pere/sami_parallel huggingface dataset:
Håndverksproduktene var viktige i byttehandel med reindriftssamenes produkter .
Giehtaduojit ledje deaŧalaš buktagat lonuhusgávppis badjesápmelaččaiguin .
I historisk perspektiv har samenes næringstilpasning vært kjennetegnet med stor fleksibilitet .
Historjjálaš perspektiivvas lea sámiid ealáhusheiveheapmi leamaš dovdomearka stuorra dávggasvuođain .
Kunnskapen og evnen til å utnytte tilgjengelige ressurser har ført til stor variasjon i næringstilpasning over tid og mellom personer og distrikter .
Máhtolašvuohta ja dáidu geavahit daid resurssaid mat ledje fidnemis čájeha ahte ledje stuorra variašuvnnat ealáhusheiveheamis áiggis áigái ja olbmuid ja guovlluid gaskka .
Etter grensefastsetting mot Sverige i 1751 definerte staten seg som eier av jorda i Finnmark og begynte å selge jord fra 1775 .
Maŋŋá go rádji Ruoŧain biddjojuvvui 1751:s de meroštalai stáhta iežas Finnmárkku eatnamiid eaiggádin ja vuovdigođii eatnamiid 1775 rájes .
Da kom den første Jordutvisningsresolusjonen og det ble formelt mulig å eie jord i Finnmark .
Dalle bođii dat vuosttaš nu gohčoduvvon ” Jordutvisningsresolusjon ” ja formálalaččat šattai vejolaš eaiggáduššat eatnamiid Finnmárkkus .
Gjennom jordlovene fra 1863 og 1902 med staten som eier av grunn i Finnmark ble en fornorskningslinje vedtatt .
1863 ja 1902 mannosaš eanalágaid bokte mearriduvvui dáruiduhttinlinjá go stáhta šattai Finnmárkku eatnamiid eaiggát .
I 1902 ble reglement etter lov om jordsalg i Finnmark vedtatt i Stortinget hvor “ Afhændelse må kun skje til norske statsborgere ... som kan tale , læse og skrive det norske sprog og benytter dette til daglig brug ” og “ Udmaalt jordeiendom gis særskilt norsk navn ” .
1902:s mearridii Stuorradiggi njuolggadusaid eanavuovdinlága mielde Finnmárkui mas čuožžu “ Afhændelse må kun skje til norske statsborgere ... son kan tale , læse og skrive de norske sprog og benytter dette til daglig brug ” og “ Udmaalt jordeiendom gis særskilt norsk navn ” .
Mulighetene for å eie jord fikk ikke noen stor innvirkning på samenes jordbruksdrift .
Das go šattai vejolašvuohta eaiggáduššat eatnama eai šaddan makkárge stuorra váikkuhusat sámiid eanandollui .
Samene brukte eiendomsretten på en annen måte enn den norske bonden , odel eksisterte ikke og jorda ble delt mellom barna og videre til barnebarn .
Sámit geavahedje oamastanrievtti earáláhkai go norgalaš boanda , odel ii gávdnon ja eana juogaduvvui mánáid gaskka ja viidáseappot mánáidmánáide .
Jordsalgsloven medførte imidlertid at samiske bønder som ville eie jord måtte ta norske etternavn .
Eanavuovdinláhka dagahii dattetge dan ahte dat sámi boanddat geat háliidedje eaiggáduššat eatnama fertejedje váldit norgalaš goarggu .
Utover på 1950- og 60-tallet endret samfunnet seg fra å være preget av primærnæringer med selvhushold , til mer industrialisering og spesialisering i jordbruk og fiske .
1950- ja 60-logus rievdagođii servodat dainna lágiin ahte vuođđoealáhusaid ja iešbirgejumi sadjái boahtegođii eanet industiija ja spesialiseren eanandoalus ja guolástusas .
Oppbygging av meierier og slakterier førte til at jordbruket ble endret til et handelsjordbruk med muligheter for pengeinntekter .
Maŋŋá go meieriijat ja njuovahagat huksejuvvojedje rievddai eanadoallu gávpeeanadoallun ja šattai vejolašvuohta dinet ruđaid .
I de samiske områdene kom handelsjordbruket inn langt senere enn ellers i landet .
Sámi guovlluide bođii gávpeeanandoallu mealgat maŋŋelis go muđui riikii .
Hva er samisk jordbruk ?
Mii sámi eanandoallu lea ?
Utviklingen av nasjonal landbrukspolitikk har medført endringer i det samiske jordbruket slik at dette er blitt mer standardisert .
Nationála eanandoallopolitihka ovdáneami olis lea sámi eanandoallu rievdan nu ahte dat lea eanet standardiserejuvvon .
Jordbruket er nå først og fremst en viktig bosettings- og sysselsettingsfaktor i de samiske bosettingsområdene , og dermed et viktig materielt grunnlag for å ivareta samisk kultur .
Dál lea eanandoallu vuosttažettiin deaŧalaš ássan- ja barggolašvuođafaktuvra sámi ássanguovlluin , ja dieinna lágiin dat lea deaŧalaš ávnnaslaš vuođđu sámi kultuvrra áimmahuššama oktavuođas .
Til tross for en økende standardisering av jordbruket er det fortsatt flere forhold som skiller et samisk jordbruk fra et norsk jordbruk Her kan nevnes : Allsidig næringstilpasning .
Vaikko eanandoallu lea eanet standardiserejuvvon , de das leat ain máŋga beali mat earuhit sámi eanandoalu norgalaš eanandoalus . Dan oktavuođas sáhttá namuhit : Buotbeallálaš ealáhusheiveheapmi .
Den samiske næringstilpasning har alltid vært preget av allsidighet .
Sámi ealáhusheiveheami dovdomearkan lea álohii leamaš buotbeallálašvuohta .
Allsidigheten og den ekstensive ressurshøstingen ga en fleksibilitet som gjorde samene i stand til å motstå svingninger , både i ressurstilgang og tilgang på inntekt , avsetningsmuligheter .
Buotbeallálašvuođas ja ekstensiiva resursaávkkástallamis lei dat dávggasvuohta mii lei dárbbašlaš sámiid birgejupmái birra jagi , sihke go guoská resursafidnemii ja dietnasa fidnemii , vuovdinvejolašvuođaide .
Næringstilpasningen var en direkte nødvendighet for å skaffe livsmidler , og en strategi for spredning av risiko , det å ha “ flere bein å stå på ” .
Ealáhusheiveheapmi lei njuolga dárbbašlaš go galggai fidnet birgejupmái ruđaid , ja lei strategiija riskka dássemis , vai lea buoret birgenvejolašvuohta .
Ressurssyn og bruk av utmark .
Resursaoaidnu ja meahcceávkkástallan .
Fleksibilitet i ressurshøstingen har bidratt til å bevare knappe ressurser .
Vátna resurssat resursaávkkástallamis leat suodjaluvvon dávggasvuođain .
I stedet for å overbeskatte en naturressurs , høstet man mindre av flere .
Makkárge luondduriggodat ii guorbaduvvon oalát , muhto baicce ávkkástalle mearálaččat iešguđetlágan resurssaiguin .
Jordbruk kombinert med utmarkshøsting har vært en tradisjonell samisk ressursforvaltning .
Eanandoallu buohtalaga meahcceriggodagaiguin ávkkástallamiin lea leamaš árbevirolaš sámi resursahálddašeapmi .
Tidligere utnyttet man mye av utmarka for å høste tilleggsfôr til dyra , som utmarksslått , lav og mose som tilleggsfôr om våren o.s.v. .
Ovdal lávejit ollu ávkkástallat mehciin ja viežžat lassibiebmu elliide , nugo jekkiid láddjet , doahpput jeahkáliid ja sámmáliid lassibiebmun giđđat jna. .
