pere/sami_parallel huggingface dataset:
Innspillene fra møtene er lagt ved som vedlegg til meldingen.
Dieđut čoahkkimiin leat biddjon mielddusin dieđáhussii.
Ressursgruppa for utmarksbruk har avsluttet sitt arbeid og levert rapporten «Meachcci – et grunnlag for identitet, kultur, og birgejupmi.
Meahcásteami birra resursajoavku lea loahpahan iežas barggu ja geigen raportta «Meahcci – Vuođđu identitehtii, kultuvrii ja birgejupmái.
Rapport fra Sametingets arbeidsgruppe for utmark.
Raportta Sámedikki bargojoavku meahcásteami birra.
» Rapporten har vært en del av kunnskapsgrunnlaget til areal- og miljømeldingen.
» Raporta lea leamaš oassin máhttovuođus areála- ja birasdieđáhussii.
Rapporten blir oversatt til nordsamisk.
Raporta jorgaluvvo davvisámegillii.
Artikkelsamlingen «Perspektiver til fremtidig areal- og miljøpolitikk i Sápmi» er også ferdigstilt.
Artihkalčoakkáldat «Perspektiver til fremtidig areal- og miljøpolitikk i Sápmi»lea maid válmmas.
Samlingen består av temaartikler om hvilke utfordringer det samiske samfunnet står ovenfor i areal- og miljøpolitikken de kommende årene.
Čoakkáldagas leat fáddáartihkkalat hástalusaid birra mat sámi servodagas leat areála- ja biraspolitihkas boahtte jagiid.
Artikkelsamlingen er publisert i trykt og elektronisk format og er tilgjengelig på www.sametinget.no.
Artihkalčoakkáldat lea almmuhuvvon sihke deaddiluvvon hámis ja neahta bokte ja lea gávdnamis www.samediggi.no.
9.1 Forvaltning av arealer
9.1 Areálaid hálddašeapmi
Kontaktmøte mellom Sametinget og Statskog SF
Oktavuođačoahkkin gaskal Sámedikki ja Statskog SF
Det årlige kontaktmøtet etter samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Statskog SF ble gjennomført i Tromsø den 18.04.16.
Jahkásaš oktavuođačoahkkin maŋŋil ovttasbargošiehtadusa gaskal Sámedikki ja Statskog SF lágiduvvui Romssas cuoŋománu 14.b.2016.
Partene drøftet status for Statskogs arronderingssalg og salg av skoger.
Doppe digaštallojuvvo Statskoga arronderenvuovdimiid ja vuvddiid vuovdimiid stáhtusa birra.
Andre temaer var oppfølging av samerettsutvalget II, herunder statsallmenningslovutvalget.
Eará fáttát ledje čuovvoleapmi Sámi vuoigatvuođalávdegotti II:s, dása gullá maid stáhtaalmennetláhkalávdegoddi.
Partene drøftet også ordninger for gjensidig nytteverdi, og muligheter for at det kan ses i sammenheng med framtidige løsninger for tilsvarende ordninger i Finnmark fylke.
Bealit digaštalle maid goappašiid guvlui ávkeárvvu ortnegiin, ja vejolašvuođaid dasa ahte sáhttá geahččat boahtteáiggi čovdosiid oktavuođas sullasaš ortnegiid Finnmárkku fylkkas.
Videre ble saksgang og avklaringer til skogsdrift i reindriftsområder gjennomgått med bakgrunn i saker fra Troms og Engerdal.
Viidáset digaštalle áššeovddideami ja čielggadeami vuovdedoaimmaid oktavuođas boazodoalloguovlluin, duogážin dása leat áššit Romssas ja Engerdalas.
Samt prosesser knyttet til rettighetsforhold i Indre Kvænangen og grunndisponeringstiltak i Linnajavri i Hamarøy og Nasafjellet i Rana.
Ja proseassat mat gusket vuoigatvuođadiliide Siskkit Návuonas ja eanageavahandoaimmat Liinnajávrris Hábmeris ja Násáváris Ranas.
Møtet var preget av en felles forståelse for hverandres arbeidsområder, og det var enighet om at utfordringer knyttet til enkeltsakene burde kunne løses med bedre dialog mellom grunneier, bruker og myndigheter.
Čoahkkimis vuhttui oktasaš ipmárdus goabbat guoimmi bargosurggiide, ja lei ovttaoaivilvuohta dasa ahte hástalusat ovttaskas áššiin ferte sáhttit čoavdit buoret gulahallamiin gaskal eanaeaiggádiid, geavaheddjiid ja eiseválddiid.
Statskog SF hadde ingen nye planer om grunndisponeringer, og bruk og utnytting av de fornybare ressursene på eiendommene vil videreføres innenfor dagens rammer.
Statskog SF:s eai lean ođđa plánat eanageavaheapmái, ja ođasmahtti resurssaid ávkkástallan ja geavaheapmi eatnamiin viidásetfievrriduvvo dálá rámmaid siste.
Status for oppdrett ved Spildra Øst
Stáhtus guollebiebmanrusttegiin nuorttabealde Spittá
Sametinget fremmet innsigelser til oppretting av akvakulturanlegg ved Spildra Øst, med hensynet til samisk næring og kultur som begrunnelse.
Sámediggi vuosttaldii ásahit akvakulturrusttegiid nuorttabeallái Spittá, ákkain ahte ferte vuhtiiváldit sámi ealáhusaid ja kultuvrra.
Innsigelsen ble fremmet i forbindelse med behandling av kystsoneplanen for Kvænangen kommune i 2004 og 2013.
Vuosttaldeami geigiimet Návuona suohkana riddoguovloplána meannudeami oktavuođas 2004:s ja 2013:s.
Kvænangen kommune vedtok på bakgrunn av lokale og regionale fiskeriinteresser å ikke ta Spildra Øst inn i sin kystsoneplanen da den ble vedtatt i 2014.
Návuona suohkan mearridii bákkálaš ja regionála guolástanberoštumiid dihte ahte eai váldde nuorttabeale Spittá mielde riddoguovloplánii dalle go mearriduvvui 2014:s.
I april 2015 søkte Marin Harvest om dispensasjon fra planen for å opprette et akvakulturanlegg ved Spildra Øst.
Cuoŋománu 2015 ozai Marin Harvest sierralobi plánas, ásahit akvakulturrusttegiid nuorttabeallái Spittá.
Etter høring vedtok Kvænangen kommune 13.11.15 å gi dispensasjon.
Maŋŋil gulaskuddama mearridii Návuona suohkan skábmamánu 13.b.15 addit sierralobi.
Sametinget klaget vedtaket om dispensasjon.
Sámediggi váiddi sierralobimearrádusa.
I tillegg er det fremmet en rekke klager fra lokale fiskarlag og miljøorganisasjoner.
Dasa lassin leat boahtá ollu váidagat báikkálaš guolástanservviin ja birasorganisašuvnnain.
Klagen ble behandlet i Kvænangen kommunestyre 27.04.2016, og vedtaket innebærer det gis dispensasjon til oppdrettsanlegg ved Spildra Øst.
Váidda meannuduvvui Návuona suohkanstivrras cuoŋománu 27.b.2016, ja mearrádus lei ahte addo sierralohpi ásahit guollebiebmanrusttegiid Nuorttabeallái Spittá.
Sametingets klage på dispensasjonen skal nå behandles av Fylkesmannen.
Sámedikki váiddi sierralobiáššis galgá dál meannuduvvot Fylkkamánnis.
9.2 Naturressurser
9.2 Luondduresurssat
Vindkraftutbygging på Fosen
Bieggamillohuksen Fosenis
Sametingsrådet har siden sist plenum fulgt opp vindkraftsaken i Fosen ved å møte Fylkesmennene v/ Inge Ryan og Brit Skjelbred i Trøndelag om situasjonen for reindrifta i området.
