pere/sami_parallel huggingface dataset:
Forslag 4 - Representant Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet Alternativt forslag, erstatter rådets i sin helhet: FEFO avvikles, og eiendommene overføres til de respektive kommuner fra og med 1.1.2020.
Evttohus 4 - Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat Molssaektosaš evttohus, ráđi árvalusa sadjái ollásit: FEFO heaittihuvvo, ja opmodagat sirdojuvvojit guoskevaš gielddaide 01.01.2020 rájes.
Forslag 5 - Representant Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet og Høyre Nytt endret forslag
Evttohus 5 - Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat ja Olgešbellodat Ođđa rievdaduvvon evttohus:
Nytt andre avsnitt som erstatter rådets: Sametinget ser det som riktig at dersom det utbetales utbytte fra Finnmarkseiendommen så må midlene komme innbyggerne i Finnmark til gode.
Ođđa nubbi teakstaoassi mii boahtá ráđi evttohusa ovdii: Sámedikki mielas lea riekta jus Finnmárkkuopmodagas galgá badjelbáza máksojuvvot, de galgá dat boahtit buorrin Finnmárkku álbmogii.
Nytt tredje avsnitt som erstatter rådets: Det må fortsatt være opp til fylkeskommunen og/eller kommunene i Finnmark å avgjøre hvordan de oppnevner sine styre- og varamedlemmer til Finnmarkseiendommen.
Ođđa goalmmát teakstaoassi mii boahtá ráđi evttohusa ovdii: Ferte ain leat fylkkasuohkana ja/ dahje Finnmárkku suohkaniid duohken mearridit movt sii nammadit stivralahtuid ja várrelahtuid Finnmárkkuopmodahkii.
Styre- og varamedlemmer skal være bosatt innenfor dagens geografiske grenser for Finnmark fylke for å kunne være valgbar.
Stivra- ja várrelahtut galget orrut dálá Finnmárkku fylkka geográfalaš guovllu siskkobealde jus sin galgá sáhttit nammadit.
Følgende beholdes i fjerde avsnitt, resten fremmes som merknad: Sametinget vil påpeke at behovet for forslaget til endringer av finnmarksloven kommer som et resultat av en fylkessammenslåing uten støtte og tilslutning fra verken Finnmark fylkesting eller Sametinget, jf. Sametinget vedtak i Sak SP 030/18.
Čuovvovaš oassi bisuhuvvo njealját teakstaoasis, reastta ovddiduvvo mearkkašupmin: Sámediggi áigu deattuhit ahte dárbu ovddidit evttohusa rievdadusaide Finnmárkolágas boahtá das go fylkkaid ovttastahttin lea mearriduvvon almmá Finnmárkku fylkkadikki dahje Sámedikki dohkkeheami, geahča Sámedikki mearrádusa áššis SP 030/18.
Forslag 6 - Representant Kjetil Romsdal, Nordkalottfolket Sametinget mener at som følge av Stortingets vedtak om sammenslåing av Finnmark og Troms fylker, må det foretas endringer i Finnmarksloven.
Evttohus 6 - Áirras Kjetil Romsdal, Nordkalottfolket Sámediggi oaivvilda ahte dan dihte go Stuorradiggi lea mearridan Finnmárkku ja Romssa fylkkaid oktii časkit, de ferte Finnmárkolága rievdadit.
Det er spesielt to områder som må hensyntas: 1. Det må presiseres i bestemmelsene at Finnmark fylke endres til å vise det geografiske området Finnmark.
Leat guokte beali maid earenoamážit ferte vuhtiiváldit: 1. Ferte mearrádusain presiseret ahte Finnmárkku fylka rievdaduvvo nu ahte čájeha Finnmárkku geográfalaš guovllu.
2. Man må sikre en demokratisk struktur som gjør at det er finnmarkinger selv som velger representanter til FEFO-styret.
2. Ferte sihkkarastit demokráhtalaš struktuvrra mii dahká ahte leat finnmárkulaččat ieža geat válljejit FEFO-stivrra áirasiid.
Punkt 1 kan endres ved å justere formuleringene i § 1, til å vise til det geografiske området i «tidligere Finnmark fylke».
Čuoggá 1 sáhttá rievdadit nu ahte justere § 1 sániid nu ahte čujuhit «ovddeš Finnmárkku fylkka» geográfalaš guvlui.
Sametinget foreslår videre at det gjøres endringer i § 7, hvor man i 2. avsnitt, etter 1. setning føyer inn setningen «Det er kun representanter som er bosatt i området som omfatter tidligere Finnmark fylke, som kan foreslå, og votere ved valg av styrerepresentanter.
Dasto evttoha Sámediggi ahte § 7 rievdaduvvo nu ahte 2. teakstaoassái, maŋŋá 1. cealkaga lasiha cealkaga «Leat dušše áirasat geat ásset guovllus mii gullá ovddeš Finnmárkku fylkii geat sáhttet evttohit ja jienastit go stivraáirasat válljejuvvojit.