I dag er fortsatt utmarka viktig for jordbruket som beiteressurs , biinntekt og som matauk .
Ain dál lea meahcci deaŧalaš eanandollui nugo guođohanresursan , lassidienasin ja borramušjoatkan .
For sauenæringen er utmarka den viktigste ressursen .
Sávzadoalus lea meahcci dat deaŧaleamos resursa .
Fjorden har for de sjøsamiske områdene alltid vært det viktigste området for høsting i utmark .
Vuonat mearrasámi guovlluin leat álohii leamaš deaŧaleamos guovllut meahcceávkkástallamis .
Rettsoppfatning .
Riekteáddejupmi .
Etter samisk sedvane har det yngste barnet førsteretten til å overta gården .
Sámi boares vieru mielde lea nuoramusas vuosttašvuoigatvuohta váldit badjelasas doalu .
Det vanligste var nok at yngste sønn overtok gårdsbruket , men det kunne like godt være en datter dersom hun var yngst .
Dábáleamos lei dattetge ahte nuoramus bárdni válddii badjelasas doalu , muhto dat sáhtii maid leat nieida jos son lei nuoramus .
Dette varierte nok en del i de samiske områdene .
Muhto sámi guovlluid gaskka ledje dattetge veaháš erohusat dán ektui .
Økonomisk tilpasning .
Ekonomalaš heiveheapmi .
Husholdet , som økonomisk produksjonsvirksomhet , er fortsatt levende i de samiske områdene .
Dállodoallu lea dávgasis ja rašonealla ovttadat mas lea ávki sosiálalaččat ja ekonomalaččat .
Husholdet er en fleksibel og rasjonell enhet med sosialt og økonomisk
Sámi dállodoalus ii leat leamaš nu ollu dáhpin čohkket kapitála ja laskadit badjelbáhcaga .
Språk .
Giella .
Samisk språk er en sentral kilde til kunnskap om samiske næringer og naturforståelse .
Sámegiella lea guovddáš máhtolašvuođa gáldu sámi ealáhusaid ja luondduáddejumi birra .
I utøvelsen av jordbruk i samiske områder er språket svært sentralt .
Sámi guovlluin lea giella hui guovddážis eanandoallobarggus .
Samisk språk har mange egne ord for ulike deler og gjøremål i jordbruket .
Sámegielas leat ollu sierra sánit iešguđet beliide ja bargguide eanandoalus .
Man kan trygt si at det samiske språk har et aktivt og stort eget ordforråd for jordbruket som det er viktig å ta vare på for ettertida .
Sáhttá oadjebasat dadjat ahte sámegielas lea árjjalaš sátneriggodat ja ollu sierra sánit eanandoalu oktavuođas main boahtteáiggis ferte vára váldit .
Jordbruket som bærer av samisk kultur og rettslige forpliktelser
Eanandoallu sámi kulturguoddin ja rievttálaš geatnegasvuođat
Jordbruket spiller en sentral rolle i å opprettholde samiske kulturtradisjoner og er en viktig sysselsettingsfaktor i samiske områder .
Eanandoallu lea hui deaŧalaš sámi kulturárbevieruid bisuheamis ja lea deaŧalaš bargoaddi sámi guovlluin .
Næringstilhørighet bidrar til å identifisere det samiske folk .
Ealáhusgullevašvuohta váikkuha sámi álbmoga identifiserema .
Jordbrukets betydning for samisk kultur ligger på mange plan .
Eanandoalus lea mearkkašupmi sámi kultuvrii máŋgga dáfus .
Som næring gir jordbruket et økonomisk grunnlag for bosetting i samiske områder .
Eanandoallu ealáhussan addá ekonomalaš vuođu ássamii sámi guovlluin .
Bosetting i tradisjonelle samiske områder er den viktigste enkeltfaktor for at samisk kultur i bred forstand kan opprettholdes , videreføres og utvikles .
Ássan árbevirolaš sámi guovlluin viiddis áddejumiin lea dat deaŧaleamos eaŋkilfaktuvra sámi kultuvrra bisuheamis , gaskkusteamis ja ovddideamis .
Siden samer har drevet jordbruk i mange hundre år bidrar dessuten næringen i seg selv til å opprettholde samisk kultur .
Go sámit leat bargan eanandoaluin máŋga čuohtejagi , de ealáhus iešalddis dasa lassin dagaha dan ahte sámi kultuvra doalahuvvo .
Norge har tiltrådt flere internasjonale konvensjoner , erklæringer og avtaler som gir samene et særlig kulturvern .
Norga lea dohkkehan máŋga internationála konvenšuvnna , julggaštusa ja šiehtadusa maid bokte sámi kultuvra erenoamážit suodjaluvvo .
De viktigste internasjonale rettsregler er FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter artikkel 27 og ILO-konvensjon nr. 169 om urbefolkninger og stammefolk i selvstendige stater .
Deaŧaleamos internationála riektenjuolggadusat leat 1966 mánnosaš ON konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid hárrái 27. artihkkalis ja ILOkonvenšuvnnas nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain .
Også Agenda 21 fra verdenskonferansen for miljø og utvikling , kap. 26 , om anerkjennelse og styrking av urbefolkninger og deres samfunn er sentral .
Guovddážis leat maiddái Biras- ja ovdáneami máilmmekonferánssa Agenda 21 , 26. kapihtal , eamiálbmogiid ja sin servodagaid dohkkeheami ja nannema hárrái .
ILO-konvensjon nr. 169 har et hovedprinsipp om urfolks rett til å bevare og videreutvikle sin egen kultur , og myndighetenes plikt til å treffe tiltak for å støtte dette arbeidet .
ILO-konvenšuvnnas nr. 169 lea okta váldoprinsihppa eamiálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái ahte suodjalit ja viidáset ovddidit sin kultuvrra , ja ahte eiseválddiin lea geatnegasvuohta čađahit doaibmabijuid maiguin doarjut dán barggu .
Artikkel 14 og 15 gjelder rettigheter til landområder , og artikkel 23 pålegger myndighetene å anerkjenne bygdenæringer o.l. som viktige faktorer for å opprettholde urfolks kultur , økonomisk bæreevne og utvikling .
14. ja 15. artihkal guoská eanavuoigatvuođaide , ja 23. artihkal geatnegahttá eiseválddiid dohkkehit giliealáhusaid j.d. deaŧalaš faktuvran eamiálbmogiid kultuvrra , ekonomalaš ceavcinnávcca ja ovdáneami bisuheamis .
Myndighetene må også , hvis nødvendig , styrke og fremme slik virksomhet .
Eiseválddit fertejit maiddái , jos lea dárbu , nannet ja ovdánahttit dákkár doaimma .
Artikkel 27 i FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter er en sentral bestemmelse i internasjonal rett til vern om minoriteter .
1966 mannosaš ON konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid hárrái 27. artihkkalis lea guovddáš mearrádus internationála rievttis minoritehtaid suodjaleami hárrái .
Norske myndigheter har anerkjent samene som en minoritet og dermed at samene har rettigheter i forhold til denne bestemmelsen .
Norgga eiseválddit leat dohkkehan sámiid minoritehtan ja dan bokte dan ahte sámiin leat vuoigatvuođat dán mearrádusa ektui .
Artikkel 27 uttaler at minoriteter ikke skal berøves retten til , sammen med andre medlemmer av sin gruppe , å dyrke sin kultur , bekjenne og praktisere sin egen religion , eller bruke eget språk .
27. artihkkalis celko ahte minoritehtaid ii galgga vealahit nu ahte sis ii leat riekti , ovttas čeardda eará lahtuiguin , nannet sin kultuvrra , dovddastit ja geavahit sin oskku , dahje geavahit iežaset giela .