Sámediggeráđđi lea maŋimus dievasčoahkkima rájes čuvvon bieggamilloášši Fosenis. Sámediggi lea deaivvadan Fylkkamánniid Inge Ryana og Brit Skjelbreda Trøndelágas, boazodoalodili birra guovllus.
På møtet møtte også representanter fra Nord gruppen i Fosen reinbeitedistrikt.
Čoahkkimis ledje maid davit joavkku ovddasteaddjit Fosen orohagas.
Etter møtet har fylkesmennene i Trøndelag sendt et brev til Olje- og energidepartementet.
Maŋŋil čoahkkima leat Trøndelága fylkkamánnit sádden reivve Oljo- ja energiijadepartementii.
I brevet bes departementet bidra til å forbedre den mangelfulle dialogen mellom reindriften og utbyggerne.
Reivves bivdo departemeanta veahkehit váilevaš gulahallama gaskal boazodoalu ja huksejeddjiid.
Sametingsrådet har bedt om et møte med Fosen vind DA.
Sámediggeráđđi lea bivdán čoahkkima Fosen Vind DA_in.
Statkraft har aksjemajoriteten i selskapet, og har som et statlig selskap klarer forpliktelser til å følge opp FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter, både i forhold til eget samfunnsansvar og etiske retningslinjer.
Statkraftas lea eanas oassi ossosiin dán fitnodagas, ja lea go lea stáhtalaš fitnodat, čielga geatnegasvuođat čuovvolit ON bagadalli prinsihpaid ealáhusaide ja olmmošvuoigatvuođaid ektui, sihke iežas servodatovddasvástádusa ektui ja etihkalaš njuolggadusaid ektui.
Status for innsigelser i en rekke kraftsaker
Stáhtus vuosttaldemiin soames elfápmoáššiin
NVE har nå avslått konsesjon for utbygging av Kvitfors kraftverk i Narvik kommune.
NVE lea dál hilgon konsešuvnna hukset Kvitfors kraftverka Narviika suohkanis.
NVE har lagt vekt på hensynet til reindrift i vurderingen.
NVE lea árvvoštallamis vuhtiiváldán boazodoalu.
Sametingsrådet fremmet innsigelse i saken under høring i 2013, og et innsigelsesmøte mellom Sametingsrådet og NVE er gjennomført.
Sámediggeráđđi ovddidii vuostecealkámuša áššis dalle go lei gulaskuddamis 2013:s, ja lea čađahuvvon vuosttaldančoahkkin gaskal Sámediggeráđi ja NVE.
NVE har tatt til følge to av Sametingsrådets tre innsigelser i 2014 mot etablering av småkraftverk i Senja og Sørreisa.
NVE lea vuhtiiváldán guokte golmma vuosttaldeamis maid Sámediggeráđđi lea buktán 2014:s smávva elfápmorusttegiid huksemiidda Sáččás ja Ráisavuonas.
Innsigelsene angår utbygginger som vil berøre sentrale områder for kalving og flytte- eller trekkveier.
Vuosttaldeamit leat huksemiid vuostá mat leat guovlluin mat leat dehálaččat guottetáigge ja johtingeainnuin.
Sametingsrådets innsigelse mot utbygging av Øvre Tømmerelva i Sørreisa ble ikke tatt til følge i NVEs konsesjonsbehandling.
Sámediggeráđi vuosttaldeapmi huksemiidda Øvre Tømmerelvas Ráisavuona suohkanis ii váldon vuhtii NVE konsešuvdnameannudeamis.
Det er gjennomført konsultasjoner i disse sakene.
Konsultašuvnnat leat čađahuvvon dáin áššiin.
Utbygginga i Sørreisa berører også kalvingsland og flytte- og trekkveier og vil medføre opprustning av veier og økt menneskelig ferdsel.
Huksen Ráisavuonas guoská maid guottetbáikkiide ja johtingeainnuide ja mielddisbuktá luottaid buorideami ja dasto eanet olmmošlaš vánddardeami.
Denne saken vurderes nå klaget til Olje- og energidepartementet.
Dán ášši árvvoštallat váidit Oljo- ja energiijadepartementii.
Sametingsrådet fremmet 1.4.2016 innsigelse mot utbygging av 4 småkraftverk og utbygging og utvidelse av to større vannkraftverk i Storfjord kommune.
Sámediggeráđđi ovddidii cuoŋománu 1.b.2016 vuosttaldeami 4 smávva elfápmorusttegiid huksemiid ja hukset ja viiddidit guokte stuorit dulvadanbuođu Omasvuona suohkanis.
Sakene er nå til behandling hos NVE.
Áššit leat dál meannudeami vuolde NVE:s.
Innsigelsen er fremmet med bakgrunn i manglende helhetlig utredning og hensyn til reindrift, som er under stadig press av eksisterende og planlagte tiltak.
Vuosttaldeamit leat ovddiduvvon váilevaš ollislaš guorahallama dihte ja boazodoalu vuhtiiváldima dihte, mii álo šaddá giksašuvvat dálá ja plánejuvvon doaimmaid dihte.
Det er bedt om konsultasjoner og at det utføres en helhetlig utredning av de samla konsekvensene for eksisterende og planlagte tiltak innafor de berørte reinbeitedistriktene.
Mii leat bivdán konsultašuvnnaid ja ahte čađahuvvo ollislaš guorahallan buot váikkuhusain dálá ja plánejuvvon doaimmain mat leat áššáiguoski orohagain.
I tillegg har Sametingsrådet bedt NVE om å vurdere tiltakene i henhold til kriteriene i Konvensjonen om sivile og politiske rettigheter, artikkel 27.
Dasa lassin lea Sámediggeráđđi bivdán NVE árvvoštallat doaibmabijuid siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna eavttuid ektui, 27. artihkal.
9.3 Naturmangfold
9.3 Luonddušláddjivuohta
Vårjakt på ender og etablering av nasjonalparkstyre
Giđđalodden ja álbmotmeahccestivrra vuođđudeapmi
President Aili Keskitalo og sametingsråd Thomas Åhrén møtte 25. april ordfører Johan Vasara og varaordfører Anders S. Buljo i Kautokeino kommune.
Presideanta Aili Keskitalo ja sámediggeráđđi Thomas Åhrén deaivvadeigga cuoŋománu 25.beaivvi Guovdageainnu sátnejođiheddjiin Johan Vasarain ja várresátnejođiheddjiin Johan S, Buljoin.
Tema var vårjakt på ender i Kautokeino, og etablering av nasjonalparkstyre i Øvre-Anarjohka nasjonalpark.
Fáddán ledje giđđalodden Guovdageainnus ja álbmotmeahccestivrra vuođđudeapmi Anárjoga álbmotmeahcis.
Sametingsrådet og kommunen er enige om at gjeldende forskrift for vårjakt på ender ikke er i tråd med praksis og sedvane, verken når det gjelder omfang av jakta og avgrensning av jaktområdet.
Sámediggeráđđi ja suohkan leat ovttaoaivilis das ahte dálá njuolggadusat mat gusket giđđaloddemii eai leat praksisa ja árbevieru mielde, eai bivdologu ektui eai ge guovloráddjema ektui.
Sametingsrådet tar opp saken i det halvårlige møtet med kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner.
Sámediggeráđđi váldá dán ášši bajás jahkebeallásaš čoahkkimis gieldda- ja ođasmahttinministariin Jan Tore Sanneriin.
I tillegg har Sametingsrådet oversendt et brev til Klima- og miljødepartementet om årets med krav om at årets kvoter ikke innskrenkes fra nivået fastsatt i den gjeldende forskrifta, og med en anmodning om at departementet snarest informerer Finnmarkseiendom og Kautokeino kommune om årets kvoter.