Dette gjelder for både Sametinget og Troms og Finnmark fylke».
Dat guoská sihke Sámediggái ja Romssa ja Finnmárkku fylkii».
Dette følges også opp i forbindelse med forholdstallsvalget, og det foreslås å endre i §8.
Dát čuovvuluvvo maiddái gorrelohkoválgga ektui, ja § 8 evttohuvvo rievdaduvvot.
Det foreslås å føye til, etter 1. setning: «Forholdstallsvalget skal beregnes ut fra representanter som er bosatt i tidligere Finnmark fylke».
Evttohuvvo lasihit maŋŋá 1. cealkaga: «Gorrelohkoválga galgá meroštallojuvvot áirasiid ektui geat ásset ovddeš Finnmárkku fylkkas».
Sametinget ser det som riktig at dersom det utbetales utbytte fra Finnmarkseiendommen, så skal midlene komme innbyggerne i Finnmark til gode.
Sámedikki mielas lea riekta ahte jus Finnmárkkuopmodat máksá oasusvuoittu, de galget ruđat šaddat Finnmárkku ássiide ávkin.
Støtte til merknad Partipolitisk uavhengig v/representant Kåre Olli - støtter merknad 1 fra komiteen og merknad 2. Kautokeino fastboendesliste v/representant Isak Mathis O. Hætta støtter merknad 3.
Doarjja mearkkašupmái Soarjjasmeahttun áirras Kåre Olli doarju mearkkašumi 1 lávdegottis ja mearkkašumi 2. Guovdageainnu dálon searvi, Isak Mathis O. Hætta doarju mearkkašumi 3.
Støtte til forslag Representant Isak Mathis O. Hætta, Kautokeino fastboendesliste støtter forslag 6. Representant Hans Ole Eira, Senterpartiet støtter forslag 1 og 2.
Doarjja evttohussii Áirras Isak Mathis O. Hætta, Guovdageainnu dálon searvi doarju evttohus 6. Áirras Hans Ole Eira, Guovddášbellodat doarju evttohus 1 ja 2.
Saken påbegynt 07.03.2019 kl. 15.00.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.03.2019 dii. 15.00.
Følgende representanter har bedt om habilitetsvurdering i sak 11/19:
Čuovvovaš áirasa leat bivdán bealátvuođaárvvoštallama áššis 11/19:
Representant Kåre Olli, Partipolitisk uavhengig. Representant Mathis Nilsen Eira, NSR.
Áirras Kåre Olli, Soarjjasmeahttun áirras Áirras Mathis Nilsen Eira, NSR
Representant Kåre Olli, Partipolitisk uavhengig - habil. Representant Mathis Nilsen Eira, NSR - inhabil.
Áirras Kåre Olli, Soarjjasmeahttun áirras - Bealálaš Áirras Mathis Nilsen Eira, NSR - Ii bealálaš.
Representantene dette angikk deltok ikke i behandlingen av habilitetspørsmålet.
Dat áirasat geaidda dat guoská, eai lean mielde meannudeamen bealátvuođaášši.
Følgende varamedlem tok sete i plenum:
Čuovvovaš várreláhttu válddii saji dievasčoahkkimii:
For representant Mathis Nilsen Eira møtte vararepresentant Ol Johan Gaup.
Várreláhttu Ol Johan Gaup, áirras Mathis Nilsen Eira sadjásaš.
· Forslag 4 ble forkastet med 35 mot 1 stemmer · Forslag 6 ble forkastet med 32 mot 4 stemmer · Forslag 5 ble forkastet med 26 mot 10 stemmer · Forslag 2 ble vedtatt med 22 mot 14 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 23 mot 13 stemmer · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 23 mot 13 stemmer
· Evttohus 4 hilgojuvvoi 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 6 hilgojuvvoi 32 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 5 hilgojuvvoi 26 jienain 10 jiena vuostá · Evttohus 2 mearriduvvui 22 jienain 14 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 23 jienain 13 jiena vuostá · Lávdegotti ráva mearriduvvui 23 jienain 13 jiena vuostá
Forslag 3 ble ikke fremmet.
Evttohus 3 ii ovddiduvvon.