Et spørsmål har vært mulighetene for positiv diskriminering .
Gažaldahkan lea leamaš vejolašvuohta positiivvalaččat vealahit .
I forarbeidet til Grunnlovens § 110 a ble dette drøftet , og det er alminnelig tolkning at bestemmelsen gir hjemmel for krav om positive tiltak fra myndighetenes side for å etterkomme forpliktelser .
Vuođđolága § 110a ovdabargguin lea dán birra ságaskuššon , ja dábálaš dulkon lea ahte dán mearrádusa vuođul sáhttá eiseválddiin gáibidit positiivvalaš doaibmabijuid maiguin ollašuhttit dáid geatnegasvuođaid .
Et annet sentralt spørsmål har vært kulturbegrepets tolkning i artikkel 27 .
Nubbi eará guovddáš gažaldat lea leamaš 27. artihkkala kulturdoahpaga dulkon .
I forhold til samer som urfolk er det en alminnelig tolkning at bestemmelsene også omfatter de materielle forutsetningene for samenes totale kulturutøvelse .
Sámiid ektui eamiálbmogin dulkojuvvo dat dábálaččat nu ahte mearrádus guoská maiddái sámiid ollislaš kulturbarggu ávnnaslaš eavttuide .
( St.meld. nr. 41(1996-97 ) .
( Sd. dieđáhus nr. 41 ( 1996-97 ) .
5 Dagens situasjon i jordbruket i de samiske bosettingsområdene 5.1
Dáláš dilli sámi ássanguovlluid eanandoalus 5.1
Datagrunnlag
Diehtovuođđu
Når en skal se nærmere på jordbruksstrukturen i de samiske bosettingsområdene , er det naturlig å ta utgangspunkt i de områdene som er innenfor virkeområdet til Samisk Utviklingsfond .
Go áigu lagabuidda geahčadit sámi ássanguovlluid eanandoallostruktuvrra , de lea lunddolaš váldit vuolggasaji dain guovlluin mat leat Sámi ovddidanfoandda doaibmaguovllu siste .
Statistisk sentralbyrå ( SSB ) utarbeidet en samisk statistikk i 2006 for SUFs geografiske virkeområde slik dette var i 2005 .
Statistisk sentralbyrå ( SSB ) ráhkadii sámi statistihka 2006:s SOF geografalaš doaibmaguovllu birra nugo dat lei 2005:s .
SSB sier i en kommentar til statistikken at denne måten å avgrense det samiske bosettingsområdet på har klare svakheter .
SSB dadjá muhtun kommentáras statistihka birra ahte das go sámi ássanguovllut dáinna lágiin ráddjejuvvojit leat čielga heittot bealit .
En av de vesentligste er at SUFs geografiske virkeområde kun dekker områder nord for Saltfjellet .
Čielgaseamos dain lea dat go SOF geografalaš doaibmaguvlui gullet dušše guovllut davábealde Sáltoduoddara .
Dermed faller hele det sørsamiske bosettingsområdet utenfor .
Man geažil olles máttasámi ássanguovlu báhcá olggobeallái .
SSB sier imidlertid at det gjenstår å finne fram til metoder for å konkretisere sørsamiske bosettingsområder på en slik måte at det kan lages særskilt samisk statistikk som inkluderer disse .
SSB dadjá dattetge ahte ferte hutkat vugiid movt konkretiseret máttasámi ássanguovlluid nu ahte sáhttá ráhkadit sierra sámi statistihka mas dat leat mielde .
Ettersom SSB har utarbeidet en samisk statistikk er datagrunnlaget ikke identisk med datagrunnlaget da forrige jordbruksmelding ble utarbeidet .
Go SSB lea ráhkadan sámi statistihka , de danne dat diehtovuođđu ii dávis dainna diehtovuođuin mii lei ovddit eanandoallodieđáhusas .
SSBs samisk statistikk anses som en vesentlig forbedring av mulighetene til å si noe om dagens jordbruksstruktur i de samiske bosettingsområdene .
Sáhttá dadjat ahte SSB sámi statistihkka addá mealgat buoret vejolašvuođaid dadjat juoga juoidá sámi ássanguovlluid dálá eanandoallostruktuvrra birra .
Følgende kommuner er med i datagrunnlaget : Nordland Hele Tysfjord kommune og deler av Narvik , Hamarøy og Evenes kommuner .
Čuovvovaš gielddat leat mielde diehtovuođus : Norlánda Olles Divttasvuona suohkan ja oasit Narviikka , Hábmira ja Evenášši suohkaniin .
Troms Hele Skånland , Lavangen , Lyngen , Storfjord , Gáivuotna-Kåfjord og Kvænangen kommuner , og deler av Tromsø , Gratangen og Sørreisa kommuner .
Romsa Skániid , Loabágiid , Ivggu , Omasvuona , Gáivuona ja Návuona suohkanat ollásit , ja oasit Romssa , Rivttáid ja Ráisavuona suohkaniin .
Finnmark Finnmárku Hele Guovdageaidnu-Kautokeino , Loppa , Kvalsund , Porsanger , Kárášjohka-Karasjok , Deatnu-Tana og Unjárga-Nesseby kommuner , og deler av Alta , Måsøy , Nordkapp , Lebesby , Gamvik og SørVaranger kommuner .
Finnmárku Guovdageainnu , Láhpi , Fálesnuori , Porsáŋggu , Kárášjoga , Deanu ja Unjárgga gielddat ollásit , ja oasit Álttá , Muosáid , Nordkáhpa , Davvisiidda , Gáŋgaviikka ja Mátta-Várjjaga gielddain .
Antall bruk
Doallolohku
Bruksutviklingen i de samiske bosettingsområdene er negativ .
Doaluid lohku sámi ássanguovlluin lea njiedjan sakka .
Fra 1989 til 2003 ble antallet bruk redusert fra 1549 til 743 , noe som tilsvarer en reduksjon på over 50 % .
1989:s rájes 2003 rádjai lea doaluid lohku geahppánan 1549:s 743:ii , mii vástida badjel 50% geahppáneami .
Sett i forhold til landet som helhet har de samiske områdene hatt en sterkere reduksjon i antall bruk .
Go buohtastahttá muđui riikkain ollislaččat , de leat sámi guovlluin eanemusat geahppánan doalut .
Nasjonalt var det 99.382 jordbruksbedrifter i 1989 og 58.231 i 2003 .
Nationála dásis ledje 99.382 eanandoallofitnodaga 1989:s ja 58.231 jagis 2003 .
( Kilde SSB .
( Gáldu SSB .
, Jordbruksstatistikk 2005 tabell 1.2 . )
, Eanandoallostatistihkka 2005 tabealla 1.2 . )
Dette tilsvarer en nasjonal nedgang på 41 % .
Dát vástida ahte doalut nationála dásis leat geahppánan 41 %:in .
Tabell 1 Antallet jordbruksbedrifter i SUF-området Jordbruksbedrifter i alt
Tabealla 1 Eanadoallofitnodagaid lohku SOF-guovllus Eanadoallofitnodagat buohkanassii
Mannlig hovedbruker
Almmáiolmmoš váldodoallin
Kvinnelig hovedbruker
Nissonolmmoš váldodoallin
Upersonlig bruker
ii-peršovnnalaš doalli
Jordbruksareal i drift og gjennomsnittlig bruksstørrelse
Eanandoalloeatnamat doaimmas ja gaskamearálaš doallosturrodat
Størrelsen på jordbruksareal i drift i de samiske bosettingsområdene har økt siden 1989 .
Eanandoalloeatnamat mat leat geavahusas sámi ássanguovlluin leat sturron 1989 rájes .
Arealet økte fra 115 712 dekar i 1989 til 130 933 dekar i 2003 , noe som tilsvarer en økning på 11 – 12 % .
