilskuddene til språkprosjekter når en topp på 10,01 millioner i 2009. Etter dette har det vært en nedgang i bevilgningene til søkerbaserte språkprosjekter, og i 2013 bevilget Sametinget 7,61 millioner til slike prosjekter.
Sámediggi geavahišgoahtá dietnasa Sámeálbmot foanddas prošeavttaide 2007 maŋŋá ja ohcanvuđot doarjagat giellaprošeavttaide olahit bajimus dási 2009:s go juolluduvvui 10,01 miljovnna ruvnnu daidda. Dan maŋŋá lea juolludeamit ohcanvuđot giellaprošeavttaide geahppánan ja 2013:s Sámedikki juolluda 7,61 miljovnna ruvnnu dakkár prošeavttaide.
Sametingets bevilgning til bevaring og utvikling av samisk språk er en samlepost for nordisk samisk språksamarbeid og prosjekter i egen regi.
Sámedikki juolludeamit sámegiela seailluheapmái ja ovddideapmái lea ođđa čoahkkepoasta 2012 rájes.
Denne posten er ny fra 2012, og det er vanskelig å sammenligne tallene for 2012 og 2013 med tall fra tidligere år.
Lea váttis buohtastaddat jagiid 2012 ja 2013 loguid ovddit jagiid loguiguin.
Sametinget bevilget 3,5 millioner kroner over denne budsjettposten i 2013.
Sámediggi juolludii 3,5 miljovnna ruvnnu dán bušeahttapoasttas 2013:s.
3 Verdiskapning i STN-området
3 Árvoháhkan SED-guovllus
Per Tovmo, Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet
Per Tovmo, Norgga teknihkalaš-luonddudieđalaš universitehta/Norges Teknisk Naturvitenskapelige Universitet
Sammendrag I denne artikkelen har jeg foreslått et opplegg for å beregne samlet verdiskapning i området i Finnmark og Troms med Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling (STN), basert på nasjonalregnskapstall og sysselsettingsstatistikk.
Čoahkkáigeassu Dán artihkkalis lean árvalan vuogi movt sáhttá meroštallat ollislaš árvoháhkama dan guovllus Finnmárkkus ja Romssas gos Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnet (SED) lea doaimmas, nationálarehketdoallologuid ja barggolašvuođastatistihka vuođul.
Hvordan beregningsopplegget kan brukes, er illustrert ved å beregne målet for verdiskapning for årene 2013 og 2016. Beregningene viser at verdiskapningen målt per innbygger er betydelig lavere i STN-området enn gjennomsnittet for Troms og Finnmark.
Mainna lágiin meroštallanvuogi sáhttá atnit lea govviduvvon árvoháhkama árvvu rehkenastimiin jagiide 2013 ja 2016. Meroštallamat čájehit ahte árvoháhkan rehkenastojuvvon juohke ássi nammii lea mealgat vuollelis SED-guovllus Romssa ja Finnmárkku gaskameari ektui.
Forklaringen på dette er lavere yrkesdeltakelse i befolkningen i STNområdet.
Čilgehus dása lea vuollegeappot fidnooassálastin SED-guovllu álbmoga siskkobealde.
Noe av dette skyldes en høy andel eldre i befolkningen, men den viktigste forklaringsfaktoren er lavere yrkesdeltakelse i aldersgruppen som normalt sett utgjør arbeidsstyrken, sammenliknet med gjennomsnittet for Troms og Finnmark.
Muhtin muddui sáhttá dán sivvan atnit ahte doppe lea stuora oassi vuorrasit olbmot, muhto deháleamos čilgehusbuvttadahkki lea vuollegeappot fidnooassálastin ahkejoavkkus mii dábálaš dilis dahká bargoveaga, go buohtastahttá Finnmárkku ja Romssa gaskameriin.
Hvis yrkesdeltakelsen i STN-området hadde økt til gjennomsnittet for de to fylkene, ville verdiskapningen per innbygger også vært oppe på gjennomsnittet for fylkene.
Jus fidnooassálastin SEDguovllus livččii lassánan dan dássái mas dán guovtti fylkka gaskamearri lea, de livččii árvoháhkan juohke olbmo nammii maiddái leamašan fylkkaid gaskameari dási rájes.
Temaet for denne artikkelen er næringsutvikling i samisk område, her definert som området i Finnmark og Troms med Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling (STN).
