pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det må på plass før våre kulturhistoriske skatter kan vende hjem igjen, avslutter sametingsråd Henrik Olsen.
Dat ferte leat sajis ovdal go min kulturhistorjjálaš ártnat sáhttet máhccat ruoktot, loahpaha sámediggeráđđi Henrik Olsen.
En arbeidsgruppe bestående av representanter fra Norsk Folkemuseum, Sametinget og Samisk Museumlag vurderte ulike modeller for tilbakeføring.
Bargojoavku mas ledje ovddasteaddjit Norgga Álbmotmuseas, Sámedikkis ja Sámi Museasearvvis árvvoštalle iešguđetlágan máhcahanmodeallaid.
Arbeidsgruppens rapport ble fremlagt i 2012.
Bargojoavkku raporta ovddiduvvui 2012:s.
19. juni 2012 ble avtalen om tilbakeføring undertegnet av Kulturhistorisk museum, Norsk Folkemuseum og Sametinget.
Geassemánu 19.b. 2012 vuolláičálli Kulturhistorjjálaš musea, Norgga Álbmotmusea ja Sámedikki máhcahanšiehtadusa.
19. juni 2019 ble overføringsavtalen av samisk gjenstandsmateriale undertegnet av partene Sametinget, Norsk Folkemusem, Kulturhistorisk museum og representanter for de seks konsoliderte samiske museene Norge.
Geassemánu 19. b. 2019 vuolláičálle oasálaččat Sámediggi, Norgga Álbmotmusea, Kulturhistorjjálaš musea ja Norgga guđa ovttastuvvon sámi museaid ovddasteaddjit sámi dávvirávdnasiid sirdinšiehtadusa.
Bilder fra markeringen finnes på Sametingets Flickr-konto: https://www.flickr.com/photos/samediggi/albums/72157709154018166
Govaid dilálašvuođas gávnnat Sámedikki Flickr-siiddus: https://www.flickr.com/photos/samediggi/albums/72157709154018166
PRM: Samiske kvinnelige entreprenører i anmarsj
PRD: Sámi nissonat ealáhushutkin
Fem samiske kvinnelige bedriftsledere innenfor designfeltet som til sammen omsetter for millioner i regionen, har i disse dager vært samlet i Tromsø.
Vihtta sámi nissonfitnodatjođiheaddji designsuorggis geat vuvdet miljovnnaid ovddas dán guovllus, leat dáid beivviid leamaš čoahkkanan Romsii.
Sammen med Sametinget forbereder de seg på å ha en felles stand på Oslo Design Fair i august 2020.
Ovttas Sámedikkiin leat sii ráhkkanan ovttas Oslo Design Fair searvamii borgemánus 2020.
Bedriftene har nettopp gjennomført andre samling i Tromsø, hvor de har hatt møter med Sparebanken Nord-Norge, møbelsnekkeriet Ekte og pitcheksperten Andreas Nilsen som jobber på gründerhuben Flow.
Fitnodagat leat gieskat čađahan nuppi čoagganeami Romssas, gos sis leat leamaš čoahkkimat Davvi-Norgga Seastinbáŋkkuin, møbelsnekkeriet Ekte fitnodagain ja pitcháššedovdiin Andreas Nilsen geat barget gründerhuben Flow:s.
Samiske kvinnelige bedriftsledere
Sámi nissonolbmot fitnodatjođiheaddjin
Sametinget har igangsatt bedriftsutviklingsprogram «Faamoe» (som betyr styrke/makt på sørsamisk) for samiske designere.
Sámediggi lea álggahan fitnodatovddidanprográmma «Faamoe» (mii mearkkaša fápmu máttasámegillii) sámi designeriid várás.
Det er fem kvinnelige bedriftsledere som deltar i programmet, hvor hovedfokuset er å styrke lønnsomheten til bedriftene.
Vihtta nissonfitnodatjođiheaddji servet prográmmii, mas váldofokus lea gánnáhahttivuođa nannemis fitnodagain.
– En rapport fra Innovasjon Norge om kvinnelig entreprenørskap viser at det er færre kvinnelige entreprenører enn mannlige.
– Innovašuvdna Norgga raporta nissonealáhushutkiid birra čájeha ahte nissonolbmuid gaskkas eai leat nu ollu ealáhushutkit go almmáiolbmuid gaskkas.
Derfor er det svært gledelig å se at vi i «Faamoe» har sterke og dyktige kvinnelige bedriftsledere, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Danne lea hui illudahtti oaidnit go mis «Faamoe» prográmmas leat nana ja čeahpes nissonfitnodatjođiheaddjit, dadjá sámediggeráđđi Silje Karine Muotka.
Bedriftene representerer et bredt spekter i fagfeltet og leverer alt fra grafisk design, interiør, illustrasjon og smykkedesign.
Fitnodagat ovddastit ollu fágasurggiid nugo gráfalaš design, interiøra, illustrašuvdna ja čikŋadesign.
Deltagerne består av generasjonsbedriften Graveniid fra Karasjok som designer og produserer ullklær lokalt, designeren LilleLi smykker, interiørprodusenten Sámi Stories, den Tromsøbaserte illustratøren Kine Kunst, og designbyrået Árvu.
Oasseváldit bohtet Graveniid fitnodagas Kárášjogas mat designejit ja buvttadit ullobiktasiid báikkálaččat, designer LilleLi smykker, interiørbuvttadeaddji Sámi Stories, Romssa illustratevra Kine Kunst, ja designfitnodat Árvu.
Samisk identitet som et fortrinn
Sámi identitehta ovdamunnin
I dag ser vi at samiske identitet er et fortrinn i design.
Dál oaidnit ahte sámi identitehtas lea ovdamunni design oktavuođas.
Designbedriftene i «Faamoe» er med på å forme samisk identitet gjennom sitt designuttrykk gjennom å bidra til å skape moter og trender, noe som gjør at de er med på å styrke hele den samiske kulturen.
«Faamoe» designfitnodagat leat mielde hábmemin sámi identitehta iežaset design bokte ja sii hutket mohtaid ja treanddaid, mainna sii leat mielde nannemin olles sámi kultuvrra.
I programmet settes det fokus på hvordan bedriftene bruker sin samiske identitet og felles kultur aktivt i kommunikasjonen av sin merkevare.
Prográmmas lea fokus movt fitnodagat geavahit iežaset sámi identitehta ja oktasaš kultuvrra árjjalaččat mearkagálvvuset fállamis.
I løpet av dette året vil de samarbeide frem mot deltagelse på Oslo Design Fair med mål om å tilgjengeliggjøre samisk design på flere arenaer utenfor lokalmarkedet eller turistmarkedet.
Dán jagi áigge áigot sii ovttasbargat searvamii Oslo Design Fair meassuide dainna ulbmilin ahte olámuddui buktit sámi design ollu arenain olggobealde báikkálaš márkana dahje turistamárkana.
Andre samling i «Faamoe»
«Faamoe» nubbi čoagganeapmi
På samlingen den 5. og 6. november var fokuset på salgsteknikker og hvordan fremstå fysisk med en stand, noe som også vil komme godt med før julen setter inn og de skal forberede flere messer og markeder.
Čoagganeames skábmamánu 5. ja 6. b. lei fokus vuovdinteknihkaide ja movt fysalaččat ordnet vuovdinbeavddi, mii lea ávkkálaš maiddái ovdal juovllaid, go galget ráhkkanit meassuide ja márkaniidda.
Bedriftenes tilbakemeldinger er at det er godt å ha «Faamoe» hvor de kommer for å ha full fokus på å styrke eget selskap og merkevare, når de i den daglige driften vanligvis fokuserer på kunder og produksjon.