Dasa lassin lea Sámediggeráđđi sádden reivve Dálkkádat- ja birasdepartementii das ahte dán jagá earri ii ráddjejuvvo das mii lea daddjon guoskevaš láhkaásahusas, ja ávžžuhusain ahte departemeanta jođánepmosit addá dieđuid Finnmárkkuopmodahkii ja Guovdageainnu suohkanii, dán jagá eari birra.
Øvre-Anarjohka nasjonalpark
Anárjoga álbmotmeahcci
Sametingsrådet og Kautokeino kommune ønsker lokal forvaltning for Øvre-Anarjohka nasjonalpark.
Sámediggeráđđi ja Guovdageainnu suohkan háliidit báikkálaš hálddašeami Anárjoga álbmotmeahcis.
Verneområdestyrene består av representanter av berørte kommuner, fylkeskommune og Sametinget.
Suodjalanguovlostivrrain leat áirasat guoskevaš suohkaniin, fylkkasuohkanis ja Sámedikkis.
Andelen av samisk representasjon i styret er gjenstand for konsultasjon mellom Sametinget og Miljødirektoratet.
Sámiid ovddasteaddji oassi stivrras leat konsulterenággan gaskal Sámedikki ja Birasgáhttendepartemeantta.
For Sametingsrådet er det viktig at forvaltning av verneområder er godt lokalt forankret hos de berørte kommuner og samiske lokalsamfunn.
Sámediggeráđđái lea dehálaš ahte suodjalanguovlluid hálddašeapmi lea báikkálaččat vuođđuduvvon guoskevaš suohkaniin ja sámi báikegottiin.
Sametingsrådet har derfor bedt om innspill fra både Kautokeino og Karasjok kommune om den samiske representasjonen i verneområdestyret.
Sámediggeráđđi lea danin bivdán gulaskuddancealkámuša sihke Guovdageainnu suohkanis ja Kárášjoga gielddas, sámi ovddasteami birra suodjalanguovlostivrras.
Arktisk råd
SAO-čoahkkin.
SAO-møte, Arktisk råd
Árktalaš ráđđi
Sametingsrådet deltok i Norges delegasjon på SAO-møte på embetsnivå den 16-17 mars i Fairbanks, Alaska.
Sámediggeráđđi oassálasttii Norgga sáttagottis SAO-čoahkkimis ámmátdásis njukčamánu 16.-17-beivviid Fairbanks, Alaskaa.
USA har formannskapet i Arktisk råd fram til våren 2017, avholdt tematiske diskusjoner på temaer som klimaendringer, helse i Arktisk og fremtidig samarbeid innenfor olje og gass, i tillegg til rapporteringer fra arbeidsgruppene og de vanlig dagsordenpunktene.
USA:s lea ovdagoddi Árktalaš ráđis gitta 2017 giđa, lea doallan fáttálaš digaštallamiid fáttáin nu go dálkkádatrievdamat, Árktalaš guovllu dearvvašvuohta, ja ovttasbargu boahtteáiggis oljo- ja gássasurggiin, lassin raporteremiidda bargojoavkkuin ja dábálaš čoahkkináššiide.
Hoveddelen av møtet gikk med til en bred og god diskusjon om klimasamarbeid mellom de arktiske landene i lys av klimaavtalen fra COP 21 i Paris.
Váldooassi čoahkkimis manai buori ja viiddis digaštallamii gaskal árktalaš riikkaid dálkkádatšiehtadusa olis COP 21 mii dahkkui Parisas.
Både globale konsekvenser og konsekvenser for miljø og samfunn i Arktis ble drøftet, herunder klimatilpasning.
Sihke máilmmiviidosaš váikkuhusat ja váikkuhusat birrasii ja servodagaide Árktalaš guovllus digaštallojuvvo, dán bokte maid dálkkádatheiveheapmi.
Paris-avtalens skjerpede mål for temperaturstigningen vil kreve større utslippsreduksjoner av klimagasser.
Paris-šiehtadusa čavgen temperatuvrra loktaneami ektui gáibida ahte dálkkádatgássaid luoitin vuoliduvvo eanet.
Dette gjelder også for kortlivede klimadrivere som er et viktig tema for Arktisk råd.
Dát guoská maid oanehisealli dálkkádatnuoskkidemiide, mat leat dehálaš fáddán Árktalaš ráđđái.
Rammeverksdokumentet til ekspertgruppen for å redusere utslipp av svart karbon (sot) og metan må følges opp.
Ekspeartajoavkku rámmašiehtadus vuolidit čáhppes čađa ja metána ferte čuovvoluvvot.
Samt at det er viktig å videreføre arbeidet med utredninger om klimaendringene i Arktis og hvilke konsekvenser de har i og utenfor regionen.
Lea maid dehálaš viidásetfievrridit barggu čielggadit dálkkádatrievdamiid Árktalaš guovllus ja makkár váikkuhusat doppe leat sihke siskkobealde ja olggobealde regiovnna.
10 Kulturminnevern
10 Kulturmuitosuodjalus
Prosjekt registrering av samiske bygninger
Sámi huksehusaid registrerenprošeakta
Sametinget har i februar 2016 hatt informasjonsmøter i Lyngen og Nordreisa kommuner om registrering av samiske bygninger i Nord-Troms.
Sámedikkis leat guovvamánu 2016 leamaš diehtojuohkinčoahkkimat Ivgu ja Ráissa suohkaniin, sámi huksehusaid registrerema birra Davvi-Romssas.
Hensikten var å forberede befaringene som skal gjennomføres i disse kommunene i løpet av sommeren 2016.
Ulbmil lei ráhkkanahttit geahčademiide mat galget čađahuvvot dáin suohkaniin 2016 geasi mielde.
Møtene frambragte informasjon som skal bearbeides og gi oversikt over mulige samiske bygninger.
Čoahkkimiin bohte ovdan dieđut maid mii árvvoštallat ja maid vuođul sáhttá oažžut gova vejolaš sámi huksehusain.
Innbyggere i Lyngen og Nordreisa ble slik gjort kjent med registreringsprosjektet før det skal sendes ut brev med befaringsvarsel.
Ivgu ja Ráissa olbmot besse dán bokte oahpásnuvvat registrerenprošektii ovdal go sáddejuvvo reive mas dieđihit geahčademiid.
Eiere av mulige samiske bygninger vil motta befaringsvarsel.
Vejolaš sámi huksehusaid eaiggádat ožžot geahčadandieđu.
Det vil også organiseres et møte i juni 2016 for eierne.
Galgá maid organiserejuvvot čoahkkin geassemánu 2016 eaiggádiidda.
Framtidig forvaltning av samiske bygninger
Boahtteáiggi hálddašeapmi sámi huksehusain
Sametinget hadde i uke 11 arbeidsmøte med Riksantikvaren og Klima og miljødepartementet.
Sámedikkis lei 11. vahkku bargočoahkkin Riikaantikvárain ja Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain.
Tema på møtet var differensiert forvaltning av automatisk fredede samisk bygninger og kulturminnelovens 100-års grense for automatisk fredning.
Fáddá čoahkkimis lei dássejuvvon hálddašeapmi automáhtalaččat ráfáiduhtton sámi huksehusain ja kulturmuitolága 100-jagi rádji automáhtalaččat ráfáiduhttima birra.
Skjøtsel og tilrettelegging
Dikšu ja láhčin
Sametinget arbeider med følgende prosjekter for skjøtsel og tilrettelegging av kulturminner innen Riksantikvarens bevaringsprogram for arkeologiske kulturminner:
Sámediggi bargá čuovvovaš prošeavttaiguin kulturmuittuid divššu ja láhčima ektui Riikaantikvára seailluhanprográmma ektui arkeologalaš kulturmuittuin:
Etablering av kultursti og sikring av kulturminner på Spildra i Kvænangen kommune i Troms. I samarbeid med Troms fylkeskommune og Spildra grendelag.