Areála viiddui 115 712 dekáras 1989:s 130 933 dekarii 2003:s , mii vástida 11 – 12% lassáneami .
Dette betyr at gjennomsnittlig bruksstørrelse i samiske områder økte fra 74 dekar i 1989 til 176 dekar i 2003 .
Dát mearkkaša ahte gaskamearálaš doallosturrodat sámi guovlluin stuorui 74 dekáras 1989:s 176 dekárii 2003:s .
Tempoet i strukturrasjonaliseringen er raskere i de samiske områdene enn i landet for øvrig , se kap. 5.2 .
Struktuvrarasjonaliseremis lea stuorát leaktu sámi guovlluin go muđui riikkas , geahča kapihttala 5.2 .
I tillegg endres bruksstrukturen i de samiske områdene til å bli likere den bruksstrukturen vi har i landet forøvrig .
Dasa lassin sulastišgoahtá doallostruktuvra sámi guovlluin eanet dan mis lea muđui riikkas .
Det er imidlertid et viktig moment at arealgrunnlaget i de samiske bosettingsområdene ikke er direkte sammenlignbart med resten av landet .
Dattetge lea deaŧalaš muitit ahte areálavuođu sámi ássanguovlluin ii njuolga sáhte buohtastahttit dainna mii muđui lea riikkas .
I den nordlige landsdelen er arealbehovet i mange tilfeller dobbelt så stort som i Sør-Norge ettersom det ikke er mulig å foreta to årlige høstinger i Nord-Norge .
Davimus riikkaoasis lea areáladárbu ollu oktavuođain guovtti gearddi stuorát go Mátta-Norggas danne go Davvi-Norggas ii sáhte guktii jagis láddjet .
Tabell 2 Jordbruksareal i drift i SUF-området .
Tabealla 2 Eanandoalloareála doaimmas buohkanassii SOF - guovllus .
Kilde : SSB .
( Gáldu : SSB .
, Samisk statistikk 2006 , tabell 49
, Eanandoallostatistihkka 2005 tabealla 3.5 ) .
Bruksstrukturen etter produksjonsform
Riikkadásis buvttaduvvo mielki dál eanet go geavahuvvo .
Melkeproduksjonen er fortsatt bærebjelken i distriktsjordbruket , så også i de samiske områdene .
Dušše Finnmárkkus vuvde 71 mieldeboandda mielkeeari dan rájes go ortnet 1997:s váldojuvvui atnui jagi 2006 rádjai .
Melkeproduksjonen har den største verdiskapningen pr. bruk og gir betydelige ringvirkninger for 10
Guvlui , gos eanandoallu lea uhcci ja gos mielkebuvttadeapmi illá lea deaŧalaš , váikkuha nationála ortnet eahpeoiddolaččat .
kommuner og lokalsamfunn .
( Gáldu : SSB .
Bruk med melkeproduksjon er som tabellen nedenfor viser , redusert fra 317 i 1989 til 220 i 2003 , noe som tilsvarer 30 % .
, Eanandoallostatistihkka 2005 tabealla 3.1 ) Dát vástida 31 % geahppáneami . Gáicádoaluid lohku lea unnon 751:s 1999:s ( 1989 logut eai gávdno ) 588:ii 2003:s .
I samme periode er størrelsen på gjennomsnittsbruket økt fra 12,4 melkekyr i gjennomsnitt i 1989 til 15,3 melkekyr i 2003 .
Áigodagas 1989 rájes jahkái 2003 lassánii doaluid gaskamearálaš sturrodat main ledje badjel jagi boares sávzzat SOF-guovllus 24,5 eallis 54,3 eallái .
( Kilde : SSB .
( Gáldu : SSB .
, Samisk statistikk 2006 , tabell 55 ) Nasjonalt skjedde det i samme periode en økning fra 31,1 dyr per bruk til 49,6 dyr .
, Samisk statistikk 2006 , tabell 55 ) Nationála dásis seamma áigodagas lassáneapmi lei 31,1 eallis doalu nammii 49,6 eallái .
, Jordbruksstatistikk 2005 tabell 3.5 ) Dette betyr at økningen i antallet dyr per bruk i SUF-området var på 121 % mens den nasjonalt var på 59 % .
, Eanandoallostatistihkka 2005 tabealla 3.5 ) Dát mearkkaša ahte lassáneapmi elliidlogus doalu nammii SOF-guovllus lei 121 % go dat nationála dásis lei 59 % .
Sauebruk er utbredt over store deler av det samiske bosettingsområdet , men har en spesielt viktig funksjon i de samiske kyst- og fjordområder .
Sávzadoalut leat miehtá eanaš osiin sámi ássanguovllus , muhto dain lea erenoamáš stuorra mearkkašupmi sámi riddo- ja vuotnaguovlluin .
Sauebruk har hatt den sterkeste nedgangen i antall bruk og dermed har kyst- og fjordområdene hatt en negativ utvikling , spesielt i Finnmark .
Sávzadoaluid lohku lea eanemusat njiedjan ja nu leage riddo- ja vuotnaguovlluin leamaš negatiivvalaš ovdáneapmi , erenoamážit Finnmárkkus .
Sauenæringen sliter med utfordringer i form av økt press på utmarka , både i form av allmenn bruk og i form av rovdyr .
Sávzaealáhus rahčá hástalusaiguin maid lassánan meahcceávkkástallan buktá , sihke dábálaš geavaheami dáfus ja boraspiriid geažil .
Næringen sliter også generelt med svak økonomi .
Ealáhus rahčá maid oppalaččat fuones ekonomiijain .
Tabell 3 Jordbruksbedrifter med forskjellige husdyr og gjennomsnittlig buskapsstørrelse i SUF - området Jordbruksbedrifter med
Tabealla 3 Eanandoallofitnodagat iešguđetlágan šibihiiguin ja gaskamearálaš šibitlohku SOF - guovllus Eanandoallofitnodagat main leat Šibitlohku guđege eanandoallofitnodagas Gussaeallit Gusat
Sau over 1 år
Badjel 1 jagi boares sávzzat
Mjølkegeiter
Mielkegáiccat
Storfe
Spiinnit Gussaeallit Gusat
Kyr Sau over 1 år
Badjel jagi boares sávzzat
250 Skogbruk
Vuovdedoallu
Tradisjonelt har det samiske skogbruket vært preget av forsiktige hogster der man har tatt ut virke til ved , bygningsmaterialer og stenger til lavvo- og gammebygging .
Árbevirolaččat lea sámi vuovdedoalu dovdomearkan leamaš várrugas čuollamat go lávejit váldit boaldinmuoraid , huksenávdnasiid ja čuolddaid lávvo- ja goahtehuksemii .
I noen områder ble tømmerfløting også benyttet for å få tømmeret fram til sag .
Muhtun guovlluin lávejit lahttet ja dieinna lágiin fievrridit hirssaid sahá lusa .
Utnytting av skogen har vært en naturlig og viktig del av utmarksnæringene i samiske områder .
Vuovdegeavaheapmi lea leamaš lunddolaš ja deaŧalaš oassi sámi guovlluid meahccegeavaheamis .
Det dominerende treslaget i de samiske områdene er bjørk .
Váldomuorrašládja sámi guovlluin lea soahki .
Bjørk er det størst utnytting av , både for ved til eget bruk og til vedproduksjon .
Sogiiguin ávkkástallui eanemusat ja dat váldojuvvojedje sihke boaldámuššan iežas atnui ja vuovdinmuorran .
Prisene og etterspørselen etter ved har gjort vedproduksjon til en lønnsom binæring i våre områder .
Muoraid hatti ja jearaldaga geažil lea muorrabuvttadeamis šaddan gánnáhahtti oalgeealáhus min guovlluin .