Dán artihkkala fáddá lea ealáhusovdáneapmi sámi guovlluin, dás definerejuvvon guovlun Finnmárkkus ja Romssas gos Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnet (SED) lea doaimmas.
Ulike aspekter ved dette har vært studert tidligere blant annet i flere utgaver av Samiske tall forteller.
Iešguđetlágán oasit dás leat ovdal guorahallojuvvon earet eará moanat Sámi logut muitalit gáhppálagain.
Claus (2014) har studert sysselsettingen i STN-området og sett på både utvikling i sysselsetting og egenskaper ved de sysselsatte sammenliknet med andre områder.
Claus (2014) lea guorahallan barggolašvuođa SED-guovllus ja geahčadan sihke barggolašvuođa ovdáneami ja bargiid iešvuođaid, buohtastahttojuvvon eará guovlluiguin.
Skålnes (2014) har studert næringsutvikling i STN-området ved å se på egenskaper i sysselsettingsmønsteret i ulike deler av området, og endring i sysselsettingsmønsteret over tid.
Skålnes (2014) lea guorahallan ealáhusovdáneami SED-guovllus dainna vugiin ahte lea geahččan barggolašvuođaminstara iešvuođaid guovllu iešguđet osiin, ja barggolašvuođaminstara rievdamiid áiggi badjel.
Telemarksforskning har på oppdrag fra Sametinget i flere rapporter sett på næringsutvikling, innovasjon og attraktivitet av å etablere seg i STN-området, se f.eks. Vareide og Roncossek (2016).
Telemarksforskning, Sámedikki gohččuma olis, lea máŋgga raporttas geahčadan ealáhusovdáneami, innovašuvnna ja man geasuheaddji lea álggahit fitnodaga SED-guovllus, geahča omd. Vareide ja Roncossek (2016).
Andre arbeid har handlet om utvikling i enkeltnæringer, som for eksempel Andersen (2017), som har sett på landbruk i samiske bosettingsområder, Broderstad og Eythòrsson (2014) har sett på fiskeri i de sjøsamiske fjordene, Riseth (2014) har sett på reindriftsnæringa, mens Andersen (2009) har studert utviklingen i primærnæringene.
Eará barggut leat geahčadan ovttaskasealáhusaid ovdáneami, nugo ovdamearkka dihte Andersen (2017), gii lea geahčadan eanandoalu sámi ássanguovlluin, Broderstad ja Eythòrsson (2014) geat leaba geahčadan mearrasámi vuonaid guolásteami, Riseth (2014) lea geahčadan boazodoalu ja Andersen (2009) lea guorahallan vuođđoealáhusaid ovdáneami.
Felles for de fleste studiene av næringsutvikling er at de ser på utviklingen ved å studere sysselsettingsmønsteret, der sammensetningen av de sysselsatte i STN-området, fordelt på næringer, sammenliknes med andre områder, eller man ser på utviklingen over tid.
Oktasaš eanaš ealáhusovdánahttima guorahallamiin lea ahte dat guorahallet ovdáneami dainna lágiin ahte geahčadit barggolašvuođaminstara, mas bargiidčoahkkádus SED-guovllus, juhkkojuvvon ealáhusaide, buohtastahttojuvvo eará guovlluiguin dahje gehččet ovdáneami áiggi badjel.
Den økonomiske utviklingen i et land måles ofte ved å se endringer i brutto nasjonalprodukt (BNP), som er et mål på samlet verdiskapning i landet og blir beregnet fra nasjonalregnskapet.
Riika ekonomalaš ovdáneami meroštallet dávjá dainna go gehččet rievdamiid brutto nationálabuktaga (BNB), mii lea mihttu riika obbalaš árvoháhkamis ja rehkenasto nationálarehketdoalu vuođul.
Dette er også det mest brukte målet når man sammenlikner økonomien i ulike land.
Dát leage eanemus geavahuvvon mihttu go buohtastahttet iešguđetge riikkaid ekonomiija.
Tall for BNP brytes også ned på fylkesnivå slik at vi kan studere verdiskapning i hvert enkelt fylke.
BNB loguid cuvkejit maiddái fylkadássái, vai sáhttit geahčadit árvoháhkama juohke ovttaskas fylkkas.
Dette betegnes ofte som brutto regionalprodukt.