Fitnodagat dadjet máhcahandieđuin ahte lea buorre go lea «Faamoe» gos sii čohkkejit návccaid ollásit nannet iežaset fitnodaga ja mearkagálvvu, go sii beaivválaš doaimmas dábálaččat fokuserejit kundariidda ja buvttadeapmái.
– «Faamoe» er igangsatt etter evalueringer fra andre bedriftsutviklingsprogrammer og viser allerede gode resultater med mer individuelt rettet innhold mot en mindre gruppe deltagere, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– «Faamoe» lea álggahuvvon eará fitnodatovddidanprográmmaid evalueremiid maŋŋel ja čájeha juo buriid bohtosiid eanet individuála sisdoaluin mii manná unnit oasseváldiide, dadjá sámediggeráđđi Silje Karine Muotka.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, mob +47 984 87 576
Jearahallama addá dahje vástida gažaldagaide sámediggeráđđi Silje Karine Muotka, mob +47 984 87 576.
PRM: SáMOS søker pilotbarnehager
PRD: SáMOS ohcá pilohtamánáidgárddiid
Sametingets barnehageprosjekt SáMOS, samiske barn i nye pedagogisk rom, tilbyr nå muligheten for samiske barnehager å søke om å bli pilotbarnehage.
Sámedikki mánáidgárdeprošeakta SáMOS, Sámi mánát ođđa searvelanjain, almmuha dal sámi mánaidgárddiide vejolašvuođa ohcat pilohtamánáidgárdin.
Målet med pilotbarnehageordningen i SáMOS er å samifisere barnehagen og gjennom dette legge et grunnlag for Sametingets SáMOS-prosjekt, for å utvikle samisk barnehagepedagogikk og arbeidsmetode etter samisk tankemåte.
SáMOS pilohtamánáidgárddiid ortnega ulbmil lea sámáidahttit mánáidgárddi ja dakko bokte addit vuođu Sámedikki SáMOS prošektii, ovddidan dihte sámi mánáidgárdepedagogihka ja bargovuogi, sámi vuođđojurdagiid mielde.
Hensikten med SáMOS-prosjektet er å utvikle pedagogisk arbeid med utgangspunkt i samiske verdier, naturkunnskap, språk, kultur, ledelse og tradisjonskunnskaper.
SáMOS-prošeavtta áigumuš lea ovddidit pedagogalaš barggu gos vuolggasadjin leat sámi árvvut, luonddumáhttu, giella, kultuvra, jođiheapmi ja árbedieđut.
Pilotbarnehagearbeidet gjennomføres sammen med forskere fra Samisk høgskole.
Pilohtamánáidgárdebargu čađahuvvo ovttas Sámi allaskuvlla dutkiiguin.
Vi starter opp med fire pilotbarnehager, og deretter skal flere barnehager involveres.
Álgovuorus biddjojit johtui njeallje pilohtamánáidgárddi ja dan maŋŋá lasihuvvojit eanet mánáidgárddit.
Søknadsfristen er 15. oktober.
Ohcanáigi lea golggotmánu 15. beaivvi.
– Nå har SáMOS-prosjektet kommet så langt at det konkret skal forske og utvikle samiske arbeidsmetoder sammen med samiske barnehager.
– Dál SáMOS-prošeakta lea ollen dan muddui ahte konkrehtalaččat galgá dutkat ja ovddidit sámi bargovugiid ovttas sámi mánáidgárddiiguin.
Det blir interessant å følge samisk pedagogisk utvikling, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Šaddá miellagiddevaš čuovvut sámi pedagogalaš ovdáneami ovddasguvlui, dadjá sámediggeráđđi Mikkel Eskil Mikkelsen.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf +47 917 42 161
Jearahallama addá sámediggeráđđi Mikkel Eskil Mikkelsen, tel. +47 917 42 161
PRM: Skuffet over regjeringens Nussir-ja
PRD: Beahtahallan go ráđđehus lea miehtan Nussira ruvkeáššis
Kongen i statsråd har i dag godkjent driftskonsesjonen til Nussir ASA for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni i Repparfjord.
Gonagas stáhtaráđis lea odne dohkkehan Nussir ASA ruvkedoaibmakonsešuvnna Nussiris ja Gumpenjunis Riehpovuonas.
– Sametinget har ikke gitt sin tilslutning til dette vedtaket, og jeg ser det som et av de alvorligste angrepene på samisk kultur og næringsutøvelse siden vedtaket om utbygging av Altavassdraget, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
– Sámediggi ii leat guorrasan dán mearrádussii, ja mun oainnán ahte dat lea duođaleamos falleheapmi sámi kultuvrra ja ealáhusbarggu ektui Álttáeanu huksema rájes, dadjá sámediggepresideanta Aili Keskitalo.
Vedtaket om å gi driftskonsesjon til Nussir ASA er fattet av hele regjeringen etter at blant annet Sametinget hadde klaget på konsesjonen Nærings- og fiskeridepartementet ga 14. februar 2019.
Mearrádusa ahte addit doaibmakonsešuvnna Nussir ASA:i lea dahkan olles ráđđehus maŋŋá go earret eará Sámediggi lea váidán konsešuvnna maid Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta attii guovvamánu 14. b. 2019.11.
Sametingsråd Silje Karine Muotka peker på at partiet Venstre med dette er med på å fatte et vedtak de selv har sagt de aldri vil akseptere, og KrF er med på et vedtak som innebærer stor fare for å bryte folkerettslige bestemmelser om urfolks kultur.
Sámediggeráđđi Silje Karine Muotka čujuha ahte Gurutbellodat lea mielde mearrideamen vaikko ieža leat dadjan ahte eai goassige áiggo dohkkehit, ja Risttalaš álbmotbellodat lea mielde mearrideamen mas lea stuorra várra ahte álbmotrievttálaš mearrádusat álgoálbmot kultuvrra ektui rihkkojuvvojit.
– Jeg er kanskje ikke overrasket, men mest fortvilet over at partiers standpunkter og grunnverdier så lett kan settes til side når samisk kultur står på spill, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Mun in leat várra hirpmástuvvan, muhto eanemusat doaivvuhuvvan go bellodagaid oainnut ja vuođđoárvvut nu álkidit sáhttet garvojuvvot dalle go sámi kultuvrra birra lea sáhka, dadjá sámediggeráđđi Silje Karine Muotka.
Sametinget har i to plenumsvedtak med et stort flertall tatt et klart negativt standpunkt til gruveprosjektet Nussir.
Sámediggi lea guovtti dievasčoahkkinmearrádusa bokte stuorra eanetloguin čájehan čielga negatiivvalaš oainnu ruvkeprošektii Nussiris.
I tillegg til generelt mangelfulle utredninger om miljø og fiske, viser også Sametinget til at det ikke har vært reelle konsultasjoner mellom myndighetene og reindriftsutøverne i området.
Lassin go oppalaččat leat leamaš váilevaš čielggadusat birrasa ja guolástusa birra, čujuha Sámediggi maiddái dasa ahte eai leat leamaš duohta konsultašuvnnat eiseválddiid ja guovllu boazodolliid gaskka.
Departementet har ikke tatt hensyn til verken samiske interesser, natur- og miljøvernorganisasjoner eller statens egne fagorganer, som har støttet opp under Sametingets bekymringer.
Departemeanta ii leat vuhtii váldán sámi beroštumiid, luonddu- ja birasorganisašuvnnaid iige stáhta iežas fágaorgánaid oaiviliid, mat leat dorjon Sámedikki fuolastumiid.
Sametinget understreker at tiltaket vil ha store negative virkninger på de berørte reinbeitedistriktene og samiske interesser.