Ásahit kulturbálgá ja sihkkarastit kulturmuittuid Spittás Návuona suohkanis, ovttasbarggus Romssa fylkkasuohkaniin ja Spittá giliservviin.
Restaurering av gravminner på Skorpa og Nordstraumen kirkegårder i Kvænangen kommune, i samarbeid Nord-Troms museum.
Divodit hávdemuittuid Skárffus ja Nordstraumen girkogárddiin Návuona suohkanis, ovttasbarggus Davvi-Romssa museain.
Skilting og tilrettelegging på Saltfjellet i Nordland.
Galben ja láhčin Saltfjellet Nordlánddas.
I prosjektet inngår ulike pitesamiske kulturminnelokaliteter som ligger ved E6 og er tilgjengelige med bil, i samarbeid med Saltdal kommune, Nordland Nasjonalparksenter, Midte Nordland nasjonalparkstyre, Statskog, Saltfjellet reinbeitedistrikt, Statens vegvesen og den lokale sameforeningen.
Prošektii gullet maid iešguđet lágan bihtánsámi kulturmuitobáikkit mat lea E6 lahka ja maid olaha biillain, ovttasbarggus Sálat suohkaniin, Nordlándda álbmotmeahccepárkkain, Gaska Nordlándda álbmotmeahccestivrrain, Statskogain, Saltfjellet orohagain, Stáhta geaidnodoaimmahagain ja báikkálaš sámeservviin.
Skilting og skjøtsel av kulturmiljø i Trollholmsund i Porsanger kommune. I samarbeid med Porsanger kommune.
Galben ja dikšun kulturbirrasiin Činavuohpis Porsáŋggu gielddas, ovttasbarggus Porsáŋggu gielddain.
Kula
Kula
Sametinget har i mai deltatt på Riksantikvarens befaring av ulike kulturlandskap i søndre og midtre Troms.
Sámediggi lea miessemánus oasálastán Riikaantikvára geahčademiin iešguđet lágan kultureatnamiin lulli- ja gaska- Romssas.
Sametingsrådet har valgt ut 8 samiske kulturlandskap i Troms som forslag til Riksantikvarens utvelgelse av kulturhistoriske landskap av nasjonal interesse.
Sámediggeráđđi lea válljen 8 sámi kultureatnamiin Romssas, evttohussan riikaantikvára válljemii kulturhistorjjálaš eatnamiin main lea nationála beroštupmi.
Disse skal inngå i et register for kommuner og sektorer med formål å ivareta viktige landskapsverdier.
Dát galget mielde registarii suohkaniidda ja sektoriidda maid ulbmil lea áimmahuššat dehálaš eanaárvvuid.
Helleristninger på Gamnes/Geresválla, Sør-Varanger kommune
Báktesárgumat Geresvállas, Mátta-Várjjat gielddas
Riksantikvaren ga 2.februar i år tillatelse til etablering av oljeomlastningsterminal på Gamnes/Geresválla, under forutsetning om at bergkunstlokaliteten sikres forsvarlig i anleggsfasen.
Riikaantikvára attii guovvamánu 2.beaivvi dán jagi lobi ásahit oljosirdinterminála Geresvállii, dainna eavttu9in ahte báktesárgunguovlu sihkkarastojuvvo doarvái bures dan botta go doppe lea doaibma.
Riksantikvaren forutsetter at det i detaljreguleringen avsettes tilstrekkelige hensynssoner, og at Finnmark fylkeskommune og Sametinget gir nødvendige innspill til avgrensning av hensynssonene, i samråd med Riksantikvaren.
Riikaantikvára eaktuda ahte bienalašreguleremis várrejuvvo doarvái sadji vuhtiiváldimii, ja ahte Finnmárkku fylkkasuohkan ja Sámediggi buktet dárbbašlaš cealkámušaid vuhtiiváldinguovllu várrema birra, ovttasráđiid riikaantikvárain.
Riksantikvaren forutsetter at kulturminneforvaltningen og Tromsø museum sikres adgang til området for å utføre nødvendig forsknings- og forvaltningsarbeid, under forutsetning at gjeldende sikkerhetskrav etterleves.
Riikaantikvára eaktuda ahte kulturmuitosuodjalanhálddahus ja Romssa musea sihkkarastojuvvojit beassat guvlui čađahit dárbbašlaš dutkan- ja hálddašanbargguid, dainna eavttuin ahte doaibmi sihkarvuođagáibádusat čuvvojuvvojit.
Også andre besøkende skal ha adgang etter avtale med eier/bruker av terminalanlegget.
Maiddái eará galledeaddjit galget beassat guvlui šiehtadallama maŋŋil, sirdinrusttega eaiggádiin/ geavaheddjiin.
I samarbeid med tiltakshaver skal det planlegges og etableres nødvendige fysiske tilretteleggingstiltak som gjør formidling av bergkunstlokaliteten på stedet mulig.
Dárbbašlaš fysalaš heivehandoaibmabijut mat dahket báikki báktesárgunguovllu gaskkusteami vejolažžan, galget plánejuvvot ja ásahuvvot, ovttasbarggus huksejeddjiin.
Riksantikvaren vil senere fastsette vilkårene i detalj i når prosjektplan og budsjett foreligger.
Riikaantikvára áigu maŋŋil mearridit eavttuid bienalaččat go prošeaktaplána ja bušeahtta leat hábmejuvvon.
Etter funnet av bergkunstlokaliteten på Gamnes/Geresválla sommeren 2015 i planområdet for Norterminal, har det vært avholdt tre samordningsmøter om funnet, 10.sept. og 30 nov. i 2015 samt 13.jan. 2016.
Maŋŋil go leat gávdnan báktesárgumiid Geresvállas 2015 geasi, Norterminal plánaguovllus, de leat dollojuvvon golbma oktiiheivehančoahkkima gávdnosa birra, čakčamánu 10.b., skábmamánu 30.b. 2015 ja ođđajagimánu 13.b.2016.
Sametingsrådet fremmer sine innspill til hensynssoner for bergkunstlokaliteten når arbeidet med detaljreguleringsplanen for Gamnes/Geresválla starter.
Sámediggeráđđi ovddidii iežas oainnu vuhtiiváldinguovlluid birra báktesárgunguovllus go Gamnes/Geresválla bienalašreguleremii álggahuvvo plánabargu.
11 Næring
11 Ealáhusat
10.1 Rammebetingelser i primærnæringene
11.1 Vuođđoealáhusaid rámmaeavttut
Sametingsrådet hadde møte med Samferdselsdepartementet om togpåkjørsler av rein 18.04.16, der rådet ba departementet prioritere gjerdebygging og om konsultasjoner ved utsending av oppdragsbrev til Jernbaneverket.
Sámediggeráđis lei čoahkkin 18.04.16 Johtalusdepartemeanttain dan birra go bohccot vuddjojit togaide, gos ráđđi bivddii departemeantta vuoruhit áidehuksema ja konsultašuvnnaid barggahanreivviid sáddema oktavuođas Ruovdemáđiidoaimmahahkii.
Sametinget etterlyste statusrapport for handlingsplan for å redusere antall dyr påkjørt av tog 2014 – 2017.
Sámediggi váillahii stáhtusraportta doaibmaplánii geahpedan dihte elliid vuddjoma togaide 2014 – 2017.
Sametingsrådet foreslo en befaring av Nordlandsbanen, med deltakelse fra reindriftsnæringen, departementet og andre parter.
Sámediggeráđđi evttohii ahte geahčadit Norlánddabána, masa servet boazodoallu, departemeanta ja eará bealit.
Samferdselsdepartementet har den 03.05.16 bedt Jernbaneverket revidere handlingsplanen, og ba Jernbaneverket vurdere konsultasjoner med Sametinget.