Dán rehkenastet dávjá brutto regiovdnabuvttan.
Statistisk sentralbyrå (SSB) publiserer data for fylkesfordelt nasjonalregnskap.
Statistihkalaš guovddášdoaimmahat (SGD) almmuha nationálarehketdoalus dáhtaid fylkkaid mielde juhkkojuvvon.
Bidraget i denne artikkelen er å lage et mål på verdiskapningen i STN-området basert på nasjonalregnskapstall fra SSB.
Buktu dán artihkkalis lea ráhkadit SED-guovllu árvoháhkamii mihtu man vuođđun leat SGD:a nationálarehketdoalu logut.
Nasjonalregnskapet og beregning av BNP og verdiskapning, som mål på økonomisk aktivitet i samfunnet, omfatter all produksjon av varer og tjenester i både private og offentlige virksomheter.
Nationálarehketdoallu ja BNB:a meroštallan ja árvoháhkan, mihttun servodaga ekonomalaš doaimmaide, fátmmasta buot buktagiid ja bálvalusaid buvttadeami sihke priváhta ja almmolaš doaimmain.
Vareide og Roncossek (2016) presenterer også et mål på verdiskapning i STN-området basert på regnskapsinformasjon fra bedrifter.
Vareide ja Roncossek (2016) ovdanbuktima maiddái mihtu SED-guovllu árvoháhkamii, man vuođđun leat fitnodagaid rehketdoallodieđut.
En ulempe med deres mål er at de kun får med regnskapspliktige foretak, samt at verdiskapningen i offentlig sektor er utelatt.
Okta váivvádus sudno mihtus lea ahte soai duššo njámasteaba fitnodagaid main lea rehketdoallogeatnegasvuohta, ja ahte árvoháhkan almmolaš sektoris báhcá.
Særlig det siste innebærer at man mister mye av verdiskapningen, siden en høy andel av sysselsettingen i STN-området er innen offentlig sektor.
Erenoamážit duot maŋit mearkkaša ahte manahit ollu árvoháhkama, daningo stuora oassi barggolašvuođas SED-guovllus lea almmolaš sektoris.
For eksempel var 41 prosent av sysselsettingen i 2012 innen undervisning, offentlig administrasjon eller helse- og omsorgstjenester (Claus 2012).
Ovdamearkka dihte lei 41 proseanta barggolašvuođas jagis 2012 oahpaheamis, almmolaš hálddahusas dahje dearvvašvuođas ja fuolahusbálvalusain (Claus 2012).
Fordelen med målet som utvikles her, er at det omfatter verdiskapning både i privat og offentlig sektor, og dermed gir et mer helhetlig bilde av økonomisk aktivitet enn målet basert på regnskapsinformasjon.
Ovdamunni mihtus maid dás hábmet lea ahte dat fátmmasta árvoháhkama sihke priváhta ja almmolaš sektoriin, ja dainna lágiin addá eanet ollislaš gova ekonomalaš doaimmain, dan vuogi ektui mas vuođđun leat rehketdoallodieđut.
På den andre siden må det gjøres noen antakelser om verdiskapning i ulike deler av økonomien som kan bidra til at målet ikke er helt presist.
Nuppe dáfus ferte dás dahkat muhtin navdduid árvoháhkama hárrái muhtin osiin ekonomiijas, mat sáhttet dahkat ahte mihttu ii leat áibbas dárkil.
Dette beskrives nærmere nedenfor.
Dát čilgejuvvo vuolleleappos.
I artikkelen har jeg beregnet verdiskapningen for to år, men tanken er at dette skal være et mål som lett kan oppdateres når nye data foreligger, og det kan også beregnes for tidligere perioder slik at utviklingen kan studeres over tid.
Artihkkalis lean rehkenastán árvoháhkama guovtti jahkái, muhto jurdda lea ahte dát galgá leat mihttu maid álkit sáhttá ođasmáhttit go ođđa dáhtat leat sajis, ja dan sáhttá maiddái rehkenastit vássán áigodagaide anne vai ovdáneami beassá geahčadit áiggi badjel.
Denne artikkelen handler kun om verdiskapning målt ved BNP.
Dát artihkal guovdilastá duššo árvoháhkama mii lea BNB bokte mihtiduvvon.