Sámediggi deattuha ahte doaibmabijus leat stuorra negatiivvalaš váikkuhusat guoskevaš orohagaide ja sámi beroštumiide.
– De har vår fulle støtte i tiden fremover, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Mii doarjut sin ollásit áiggi ovddas guvlui, dadjá sámediggeráđđi Silje Karine Muotka.
Sametinget samles til plenumsmøte i neste uke.
Sámedikkis lea dievasčoahkkin boahtte vahkus.
Nussir-saken er ikke satt på sakskartet, men kan tas opp dersom et flertall av de folkevalgte ønsker det.
Nussir ášši ii leat áššelisttas, muhto sáhttá váldojuvvot áššin jos áirasiid eanetlohku dan háliida.
– Jeg ser det ikke som usannsynlig at Sametinget vil komme med en uttalelse til dette vedtaket, avslutter sametingspresident Aili Keskitalo.
– Mun oainnán ahte ii leat eahpevejolaš ahte Sámediggi buktá cealkámuša dán mearrádussii, dadjá sámediggepresideanta Aili Keskitalo loahpas.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo +47 971 29 305 aili.keskitalo@samediggi.no eller sametingsråd Silje Karine Muotka, + 47 984 87 576, silje.karine.muotka@samediggi.no
Gažaldagaide vástida dahje addá jearahallama, váldde oktavuođa sámediggepresidentii Aili Keskitalo +47 971 29 305 aili.keskitalo@samediggi dahje sámediggeráđđái Silje Karine Muotka, + 47 984 87 576, silje.karine.muotka@samediggi.no
PRM: Støtte til forestilling om skoltesamenes kultur og historie
PRD: Doarjja čájálmassii nuortalaččaid kultuvrra ja historjjá birra
Sametingsrådet tildeler 150 000 kroner til Stiftelsen Ferske Scener, til produksjon av teaterforestillingen Muohtadivggažat/Lyden av snø.
Sámediggeráđđi juolluda 150 000 ruvnno vuođđudussii Ferske Scener, teáhterčájálmasa Muohtadivggažat/Lyden av snø buvttadeapmái.
Tema for forestillingen er skoltesamenes kultur og historie, i skjæringspunktet mellom vesten og russisk side.
Čájálmasa fáddán lea nuortalaččaid kultuvra ja historjá deaivvadettiin oarjemáilmmi ja Ruošša.
I perioden 1826 til 1949 ble grensene mellom Norge, Finland og Russland endret flere ganger, og skoltesamenes tradisjonelle levemåte ble vanskelig.
1826-1949 áigodagas rievdaduvvojedje máŋgii rájit Norgga, Suoma ja Ruošša gaskka, ja nuortalaččaid árbevirolaš eallinvuohki šattai váttisin.
– Sametingsrådet er glad for å kunne bidra til realisering av en teaterproduksjon som setter fokus på den skoltesamiske befolkningens vanskelige historie som et grenseløst folk rammet av stormakters grensesettinger, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Sámediggeráđđi lea ilus go sáhttá leat veahkkin duohtandahkamin teáhterbuvttadeami mii čalmmustahttá nuortalaččaid váttis historjjá rájakeahtes álbmogin masa stuorraválddiid rádjarievdadeamit garrasit čuhce, dadjá sámediggeráđi Henrik Olsen.
Oppsetningen beskriver tre startpunkter som hver for seg gir et bilde av livet i grenselandet mellom øst og vest, og menneskene der.
Čájálmas válddaha golbma vuolggaheami main juohkehaš govvida eallima rádjariikkain nuortan ja oarjin, ja olbmuid mat doppe ásse.
Området var åsted for noen av de mest dramatiske krigshandlinger, og er et område der stormaktene Russland og USA de siste 100 år har brukt store militære ressurser på å markere grensen seg imellom.
Dán guovllus dáhpáhuvve eanemus dramáhtalaš soahtedagut, ja lea guovlu gos stuorraválddit Ruošša ja USA leat maŋimuš 100 jagi geavahan ollu militeara resurssaid gaskasaš rájá markeret.
Premieren er satt til juni 2020, og forestillingen blir vist på Festspillene i Nord-Norge.
Bihttá čájehuvvo vuosttaš geardde 2020 geassemánus Festspillene i Nord-Norge riemuin.
Deretter skal forestillingen på turné.
Dasto čájálmas vuolgá turnéii.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Jus háliidat jearahallat dahje gažaldagaid divvut, de vástida sámediggeráđi Henrik Olsen, tlf. 907 75 219
PRM: Støtte til ny samisk barnehageavdeling i Tromsø
PRD: Doarjja ođđa sámi mánáidgárdeossodahkii Romssas
Sametingsrådet har bevilget 200.000 kroner til Sjømannsbyen barnehage i Tromsø til oppstart av ny samisk avdeling.
Sámediggeráđđi lea juolludan 200.000 ru Sjømannsbyen mánáidgárdái Romssas ođđa sámi ossodaga ásaheapmái.
– Dette er en skikkelig gladsak!
– Dát lea duohta illuášši!
Tromsø kommune har utvidet samiskspråklig barnehagetilbud i byen, og flere barn vil få et barnehagetilbud som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Romssa suohkan lea viiddidan sámegielat mánáidgárdefálaldaga gávpogis, ja eanet mánát ožžot mánáidgárdefálaldagas mii váldá vuolggasaji sámi gielas ja kultuvrras.
Ved at det nå er etablert en ny samisk avdeling ved Sjømannsbyen barnehage, så vil det samiske barnehagetilbudet og fagmiljøet styrkes, sier en glad sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Go dál lea ásahuvvon ođđa sámi ossodat Sjømannsbyen mánáidgárddis, de nannejuvvo sámi mánáidgárdefálaldat ja fágabiras, dadjá sámediggeráđđi Mikkel Eskil Mikkelsen gii lea movtta.
Sjømannsbyen barnehage er en kommunal barnehage i Tromsø kommune med fire avdelinger.
Sjømannsbyen mánáidgárdi lea Romssa suohkana mánáidgárdi mas leat njeallje ossodaga.
Barnehagen åpnet i 2016 med én egen samisk avdeling, men etter åpningen av den samiske avdelingen merket de raskt behovet for flere samiskspråklige barnehageplasser.
Mánáidgárddis rahppojuvvui 2016:s sierra sámi ossodat, muhto sámi ossodaga rahpama maŋŋá oidne johtilit ahte dárbu lea eanet sámegielat mánáidgárdesajiide.
For å imøtekomme behovet for flere samiske barnehageplasser vedtok Tromsø kommune å opprette en samisk avdeling til ved barnehagen, og fra i høst har det vært to samiske avdelinger ved barnehagen.
Go dárbu lei stuoris sámi mánáidgárdesajiide de mearridii Romssa suohkan ásahit vel ovtta sámi ossodaga mánáidgárddis, ja čavčča rájes leat leamaš guokte sámi ossodaga mánáidgárddis.
De samiske avdelingene skal ivareta samisk språk, kultur og levesett, og det er samisktalende personale på avdelingene.
Sámi ossodagat galget gozihit sámi giela, kultuvrra ja eallinvuogi, ja ossodagain leat sámegielat bargit.
– Det er veldig gledelig å se at på tre år har de samiske barnehageplassene økt fra fire til 24 plasser, sier Mikkelsen.
– Hui movttiidahtti oaidnit go golmma jagis sámi mánáidgárdesajit leat lassánan njealji sajis 24 sadjái, dadjá Mikkelsen.
Sametingsrådet bevilger 200.000 kroner til prosjektet fra tilskuddsordningen Tilskudd til prosjekter og utviklingsarbeid i barnehager.