Johtalusdepartemeanta lea 03.05.16 bivdán Ruovdemáđiidoaimmahaga ođasmahttit doaibmaplána, ja bivddii Ruovdemáđiidoaimmahaga árvvoštallat konsultašuvnnaid Sámedikkiin.
Det er avholdt avsluttende konsultasjoner 23.02.16 om endringer i Reindriftslovens §60, vedrørende anledning til å fastsette reintall på siidaandelsnivå.
Loahpaheaddji konsultašuvnnat dollojuvvojedje 23.02.16 Boazodoallolága § 60 rievdadusaid birra, go guoská vejolašvuhtii mearridit boazologu siidaoassedásis.
Sametingsrådet ga ikke sin tilslutning til lovendring.
Sámediggeráđđi ii guorrasan láhkarievdadussii.
Forslaget representerer et for stort inngrep næringens rett til selvbestemmelse.
Evttohus lea menddo stuorra duohtadeapmi ealáhusa iešmearridanvuoigatvuhtii.
Både Norske Reindriftsamers Landsforbund og reinbeitedistrikter har vært negative til forslaget.
Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvi eaige boazoorohagat leat miehtan evttohussii.
Sametingsrådet har bedt om en helhetlig gjennomgang av reindriftsloven, og vil følge opp saken framover i Stortinget.
Sámediggeráđđi lea bivdán geahčadit ollislaččat boazodoallolága, ja áigu čuovvolit ášši ovddasguvlui Stuorradikkis.
Sametingsrådet har møtt Landbruks- og matminister Jon Georg Dale 21.04.16 i Alta.
Sámediggeráđđi lea deaivan Eanadoallo- ja biebmoministara Jon Georg Dale 21.04.16 Álttás.
Tema var Norsk-Svensk reinbeitekonvensjon, konsultasjoner på politisk nivå og prosessene med stortingsmelding og sametingsmelding om reindrift.
Fáddán ledje norgga-ruoŧa boazoguohtonkonvenšuvdna, konsultašuvnnat politihkalaš dásis ja proseassat stuorradiggedieđáhusain ja sámediggedieđáhusain boazodoalu birra.
Sametingsrådet har deltatt i møte i regionalt samarbeidsfora for samisk og reindriftsfaglig medvirkning i forvaltning av reindriften for Finnmark.
Sámediggeráđđi lea searvan regionála ovttasbargofora čoahkkimii sámi ja boazodoallofágalaš mieldeváikkuheami birra boazodoalu hálddašeamis Finnmárkkus.
På møtet ble problemstillinger knyttet til forvaltning av FeFo-grunn og aktiviteter knyttet til friluftsliv i reinbeiteområder drøftet.
Čoahkkimis guorahallojuvvojedje čuolmmat mat čatnasit FeFo eatnamiid ja doaimmaid hálddašeapmái mat čatnasit astoáiggeeallimii boazoguohtonguovlluin.
Sametingsrådet har deltatt som observatør under reindriftsforhandlingene mellom Norske Reindriftsamers Landsforbund og Landbruks- og matdepartementet.
Sámediggi lea searvan áicin boazodoallošiehtadallamiin Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvvi ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta gaskka.
Det ble oppnådd enighet mellom partene om en ny reindriftsavtale for perioden 1. juli 2016 til 30. juni 2017.
Beliid gaskka sohppojuvvui ođđa boazodoallošiehtadus áigodahkii suoidnemánu 1. beaivve rájes geassemánu 30. beaivái 2017.
Avtalen har en økonomisk ramme på 114.5 millioner. Avtalen prioriterer tiltak som skal gi økt slakting og salg av reinkjøtt.
Šiehtadusa ekonomalaš rámma lea 114,5 miljon ru. Šiehtadusas vuoruhuvvojit doaibmabijut maiguin oažžut eanet njuovvat ja vuovdit bohccobierggu.
Sametingsrådet deltok på et seminar i Kautokeino 09.02.16, i forbindelse med utgivelse av boka “Samisk reindrift og norske myter”.
Sámediggeráđđi searvvai seminárii Guovdageainnus 09.02.16, girjji “Samisk reindrift og norske myter” almmuheami oktavuođas.
Sametingsrådet orienterte om arbeidet med den nye sametingsmelding om reindrift og om hvilke satsningsområder som er viktige for rådet.
Sámediggeráđđi čilgii barggu birra ođđa sámediggedieđáhusain boazodoalu birra ja makkár áŋgiruššansuorggit leat deaŧalaččat ráđđái.
I paneldebatten var fokuset hvordan man gjennom økt selvbestemmelse bedre kan lykkes med forvaltning av reindriftsnæringa.
Paneladigaštallamis lei fokus movt stuorát iešmearrideami bokte buorebut sáhtášii lihkostuvvat boazodoalu hálddašemiin.
Sametingsrådet bevilget tilskudd til flyttsamelagene i Karasjok og Kautokeino til seminar om reindriftsloven og reintallstilpasninga.
Sámediggeráđđi juolludii doarjaga Kárášjoga ja Guovdageainnu johttisámeservviide seminára doallamii boazodoallolága ja boazologu heiveheami birra.
Midlene er brukt på gjennomføringen av seminaret og til utarbeidelse av en juridisk betenkning om reindriftslovens forhold til folkeretten og retten til selvbestemmelse.
Ruđat leat geavahuvvon seminára doallamii ja juridihkalaš smiehttamuša ráhkadeapmái boazodoallolága birra álbmotrievtti ja iešmearridanrievtti ektui.
Seminaret ble avviklet 13.2.16 i Karasjok.
Seminára dollojuvvui Kárášjogas 13.2.16.
Det er stor usikkerhet i næringen i disse kommunene om framtidige prosesser for reintallstilpasning, og behovet for å drøfte slike rettslige problemstillinger er stort.
Dáid gielddaid ealáhusas lea stuorra eahpesihkarvuohta go guoská boahtteáiggi proseassaid boazolohkoheiveheapmái, ja dárbu guorahallat dákkár rievttálaš čuolmmaid lea stuoris.
Sametingsrådet deltok.
Sámediggeráđđi searvvai seminárii.
Sametingsrådet overleverte sitt innspill til årets jordbruksavtale overfor Landbruks- og matdepartementet den 18.04.16.
Sámediggeráđđi geigii cealkámuša dán jagi eanadoallošiehtadussii Eanadoallo- ja biebmodepartementii 18.04.16.
På møtet redegjorde Regjeringens representant for at Regjeringen ikke har særskilt samisk landbrukspolitikk.
Čoahkkimis čilgii Ráđđehusa ovddasteaddji ahte Ráđđehusas ii leat makkárge sierra sámi eanadoallopolitihkka.
Regjeringen ønsker færre særskilte ordninger.
Ráđđehus háliida unnit sierra ortnegiid.
Sametingsrådet redegjorde for utfordringene i omlegging fra båsdrift til løsdriftsfjøs, og viste til Troms fylke hvor kun 25 % har løsdriftsfjøs.
Sámediggeráđđi čilgii hástalusaid birra mat leat hiŋggalnávehis sirdimis luovosnávetdollui, ja čujuhii Romssa fylkii gos dušše 25 % lea luovosnávetdoallu.
Sametingsrådet etterlyste sterkere involvering i utforming av landbrukspolitikken.
Sámediggeráđđi ohcalii nannoseappot beassat leat mielde eanadoallopolitihka hábmemis.
Regjeringens representant viste til at Sametinget fortsatt kan komme med innspill til den nye stortingsmeldingen om jordbruk.
Ráđđehusa ovddasteaddji čujuhii ahte Sámediggi ain sáhttá buktit cealkámuša ođđa stuorradiggedieđáhussii eanadoalu birra.
Det var enighet om at Sametinget og departementet holder et administrativt møte hver høst.