Taleliste og replikkordskifte 1 Ronny Wilhelmsen, saksordfører Piera Heaika Muotka Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Arthur Johan Tørfoss Silje Karine Muotka Arthur Johan Tørfoss John Kappfjell Nora Marie Bransfjell John Kappfjell Kjetil Romsdal Runar Myrnes Balto Isak Mathis O. Hætta John Kappfjell Kjetil Romsdal Runar Myrnes Balto Tom Sottinen John Kappfjell Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Klemet Erland Hætta Ronny Wilhelmsen Silje Karine Muotka Ronny Wilhelmsen Tom Sottinen Klemet Erland Hætta Silje Karine Muotka Hans Ole Eira Nils Mikkelsen Utsi Anders Somby jr. Klemet Klemetsen Kåre Olli Silje Karine Muotka Runar Myrnes Balto Kåre Olli Ronny Wilhelmsen Silje Karine Muotka Klemet Erland Hætta Ronny Wilhelmsen Lars Filip Paulsen Isak Mathis O. Hætta Anders Somby jr. Silje Karine Muotka Kjetil Romsdal Klemet Erland Hætta Ronny Wilhelmsen, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka Ronny Wilhelmsen, áššejođiheaddji Piera Heaika Muotka Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Arthur Johan Tørfoss Silje Karine Muotka Arthur Johan Tørfoss John Kappfjell Nora Marie Bransfjell John Kappfjell Kjetil Romsdal Runar Myrnes Balto Isak Mathis O. Hætta John Kappfjell Kjetil Romsdal Runar Myrnes Balto Tom Sottinen John Kappfjell Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Klemet Erland Hætta Ronny Wilhelmsen Silje Karine Muotka Ronny Wilhelmsen Tom Sottinen Klemet Erland Hætta Silje Karine Muotka Hans Ole Eira Nils Mikkelsen Utsi Anders Somby jr. Klemet Klemetsen Kåre Olli Silje Karine Muotka Runar Myrnes Balto Kåre Olli Ronny Wilhelmsen Silje Karine Muotka Klemet Erland Hætta Ronny Wilhelmsen Lars Filip Paulsen Isak Mathis O. Hætta Anders Somby jr. Silje Karine Muotka Kjetil Romsdal Klemet Erland Hætta Ronny Wilhelmsen, áššejođiheaddji
Sametinget minner om lovens formål, som er å legge til rette for at grunn og naturressurser i Finnmark fylke forvaltes på en balansert og økologisk bærekraftig måte til beste for innbyggerne i fylket og særlig som grunnlag for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Sámediggi muittuha lága ulbmila birra, mii lea lágidit dili nu, ahte Finnmárkku fylkka eanan- ja luondduriggodat hálddašuvvojit dássedis ja ekologalaččat suvdinnávccalaš vuogi mielde fylkka ássiide buorrin ja earenoamážit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii vuođusin.
Det forutsettes at Sametingsrådet vil komme tilbake til Sametingets plenum med en egen sak om en ny oppnevningsmetode for Sametingets styrerepresentanter.
Mii vuordit ahte Sámediggeráđđi ovddida sierra ášši Sámedikki dievasčoahkkimii Sámedikki stivraáirasiid ođđa nammadanvuogi birra.
Saken ble avsluttet 07.03.2019 kl. 16.45
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.03.2019 dii. 16.45.
Ášši/Sak 012/19
Ášši 012/19
Sametingets valgkomite Dato: 06.03.2019-07.03.2019
Sámedikki válgalávdegoddi 06.03.2019-07.03.2019
Valg av medlemmer til komiteene i Sametinget
Lahtuid válljen Sámedikki lávdegottiide
Sametingets valgkomite - 002/19 Forslag fra Norske Samers Riksforbund (NSR):
Sámedikki válgalávdegoddi - 002/19 Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) evttohus:
Karen Anette Anti går fra Plan- og finanskomiteen til Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen.
Karen Anette Anti manná Plána- og finánsalávdegottis Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddái.
Nils M. Utsi går fra Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen til Plan- og finanskomiteen.
Nils M. Utsi manná Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegottis Plána- ja finánsalávdegoddái.
Anne Henriette Reinås Nilut går fra Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen til Plan- og finanskomiteen.
Anne Henriette Reinås Nilut manná Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegottis Plána- ja finánsalávdegoddái.
Thomas Åhrèn går fra Plan- og finanskomiteen til Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen.
Thomas Åhrèn manná Plána- og finánsalávdegottis Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddái.
Ann Karin Kvernmo går fra Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen til Nærings- og kulturkomiteen.
Ann Karin Kvernmo manná Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegottis Ealáhus- ja kulturlávdegoddái.
Sandra Márjá West går fra Nærings- og kulturkomiteen til Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen.
Sandra Márjá West manná Ealáhus- ja kulturlávdegottis Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddái.
Ellinor Marita Jåma går fra Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen til Plan- og finanskomiteen. Aili Guttorm går fra Plan- og finanskomiteen og til Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen.
Åarjel Saemien GÏelh (ÅSG) evttohus: Ellinor Marita Jåma manná Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegottis Plána- ja finánsalávdegoddai. Aili Guttorm manná Plána- ja finánsalávdegottis Bajásšaddan, fuolahus- ja oahppolávdegoddái.
Forslag fra Arbeiderpartiet:
Bargiidbellodat (BB) evttohus:
Arbeiderpartiets sametingsgruppe foreslår Bjørn Inge Mo som leder av Nærings- og kulturkomiteen.