Sámediggeráđđi juolluda 200.000 ru prošektii doarjjaortnegis doarjja prošeavttaide ja ovddidanbargui mánáidgárddiin.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161, mikkel.eskil.mikkelsen@samediggi.no
Gažaldagaide vástida dahje addá jearahallama sámediggeráđđi Mikkel Eskil Mikkelsen, tel. +47 917 42 161, mikkel.eskil.mikkelsen@samediggi.no
Sametingsrådet gir 375.000 kroner i tilskudd til selskapet Store Tamsøy ANS i Nordkapp kommune.
Sámediggeráđđi juolluda 375.000 ruvnno doarjjan gávpevuođđudussii Store Tamsøy ANS:i Davvenjárgga gielddas.
Midlene skal gå til utvikling av flere produkter og opplevelser på Store Tamsøy i Porsangerfjorden.
Ruđat galget mannat buktagiid ja vásihusaid ovddideapmái Dávdnesállas Porsáŋgguvuonas.
Store Tamsøy ANS sin virksomhet har så langt vært rettet mot multebærplukking på øya Store Tamsøy i Porsanger kommune.
Store Tamsøy ANS doaibma lea dán rádjai leamaš luomečoaggin sullos Dávdnesállas (Store Tamsøy) Porsáŋggu gielddas.
Selskapet ønsker større lokal verdiskaping enn det som multebæra bidrar til og ser nå på muligheten til å utvikle andre aktiviteter med bakgrunn i Tamsøyas historie og beliggenhet.
Gávpevuođđudus háliida eanet báikkálaš árvoháhkama luomečoaggimii lassin ja oaidná dál vejolašvuođa ovddidit eará doaimmaid Dávdnesálla historjjá vuođul ja dan vuođul gos dat lea.
I denne forbindelse har ærfuglbestanden en viktig rolle, både for høsting av edderdun, men også i forhold til å styrke opplevelsen ved å besøke øya.
Dan oktavuođas lea hávdanális deaŧalaš rolla, sihke uvjjaid ávkkástallama ektui, muhto maiddái dan ektui ahte gussiide addit buoret vásáhusa.
Selskapet ønsker blant annet å arrangere et årlig ærfuglseminar, der innholdet også kan utvides til andre fuglearter.
Gávpevuođđudus háliida earret eará lágidit jahkásaš hávdaseminára, man sisdoallu sáhttá maiddái viiddiduvvot eará loddešlájaide.
Det skal også bli arrangert seminar rundt temaet ville vekster, matlaging etc.
Galgá maiddái lágiduvvot seminára luonddu šattuid, biebmoráhkadeami jna birra.
– Ideen med å skape større verdier med bakgrunn i ærfuglbestanden på øya er interessant.
– Jurdda ahte háhkat ollu árvvuid hávdanáli vuođul sullos, lea miellagiddevaš.
Dette vil gi muligheter for høsting av edderdun, men også gjøre det mer attraktivt å besøke øya.
Dat addá vejolašvuođa ávkkástallat uvjjaiguin, muhto maiddái geahččalit geasuhit eanet olbmuid galledit sullo.
Mulighetene for å utvikle ideen videre til høsting av andre utmarksprodukter er spennende, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Vejolašvuohta ovddidit jurdaga viidáseappot eará meahccebuktagiid ávkkástallamii lea gelddolaš, dadjá sámediggeráđđi Silje Karine Muotka.
Store Tamsøy ANS ønsker å tilby en reise tilbake i tid både i forhold til innkvartering og det enkle liv ellers.
Store Tamsøy ANS háliida fállat mátkki ruovttoluotta áigái, go sihke orrun ja eallin muđui lei eaŋkileabbo.
Selskapet mener å ha et stort potensiale som de ønsker å utvikle i nært samarbeid med forskningsmiljø og fagfolk innen ulike satsingsområder.
Gávpevuođđudus oaivvilda ahte leat stuorra vejolašvuođat, maid sii háliidit ovddidit lagas ovttasbargguin dutkanbirrasiin ja fágaolbmuiguin iešguđege áŋgiruššansurggiid siskkobealde.
– Det er en nyskapende og spennende forretningsidé, som vil kunne bidra til økt interesse og kunnskap for hele regionen, sier Muotka.
– Dát lea ođđahutki ja gelddolaš gávpejurdda, mii sáhtášii váikkuhit dasa ahte buorránivččii beroštupmi olles regiovdnii ja máhttu dan birra, dadjá Muotka.
Tilskuddet gis fra tilskuddsordningen Tilskudd til næringsliv, bedriftsutvikling, kombinasjons- og utmarksnæringer, og er i samsvar med prioriteringene.
Doarjja addojuvvo doarjjaortnegis Doarjja ealáhusaide, fitnodatovddideapmái, lotnolas- ja meahcceealáhusaide, ja dat dávista vuoruhemiide.
I år prioriteres tiltak som gir en betydelig grad av nyskaping og bedriftsutvikling, tiltak som gir økt omsetning av kortreist mat og andre matprodukter fra samiske områder, og tiltak som gir lønnsomme etableringer innen utmarksnæringer.
Dán jagi vuoruhuvvojit doaibmabijut mat addet ollu ođđaháhkama ja fitnodatovddideami, doaibmabijuide mat buoridit báikkálaš biebmu ja sámi guovlluid eará biebmobuktagiid gávpejođu, ja doaibmabijuide mat addet gánnáhahtti ásahemiid meahcceealáhusaid siskkobealde.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, mob. +47 984 87 576, silje.karine.muotka@samediggi.no
Jearahallama addá ja vástida gažaldagaide sámediggeráđđi Silje Karine Muotka, mob. +47 984 87 576, silje.karine.muotka@samediggi.no
PRM: Støtter grenseoverskridende museumsprosjekt
PRD: Dorjot rájáidrasttideaddji museaprošeavtta
Sametingsrådet gir 332.000 kroner i støtte til Stiftelsen Saemien Sijte til prosjektet «Muittut, muitalusat - the story of the Sámi by the Sámi».
Sámediggeráđđi juolluda 332.000 ruvdnosaš doarjaga Saemien Sijte-vuođđudusa prošektii.
Målet med prosjektet er å utvikle metodiske og teknologiske løsninger som kan brukes i formidling av samisk kultur og samiske gjenstander.
Prošeavtta mihttun lea ovdánahttit metodalaš ja teknologalaš čovdosiid maid sáhttá geavahit sámi kultuvrra ja sámi dávviriid gaskkusteamis.
Prosjektet er et interreg-prosjekt mellom de tre samiske museene Saemien Sijte i Norge, Ájtte i Sverige og Siida i Finland.
Prošeakta lea Norgga beale Saemien Sijte musea, Ruoŧa beale Ájtte musea ja Suoma beale Siida musea gaskasaš interreg-prošeakta.
I tillegg er Luleå tekniske Universitet og University of Lapland i Rovaniemi med på samarbeidet.
Dasa lassin leaba Luleå tekniske Universitet ja Roavvenjárgga Lappi universitehta mielde ovttasbarggus.
– Sett i lys av at både Norge og Finland har store prosjekter på gang med å få tilbakeført samiske gjenstander til de samiske museene, er det naturlig at de samiske museene tenker nytt på hvordan stille ut, fremstille og formidle våre egne gjenstander og vår egen historie, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Go geahččá dan, ahte sihke Norggas ja Suomas leat stuorebuš prošeavttat jođus oažžun dihtii sámi dávviriid sámi museaide, de lea lunddolaš ahte sámi museat jurddašit ođđa vugiin dan, mo čájehit, govvidit ja gaskkustit iežamet dávviriid ja iežamet historjjá, dadjá sámediggeráđđi Henrik Olsen.