I Troms fylke , samt nordre deler av Nordland er bjørka også et råstoff til sponplateproduksjon .
Romssa fylkkas ja Norlándda davimus osiin ráhkaduvvojit sogiin maid sponpláhtat .
Registreringer viser at det blir stadig mer løvskog ( spesielt bjørk ) i Nord-Norge , både i utbredelse og tetthet .
Registreremat čájehit ahte Davvi-Norggas lastavuovddit ( erenoamážit soagit ) sihke lasket ja suhkot eanet ja eanet .
I dag er tilveksten større enn uttaket , noe som gjør at store 11
Dál šaddet muorat johtileabbot go dat 11
ressurser råtner og kvaliteten på beitene reduseres .
čuhppojuvvojit , man geažil ollu resurssat misket meahccái ja guohtumiid kvalitehta hedjona .
Også reindrifta er avhengig av at skogen utnyttes og vedlikeholdes og at beitene opprettholdes .
Maiddái boazodollui lea ávkkálaš go vuovddit čuhppojuvvojit ja dikšojuvvojit ja go guohtoneatnamat doalahuvvojit .
Furuskogen er spredt i indre deler av Nord-Norge .
Beahcevuovddit leat leavvan gitta Davvi-Norgga siskkit osiide .
Furu utgjør den viktigste økonomiske skogressurs og brukes til trelast , laftetømmer og villmarkspanel .
Beahci lea deaŧaleamos ekonomalaš meahcceresursa ja dat geavahuvvo fiellun , hirsan ja meahccepanelan .
I de samiske områdene skjer dette mest på små lokale sagbruk , ofte som binæring til jordbruket .
Sámi guovlluin lávejit dábálaččat leat smávva sahát , mat dávjá ledje eanandoalu oalgeealáhussan .
Gran er i hovedsak innført i landsdelen og er det treslaget som har dominert skogreisinga .
Guossa lea dábálaččat buktojuvvon riikaoassái ja lea dat muorrašládja maid eanemusat leat gilván .
Det er en mindre utbredt sort i de samiske områdene .
Sámi guovlluin dat ii gávdno nu ollu .
Tall fra Strategisk Bygdeutviklingsplan for Finnmark 2005-2008 viser en oversikt over antallet skogbrukseiendommer og skogareal i fylket .
Strategisk Bygdeutviklingsplan for Finnmark 2005-2008 nammasaš plána logut čájehit man ollu fylkkas leat vuovdedoalloopmodagat ja vuovdeareálat .
Tallene for skogkultur baserer seg på gjennomsnittet for siste 5 år .
Vuovdekultuvrra loguid vuođđun lea maŋimuš vihtta jagi gaskamearri .
Tallene viser at årlig tilvekst er langt større enn årlig avvirkning , se tabellen nedenfor .
Logut čájehit ahte šaddu lea mealgat stuorát jahkásaččat go geavaheapmi , geahča tabealla dás vuolábealde .
Kilde : Strategisk Bygdeutviklingsplan for Finnmark 2005-2008 , kapittel 2.6 .
Gáldu : Strategisk Bygdeutviklingsplan for Finnmark 2005-2008 , kapihtal 2.6 .
Tallene viser at det er potensial for en vesentlig høyere avvirkning i Finnmark .
Logut čájehit ahte Finnmárkkus lea mealgat stuorát geavahanvejolašvuohta .
I Strategisk bygdeutviklingsplan vises det bl.a. til muligheter til økt lokal verdiskapning i form av vedproduksjon og andre bioenergiformål .
Strategalaš giliovddidanplánas čujuhuvvo earret eará ahte lea vejolašvuohta lasihit báikkálaš árvobuvttadeami muorrabuvttademiin ja eará bioenergiijaulbmiliiguin .
Det nevnes også muligheter til å skape inntekt basert på småskala produkter innen lafting og villmarkspanel .
Namuhuvvo maiddái vejolašvuohta háhkat dietnasa smávitlágan doaimmaiguin nugo ceahkkumiin ja meahccepanelaiguin .
Sametinget legger til grunn at det er stort potensiale for høyere avvirkning også i de øvrige samiske bosettingsområdene .
Sámediggi oaidná stuorra vejolašvuođa lasihit čuohppama maiddái eará sámi ássanguovlluin .
Andre produksjoner
Eará buvttadeamit
Det aller meste av jordbruket i samiske områder er husdyrproduksjon basert på melk , sau og geit .
Eanaš eanandoallu sámi guovlluin lea šibitbuvttadus nugo mielki , sávzzat ja gáiccat .
Jordbruket i de samiske bosettingsområdene har imidlertid langt flere produksjoner enn dette .
Sámi guovlluid eanandoallu buvttada dattetge ollu eará buktagiid go dáid .
Blant annet er det produksjon av svin , villsvin og fjørfe .
Earret eará gávdno buvttadus nugo spiinnit , villaspiinnit ja biebmolottit .
Disse er i hovedsak avhengig av at det finnes et aktivt og sterk jordbruk som kan etterspørre fôret .
Dát leat dattetge sorjavaččat das ahte lea árjjalaš ja nana eanandoallu mii sáhttá oastit suinniid .
Produksjon av gras / høy har også en viktig funksjon i forhold til å holde kulturlandskapet ved like .
Dálkkádatrievdamiid geažil ja go bohccuid ealát fuotnu , sáhttet boazodoallit gártat eanet go ovdal oastit suinniid .
Av nyere produksjoner nevnes honningproduksjon og urtedyrking .
Ođđaset buvttadusain sáhttá namuhit honnetbuvttadeami ja urtasiid šaddadeami .
Hest er vanlig å kombinere med andre produksjoner , men også her er det bruk som har spesialisert seg på å tilby opplevelser og aktiviteter knyttet til hest .
Heastadoallu lea dábálaš lotnolaga eará buvttadusain , muhto leat maiddái doalut mat erenoamážit fállet vásihusaid ja feara makkár doaimmaid heasttaiguin .
Hovedsakelig er det unge jenter som har det som hobby , men denne aktiviteten bidrar til økt verdiskapning i jordbruket .
Heastadoalut leat laskan mealgat , ja lea eanaš nuorra nieiddaid astoáiggedoaibma , muhto dát doaibma lea mielde addimin leavttu eanandoalu árvobuvttadeapmái .
Sysselsetting i jordbruket
Barggolašvuohta eanandoalus
Samisk identitet og kultur er sterkt knyttet til de tradisjonelle samiske næringene .
Sámi identitehta ja kultuvra čatnasit lávga árbevirolaš sámi ealáhusaide .
Næringslivet i de samiske bosettingsområdene har vært og er preget av en stor andel sysselsatt i primærnæringene .
Sámi ássanguovlluin leat leamaš vuođđoealáhusat ealáhusaid gaskkas eanemusat ja leat ain .
Antall sysselsatte i jordbruk , skogbruk , fiske ( og reindrift ) er fra SSB beregnet til 1831 i SUF-området nord for Saltfjellet .
SOF-guovllus davábealde Sáltoduoddara barget eanandoalus , vuovdedoalus , guolástusas ( ja boazodoalus ) 1831:s SSB loguid mielde .
Dette utgjør 10,3 % av de sysselsatte , se tabellen nedenfor .
Dát lea 10,3 % bargiin , geahča tabealla dás vuolábealde .
Andelen kvinner sysselsatt i disse næringene er vesentlig lavere enn andelen menn .
Nissonlohku dáin ealáhusain lea mealgat unnit go albmáid mearri .
Mens 16,0 % av mennene er sysselsatt i en av næringene , er andelen kvinner bare 3,7 % .
Albmáid gaskkas leat 16,0 % ja nissonolbmuin dušše 3,7 % barggus ovtta dáin ealáhusain .