Bargiidbellodat evttoha Bjørn Inge Mo Ealáhus- ja kulturlávdegotti jođiheaddjin.
VK - vedtak: Valgkomiteens innstilling:
VL - Mearrádus: Válgalávdegotti árvalus:
Plan- og finanskomitè:
Plána- ja finánsalávdegoddi:
Cecilie Hansen, leder Ronny Wilhelmsen, nestleder Runar Myrnes Balto Ellinor Marita Jåma Tor Gunnar Nystad Nils Mikkelsen Utsi Anne Henriette Reinås Nilut Klemet Erland Hætta Tom Sottinen Synnøve Søndergaard Lars Filip Paulsen Toril Bakken Kåven Isak Mathis O. Hætta
Cecilie Hansen, jođiheaddji Ronny Wilhelmsen, nubbinjođiheaddji Runar Myrnes Balto Ellinor Marita Jåma Tor Gunnar Nystad Nils Mikkelsen Utsi Anne Henriette Reinås Nilut Klemet Erland Hætta Tom Sottinen Synnøve Søndergaard Lars Filip Paulsen Toril Bakken Kåven Isak Mathis O. Hætta
Oppvekst,- omsorg- og utdanningskomitè:
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi:
Márjá Liissá Partapuoli, leder Jørn Are Gaski, nestleder Piera Heaika Muotka Gunn Anita Jacobsen Thomas Åhrèn Niko Valkeapää Karen Anette Anti Aili Guttorm Elisabeth Erke Kåre Olli Kjellrun Wilhelmsen Ann-Elise Finbog Sandra Márjá West
Márjá Liissá Partapuoli, jođiheaddji Jørn Are Gaski, nubbinjođiheaddji Piera Heaika Muotka Gunn Anita Jacobsen Thomas Åhrèn Niko Valkeapää Karen Anette Anti Aili Guttorm Elisabeth Erke Kåre Olli Kjellrun Wilhelmsen Ann-Elise Finbog Sandra Márjá West
Nærings- og kulturkomitè:
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi:
Bjørn Inge Mo, leder Nora Marie Bransfjell, nestleder Mathis Nilsen Eira Sandra A. Eira Jovna Vars Smuk Ann Karin Kvernmo Hans Ole Eira Anders Somby jr. John Kappfjell Arild Pettersen Inga Arthur Tørfoss Tor M. Mikkola Inger Eline Eriksen Fjellgren
Bjørn Inge Mo, jođiheaddji Nora Marie Bransfjell, nubbinjođiheaddji Mathis Nilsen Eira Sandra A. Eira Jovna Vars Smuk Ann Karin Kvernmo Hans Ole Eira Anders Somby jr. John Kappfjell Arild Pettersen Inga Arthur Tørfoss Tor M. Mikkola Inger Eline Eriksen Fjellgren
Sametingets plenum - 012/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 012/19
Saken påbegynt 08.03.2019 kl. 09.20
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2019 dii. 09.20.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Valgkomiteens innstiling ble enstemmig vedtatt.
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Válgalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Innlegg Replikk Mathis Nilsen Eira, saksordfører
Sáhkavuorru Replihkka Mathis Nilsen Eira, áššejođiheaddji
Bjørn Inge Mo, leder Nora Marie Bransfjell, nestleder Mathis Nilsen Eira Sandra A. Eira Jovna Vars Smuk Ann Karin Kvernmo Hans Ole Eira Anders Somby jr. John Kappfjell Arild Pettersen Inga Arthur Tørfoss Tor H. Mikkola Inger Eline Eriksen Fjellgren
Bjørn Inge Mo, jođiheaddji Nora Marie Bransfjell, nubbinjođiheaddji Mathis Nilsen Eira Sandra A. Eira Jovna Vars Smuk Ann Karin Kvernmo Hans Ole Eira Anders Somby jr. John Kappfjell Arild Pettersen Inga Arthur Tørfoss Tor M. Mikkola Inger Eline Eriksen Fjellgren
Saken ble avsluttet 08.03.2019 kl. 09.25
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2019 dii. 09.25.
Ášši/Sak 013/19
Ášši 013/19
Søknad om permisjon - Inger Eline Eriksen Fjellgren
Virgelohpeohcamuš - Inger Eline Eriksen Fjellgren
Arkivsaknr. 19/635
Áššenr. 19/635
Inger Eline Eriksen Fjellgren gis permisjon fra vervet som sametingsrepresentant i perioden 01.02.19
Inger Eline Eriksen Fjellgren addo permišuvdna sámediggeáirrasin áigodagas 01.02.18 – 03.10.19.
Sametingets plenum - 013/19 Saken påbegynt 08.03.2019 kl. 09.25.
Sámedikki dievasčoahkkin - 013/19 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2019 dii. 09.25
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Innlegg Replikk Tom Sottinen, saksordfører
Sáhkavuorru Replihkka Tom Sottinen, áššejođiheaddji
Inger Eline Eriksen Fjellgren gis permisjon fra vervet som sametingsrepresentant i perioden 01.02.19 – 03.10.19.