Norsk folkemuseum og Kulturhistorisk museum i Oslo skal tilbakeføre halve den samiske samlingen som finnes på folkemuseet til de samiske museene.
Norgga álbmotmusea ja Kulturhistorjjálaš musea Oslos galget sámi museaide máhcahit beali sámi čoakkáldagas mii lea gávdnomis álbmotmuseas.
I sommer ble den endelige avtalen på overføring av eierskap undertegnet, og Saemien Sijte er mottaker av halve den sørsamiske samlingen.
Loahpalaš sirdin- ja eaiggátvuođašiehtadus vuolláičállojuvvui geasset, ja Saemien Sijte vuostáiváldá beali lullisámi čoakkáldagas.
Nasjonalmuseet i Finland besluttet i 2017 å gi tilbake hele sin samiske samling til det samiske museet Siida i Inari.
2017:s mearridii Suoma nationálamusea máhcahit olles sámi čoakkáldagas Siida sámemuseai Anárii.
Mange av gjenstandene som skal tilbakeføres er så skjøre at det må finnes nye metoder for å formidle dem. I prosjektet skal det skapes en moderne autentisk formidling av samisk kultur og kulturarv på samiske verdier, identitet og levende liv.
Ollu dávvirat mat galget máhcahuvvot leat nu rašit ahte ferte ođđa vugiid gávdnat daid gaskkusteapmái. Prošeavttas hábmejuvvo ođđaáigásaš autenttalaš vuohki mo gaskkustit sámi kultuvrra ja kulturárbbi mii vuođđuduvvá sámi árvvuide, identitehttii ja ealli eallimii.
Dette gjøres gjennom å utvikle et nytt samisk museumsspråk basert på nye metodologiske og teknologiske løsninger.
Dán dahká go ovdánahttá ođđa sámi museagiela mii vuođđuduvvá ođđa metodologalaš ja teknologalaš čovdosiidda.
Et av målene med prosjektet er også at det skal skapes en grenseløs tilgang og forbindelse mellom de tre museene lokalisert i ulike deler av Sápmi.
Okta prošeavtta mihtuin lea maiddái hábmet rájáhis olahanmuttu ja oktavuođa dan golmma musea gaskka mat leat iešguđetge sajis Sámis.
På den måten vil museene kunne dele sitt innhold virtuelt med både sine egne besøkende, men også med besøkende på de øvrige museene.
Dainna lágiin sáhttet museat juogadit sisdoaluset virtuálalaččat sihke iežaset gallededdjiide, muhto maiddái sidjiide guđet galledit daid eará museaid.
Slik vil man kunne gi besøkende en bedre oppfatning av hele Sápmi på tvers av både regioner og landegrenser.
Dát addá gallededdjiide buoret áddejumi olles Sámi guovllus, sihke guovlluid ja riikarájáid rastá.
Gjenstandene skal gjøres mer levende og ideen er å skape en interaksjon mellom den besøkende og gjenstander.
Áigumuššan lea maiddái dahkat dávviriid eallaseabbon ja jurddan lea hábmet gallededdjiid ja dávviriid gaskasaš vuorrováikkuhusa.
– Prosjektet vil være et viktig bidrag i den samiske samfunnsdebatten, men også et viktig bidrag for å fortelle vår egen historie og å nå ut til et bredere publikum, sier Olsen.
– Prošeakta šaddá dehálaš doarjjan sámi servvodatdigaštallamis, muhto maiddái dehálaš doarjjan iežamet historjjá muitaleames, ja go galgat olahit gehččiide viidábut, dadjá Olsen.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, mob. +47 907 75 219, henrik.olsen@samediggi.no
Gažaldagaid dahje jearahallamiid oktavuođas, váldet oktavuođa sámediggeráđiin Henrik Olseniin, mob. +47 907 75 219, henrik.olsen@samediggi.no
1 Reindriftsavtalen 2013/2014
1 Boazodoallošiehtadus 2013/2014
1.1 Innledning
1.1 Álggahus
Regjeringen legger med dette fram en proposisjon om Reindriftsavtalen 2013/2014 og med forslag om endrede bevilgninger over statsbudsjettet for 2013 m.m. Stortinget godkjente 1. juni 1993 Hovedavtale for reindriften (St.prp. nr. 66 (1992-93), og ga Landbruks- og matdepartementet (LMD) fullmakt til å forhandle med Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) om ettårige avtaler for reindriftsnæringen.
Ráđđehus ovddida dál proposišuvnna Boazodoallošiehtadusa 2013/2014 birra, ja árvala rievdadit stáhtabušeahta 2013 juolludemiid earret eará. Stuoradiggi dohkkehii geassemánu 1.b.1993 Boazodoalu váldošiehtadusa (St.prop. no. 66 (1992-93), ja attii Eanandoallo- ja biebmodepartementii (EBD) váldi šiehtadallat Norgga Boazosápmelaččaid Riikkaservviin (NBR) jahkásaš šiehtadusa boazodoalloealáhussii.
Forhandlinger om Reindriftsavtalen 2013/2014 ble innledet den 9. januar 2013.
Boazodoallošiehtadusa 2013/2014 šiehtadallamat vuolggahuvvojedje ođđajagimánu 9.b.2013.
Partene kom i avsluttende forhandlingsmøte den 20. februar 2013 til enighet om ny avtale.
Šiehtadusbealit gávnnadedje loahppašiehtadallančoahkkimii guovvamánu 20.b.2013 gos ođđa šiehtadus sohppojuvvui.
Avtalen gjelder for perioden 1. juli 2013 - 30. juni 2014.
Šiehtadus gusto áigodahkii suoidnemánu 1.beaivvi rájes 2013 – geassemánu 30.beaivvi rádjai 2014.
Rammen for Reindriftsavtalen 2013/2014 er på 109,5 mill. kroner.
Boazodoallošiehtadusa 2013/2014 rámma lea 109,5 miljovnna kruvnnu.
Dette er en økning på 5,0 mill. kroner sammenlignet med inneværende avtale etter vedtatt budsjett for 2013.
Dat lea 5,0 miljovnna kruvnno eanet go dálá áigodaga boazodoallošiehtadus.
Avtalebestemmelsene som gjelder bevilgninger over statsbudsjettet følger kalenderåret.
Šiehtadusmearrádusat mat gusket stáhtabušeahta juolludemiide čuvvot kaleandarjagi.
Dette innebærer at årets forhandlinger om avtalens økonomiske ramme og fordeling gjelder budsjettåret 2014.
Dat mearkkaša ahte dán jagi šiehtaduvvon ekonomalaš rámma ja juolludusat gustojit bušeahttajahkái 2014.
Bevilgningen innarbeides i statsbudsjettet på ordinær måte gjennom Prop. 1 S (2013-2014) for Landbruks- og matdepartementet.
Juolludusat heivehuvvojit stáhtabušehttii dábálaš lági mielde Prop. 1 S (2013-2014) bokte Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta várás.
Imidlertid fremmes proposisjonen om reindriftsavtalen som tidligere for behandling i vårsesjonen.
Almmatge ovddiduvvo proposišuvdna boazodoallošiehtadusa birra nugo ovdalge giđđasešuvnna gieđahallamii.
Det forutsettes at Stortinget i sin behandling av proposisjonen gir Landbruks- og matdepartementet fullmakt til å iverksette tiltak i henhold til den inngåtte reindriftsavtalen, og som er knyttet til bevilgninger i 2014.
Eaktuduvvo ahte Stuoradiggi proposišuvnna gieđahallamisttis addá Eanandoallo- ja biebmodepartementii váldi álggahit doaibmabijuid šihttojuvvon boazodoallošiehtadusa ektui, mat gusket jagi 2014 juolludusaide.