På landsbasis er 3,4 % sysselsatt i primærnæringene .
Riikadásis barget 3,4 % vuođđoealáhusain .
, Registerbasert sysselsettingsstatistikk , 4. kvartal 2006 , tabell 9 ) Andelen sysselsatte i primærnæringen i samiske områder er dermed betydelig over landsgjennomsnittet .
, Registervuođot barggolašvuođastatistihkka , 4. jahkenjealjahas 2006 , tabealla 9 ) . Sámi guovlluid eanandoalus barget mealgat eanet olbmot go riikadásis muđui .
Gjennom primærnæringene har samene i all tid fått utvikle og beholde sin kultur og sitt språk .
Vuođđoealáhusaid bokte leat sámit álohii beassan ovddidit ja bisuhit sin kultuvrra ja giela .
Ved å ivareta og utvikle primærnæringene i de samiske områdene vil en også styrke bo- og sysselsettingsmulighetene for det samiske folk .
Go vuođđoealáhusat suodjaluvvojit ja ovddiduvvojit sámi guovlluin , de nanne dat maiddái sámi álbmoga ássan- ja bargovuođavejolašvuođaid .
Tall fra SSB viser at det utføres omlag 1 årsverk pr. bruk av bruker og ektefelle ( SSB : jordbrukstellingen 1999 ) .
SSB logut čájehit ahte geavaheaddji ja náittosbeallálaš bargaba sullii 1 jahkedoaimma doalu nammii ( SSB : eanandoallolohkan 1999 ) .
Antallet bruk i de samiske områdene er 743 , se kap. 5.2 .
Doaluid lohku sámi guovlluin lea 743 , geahča kap. 5.2 .
Det betyr at av de 1831 sysselsatte i primærnæringene er anslagsvis 40 % sysselsatt i jordbruket .
Dát mearkkaša ahte 1831 gaskkas geat barget vuođđoealáhusain leat birrasii 40 % barggus eanandoalus .
Tabell 5 Sysselsatte i primærnæringene Sysselsatte i prosent i 2004 fordelt på næringsgrupper i SUF-området nord for Saltfjellet .
Tabealla 5 Barggolašvuohta vuođđoealáhusain Barggolašvuohta proseanttain 2004:s juogaduvvon ealáhusjoavkkuid gaskka SOFguovllus davábealde Sáltoduoddara .
Inndelingen av SUF-området for 2005 er lagt til grunn .
SOF-guovllu 2005 juogadeapmi lea biddjon vuođđun .
SUF-området nord for Saltfjellet i alt
SOF-guovlu davábealde Sáltoduoddara buohkanassii
Menn
Goappašat Albmát sohkabealit
Kvinner
Nissonat
Industri og bergverksdrift
Industriija ja bákteruvkedoaibma
Utvinning av råolje og narurgass
Oljju ja luonddugássa roggan
Kraft- og vannforsyning
El-fápmu ja čáhci
Bygge- og anleggsvirksomhet
Huksen- ja rusttetdoaibma
Varehandel , hotell- og restaurantv .
Gálvogávpi , hotealla- ja restaurántadoaibma .
Transport og kommunikasjon
Fievrrideapmi ja gulahallan
Finansiell tjenesteyting
Finánsabálvalusat
Forr. tjenesteyting , eiendomsdrift
Fitnodatbálvalusat , opmodatdoaibma
Off. adm. , forsvar og sosialforsikr .
Almmolaš háldd . , suodjalus ja sosiáladáhkádusat
Undervisning
Oahpahus
Helse- og sosialtjenester
Dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat
Andre sosiale og personlige tjenester
Eará sosiála ja peršovnnalaš bálvalusat
Uoppgitt
Namutkeahtes
Kilde : SSB .
Gáldu : SSB .
, Samisk statistikk 2006 , tabell 39
, Sámi statistihkka 2006 , tabealla 39
Ringvirkninger av jordbruket
Eanandoalu riekkisváikkuhusat
Jordbruket representerer en basisnæring som i all hovedsak eksporterer varer ut av regionen og som bidrar til aktivitet i servicesektoren og annen avledet virksomhet .
Eanandoallu lea dakkár vuođđoealáhus mii váldoáššis fievrrida gálvvuid eret guovllus ja mii buvttiha doaimmaid bálvalussektuvrii ja eará das vuolggahuvvon doaimma .
Mange foretak leverer varer og tjenester til landbruket , og det er en omfattende virksomhet knyttet til foredling og omsetning av landbruksvarer .
Ollu fitnodagat vuvdet gálvvuid ja bálvalusaid eanandollui , ja eanandoallogálvvuide čatnasa viiddis náláštuhttin- ja gávppašandoaibma .
Mye av virksomheten som tidligere skjedde på gården , er i moderne tid overtatt av andre .
Ollu dain bargguin mat ovdal dahkkojedje doalus , leat earát váldán badjelasaset ođđaset áiggis .
Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning ( NILF ) opererer i " Utsyn over norsk landbruk .
Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning ( NILF ) geavaha " Utsyn over norsk landbruk .
Tilstand og utviklingstrekk 2005 " med en inntekts- og sysselsettingsmultiplikator på 1,5 .
Tilstand og utviklingstrekk 2005 " dienas- ja barggolašvuođamultiplikáhtorin 1,5 .
Det vil si at hvert årsverk som blir utført i jordbrukets primærproduksjon medfører omtrent et halvt årsverk i andre næringer .
Dat mearkkaša ahte juohke jahkedoaibma mii čađahuvvo eanandoalu vuođđobuvttadusas lea sullii dat seamma go bealle jahkedoaibma eará ealáhusain .
NILF skriver imidlertid at nivået på inntekts- og sysselsettingsmultiplikator er usikkert og baserer seg på gamle analyser fra 1984 .
NILF čállá dattetge ahte dienas- ja barggolašvuođamultplikáhtora dássi lea eahpesihkar ja vuođđuduvvo boares analysaide 1984:s .
Multiplikatoreffekten varierer mellom regioner og driftsformer .
Multiplikáhtora váikkuhus molsašuddá guovlluid ja doaibmavugiid gaskka .
Sametinget stipulerer multiplikatoreffekten til å være 1,5 i de samiske bosettingsområdene .
Sámedikki árvvoštallama mielde lea multiplikáhtora váikkuhus sámi ássanguovlluin 1,5 .
Tabell 6 Sysselsettingseffekt av jordbruket Direkte sysselsatt i jordbruket Sysselsatt i andre næringer Med en multiplikatoreffekt på 1,5 Total sysselsettingseffekt av jordbruket
Tabealla 6 Barggolašvuohta eanandoalus Njuolga barggus eanandoalus Barggus eará ealáhusain multiplikáhtor 1,5 váikkuhusain Eanandoalu ollislaš barggolašvuohta
Årsverk 743 årsverk 370 årsverk 1 100 årsverk
Jahkedoaibma 743 jahkedoaimma 370 jahkedoaimma 1 100 jahkedoaimma
Den totale sysselsettingseffekt av jordbruket i samiske områder utgjør 1100 årsverk når en tar i betraktning de ringvirkninger jordbruket har i andre næringer .
Eanandoalu ollislaš barggolašvuohta sámi guovlluin lea 1100 jahkedoaimma go váldá vuhtii daid riekkisváikkuhusaid mat eanandoalus leat eará ealáhusaide .
Det er andre viktige ringvirkninger av jordbruket som det ovenfor ikke fanger .
Eanandoalus leat eará deaŧalaš riekkisváikkuhusat go mat bajábealde leat ožžojuvvon mielde .
Ringvirkninger av jordbruket er : Lokaliseringsfaktor .
Eanandoalu riekkisváikkuhusat leat : Lokaliserenfaktuvra .
Opprettholder bosetting i de samiske områdene som igjen er viktig for å opprettholde den samiske kulturen og det samiske språket .