DC - Mearrádus: Inger Eline Eriksen Fjellgren addo permišuvdna sámediggeáirrasin áigodagas 01.02.19 – 03.10.19.
Saken ble avsluttet 08.03.2019 kl. 09.30.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2019 dii. 09.30.
Ášši/Sak 014/19
Ášši 014/19
Møteplan for Sametingets komite- og plenumsmøter 2020
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkkimat 2020 čoahkkinplána
Sametinget fastsetter følgende møteplan for Sametinget 2020.
Sámediggi mearrida čuovvovaš čoahkkinplána jagi 2020 Sámedikki čoahkkimiid várás
Sametingets komitémøter og plenumsmøter første halvdel 2020:
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat vuosttas jahkebeali 2020:
Sametingets komitémøter og plenumsmøter andre halvdel 2020:
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat nuppi jahkebeali 2020:
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen - 002/19
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 002/19
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen har behandlet sak 002/19 Møteplan for Sametingets komite- og plenumsmøter 2020.
Álggahus Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 002 / 19 Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat 2020 čoahkkinplána.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Ann Karin Kvernmo, Anne Henriette Reinås Nilut, Gunn Anita Jacobsen, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi og Piera Heaika Muotka, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli og fra Åarjel-Saemiej Gielh Ingo Meehte Danielsen stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo, Anne Henriette Reinås Nilut, Gunn Anita Jacobsen, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi ja Piera Heaika Muotka, Norgga Sámiid Riikkasearvvi / Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Márjá-Liissá Partapuoli ja Åarjel-Saemiej Gielh Ingo Meehte Danielsen dorjot:
Flytte foreslåtte uke 39 til uke 42
Evttohuvvon vahkku 39 sirdojuvvo vahkku 42.
Forslag fremmet av Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen.
Evttohus ovddiduvvon Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen bokte.
Forslag 2
Evttohus 2:
Sametinget fastsetter følgende møteplan for Sametinget 2020.
Sámediggi mearrida čuovvovaš čoahkkinplána Sámediggái 2020:s:
Sametingets komitémøter og plenumsmøter første halvdel 2020:
Sámedikki lávdegoddečoahkkimat ja dievasčoahkkimat 2020 vuosttaš jahkebealis:
Sametingets komitémøter og plenumsmøter andre halvdel 2020:
Sámedikki lávdegoddečoahkkimat ja dievasčoahkkimat 2020 nuppi jahkebealis:
Sametingets plenum - 014/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 014/19
Forslag 3 - Representant Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet Møteplan 2020
Evttohus 3 – Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat Čoahkkinplána 2020
Forslag 4 - Representant Lars Filip Paulsen, Høyre Møteplan for Sametingets komite- og plenumsmøter 2020
Evttohus 4 - Áirras Lars Filip Paulsen, Olgeš Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimiid čoahkkinplána 2020
Sametingets komitémøter og plenumsmøter første halvdel 2020:
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat vuosttaš jahkebealis 2020:
Uke 10: 2. - 6. mars, komité og plenum Uke 22: 25. - 29. mai, komité Uke 24: 8. - 12. juni, plenum
Vahkku 10: njukčamánu 2. - 6. b., lávdegoddečoahkkimat, ja dievaščoahkkin Vahkku 22: miessemánu 25. - 29. b., lávdegoddečoahkkimat Vahkku 24: geassemánu 8. - 12. b., dievasčoahkkin
Sametingets komitémøter og plenumsmøter andre halvdel 2020:
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat nuppi jahkebealis 2020:
Uke 42: 12. - 16. oktober, komité og plenum Uke 47: 16. – 20. november, komité Uke 49: 30. november - 4. desember, plenum
Vahkku 42: golggotmánu 12. - 16. b., lávdegoddečoahkkimat, ja dievaščoahkkin Vahkku 47: skábmamánu 16. – 20. b., lávdegoddečoahkkimat Vahkku 49: skábmamánu 30. b. – juovlamánu 4. b., dievaščoahkkin
Støtte til komiteen forslag Representant Anders Somby jr., flyttsamelista støtter komiteens forslag 1
Doarjja evttohussii Áirras Anders Somby Jr., Johttisápmelaččaid listu doarju lávdegotti 1. evttohusa (Evttohus 1).
Saken påbegynt 08.03.2019 kl 09.30.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.2019 dii. 09.30.