1.2 Sametingets innspill
1.2 Sámedikki cealkámušat
I forbindelse med de årlige reindriftsavtaleforhandlingene har Sametinget observatørstatus, og følger de løpende forhandlingene.
Jahkásaš boazodoallošiehtadallamiin lea Sámedikkis dárkojeaddjisadji ja čuovvu šiehtadallamiid.
Dette innebærer også at Sametingets representant følger de interne forhandlingsmøtene på Statens side.
Dat mearkkaša dange, ahte Sámedikki ovddasteaddji čuovvu stáhta siskkáldas šiehtadallančoahkkimiid.
Videre gis Sametinget i henhold til § 4 i Hovedavtalen for reindriften anledning til å uttale seg om reindriftsavtalen før Stortinget behandler den årlige stortingsproposisjonen om reindriftsavtalen.
Dasto addá Boazodoalu váldošiehtadusa § 4 Sámediggái vejolašvuođa buktit cealkámuša boazodoallošiehtadusa birra ovdalgo Stuorradiggi gieđahallá jahkásaš Stuorradiggeproposišuvnna boazodoallošiehtadusa birra.
Sametinget behandler spørsmål knyttet til reindriftsavtaleforhandlingene under ett av sine plenumsmøter på høsten.
Sámediggi gieđahallá iežas dievasčoahkkimis čakčat áššiid mat čatnasit boazodoallošiehtadallamiidda.
Før Staten legger frem sitt tilbud, avholdes det et møte mellom politisk ledelse i LMD og Sametinget.
Ovdal go Stáhta ovddida iežas fálaldaga, de dollojuvvo čoahkkin politihkalaš njunnošiiguin EBD ja Sámedikki gaskka.
Under dette møtet utdyper Sametinget sitt innspill.
Dán čoahkkimis čielggada Sámediggi iežas árvalusaid.
I forkant av forhandlingene gjennomfører også Sametinget et møte med NRL.
Šiehtadallamiid ovdal doallá Sámediggi čoahkkima NBR:n.
Videre kan Sametingsrådet avgi en uttalelse vedrørende den fremforhandlede avtalen under rådsmøte i mai/juni.
Dasto lea Sámedikkis vejolašvuohta buktit cealkámušaid sohppojuvvon šiehtadusa birra miessemánu/geassemánu ráđđečoahkkimis.
Sametinget behandlet og avga sitt innspill til forhandlingene om Reindriftsavtalen 2013/2014 i november 2012, og møte mellom Sametinget og LMD ble avholdt 17. desember 2012.
Sámediggi gieđahalai ja buvttii iežas cealkámušaid jagi 2013/2014 Boazodoallošiehtadusa šiehtadallamiidda skábmamánus 2012, ja čoahkkin Sámedikki ja EBD gaskka dollojuvvui juovlamánu 17.b.2012.
Sametinget fremmet i sitt innspill til Reindriftsavtalen for 2013/2014 forslag som berørte følgende områder:
Sámediggi ovddidii iežas árvalusa jagi 2013/2014 Boazodoallošiehtadussii mii guoskkai čuovvovaš surggiide:
Bærekraftig reindrift
Ceavzilis boazodoallu
Reindriftens arealer
Boazodoalu eatnamat
Reintallstilpasning
Boazologuheiveheapmi
Virkemiddelordningene i avtalen
Šiehtadusa váikkuhangaskaoapmeortnegat
Rovvilt
Boraspiret
Avgifter i reindriften
Divadat boazodoalus
Rekruttering
Bargiid háhkamat
Helse
Dearvvašvuohta
Likestilling
Dásseárvu
Markedsarbeid
Gávpemárkandoaibma
Reinprogrammet
Boazoprográmma
1.3 Forhandlingene 2013
1.3 Šiehtadallamat 2013
Forhandlingene om reindriftsavtalen gjennomføres med basis i gjeldende mål og retningslinjer for reindriftspolitikken som er trukket opp i St.meld. nr. 28 (1991-92), En bærekraftig reindrift og Meld. St. 9 (2011-2012) Velkommen til bords, og Stortingets behandling av disse, jf Innst. S. nr. 167 (1991-1992) og Innst. 234 S. (2011-2012).
Boazodoallošiehtadusa šiehtadallamat čađahuvvojit doaibmi boazodoallopolitihkalaš ulbmiliid ja njuolggadusaid vuođul mat leat váldojuvvon mielde St.dieđ. no 28 (1991-1992), Ceavzilis boazodoallu ja Dieđ. St.9 (2011-2012) Buresboahtin beavdái, ja maid Stuoradiggi lea meannudan, gč. Árvl. S. Nr. 167 (1991-1992) ja Árvl. 234 S. (2011-2012).
Videre er forhandlingene basert på Stortingets behandling av de siste års reindriftsavtaler og budsjettproposisjoner, samt den situasjonen man står overfor i næringen.
Dasto leat šiehtadallamat vuođđuduvvon Stuoradikki maŋimuš jagiid boazodoallošiehtadusaid ja bušeahttaproposišuvnnaid meannudemiide, ja dan dili ektui mii dál lea ealáhusas.
Forhandlingene om Reindriftsavtalen 2013/2014 startet 9. januar 2013 i Alta ved at NRL overleverte sitt krav til Staten.
Boazodoallošiehtadusa 2013/2014 šiehtadallamat álggahuvvojedje ođđajagimánu 9.b.2013 Álttás dalle go NBR geigii gáibádusas Stáhtii.
Kravet hadde en økonomisk ramme på 139,2 mill. kroner, en økning på 35,2 mill. kroner i forhold til gjeldende avtale på 104,5 mill. kroner.
Gáibádusa ekonomalaš rámma leai 139,2 miljovnna kruvnnu, ja lassáneapmi leai 35,2 miljovnna kruvnnu dálá šiehtadusa ektui mii lea 104,5 miljovnna kruvnnu.
NRL krevde en økning av bevilgningene til Reindriftens utviklingsfond (RUF) med 15,9 mill. kroner, for de direkte tilskuddene med 18,6 mill. kroner, samt en økning av organisasjonstilskuddet med 0,7 mill. kroner.
NBR gáibidii lasihit juolludemiid Boazodoallo ovddidanfondii (BOF) 15,9 miljovnna kruvnnuin, njuolggodoarjagiidda 18,6 miljovnna kruvnnuin, ja vel lasihit organisašuvdnadoarjaga 0,7 miljovnna kruvnnuin.
Under RUF ble det fremmet krav om en avsetning på 8,0 mill. kroner til videreføring av Reinprogrammet.
BOF gáibidii várret 8,0 miljovnna kruvnnu joatkit Boazoprográmma.
Når det gjelder konfliktforebyggende tiltak, innebar kravet en økning på 0,25 mill. kroner til 1,7 mill. kroner.
Dasa mii guoská riidduideastadeaddji doaibmabijuide, de gáibiduvvui lasihit 0,25 miljovnna kruvnnu 1,7 miljovnna kruvdnui.
Videre krevde NRL bl.a. en avsetning på 5,0 mill. kroner til markedstiltak, 3,0 mill. kroner til en delfinansiering av to prosjekter som NRL er delaktige i, samt tiltak for å lette generasjonsovergangen i reindriften.
Dasto gáibidii NBR ee. vuoruhit 5,0 miljovnna kruvnnu márkandoaimmaide, 3,0 miljovnna kruvnnu ruhtadit oasi guovtti prošektii mas NBR lea mielde, ja doaibmabijuide vai buolvvaid gaskka sirdimat šaddet njuovžilat boazodoalus.
Bortsett fra enkelte justeringer, ble det foreslått en videreføring av de øvrige ordningene som sorterer under RUF.