Bisuha ássama sámi guovlluin mii fas lea deaŧalaš sámi kultuvrra ja sámegiela doalaheapmái .
Jordbruket bidrar således til å oppfylle nasjonale og internasjonale forpliktelser og ansvar i forhold til å sikre samisk kultur , språk og samfunnsliv .
Dieinna lágiin váikkuha eanandoallu nationála ja internationála geatnegasvuođaid ja ovddasvástádusa ollašuhttima go guoská sámi kultuvrra , giela ja servodateallima sihkkarastimii .
Servicenivå på bygdene .
Bálvalusdássi giliin .
Skaper grunnlag for annen virksomhet og gitt et økonomisk grunnlag for å opprettholde et servicenivå i kommunene .
Eanandoalu geažil šaddá eará doaibma ja dat addá ekonomalaš vuođu bálvalusdási bisuheapmái gielddain .
Kulturlandskap .
Kultureatnadat .
Jordbruket forvalter og opprettholder kulturlandskapet i de samiske områdene , samt sosiale og kulturelle kvaliteter på bygdene .
Eanandoallu hálddaša ja bisuha kultureatnadaga sámi guovlluin , ja dasto sosiála ja kultuvrralaš kvalitehta giliin .
Bufferfunksjon i arbeidsmarkedet .
Bufferdoaibma bargomárkanis .
Jordbruket har holdt på eller absorbert arbeidskraft i perioder med høy arbeidsledighet .
Eanandoallu lea doallan dahje geavahan bargonávccaid dain áigodagain goas lea leamaš alla bargguhisvuohta .
Det er en betydelig fleksibilitet i forhold til arbeidskraftforbruket , spesielt siden jordbruket er familiedrevet og familiearbeidskraften utnyttes fleksibelt og samordnet .
Bargonávccaid geavaheapmi eanandoalus lea dávggas , erenoamážit go eanandoallu lea bearašdoaibma ja bearašbargonávccaiguin ávkkástallojuvvo dávgasit ja dat leat oktiiordnejuvvon .
Husholdet .
Dállodoallu .
Jordbruket inngår ofte som en del av en næringsutnyttelse i kombinasjon med andre næringer og inntektskilder hvor husholdet sikres et tilstrekkelig inntektsnivå .
Eanandoallu lea dávjá oassin ealáhusávkkástallamis lotnolaga eará ealáhusaiguin ja dienasgálduiguin man oktavuođas dállodollui sihkkarastojuvvo dohkálaš dienasdássi .
Husholdet som økonomisk enhet har vært en tradisjonell og viktig tilpasning i de samiske områdene .
Dállodoallu ekonomalaš ovttadahkan lea leamaš árbevirolaš ja deaŧalaš heiveheapmi sámi guovlluin .
Språk og kulturelt særpreg .
Giella ja kultuvrralaš mihtilmasvuohta .
Et levende jordbruk bidrar til å opprettholde de deler av samisk språk som er særegent og spesielt for jordbruket .
Ealli eanandoallu váikkuha daid osiid bisuheamis sámi gielas mat leat mihtilmasat ja erenoamážat eanandoalus .
Uten jordbruket vil det samiske språk bli fattigere .
Almmá eanandoalu haga šaddá sámegiella geafit .
Jordbruket bidrar også til å opprettholde et kulturelt særpreg i ulike deler av de samiske bosettingsområdene , for eksempel særpreget til sjøsamer og reindriftssamer .
Eanandoallu váikkuha maiddái kultuvrralaš mihtilmasvuođa doalaheami iešguđet osiin sámi ássanguovlluin , omd. mearrasámiid ja boazodoallosámiid mihtilmasvuođa .
Jordbruket og et allsidig arbeids- og næringsliv er gjensidig avhengig av hverandre for å opprettholde bosetting og sysselsetting i de samiske områdene .
Eanandoallu ja buotbeallálaš bargo- ja ealáhuseallin lea sorjavaš nubbi nuppis ássama ja barggolašvuođa doalaheami oktavuođas sámi guovlluin .
Jordbruket alene kan ikke opprettholde bosetting og et servicenivå i bygdene , og det kan heller ikke det øvrige næringslivet gjøre alene .
Eanandoallu okto ii sáhte bisuhit ássama ja bálvalusdási 14 giliin , ja dan ii sáhte maid eará ealáhuseallin okto dahkat .
Noen må etterspørre varer og tjenester for at nærbutikken , kafeen og bensinstasjonen skal overleve .
Muhtun ferte jearahit gálvvuid ja bálvalusaid jos lagašgávpi , kafeeja ja bensinstašuvdna galget ceavzit .
er en basisnæring som etterspør varer og tjenester fra andre sektorer .
Eanandoallu lea vuođđoealáhus mii dárbbaša eará sektuvrraid gálvvuid ja bálvalusaid .
De sysselsatte i jordbruket får inntekter som blir brukt til kjøp av varer og tjenester fra det lokale næringsliv .
Bargit eanandoalus ožžot dietnasa mii geavahuvvo oastit gálvvuid ja bálvalusaid báikkálaš ealáhuseallimis .
Slik har jordbruket og andre næringer gjensidig nytte av hverandre .
Dieinna lágiin ávkkástallet eanandoallu ja eará ealáhusat guđet guimmiineasetguin .
Verdiskapning i jordbruket
Árvobuvttadeapmi eanandoalus
Norsk Institutt for landbruksøkonomisk forskning ( NILF ) utarbeider årlige driftsgranskninger i jordbruket .
Norsk Institutt for landbruksøkonomisk forskning ( NILF ) ráhkada jahkásaš doaibmaguorahallamiid eanandoalus .
Dette er en statistikk basert på regnskap og opplysninger fra tilfeldig utvalgte gårdsbruk fra hele landet .
Dát statistihkka lea vuođđuduvvon rehketdollui ja soaittáhagas válljejuvvon doaluid dieđuide miehtá riikka .
Totalt omfatter undersøkelsen 928 bruk i 2005 .
Ollásit guoská iskkadeapmi 928 dollui 2005:s .
Fra Nord-Norge var det med 113 bruk , der 59 var fra Nordland , 39 fra Troms og 15 fra Finnmark .
Davvi-Norggas ledje mielde 113 doalu , main 59 ledje Norlánddas , 39 Romssas ja 15 Finnmárkkus .
Driftsgranskningene danner blant annet grunnlag for de årlige jordbruksforhandlingene .
Doaibmaguorallamat bidjet vuođu earret eará jahkásaš eanandoallošiehtadallamiidda .
Tabellen nedenfor viser driftsgranskingen for melke- og kjøttproduksjon i Nord-Norge i 2005 .
Tabealla vuolábealde čájeha mielke- ja biergobuvttadeami Davvi-Norggas 2005:s .
Et årsverk er på 1845 timer .
Okta jahkedoaibma lea 1845 diimmu .
De tre hoveddriftsformene melk- og kjøttproduksjon på storfe , geitmelkproduksjon og sauekjøttproduksjon hadde ulik størrelse , arbeidskrav og økonomisk resultat .
Dan golmma mielke- ja biergobuvttadusas gussaelliid , gáicámielkebuvttadusa ja sávzabiergobuvttadusa hárrái lei iešguđet sturrodat , ja dain ledje sierralágan bargogáibádusat ja ekonomalaš boađus .
Tabell 7 Driftsformer 2005 Melk , storfe Geitemelk Sauekjøtt Antall deltakerbruk 71
Tabealla 7 Doaibmavuogit 2005 Mielki , gussaeallit 71 290 3 504 279 500
184 Timeforbruk jordbruk
Sávzza biergu 16 184 2 187 128 100
Kilde : NILF - driftsgranskningene i jordbruket , utfyllende pressemelding 29.11.06 fra Distriktskontoret i Bodø Samla verdiskapning er viktige tall i en samfunnsøkonomisk betraktning .