Den tar ikke opp økonomiske aktiviteter som ikke registreres i BNP, som ulønnet arbeid i husholdninger og frivillig arbeid.
Dás eat oainne ekonomalaš doaimmaid mat eai šatta oassin BNB:ii, nugo dállodoalu barggut ja eaktodáhtolaš barggut main ii leat bálká.
Når disse aktivitetene ikke er inkludert, vil BNP undervurdere samfunnets verdiskapning (Brunvoll og Kolshus (red.) 2011).
Go dát doaimmat eai leat fátmmastuvvon, de BNB duolbmá servodaga árvoháhkama (Brunvoll ja Kolshus (red.) 2011).
Produksjon av varer i form av jakt og fiske til eget bruk og andre typer utmarksbruk er inkludert, men etter det jeg kjenner til, fordeles det på fylker etter samme nøkkel som for markedsrettet næring.
Buktagiid buvttadeapmi bivddus ja guolásteamis iežas atnui, ja eará lágan meahcástallamat leat fátmmastuvvon, muhto mu dieđu mielde dát juhkkojuvvojit fylkkaide seamma vugiin go márkanii oaivvilduvvon ealáhusat.
I nordområdene er det sterk tradisjon for egenproduksjon fra jakt, fiske, reindrift og mange former for utmarksbruk (Sametinget 2016, Holen m. fl. 2017).
Davviguovlluin lea nanu vierru alcceseaset buvttadit bivddu, guolásteami, boazodoalu ja ollu eará meahcástallamiid bokte (Sámediggi 2016, Holen je. 2017).
Reindrift er familienæring der familiemedlemmer i alle aldre medvirker til produksjon, og kvinnene bidrar i stor grad til verdiskapning som ikke registreres i BNP.
Boazodoallu lea bearašealáhus mas buot agát bearašlahtut leat fárus buvttadeamis, ja nissonolbmot ovddidit ollu árvoháhkamis mii ii čálihuvvo BNB:ii.
Det kan derfor tenkes at når vi bruker samme fordelingsvekter som for markedsrettet næringsvirksomhet, innebærer det at verdien av egenproduksjon undervurderes i det fylkesfordelte nasjonalregnskapet, og at verdiskapningen i STN-området dermed blir noe undervurdert.
Sáhttá danin jurddašit ahte seamma juogustusdeattut, go márkanii oaivvilduvvon ealáhusdoaimmain, mielddisbuktet ahte dán árvu dulbmojuvvo fylkkaide juhkkojuvvon nationálarehketdoalus ja ahte árvoháhkan SED-guovllus dasto maiddái dulbmojuvvo.
3.2 Et mål for verdiskapning
3.2 Árvoháhkamii mihttu
I dette avsnittet beskrives hvordan målet for verdiskapning i STN-området er bygd opp.
Dán teakstaoasis válddahuvvo movt SED-guovllu árvoháhkama mihttu lea huksejuvvon.
Det som oftest omtales som verdiskapning i en region, er bruttoproduktet.
Dan maid dávjjimusat gohčodit árvoháhkamin min regiovnnas lea bruttobuvtta.
Bruttoproduktet er verdien av all produksjon i regionen fratrukket vareinnsatsen, dvs. råvarer eller ferdigvarer som brukes i produksjonen.
Bruttobuvtta lea árvu mii boahtá buot regiovnna buvttadeamis, mas leat geassán gálvobiju, namalassii álgoávdnasiid dahje válmmasbuktagiid maid atnet buvttadeamis.
Dette må trekkes fra for å unngå dobbelttelling.
Dan ferte váillidit, vai hehtte duppallohkama.