Earret muhtun unnit rievdadusaid, de árvaluvvui joatkit daid eará ortnegiid maid BOF hálddaša.
Med enkelte justeringer og betydelige satsøkninger ble de kostnadssenkende og direkte tilskuddene foreslått videreført.
Smávit rievdadusaiguin ja mearkkašahtti doarjjalassánemiiguin árvaluvvo joatkit gollounnideaddjidoarjagiid ja njuolggodoarjagiid.
Bevilgningen til organisasjonstilskuddet ble foreslått økt som følge av økte kostnader i forbindelse med gjennomføring av konsultasjoner, samt økte reisekostnader.
Organisašuvdnadoarjja árvaluvvui lasihuvvot dan sivas go golut leat lassánan ráđđádallamiid geažil, ja mátkegolut leat lassánan.
NRL fremmet også en rekke krav som formelt sett ligger på utsiden av forhandlingene.
NBR ovddidii maid máŋga gáibádusa mat formálalaččat eai gula šiehtadallamiidda.
Dette omfattet bl.a. problemstillinger knyttet til rovviltpolitikken, skatter og avgifter i reindriften, sikring av reindriftens arealer, samt bevilgning av midler til de distriktene som er utelukket fra vinterbeiter i Sverige, på bakgrunn av at ny Norsk-svensk reinbeitekonvensjon ennå ikke er iverksatt.
Dat ledje omd. boraspirepolitihkalaš guoski áššit, vearut ja divadat boazodoalus, boazodoalu eatnamiid sihkkarastin, ja ruhtajuolludeamit daidda orohagaide mat eai beasa johtit dálveorohahkii Ruoŧa bealde, dan sivas go ođđa Norgga-Ruoŧa boazodoallokonvenšuvdna ii leat vel doaibmagoahtán.
Når det gjelder prosessen med å tilpasse reintallet til beitegrunnlaget, krevde NRL at eventuelle tiltak må finansieres utenom reindriftsavtalen.
Go guoská prosessii ahte heivehit boazologu guohtumiid ektui, gáibidii NBR ahte vejolaš doaibmabijut galget ruhtaduvvot boazodoallošiehtadusa olggobealde.
Den 18. januar mottok Statens forhandlingsutvalg et tilleggskrav fra NRL.
Ođđajagimánu 18.b. oaččui Stáhta šiehtadallanlávdegoddi lassigáibádusa NBR:s.
Tillegget innebar krav om etablering av et eget tilskudd for siidaandeler i Vest-Finnmark reinbeiteområde og Karasjok.
Dat leai ásahit sierra doarjaga siidaosiide Oarje-Finnmárkku boazodoalloguovllus ja Kárášjogas.
Konkret ble det krevd et tilskudd på 25 kroner per kg reinslakt, samt 50 000 kroner i et grunntilskudd.
Konkrehtalaččat gáibiduvvui 25 kruvnnu juohke biergokilo ovddas maid vuovdá, ja 50 000 kruvnnu vuođđodoarjaga.
Tilskuddet skulle erstatte produksjonspremien og kalveslaktetilskuddet.
Doarjja galggai boahtit buvttadanvuoittu ja miessenjuovvandoarjaga sadjái.
Staten la fram sitt tilbud den 5. februar 2013.
Stáhta ovddidii iežas fálaldaga guovvamánu 5.b.2013.
Tilbudet hadde en økonomisk ramme for Reindriftsavtalen 2013/2014 på 106,0 mill. kroner.
Fálaldaga ekonomalaš rámma Boazodoallošiehtadussii 2013/2014 leai 106,0 miljovnna kruvnnu.
Dette var en økning på 1,5 mill. kroner i forhold til inneværende avtale etter vedtatt budsjett for 2013.
Dat lea 1,5 miljovnna kruvnno eanet go dálá áigodaga boazodoallošiehtadus.
I tilbudet ble det vist til at oppfølgingen av bruksreglene krever økt uttak av slakterein.
Fálaldagas čujuhuvvui dasa ahte doallonjuolggadusaid čuovvoleapmi gáibida dárbbu lasihit njuovvanbohccuid logu.
Med dette som utgangspunkt, ble viktigheten av at man særlig prioriterer tiltak som bidrar til økt slakting og omsetning av reinkjøtt påpekt. Videre at i dette arbeidet er det av sentral betydning at virkemidlene over reindriftsavtalen samordnes slik at man på en mest mulig effektiv måte når de fastsatte mål.
Dáinna vuolggasajiin čujuhuvvui ahte leai erenoamáš dehálaš vuoruhit doaibmabijuid mat mielddisbuktet eambbo njuovvamiid ja gálvojođu bohccobierggus, ja ahte váikkuhangaskaoamit ovttastahttojuvvojit nu ahte beaktileamos lági mielde juksat mearriduvvon ulbmiliid.
Ved at tilbudet la opp til å stimulere reindriften til markedsrettet produksjon og verdiskaping, var tilbudet særlig innrettet mot reindriftsutøvere som har reindrift som hovedvirksomhet.
Go fálaldat láhčá dili movttiidahttit boazodoalu márkan vástevaš buvttadeapmái ja árvoháhkamii, de fálaldat lea erenoamážit ásahuvvon boazodolliid várás geain boazodoallu lea váldodoaibman.
I tilbudet ble Statens satsingsområder i forhandlingene om Reindriftsavtalen 2013/2014 beskrevet.
Fálaldagas čilgejuvvojedje Stáhta vuoruhansuorggit 2013/2014 Boazodoallošiehtadusa šiehtadallamiid oktavuođas.
Det ble vist til at de godkjente bruksreglene vil utgjøre fundamentet i ressursforvaltningen framover, og at de vil være en forutsetning for at en rekke av reindriftslovens bestemmelser kommer til anvendelse.
Deattuhuvvui ahte dohkkehuvvon doallonjuolggadusat galget leat vuođđun boahtteáiggi resursahálddašeamis, ja ahte boazodoallolága mearrádusat maid geavahuvvojit daid vuođul.
Ett sentralt satsingsområde er å bruke økonomiske virkemidler for å stimulere til oppfølging av godkjente bruksregler, herunder særskilt oppfølging av siidaer i distrikter med et for høyt reintall i forhold til det godkjente.
Guovddáš váikkuhangaskaoapmi lea geavahit ekonomalaš váikkuhangaskaomiid movttiidahttit čuovvolit dohkkehuvvon doallonjuolggadusaid, ja čuovvolit erenoamáš daid siiddaid gos boazolohku lea bajábealde mearriduvvon boazologu.
I den forbindelse ble det vist til betydningen av at kommende reindriftsavtale tar høyde for en økning i slakteuttaket i forbindelse med distriktenes oppfølging av godkjente bruksregler.
Dán oktavuođas čujuhuvvui ahte boahtte boazodoallošiehtadusa oktavuođas lea mávssolaš lasihit njuovvamiid orohagaid dohkkehuvvon doallonjuolggadusaid čađaheami bokte.
Videre at dette er i samsvar med Stortingets føringer gitt i forbindelse med Stortingets behandling av Riksrevisjonens rapport om en bærekraftig reindrift.
Dasto ahte dat leat Stuoradikki láidestusaid mielde mat dahkkojuvvojedje go Stuoradiggi meannudii Riikarevišuvnna raportta ceavzilis boazodoalu birra.
I tilbudet ble det vist til at det er slaktet betydelig mindre rein de to siste årene sammenlignet med tidligere år.
Fálaldagas deattuhuvvui ahte guokte maŋimuš jagi lea njuvvojuvvon olu unnit go ovddit jagiid.
I 2011 var det slaktet 67 200 rein, og i 2012 viser foreløpige tall et slakteuttak på 63 200 rein.