Sámediggi ja departemeanta sohpe ahte dollet hálddahuslaš čoahkkima juohke čavčča.
Sametinget og Nærings- og fiskeridepartementet har blitt enige om at årets båtkvote i fiske etter sild skal være like stor som i 2015.
Sámediggi ja Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta leat soahpan ahte dán jagi fanasbivdoearri sallitbivddus galgá leat seamma stuoris go 2015:s.
Med bakgrunn i dette økte Fiskeridirektøren den 15. april i år båtkvoten for fiskerne i åpen gruppe.
Dán vuođul lasihii Guolástusdirektoráhta cuoŋománu 15. b. dán jagi fanasbivdoeari guolásteddjiide rabas joavkkus.
Økningen innebærer at båtene i åpen gruppe kan øke sin inntekt fra sildefiske med kr. 50 – 90 000.
Lasáhus mearkkaša dan ahte fatnasat rabas joavkkus sáhttet lasihit sisaboađu sallitbivddus 50 – 90 000 ruvnnuin.
Sametinget fikk i midten av april signaler om at tilleggskvoten på årets båtkvote (16 tonn torsk) i åpen gruppe var i ferd med å bli fisket opp.
Sámediggi oaččui cuoŋománu gasku signálaid ahte lassebivdoearri dán jagi fanasbivdoearis (16 tonna dorski) rabas joavkkus lei gurrejuvvomin.
Sametinget foreslo overfor Fiskeridirektøren at kvoten burde økes fra 16 til 26 tonn.
Sámediggi evttohii Guolástusdirektoráhtii ahte bivdoearri berrešii lasihuvvot 16 tonnas 26 tonnii.
I slutten av april ble tilleggskvoten økt fra 16 til 26 tonn torsk.
Cuoŋománu loahpas lasihuvvui lassebivdoearri 16 tonnas 26 tonnii dorski.
I Stortingets oppfølging av NOU 2008:5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark og Prop. 70L (2011-2012) Endringar i deltakerloven, havressurslova og finnmarksloven (kystfiskeutvalget) ble det besluttet å avsette en egen årlig Kystfiskekvote på 3 000 tonn torsk, som i dag representere en verdi på 45 – 50 millioner kroner. Sametingsrådet er kjent med at bare omkring 25 % av Kystfiskekvoten blir fisket, og at restkvantumet blir overført andre grupper.
NAČ:s 2008:5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark ja proposišuvnnas 70L (2011-2012) Rievdadusat oasseváldilágas, mearraresursalágas ja Finnmárkolágas (riddoguolástuslávdegoddi) mearriduvvui ahte várrejuvvo sierra jahkásaš Riddobivdoearri 3 000 tonna dorski, man árvu dál lea 45 – 50 miljon ru. Sámediggeráđđi diehtá ahte dušše birrasii 25 % Riddobivdoearis váldojuvvo, ja ahte loahppaearri sirdojuvvo eará joavkkuide.
Sametingsrådet og Nærings- og Fiskeridepartementet vil nå gjennomgå regelverket som ligger til grunn for Kystfiskekvoten.
Sámediggeráđđi ja Ealáhus- ja Guolástusdepartemeanta áigot dál geahčadit njuolggadusaid mat leat vuođđun Riddobivdoearrái.
Målet med gjennomgangen er at kvoten skal komme samiske områder til gode.
Geahčadeami ulbmilin lea ahte bivdoearis galggašii leat ávki sámi guovlluide.
Arbeidet forventes å være ferdig til reguleringsmøtet i november.
Vurdojuvvo ahte bargu lea gárvvis skábmamánu regulerenčoahkkimii.
Sametingsrådet har gjennomført konsultasjoner med Klima- og miljødepartementet om utsettelse av innføring av redskapsavgift for sjølaksefiske.
Sámediggeráđđi lea čađahan konsultašuvnnaid Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain reaidodivada atnuiváldima maŋideami birra mearraluossabivddus.
Partene er enige om at innføringen av den nye avgiften utsettes.
Bealit leat ovttaoaivilis ahte maŋidit ođđa divada atnui váldima.
En ny gjennomgang av redskapsavgiften gjennomføres etter endt sesong 2016, med deltakelse fra Sametinget.
Reaidodivat geahčaduvvo ođđasis maŋŋá 2016 áigodaga, ja Sámediggi searvá.
I prosessen skal det også ses på fiskeri i ferskvann.
Proseassas galgá maiddái geahčaduvvot guolástus sáivačázis.
Sametingsrådet har fremmet en høringsuttalelse om «innretning på havbruksfondet», med forslag om at kommunene skal ha en større andel ved salg av produksjonsrettigheter.
Sámediggeráđđi lea ovddidan gulaskuddancealkámuša “mearrageavahusfoandda birra” ja lea evttohan ahte gielddat galggašedje oažžut stuorát oasi buvttadanvuoigatvuođaid vuovdima oktavuođas.
Sametingsrådet kritiserte også regjeringen for manglende konsultasjoner i flere saker som angår havbruksnæringen.
Sámediggeráđđi cuiggodii maiddái ráđđehusa váilevaš konsultašuvnnaid ollu áššiin mat gusket mearrageavahusealáhussii.
Sametingsrådet har i perioden fortsatt arbeidet med sjøsamiske strategier.
Sámediggeráđđi lea ain bargan mearrasámi strategiijaiguin.
Høringen «Næringsutvikling i sjøsamiske samfunn» ble sendt ut i mars 2016 og høringsfristen gikk ut 30.05.2016.
Gulaskuddan «Ealáhusovddideapmi mearrasámi servodagas» sáddejuvvui njukčamánus 2016 ja gulaskuddanáigemearri dievai 30.05.2016.
Sametingsrådet har bedt om konsultasjoner om mandat og sammensetning av samfunnskommisjonen som skal gjennomgå plikt/tilbudssystemet som følge av Stortingets vedtak i saken om NOU 2014:16 Sjømatindustrien.
Sámediggeráđđi lea bivdán konsultašuvnnaid servodatkommišuvnna mandáhta ja čoahkkádusa birra mii galgá geahčadit geatnegasvuođa/fálaldatvuogádaga Stuorradikki mearrádusa geažil áššis NAČ 2014:16 mearrabiebmoindustriija birra (Sjømatindustrien).
Sametingsrådet konsulterte med Klima- og miljødepartementet om nye bestandsmål for ulv og endring av ulvesonen den 04. og 11.02.16, i forbindelse med Meld. St. 21 (2015-2016) Ulv i norsk natur Bestandsmål for ulv og ulvesone.
Sámediggeráđđi konsulterii Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain ođđa gumpenállemihtuid birra ja gumpeguovllu rievdadeami birra 04. ja 11.02.16, stuorradiggedieđáhusa 21 (2015-2016) “Ulv i norsk natur Bestandsmål for ulv og ulvesone” oktavuođas.
Rådet ønsker å begrense ynglinger eller etablering av familiegrupper av ulv lenger nord enn dagens grense, og ønsker en buffersone mellom ulvesonen og det samiske tamreinområdet.
Ráđđi háliida rádjet čivgamiid dahje gumpebearašjoavkkuid ásaheami davvelii dáláš ráji, ja háliida dustenavádaga gumpeguovllu ja sámi boazodoalu gaskka.
Det ble gjennomført konsultasjoner om saken, men det gikk kun fem dager fra tekst ble oversendt fra departementet til konsultasjoner skulle gjennomføres.
Áššis čađahuvvojedje konsultašuvnnat, muhto manai dušše vihtta beaivvi das go teaksta sáddejuvvui departemeanttas dassážii go konsultašuvnnat galge čađahuvvot.
Sametingsrådet forholdt seg til informasjon om beitearealer som fremkommer i rovdata, men etter at regjeringens forslag til melding ble lagt frem, ble sametingsrådet gjort oppmerksom på at det også er et område i Femunden som benyttes for å skille reinflokker og som avlastningsområde.