· Forslag 4 ble forkastet med 32 mot 1 stemmer · Forslag 2 ble forkastet med 29 mot 4 stemmer · Forslag 1 ble vedtatt med 21 mot 12 stemmer · Komiteens tilrådning ble vedtatt med 28 mot 5 stemmer
Evttohus 4 hilgojuvvoi 32 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 2 hilgojuvvoi 29 jienain 4 jiena vuostá · Evttohus 1 mearriduvvui 21 jienain 12 jiena vuostá · Lávdegotti ráva mearriduvvui 28 jienain 5 jiena vuostá
Innlegg Replikk Elisabeth Erke, saksordfører Kjellrun Wilhelmsen Aili Guttorm Piera Heaika Muotka Niko Valkeapää Kjellrun Wilhelmsen Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Márjá-Liissá Partapuoli Ann Karin Kvernmo Lars Filip Paulsen Anders Somby jr. Kjellrun Wilhelmsen til forr.orden Jørn Are Gaski Ann-Elise Finbog Arthur Johan Tørfoss Kjellrun Wilhelmsen Hans Ole Eira Jørn Are Gaski Márjá-Liissá Partapuoli Kåre Olli Runar Myrnes Balto Kjellrun Wilhelmsen Kurt Wikan Márjá-Liissá Partapuoli Elisabeth Erke, saksordførere
Sáhkavuorru Replihkka Elisabeth Erke, áššejođiheaddji Kjellrun Wilhelmsen Aili Guttorm Piera Heaika Muotka Márjá-Liissá Partapuoli Kjellrun Wilhelmsen Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Márjá-Liissá Partapuoli Ann Karin Kvernmo Lars Filip Paulsen Anders Somby jr. Kjellrun Wilhelmsen, čoahkkinortnegii Jørn Are Gaski Ann-Elise Finbog Arthur Johan Tørfoss Kjellrun Wilhelmsen Hans Ole Eira Jørn Are Gaski Márjá-Liissá Partapuoli Kåre Olli Runar Myrnes Balto Kjellrun Wilhelmsen Kurt Wikan Márjá-Liissá Partapuoli Elisabeth Erke, áššejođiheaddji
Saken ble avsluttet 08.03.2019 kl. 10.40 Undertegnede har lest gjennom protokollen, og finner de bokførte beslutninger å være i overensstemmelse med Sametingets vedtak.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.2019 dii. 10.40. Vuollaičállit lea lohkan čoahkkingirjji, ja gávnnahan ahte čoahkkingirjái fievrriduvvon mearrádusat leat nu movt Sámediggi mearridii.
Karasjok, 05.03.2019 - 08.03.2019
Kárášjohka, 05.03.2019 - 08.03.2019
Arealer, miljø og klima
4 Areálat, biras ja dálkkádat
Samfunnsmål: Arealer og naturressurser i det tradisjonelle samiske området brukes som det materielle grunnlaget for videreføring og utvikling av samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Servodatmihttu: Árbevirolaš sámi guovllu areálat ja luondduresurssat geavahuvvojit ávnnaslaš vuođđun sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima joatkimii ja ovddideapmái.
Mål: Naturgrunnlaget for samiske næringer, kultur og samfunnsliv er sikret i all planlegging, og Sametinget er en viktig premissleverandør og konsultasjonspart i forvaltning av arealer.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Sámi ealáhusaid, kultuvrra ja servodateallima luondduvuođus lea sihkkarastojuvvon buot plánemiin, ja Sámediggi lea deaŧalaš eavttuidbiddji ja konsultašuvdnabealli areálahálddašeamis.
Planer om gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni Nærings- og fiskeridepartementet fattet 14. februar vedtak om driftskonsesjon for gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni.
Ruvkedoaibmaplánat Nussiris ja Gumppenjunis Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta dagai guovvamánu 14. b. doaibmalohpemearrádusa ruvkedoibmii Nussiris ja Gumppenjunis.
Sametinget har påklaget vedtaket 07.03.2019. Sametinget klage har oppsettende virknings, slik at vedtak ikke er gyldig før etter eventuell godkjenning etter klagebehandling.
Sámediggi váiddii mearrádusa njukčamánu 7. b. Sámedikki váidda mielddisbuktá maŋideami, nu ahte mearrádus ii leat fámus ovdal vejolaš dohkkeheami maŋŋágo váidda lea meannuduvvon.
Det er berammet et første konsultasjonsmøte 10.06.2019 om klagebehandlingen av vedtaket.
Vuosttaš konsultašuvdnačoahkkin mearrádusa váiddameannudeapmi birra lea mearriduvvon dollojuvvot geassemánu 10. b.
Sametingsrådet mener det er uriktige vurderinger av tiltakets konsekvenser og dermed anvendelse av nasjonal og internasjonal lov.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte boasttuvuohta lea dahkkojuvvon doaibmabiju váikkuhusaid ja nu riikka ja riikkaidgaskasaš lágaid árvvoštallamis.