Jagi 2011 njuvvojuvvojedje 67 200 bohcco, ja 2012 gaskaboddosaš logut čájehit njuovvanlogu mii lea 63 200 bohcco.
Til sammenligning var slakteuttaket i toppåret 2010 på 80 200 rein på listeførte slakterier.
Go buohtastahttá njuovvanloguin buoremus jagiin 2010, de ledje 80 200 bohcco njuvvon dohkkehuvvon njuovahagain.
Samtidig har markedet for reinkjøtt gjennom høsten og utover vinteren vært bra.
Seammás lea bohccobiergomárkan leamaš buorre čakčat ja dálvit.
I enkelte områder har ikke reineierne benyttet seg av denne muligheten.
Muhtun guovlluin eai leat boazodoallit beroštan geavahit njuovvanvejolašvuođaid.
Reinkjøttbedriftene har imidlertid kunnet levere i henhold til avtaler ved at de har tatt ut kjøtt fra reguleringslageret som ble etablert slaktesesongen 2010/2011.
Bohccobiergofitnodagat leat dattetge beassan fievrridit bierggu lágidanšiehtadusaid mielde go sii leat viežžan bierggu regulerenvuorkkás mii ásahuvvui njuovvanáigodaga 2010/2011.
Nå er reguleringslageret tømt.
Dál lea regulerenvuorká guorranan.
Videre ble det vist til at manglende slakting innebærer større utfordringer med å tilpasse reintallet.
Dasto deattuhuvvui ahte váilevaš njuovvamat dagahit stuora hástalusaid boazologuheiveheapmái.
I tillegg medfører manglende slakting at reinkjøttbedriftene kan miste sine leveringsavtaler.
Dasa lassin mielddisbuktet unnán njuovvamat ahte bohccobiergofitnodagat sáhttet massigoahtit iežaset lágidanšiehtadusaid.
Når reinkjøttbransjen ikke er leveringsdyktig, vil den forutsigbarheten som nå er bygd opp gjennom de to-tre siste år bortfalle.
Go bohccobiergosuorgi ii leat šat lágidandoaimmalaš, de fitnodagat masset luohttevašvuođu, maid sii maŋimuš guokte - golbma jagi leat háhkan ja ovddidan.
Dersom man på ny skal gjenskape markedsadgangen og tilliten til reinsdyrkjøttet, må man trolig ytterligere ned med produsentprisen.
Jos sii galget fas ođđasit háhkat gávpemárkana bohccobirgui ja luohtehahttivuođa, de jáhkkimis njiedjá buvttadeaddjihaddi.
En ytterligere reduksjon i produsentprisen vil forsterke reineiernes motvilje til å slakte, med de konsekvenser det medfører.
Jos buvttadeaddjihaddi fas njiedjá, de boazoeaiggádat njuvvet ain unnit, daid váikkuhusaiguin maid dat mielddisbuktá.
Tettheten av rein er nå slik i mange distrikt at den ikke er økonomisk bærekraftig.
Boazolohku lea dál muhtun orohagain dan dásis ahte dat ii leat ekonomalaš guoddevaš.
Kostnadene ligger langt over produksjonsinntektene.
Golut leat olu badjelis go buvttadansisaboađut.
Ved en reduksjon i tettheten vil vektene på reinen øke.
Boazologugeahpedemiin losošedje bohccot.
Økte vekter gir bedre kjøttfylde og derigjennom bedre pris.
Losit deaddu addá buoret bierggu, ja nu maiddái buoret biergohatti.
Et tilpasset reintall gir dermed grunnlag for en økonomisk bærekraftig reindrift.
Heivehuvvon boazolohku addá vuođu ekonomalaš guoddevaš boazodollui.
Ved at oppfølgingen av bruksreglene krever økt uttak av slakterein, er de sentrale satstingsområdene tiltak som bidrar til økt slakting og omsetning av reinkjøtt, og at disse tiltakene samordnes slik at man på en mest mulig effektiv måte når de fastsatte mål.
Go doallonjuolggadusaid čuovvoleapmi gáibida lasihit njuovvamiid, de lea dehálaš ahte váikkuhangaskaoamit ovttastahttojuvvojit nu ahte beaktileamos lági mielde juksá mearriduvvon ulbmiliid.
Under fremleggingen av tilbudet ble NRL orientert om at finansiering av tiltak for distrikt som er forhindret fra å bruke vinterbeiter i Sverige fordi Norsk-svensk reinbeitekonvensjon ikke er operativ, løses utenom Reindriftsavtalen 2013/2014.
Fálaldaga ovddidettiin almmuhuvvui NBR:i ahte doaibmabijuid ruhtadeapmi orohagaide geat eai sáhte geavahit dálveguohtumiid Ruoŧa bealde danne go Norgga-Ruoŧa boazodoallokonvenšuvdna ii doaimma, čovdojuvvo Boazodoallošiehtadusa 2013/2014 olggobealde.
For å sikre driftsgrunnlaget for disse distriktene også vinteren 2012/2013, ble det orientert om at Landbruks- og matdepartementet vil foreslå en omdisponering på 1,6 mill. kroner til fôring og andre nødvendige tiltak fra kapittel 1147 post 71 til kapittel 1151 post 51 i 2013.
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta almmuhii ahte sihkkarastin dihtii doaibmavuođu dáidda orohagaide maiddái dálvit 2012/2013 de árvaluvvo sirdit 1,6 miljovnna kruvnnu kapihtal 1147 poasttas 71 kapihtal 1151 postii 51 ja geavahit daid biebmandoaimmaide ja eará dárbbašlaš doaimmaide jagi 2013.
I tillegg ble NRL orientert om at regnskapstall for 2012 viser et mindreforbruk per 1. januar 2013 på om lag 13,7 mill kroner over kapittel 1151 post 75. Under forutsetning av at mindreforbruket blir godkjent overført til 2013, samt at mindreforbruket blir godkjent ompostert fra post 75 til post 51, ble det i tilbudet orientert om at staten ønsker å benytte disse midlene til å prioritere tiltak som støtter opp om økt slakting og omsetning av reinkjøtt.
Dasa lassin almmuhuvvui NBR:i ahte jagi 2012 rehketdoallologut čájehit ahte ođđajagimánu 1.b.2013 lea kapihtal 1151 poasttas 75 unnit golaheapmi sullii 13,7 miljovnna kruvnnu. Dainna eavttuin ahte unnit golahuvvon ruhta sirdojuvvo jahkái 2013, ja ahte unnit golahuvvon ruhta dohkkehuvvo sirdit poasttas 75 postii 51, almmuhuvvui fálaldaga oktavuođas ahte stáhta háliida geavahit dáid ruđaid vuoruhit doaibmabijuid mat mielddisbuktet ahte eambbo bohccot njuvvojuvvojit ja eanet bohccobiergu vuvdojuvvo.
Videre at de tiltak som ønskes prioritert må sees i sammenheng med prioriteringer og innretning av statens tilbud til Reindriftsavtalen 2013/2014.
Viidáset ahte vuoruhuvvon doaibmabijuid ferte geahččat ovttas daid vuoruhemiiguin ja ulbmiliin maid stáhta fállá Boazodoallošiehtadusas 2013/2014.
Konkret ble det foreslått følgende tiltak:
Čuovvovaš doaibmabijut árvaluvvojedje:
Etter at krav og tilbud var framlagt, ble det gjennomført to forhandlingsrunder.
Maŋŋil go gáibádusat ja fálaldagat ledje almmuhuvvon, de čađahuvvojedje guokte šiehtadallančoahkkima.
Forhandlingene ble sluttført den 20. februar 2013.
Šiehtadallamat loahpahuvvojedje guovvamánu 20.b.2013.