Sámediggeráđis ledje rovdata dieđut guohtonareálaid birra, muhto maŋŋá go ráđđehusa evttohus dieđáhussan ovddiduvvui, bođii sámediggeráđđi diehtit ahte maiddái okta guovlu Femundenis geavahuvvo bohccuid rátkimii ja duddenguovlun.
Dette er bakgrunnen for at sametingsrådet senere korrigerte standpunktet angående en eventuell utvidelse av ulvesonen i nord i innstilling i forbindelse med høring i Stortingets energi- og miljøkomite.
Dát lea duogážin dasa go sámediggeráđđi maŋŋá divui oainnu go guoská vejolaš gumpeguovllu viiddideapmái davvin árvalusa gulaskuddama oktavuođas Stuorradikki energiija- ja biraskomiteas.
Det er ventet at komiteen vil gi sin innstilling i saken 31. mai, og det er berammet behandling av saken den 6 juni 2016.
Vurdojuvvo ahte komitea buktá cealkámušas áššis miessemánu 31. b., ja ášši lea biddjojuvvon meannudeapmái geassemánu 6. b. 2016.
10.2 Attraktive lokalsamfunn
11.2 Geasuheaddji báikegottit
Samisk Reiseliv
Sámi mátkeealáhusat
Videreføringen av prosjektet Samisk Reiseliv – Samiske Reiseliv 2.0 er søkt finansiert av de tre nordligste fylkeskommunene og Innovasjon Norge.
Prošeavtta Sámi mátkeealáhusat 2.0 joatkin lea ohccojuvvon ruhtaduvvot golmma davimus fylkagielddaid ja Innovašuvdna Norgga beales.
Til nå har Troms og Finnmark fylkeskommuner behandlet søknadene, og har begge bevilget kr 650.000 til prosjektet.
Dán rádjai leat Romssa ja Finnmárkku fylkkagielddat meannudan ohcamiid, ja goappašagat leaba juolludan 650.000 ru prošektii.
Prosjektstart anslås høsten 2016.
Árvvoštallojuvvo ahte prošeakta álggahuvvošii čakčat 2016.
Nordnorsk Reiseliv har fått ansvaret med å gjennomføre programmet.
Nordnorsk Reiseliv lea ožžon ovddasvástádusa prográmma čađaheamis.
Sápmi næringshage
Sápmi ealáhusgárdi
Sápmi næringshage er etablert i Tana.
Sápmi ealáhusgárdi lea ásahuvvon Deanus.
Næringshagen har etablert noder i Karasjok og Porsanger, og skal ha ukentlige kontordager i Nesseby.
Ealáhusgárdi lea ásahuvvon Kárášjogas ja Porsáŋggus, ja das galget leat kánturbeaivvit Unjárggas juohke vahkus.
Sametingsrådet orienterte om sin politikk og arbeid med næringsutvikling i møte med representanter for næringshagen på møte 28.04.16.
Sámediggeráđđi čilgii politihkas birra ja barggu birra ealáhusovddidemiin ealáhusgárddi ovddasteddjiiguin čoahkkimis 28.04.16.
10.3 Kulturnæringer
11.3 Kulturealáhusat
Dáhttu Sør
Dáhttu Máddin
29.-30. mars 2016 ble første samling i Dáhttu Sør gjennomført på Snåsa.
Njukčamánu 29. - 30. b. 2016 čađahuvvui vuosttaš Dáhttu Máddin čoagganeapmi Snoasas.
Sametingsrådet sto for åpningen av programmet.
Sámediggeráđđi rabai prográmma.
Programmet retter seg mot kulturnæringsbedrifter, reiseliv og videreforedlingsbedrifter i Sør-Samisk området.
Prográmma lea oaivvilduvvon kulturealáhusaid, mátkeealáhusaid ja viidáset reidenfitnodagaid várás Mátta-Sámi guovllus.
Det var 20 bedrifter som søkte om å få delta, og ut av disse ble 12 plukket ut. Kriteriene for utvelgelse var i hovedsak om bedriftene hadde kommersielle ambisjoner, man ønsket også en god sammensetning av bedrifter slik at de kunne lære av hverandre og utnytte hverandres styrker.
20 fitnodaga ohce searvat, ja dáid gaskkas válljejuvvojedje 12. Válljeneaktun ledje váldoáššis dat ahte ledje go fitnodagain gávppálaš áigumušat, sávaldahkan lei maiddái oažžut buori čoahkkádusa nu ahte fitnodagat sáhttet oahppat guđet guimmiineaset ja geavahit guđet guimmiideaset návccaid.
Tilbakemeldingene etter første samling var veldig gode.
Ruovttoluotta dieđut maŋŋá vuosttaš čoagganeami ledje buorit.
Neste samling er på Røros 1.-2. juni.
Boahtte čoagganeapmi lea Rørosas geassemánu 1. – 2. b.
Innovasjon, forskning og verdiskaping
Innovašuvdna, dutkan ja árvoháhkan
Analyse av næringsutvikling i samiske områder er utført av Telemarksforskning på oppdrag av Sametinget.
Telemarksforskning lea analyseren sámi guovlluid ealáhusovdáneami Sámedikki dáhtu mielde.
Den viser at nedgangen i antall arbeidsplasser ikke har vært så stor som fryktet.
Dat čájeha ahte bargosajiid lohku ii leat njiedjan nu ollu go balaimet.
Samiske områder framstår som attraktive for næringslivet.
Sámi guovllut geasuhit ealáhuseallima.
Næringslivsindeksen viser i hvilken grad næringslivet i de samiske kommunene lykkes i landet.
Ealáhuseallima indeaksa čájeha man ollu ealáhuseallin sámi guovlluin riikkas lihkostuvvá.
Kun 6 av 24 samiske kommuner er rangert over middels i hele landet i 2014.
Dušše guđas 24 sámi gieldda gaskkas leat veaháš badjelis go mii lea gaskamearálaš riikkas 2014:s.
Et av de fem kriteriene for indeksen er etableringsfrekvens.
Okta viđa indeaksaeavttu gaskkas lea ásahandávjodat.
Næringslivet i Skånland kommune gjorde det meget godt i 2014 med tanke på etableringsfrekvens, og ble rangert på tredje plass av 428 kommuner i landet.
Ealáhuseallin Skániid suohkanis lei hui buorre 2014:s ásahandávjodaga ektui, ja lei goalmmát sajis riikka 428 gieldda gaskkas.
10.4 Verdiskapning og nyetableringer.
11.4 Árvoháhkan ja ođđaásaheamit
Sametinget deltok på et seminar om revitalisering av duodjimerke den 31.04.16 i Inari.
Sámediggi searvvai duodjemearkka ealáskuhttinseminárii Anáris 31.04.16.
Samerådet har ansvaret for prosessen.
Sámiráđis lea ovddasvástádus proseassas.
Sluttrapport med anbefalinger vil bli presentert 30.05.16.
Loahpparaporta rávvagiiguin ovdan buktojuvvo 30.05.16.
Sametingsrådet har besøkt Duodjeinstiuhtta i Kautokeino, Karasjok, Nesseby, Skånland og i Snåsa i løpet av mars.
Sámediggeráđđi lea fitnan galledeamen Duodjeinstituhta Guovdageainnus, Kárášjogas, Unjárggas, Skániin ja Snoasas njukčamánus.
Rådet var samtidig på ulike bedriftsbesøk.
Seammás galledii ráđđi muhtun fitnodagaid.
Det er gjennomført 8 kontroller av utøvere som søkte om driftstilskudd i 2015.
Gávcci duojára geat ohce doaibmadoarjaga 2015:s leat bearráigehččojuvvon.