Sametingsrådet vurderer Nussir-saken å være av stor prinsipiell betydning og vil derfor fortsette å bruk ressurser i arbeidet med denne saken. Kommunal- og moderniseringsdepartementet har i brev til FeFo av 25.05.2019 uttrykt at det for godkjenning til Kongen i april 2018, men en høringsuttalelse om driftskonsesjon etter mineralloven.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lea reivves FeFo:ii cealkán ahte ii lleat mearrádus rievdaduvvon meahccegeavaheami birra Finnmárkolága vuođul maid FeFo lea dahkan Nussir-áššis ja sádden Gonagassii dohkkeheapmái cuoŋománus 2018, muhto gulaskuddancealkámuš doaibmalobi birra minerálalága vuođul.
FeFo har i brev av 29.03.2019 gjort det klart overfor departementet at det er et vedtak om endret bruk av utmark og at dette klart kommer fram av saksframlegget.
FeFo lea njukčamánu 29. b. reivves čilgen departementii ahte dat lea mearrádus rievdaduvvon meahccegeavaheami birra.
Sametinget skreiv brev til departementet 05.04.2019 og gjorde det uttrykkelig klart at det var et vedtak om endret bruk av utmark FeFo hadde fattet og at det da etter Finnmarksloven ligger til Kongen å godkjenne eller ikke godkjenne vedtaket.
Sámediggi čálii reivves departementii cuoŋománu 5. b. ahte dat lei mearrádus rievdaduvvon meahccegeavaheami birra maid FeFo lei dahkan ja ahte dalle lea Gonagasa duohken dohkkehit dahje hilgut mearrádusa.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har så langt ikke respondert på FeFo og Sametingets brev.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta ii leat dán rádjai vástidan FeFo ja Sámedikki reivii.
Klage på vedtak om å tillate akvakultur i Vedbotn Rogaland fylkeskommune har i sin nye behandling av søknaden om etablering av akvakultur i Vedbotn i Nordkapp kommune gitt Grieg Seafood tillatelse som omsøkt.
Váidda mearrádussii suovvat ásahit akvakultuvrra Vedbotn nammasaš báikái Rogalándda fylkkasuohkan lea ođđa ohcanmeannudeamis beassat ásahit akvakultuvrra Vedbotn nammasaš báikái Davvenjárgga gielddas addán Grieg Seafood nammasaš fitnodahkii lobi nu mo lei ohccojuvvon.
Sametinget har ved brev datert 15.4.2019 påklaget vedtaket.
Sámediggi lea cuoŋománu 15. b. beaiváduvvon reivves váidán mearrádusa.
Sametinget har også tidligere, den 12.11.2018, påklaget Finnmark Fylkeskommunens vedtak om å tillate akvakultur ved Jernøya i Nordkapp kommune.
Loahpalaš mearrádus lobi birra ásahit akvakultuvrra Lubben ja Korsneset nammasaš báikkiide Gálssa suohkanis
Endelig vedtak om tillatelse for akvakultur – Lubben og Korsneset i Karlsøy kommune Sameting påklaget i 2017 Troms Fylkeskommunes vedtak om å gi konsesjon til akvakulturlokalitetene Lubben og Korneset, begge på nordøstsiden av Reinøya i Karlsøy Kommune.
Sámediggi váiddii 2017:s Romssa fylkkasuohkana mearrádusa addit lobi ásahit akvakultuvrra Lubben ja Korsneset nammasaš báikkiide, goappašagat Ráinná davábealde Gálssa suohkanis.
Konsesjonstillatelsene ble også påklaget av lokale fiskere og bygdelag.
Konsešuvdnalobi váide maiddái báikkálaš guolásteaddjit ja gilisearvvit.
Fiskeridirektoratet har som en av begrunnelsene for sitt vedtak vurdert at det ikke er et utstrakt samisk fiske i dette området og som fører til at en eller flere utøvere vil bli nektet eller krenket, blant annet med henvisning til NOU 2007.
Váidagiid lea dál Guolástusdirektoráhta mearridan, ja lea árvvoštallan ahte ii leat olus sámi guolásteapmi dán guovllus mii dagahivččii ahte okta dahje eanet guolásteaddjit biehttaluvvojit dahje loavkiduvvojit, earret eará čujuhettiin NOU 2007:i.
Dialog med Fiskeridirektoratet for å sikre samiske fiskeri Som følge av strategiene i areal og miljømeldingen har Sametinget etablert et samarbeid og dialog med Fiskeridirektoratet for å oppnå en samforståelse av samisk fiskeri, samt hvordan ivareta samiske fiskeriinteresser i kystsoneplaner og ved avklaringer av akvakulturlokaliteter.
Gulahallan Guolástusdirektoráhtain sihkkarastin dihtii sámi guolástusaid Areála- ja birasdieđáhusa strategiijaid geažil lea Sámediggi ásahan ovttasbarggu ja gulahallama Guolástusdirektoráhtain juksan dihtii oktasaš áddejumi sámi guolástusain, ja das mo fuolahit sámi guolástusberoštumiid riddoavádatplánain ja akvakultuvrabáikkiid čielggademiid oktavuođas.