Beregningene vil baseres på data over sysselsetting og det er derfor informativt å uttrykke bruttoproduktet ved antall sysselsatte: (1) &#119861;&#119903;&#119906;&#119905;&#119905;&#119900;&#119901;&#119903;&#119900;&#119889;&#119906;&#119896;&#119905; = &#119861;&#119903;&#119906;&#119905;&#119905;&#119900;&#119901;&#119903;&#119900;&#119889;&#119906;&#119896;&#119905; &#119901;&#119890;&#119903; &#119904;&#119910;&#119904;&#119904;&#119890;&#119897;&#119904;&#119886;&#119905;&#119905; × &#119886;&#119899;&#119905;&#119886;&#119897;&#119897; &#119904;&#119910;&#119904;&#119904;&#119890;&#119897;&#119904;&#119886;&#119905;&#119905;&#119890;
Rehkenastimiid vuođđun atná dáhtat barggolašvuođas ja danin oažžu eanet dieđuid go deattuha bruttobuktaga juohke bargi nammii: (1) Bruttobuvtta = Juohke bargi bruttobuvtta x bargiidlohku
Det er ikke mulig å ha informasjon om verdiskapning for alle sysselsatte, så i praksis gjøres beregninger av SSB på næringsnivå:
Ii leat vejolaš atnit árvoháhkama dieđuid juohke bargi nammii, nu ahte geavatlaččat SGD:s dahket meroštallamiid ealáhusdásis
(2) Bruttoprodukt i næringen = Bruttoprodukt per sysselsatt i næringen x antall sysselsatte i næringen
(2) Ealáhusa bruttobuvtta = Juohke bargi bruttobuvtta ealáhusas x bargiidlohku ealáhusas
Verdiskapningen i en region, målt ved bruttoproduktet, er da summen av bruttoproduktet i alle næringene i regionen, beregnet ved (2).
Árvoháhkan regiovnnas, mihtiduvvon bruttobuktaga bokte, lea dasto buot regiovnna ealáhusaid bruttobuktagiid submi, rehkenaston (2.) bokte.
Det fremgår av relasjon (2) at vi møter to utfordringer når bruttoproduktet for STN-området skal beregnes, vi må finne (det gjennomsnittlige) bruttoproduktet per sysselsatt i de ulike næringene, og vi må finne ut hvor mange som er sysselsatt i de ulike næringene i området.
Relašuvnnas (2) ovdanboahtá ahte deaivvadit guvttiin hástalusain go galgat meroštallat SEDguovllu bruttobuktaga. Fertet gávnnahit (gaskamearálaš) bruttobuktaga juohke bargi nammii dain iešguđetlágán ealáhusain ja fertet gávnnahit man gallis leat barggus guovllu iešguđetlágán ealáhusain.
Hvordan dette håndteres, beskrives under.
Mainna lágiin dan gieđahallá lea čilgejuvvon vuollelis.
Den første utfordringen er at vi ikke kjenner verdiskapning (bruttoprodukt) per sysselsatt i de ulike næringene i STN-området, siden det ikke publiseres statistikk over dette.
Vuosttaš hástalus lea ahte mii eat dieđe mii árvoháhkan (bruttobuvtta) lea juohke bargi nammii dain iešguđetlágán ealáhusain SED-guovllus, daningo das ii almmuhuvvo makkárge statistihkka.
Det må derfor gjøres et anslag på verdiskapningen per sysselsatt.
Ferte dasto navdit ollu árvoháhkan juohke bargi nammii lea.
Jeg bruker her samme fremgangsmåte som Nyhus og Tovmo (2013), som har beregnet verdiskapningen for Trondheims-regionen.
Anán dás seamma bargovuogi go Nyhus ja Tovmo (2013), geat leaba rehkenastán árvoháhkama Troandinregiovdnii.
Trondheims-regionen består av totalt ni kommuner i Trondheims-området.
Troandinregiovdnii gullet obba lohkui ovcci suohkana Troandima guovllus.
Nyhus og Tovmo antar at verdiskapningen per sysselsatt i Trondheims-regionen er den samme som i SørTrøndelag fylke.
Nyhus ja Tovmo navdiba ahte árvoháhkan juohke bargu nammii Troandinregiovnnas lea seamma go Lulli-Trøndelag fylkkas.
Med tanke på målet for verdiskapning i STN-området innebærer dette en antakelse om at verdiskapning per sysselsatt i de ulike næringene i delene av STN-området som ligger i Troms fylke, er den samme som verdiskapningen per sysselsatt for hele Troms fylke i de samme næringene.
SED-guovllu árvoháhkama mihtu dáfus sisttisdoallá dát navddu ahte árvoháhkan juohke bargi nammii dain iešguđetlágán ealáhusain mat leat dain osiin SED-guovllus mat gullet Romssa fylkii, lea seamma go árvoháhkan juohke bargi nammii olles Romssa fylkkas seamma ealáhusain.
For delene av STN-området som ligger i Finnmark, brukes tall for verdiskapning per sysselsatt i hele Finnmark fylke.