Dasa lassin lea meahcceávkkástallan álohii leamaš deaŧalaš sámi guovlluid eanandollui . Dattetge lea váttis meroštallat makkár ekonomalaš mearkkašupmi das lea eanandollui .
Forenklet er verdiskapningen i jordbruket i de samiske kommune estimert utfra nettoinntekten på bruket , fordelt på brukstype .
Ovdamearkka dihte bivdojuvvui Deanujogas 2006:s sullii 46 tonna luossa Norgga bealde , maid gaskkas sullii 60% manai luossareiveeaiggádiidda .
Tabell 8 Estimert samla nettoinntekt for samiske områder Samla produksjonsinntekter for alle sauebruk Samla produksjonsinntekter for alle melkebruk
Dat logut maid leat árvvoštallan luossabivddus leat vuosttašgiehtaárvvut ja daid sáhttá dieđusge stuorrudit go váldá atnui eanet viidásetnáláštuhttima .
5.10 Rovvilt Situasjonen for saueholdet preges av maktesløshet i forhold til rovviltforvaltningen .
5.10 Boraspiret Sávzadoalut gillájit fámuhisvuođain boraspirehálddašeami geažil .
Rovviltforvaltningens mål om å ha både en bærekraftig rovviltbestand og et levende landbruk skaper en rekke utfordringer for begge parter .
Boraspirehálddašeami ulbmil ahte sáhttit bisuhit sihke ceavzilis boraspirenáli ja ealli eanandoalu buktá ollu hástalusaid goappašiid beliide .
Under behandlingen av St.meld. nr. 15 ( 2003-2004 ) " Rovvilt i norsk natur " bemerket komiteen at Norge har en forpliktelse til å sikre overlevelsen til alle de store rovviltartene i norsk natur .
Stuorradiggedieáđáhusas nr. 15 ( 2003-2004 ) " Rovvilt i norsk natur " ( boraspiriid birra Norgga luonddus ) muittuha komitea ahte Norggas lea geatnegasvuohta sihkkarastit ahte buot stuorra boraspirenálit sáhttet eallit Norgga luonddus .
Komiteen uttalte samtidig at det fortsatt skal være mulig med levedyktig næringsvirksomhet i landbruket i områder med rovvilt .
Seammás celkkii komitea ahte ain ferte leat vejolaš bargat eanandoaluin boraspireguovlluin nu ahte dat gánniha .
Tapene som er forvoldt av rovvilt økte fra 2003 til 2006 .
Vahágat maid boraspiret leat dagahan leat laskan 2003 rájes 2006 rádjái .
I Troms ble det i 2006 gitt erstatning for 521 sau og 3365 lam , mens det i 2003 ble gitt erstatning for 433 sau og 2980 lam .
2006:s attii Romsa buhtadusa 521 sávzza ja 3365 lábbá ovddas , ja 2003:s addojuvvui 433 sávzza ja 2980 lábbá ovddas .
Jerven er den største skadevolderen på sau og lam i Troms , med 2162 erstattede dyr i 2006 .
Geaŧki dat lea sávzzaid ja lábbáid stuorámus vašálaš Romssas , doppe buhtaduvvojedje 2162 ealli 2006:s .
Deretter følger gaupe med 627 erstattede dyr .
Dasto 627 ealli maid albbas lei goddán .
Det ble i tillegg utbetalt erstatning for 111 dyr drept av kongeørn og 101 dyr drept av bjørn .
Dasa lassin máksojuvvui buhtadus 111 ealli ovddas maid gonagasgoaskin lei goddán ja 101 ealli maid guovža lei goddán .
I Finnmark er bjørn den største skadevolderen på sau .
Finnmárkkus lea guovža stuorámus vahátdahkki sávzadoalus .
I 2006 ble 351 sauer erstattet som tatt av bjørn .
2006:s máksojuvvui buhtadus 351 sávzza ovddas maid guovža lei goddán .
Jerv er den nest største skadevolderen med 254 erstattede dyr , og deretter følger gaupe med 202 dyr . Ingen sauer ble erstattet som drept av kongeørn eller ulv i 2006 .
Geaŧki lea nubbin stuorámus vahátdahkki ja 254 sávzza ovddas maid geatki lea goddán máksojuvvui buhtadus , ja dasto boahtá albbas 202 ealli ovddas lea máksojuvvon buhtadus maid albbas lea goddán .
Tabell 9 Erstattet beløp i Finnmark og Troms fordelt etter år År
Tabealla 9 Máksojuvvon buhtadus Finnmárkkus ja Romssas juogaduvvon jagiid mielde Jahki
Ant . søknader
Ohcamiid lohku
Sluppet Sau
Buhtaduvvon
Tapt
Submi
Troms
Romsa
Kilde : Direktoratet for naturforvaltning
Gáldu : Luondduhálddašan direktoráhta
5.11 Kulturlandskap i endring Med kulturlandskap menes det menneskeskapte dyrkningslandskap som har oppstått gjennom langvarig kultivering av landskapet gjennom husdyrhold , ( beite og fôrproduksjon ) og dyrking til hushold ( åkerbruk ) .
5.11 Kultureatnadat rievdadusas Kultureatnadahkan oaivvilduvvojit eatnamat maid olbmot leat dikšon ja gilván ja mat leat šaddan eanandoalu guhkes áiggi kultiverema bokte nugo šibitdoalu , ( guođoheapmi ja fuođđarbuvttadus ) ja eatnama dikšuma bokte dállodollui ( bealddut ) .
Kulturlandskapet er i dag i ferd med å forringes ved at jordbruksdriften i mange områder er lagt ned .
Dál lea kultureanadat billašuvvamin go eanandoallu ollu báikkiin lea heaittihuvvon .
Dette medfører at ugras , kratt og skog vokser fram på arealer som tidligere var dyrket eller brukt som beite .
Dán geažil hilskuluvvet , bohtuluvvet / suovkaluvvet ja meahcciluvvet dat eatnamat mat ovdal ledje gilvojuvvon dahje geavahuvvojedje láidumin .
Det skjer dermed en forringelse av jordbruksarealene og utsikten blir ødelagt .
Dieinna lágiin billašuvvet eanandoalloeatnamat ja geahčastat billašuvvá .
I tillegg forfaller bygningsmassen flere steder .
Dasa lassin luskkiidit visttit ollu báikkiin .
Det kan skje med egen drift eller med bortleie til andre gårdbrukere .
Eananláhka dadjá oppalaččat ahte gilvojuvvon eana galgá dikšojuvvot .
Jordvern er en prioritert nasjonal målsetting .
Eatnamiid sáhttá ieš dikšut dahje láigohit eará dolliide .
Kulturlandskapet er viktig i alle distrikter .
Eanasuodjaleapmi lea vuoruhuvvon nationála mihttomearri .
Levende kulturlandskap gir økt opplevelse av naturen og er en 16
Guovddáš báikkiin ferte eastadit heaittiheami , ja giliin fas ferte hehttet vesáluvvama . 16
trivselsfaktor for de som bor og ferdes .
Kultureatnadat lea deaŧalaš buot guovlluin .
Langs hurtigruteleia har bosettingen og kulturlandskapet stor betydning for de visuelle inntrykk reisende kan oppleve .
Hurtigrute-máđiijas lea ássamis ja kultureatnadagas mearkkašupmi , dan ektui maid mátkkošteaddjit sáhttet oaidnit .
Åpne ferdselsveger er viktig med tanke på at vi skal få oppleve naturen vår .
Rabas johttingeainnut leat deaŧalaččat dainna jurdagiin ahte mii galgat beassat oaidnit min luonddu .