Kontrollene viser at det er en viss bedring på kvaliteten av dokumentasjon.
Bearráigeahččamat čájehit ahte duođašteami kvalitehta lea veaháš buorránan.
Det er imidlertid fortsatt en for stor andel der dokumentasjonsgrunnlaget er mangelfullt for å sikre en forsvarlig saksbehandling i Sametinget.
Dattetge lea ain ollu main lea váilevaš duođaštanvuođđu, sihkkarastin dihte dohkálaš áššemeannudeami Sámedikkis.
Sametinget har fått utarbeidet en faglig vurdering omkring overføring av forvaltningen av driftstilskuddsordningen til duodjiorganisasjonene.
Sámediggi lea ráhkadahttán fágalaš árvvoštallama doaibmadoarjjaortnega hálddašeami sirdimis duodjeorganisašuvnnaide.
Resultatene av arbeidet forventes å være klar i forbindelse med duodjiforhandlingene høsten 2016.
Vurdojuvvo ahte barggu bohtosat leat čielgasat duodješiehtadallamiidda čakčat 2016.
12 Lokalt og regionalt samarbeid
12 Báikkálaš ja regionála ovttasbargu og regionalt samarbeid
12.1 Regionalt samarbeid
12.1 Regionála ovttasbargu
Sametinget og Troms fylkeskommune reviderer samarbeidsavtalen mellom partene, og det er 29.04.16 gjennomført et møte på politisk nivå.
Sámediggi ja Romssa fylkkasuohkan ođasmahttet ovttasbargošiehtadusa beliid gaskkas, ja 29.04.16 dollojuvvui čoahkkin politihkalaš dásis.
Innspill mottatt fra aktører utenfra og sammenslåing av samarbeidsavtalen og språkavtalen ble drøftet.
Doppe digaštallojuvvojedje árvalusat olggobealde berošteddjiin ja ovttasbargošiehtadusa ja giellašiehtadusa ovttastahttin.
Kommunereformen - Gielddaođastus
Gielddaođastus
Både kommuner og Sametinget har etterlyst svar fra regjeringen, om hva som skjer med forvaltningsområdene for samisk språk.
Sihke gielddat ja Sámediggi leat ohcalan vástádusa ráđđehusa bealis mii geavvá sámi giellahálddašanguovlluin gielddaovttastahttimiin.
Samisk språkutvalg har i februar levert delrapport hvor de kom med oppfordring til kommunene ved sammenslåing.
Sámi giellalávdegoddi álmmuhii guovvamánus oasseraportta gos bukte ávžžuhusaid gielddaid ovttastahttimiid ektui.
Sametinget er fornøyd med at utvalget er konkret i sine oppfordringer ved kommunereformen.
Sámediggi lea duđavaš go lávdegoddi lei čielggas iežaset ávžžuhusaiguin gielddaid ovttastahttimiin.
Denne våren skal kommunene bestemme om de vil slå sammen med andre kommuner eller ikke.
Dán giđa galget gielddat mearridit áigot go ovttastahttot eará gielddaiguin vai eai.
For å kunne følge opp disse prosessene, og språkutvalgets oppfordringer, har Sametinget i april arrangert seminar i Tromsø hvor tema var kommunereform, samisk språk og den samiske delen ved reformen.
Čuovvolit dáid proseassaid, ja giellalávdegotti ávžžuhusaid, lágidii Sámediggi cuoŋománus seminára Romssas gos fáddán lei gielddaođastus, sámegiella ja sámi bealit gielddaođastusas.
På seminaret fikk kommuner, enkeltpersoner og andre institusjoner diskutere utfordringene og erfaringer med kommunereformen.
Semináras besse gielddat, eaŋkilolbmot ja eará ásahusat digaštallat hástalusaid ja vásáhusaid gielddaođastusain.
Statssekretær Anne Karin Olli var også tilstede på seminaret, og man kunne stille henne spørsmål om kommunereformen.
Stádačálli Anne Karin Olli searvvai maid seminárii ja oasseváldit besse jearrat sus gažaldagaid gielddaidovttastahttima birra.
Seminaret ble streamet.
Seminára streamejuvvui.
Kommune- og moderniseringsdepartementet har sendt forslag om ny inntektssystem for kommuner, til høring.
Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanta lei sádden evttohusa gielddaid ođđa sisboahtoortnegin gulaskuddamii.
Sametinget har sendt høringsuttalelse der vi kom med to hovedmerknader til forslaget;
Sámediggi sáddii cealkámuša gos loktiimet guokte váldomearkkašumi evttohussii;
1) noen kommuner hvor det finnes samisk befolkning er ikke oppfordret til å slå seg sammen med andre, de bør ikke lide økonomisk av den grunn, og 2) bevaring av samisk språk, kultur og samfunnsliv er distriktspolitisk målsetning, og derfor bør dette komme frem i inntektssystemet til kommunene.
1) muhtun gielddat gos leat sámi ássit, eai leat ávžžuhuvvon oktiičaskot ja dat eai berre de vuoittáhallat ekonomalaččat, ja; 2) sámegiela, kultuvrra ja servodateallima seailluheapmi lea guovllupolitihkalaš mihttu ja dan dihte berre dát oidnot gielddaid sisaboahtoortnegis.
Sametinget ba om konsultasjoner i denne saken, men Kommune- og moderniseringsdepartementet avslo dette.
Sámediggi bivddii konsultašuvnnaid dán áššis, muhto Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanttas hilgo dán.
Sametinget har deltatt i fylkesmennenes ressursgruppemøtene i forbindelse med kommunereformen.
Sámediggi lea searvan fylkkamánniid resursajoavkočoahkkimiidda gielddaođastusa olis.
Sametinget har også hatt møte med fylkesmannen i Finnmark, hvor vi ble enige om å holde kontakt når fylkesmennene skal starte arbeid med kommunekartene, for å sikre at det samiske tas hensyn til på fylkesmannens forslag til regjeringen.
Sámediggi lea maid čoahkkinastán Finnmárkku Fylkkamánniin gos soabaimet doalahit oktavuođa go fylkkamánnit bargagohtet gielddakárttain, sihkkarastin dihte ahte sámi bealit váldojuvvojit vuhtii fylkkamánni ávžžuhusas ráđđehussii.
Meld. St. 22 (2015-2016) Nye folkevalgte regioner – rolle, struktur og oppgaver
Dieđ. St. 22 (2015-2016) Ođđa álbmotválljen regiovnnat – rolla, struktuvra ja bargamušat
Sametingsrådet har konsultert om stortingsmeldingen om regionreformen, og er tilfreds med at det i meldinga uttrykkes at:
Sámediggeráđđi lea konsulteren stuorradiggedieđáhusa regiovdnaođastusa birra, ja lea duhtavaš go dieđáhusas celkojuvvo ahte:
regionale folkevalgte nivå skal styrkes i sin rolle som samfunnsutvikler
regionála álbmotválljen dássi galgá nannejuvvon dan rollas servodatovddideaddjin
kommunenes konsultasjonsplikt overfor samiske interesser ønskes lovfestet
gielddaid konsultašuvdnageatnegasvuohta sámi beroštusaid ektui sávvojuvvo nannejuvvot lága bokte
«Folkevalgte regioner med en sterkere samfunnsutviklerrolle vil ha betydning for utviklingsmulighetene for samisk kultur».
álbmotválljen regiovnnain main lea garraset servodatovddidanrolla, lea mearkkašupmi sámi kultuvrra ovddidanvejolašvuođaide
Sametingsrådet fremmet flere forslag for å sikre det samiske samfunnets likeverdige utviklingsmuligheter med majoritetssamfunnet.
Sámediggeráđđi ovddidii máŋga evttohusa sihkkarastin dihtii sámi servodahkii ovttadássásaš ovddidanvejolašvuođaid majoritehtaservodagain.