Dan oassái SED-guovllus mii lea Finnmárkkus adnojit logut árvoháhkamis juohke bargi nammii olles Finnmárkku fylkka ovddas.
Hvis verdiskapningen per sysselsatt faktisk er lavere i STN-området enn i fylkene, vil verdiskapningen i STN-området overestimeres.
Jus árvoháhkan juohke bargi nammii duođas lea vuollegeappos SED-guovlluin go fylkkain, de árvoháhkan SED-guovlluin badjelmeari estimerejuvvo.
Dette vil imidlertid ha mindre å bety når man studerer utviklingen over tid, så lenge et avvik her er rimelig stabilt.
Dás aŋkke lea unnit mearkkašupmi go guorahallá ovdáneami áiggi badjel, nu guhká go spiehkasteapmi dás lea oalle stáđis.
I SSBs statistikk for fylkenes bruttoprodukt fordelt på næringer er flere næringer slått sammen.
SGD:a statistihkain fylkkaid bruttobuktagiin juhkkojuvvon ealáhusaide leat ollu ealáhusat bidjon oktii.
Dataene som er tilgjengelige for sysselsetting, er mer detaljerte ettersom disse blir publisert etter hovedgruppe av næringer, det vil si de to første tallene i bedriftenes kode i standard for næringsklassifisering (NACE-kode).
Dáhtat mat lea olahan muttus barggolašvuođas leat eanet bienalaččat, dan dihte go daid almmuhit ealáhusaid váldojoavkkuid vuođul, namalassii dan guokte vuosttaš logu vuođul mat leat fitnodagaid kodain ealáhusluohkkájuoguid standárddain (NACE-koda).
Dette gjør det nødvendig å slå sammen en del næringer både for bruttoprodukt og sysselsetting når man skal beregne regionens verdiskapning.
Dát dagaha dárbbašlažžan oktii náitit muhtin ealáhusaid sihke bruttobuktaga ja barggolašvuođa hárrái go galgá meroštallat regiovnna árvoháhkama.
A1 i appendikset gir en oversikt over hvilke 31 næringer anslaget for den regionale verdiskapningen baseres på.
Tabealla A1 appendiksas addá oppalašgeahčastaga dan 31 ealáhusas mat regiovnna árvoháhkama navddu vuođđun leat.
I tillegg til å beregne bruttoproduktet fra næringene gjør SSB beregninger av bruttoproduktet for boligtjenester som ikke relateres til sysselsetting.
Lassin ealáhusaid bruttobuktaga meroštallamii, de SGD rehkenastá bruttobuktaga viessobálvalusaide mat eai čadno barggolašvuhtii.
Årsaken er at boligkapital utgjør en så stor andel av den samlede kapitalbeholdningen at det er viktig at nasjonalregnskapet fanger opp ytelsene av denne delen av kapitalen.
Ágga das lea ahte viessokapitála dahká dan mađe stuora oassemeari ollislaš kapitáladuvssas ahte lea dehálaš ahte nationálarehketdoallu njámasta dán kapitála oasi buvttuid.
I beregningene her utelates dette, siden man legger vekt på næringsutvikling.
Rehkenastimiin dás guođán daid, danin go guovdilastán ealáhusovdáneami.
Når resultatene presenteres nedenfor, vil verdiskapningen i STNområdet sammenliknes med tilsvarende størrelser i Troms og Finnmark.
Go bohtosat ovdanbuktojit vuollelis, de SED-guovlluid árvoháhkan buohtastahttojuvvo vástideaddji mahtodagaiguin Romssas ja Finnmárkkus.
Boligtjenester er derfor også utelatt der.
Viessobálvalusat leat danin doppe maiddái guđđojuvvon.
Den andre utfordringen er at vi ikke kjenner antall sysselsatte i STN-området eksakt.
Nubbi hástalus lea ahte eat dieđe vissásit bargiid logu SED-guovllus.
Det laveste nivået SSB publiserer sysselsettingsstatistikk på, er kommuner, noe som betyr at vi ikke for eksempel kan inkludere deler av en kommune.
Vuollegeamos dásis mas SGD almmuha barggolašvuođastatistihkaid leat suohkanat, mii mearkkaša ovdamearkka dihte ahte eat sáhte fátmmastit muhtin oasi suohkaniin.