Som et av resultatene av samarbeidet har Sametinget og Fiskeridirektoratet nå planer om et prosjekt som skal sikre at Fiskeridirektoratets kartverktøy, Yggdrasil, på en best mulig måte synliggjør samisk fiskeri og samiske fiskeriinteresser.
Okta bohtosiin ovttasbarggus lea ahte Sámediggi ja Guolástusdirektoráhta dál leat plánemin prošeavtta mii galgá sihkkarastit ahte Guolástusdirektoráhta kártareaidu Yggdrasil buoremus vuogi mielde oainnusin dahká sámi guolástusa ja sámi guolástusberoštumiid.
Dette kartverktøyet benyttes bl.a. av kommunene ved utarbeidelse av kystsoneplaner og ved behandlinger av søknader om etablering av akvakulturlokaliteter.
Dán kártareaiddu geavahit earret eará gielddat go ráhkadit riddoavádatplánaid ja go meannudit ohcamiid beassat ásahit akvakultuvrabáikkiid.
Møte med Statnett Sametingsråd Silje Muotka hadde i slutten april et møte med Statnett for å bli orientert om framdriften med 420 kV-linja Balsfjord-Skaidi, samt Statnett sine planer med nettutvikling østover fra Skaidi.
Čoahkkin Statnettain Sámediggeráđis lei loahpageahčen cuoŋománu čoahkkin Statnettain oažžun dihtii dieđuid barggu ovdáneami birra Báhccavuona-Skáiddi 420 kV-linnjáin, ja Statnett plánaid birra neahttaovddidemiin nuorttas Skáiddis.
Statnett har fortsatt ikke oppnådd enighet med alle berørte reinbeitedistrikter om utbygging av 420kV-linja Balsfjord-Skaidi.
Statnett ii leat vel juksan soahpamuša buot guoskevaš orohagaiguin BáhccavuonaSkáiddi 420 kV-linnjá huksema oktavuođas.
Sametingsråd Muotka minte om Sametingets plenumsvedtak 0012/15 og vilkårene Sametingets plenum satte for å kunne akseptere utbyggingen.
Sámediggeráđđi muittuhii Sámedikki dievasčoahkkinmearrádusa 12/15 birra ja eavttuid birra maid Sámedikki dievasčoahkkin bijai dasa ahte sáhttit dohkkehit huksema.
Sametinget ba derfor om en vurdering fra Statnett i hvilken grad de anser at disse vilkårene er blitt oppfylt i Statnett sitt arbeid.
Danne bivddii Sámediggi Statnett árvvoštallat man muddui sin mielas dát eavttut leat ollašuhttojuvvon Statnett barggus.
Statnett tar sikte på å søke konsesjon for strekningen Skaidi-Adamselv i 2020 og for strekningen Adamselv-Varangerbotn i 2021.
Statnett áigu ohcat konsešuvnna gaskkaide SkáidiÁttánjohka 2020:s ja Áttánjohka-Vuonnabahta 2021:s.
Tranøy kommunes arealplan. Sametinget fremmet våren 2018 innsigelse mot 11 områder i Tranøy kommunes revidering av arealplan som var avsatt til fritids- og turistformål (BFT) og fritidsbebyggelse (BFR).
Ránáidsullo suohkana areálaplána. Sámediggi ovddidii 2018 čavčča vuostecealkámuša Ránáidsullo suohkana areálaplána ođasmahttimii 11 guovllu oktavuođas mat ledje várrejuvvon astoáigge- ja turistaáigumušaide ja astoáiggevisttiide.
Etter dialogmøtene var det to innsigelser som ikke ble løst, og derfor inviterte Fylkesmannen til mekling mellom Sametinget og Tranøy kommune i mars 2019.
Maŋŋá gulahallančoahkkimiid báhce guokte vuostecealkámuša čoavddekeahttá, ja danne bovdii Fylkkamánni soabadeapmái gaskal Sámedikki ja Ránáidsullo suohkana njukčamánus.
De to innsigelsene gjaldt om et hytteområde og et område for turistanlegg.
Dat guokte vuostecealkámuša guske bartaguvlui ja turistarusttetguvlui.
På mekling ble hytteområdet redusert i areal og antall hytter, området ble også flyttet nærmere kysten samt en rekke avbøtende tiltak ble satt som betingelse før tiltaket kan påbegynnes.
Soabadančoahkkimis gáržžiduvvui bartaguovllu areála ja barttaid lohku, guovlu sirdojuvvui maid lagabui rittu, ja máŋga váidudeaddji doaibmabiju biddjojuvvojedje eaktun ovdalgo sáhttá álggahit doaibmabiju.
Området for turistanlegget ble redusert samt at planene i dette området ble endret og derfor var ikke innsigelsen lenger aktuelt.
Turistarusttetguovlu gáržžiduvvui, ja dán guovllu plánat rievdaduvvojedje ja danne ii lean šat vuostecealkámuš guoskevaš.
Sametinget ser det som en fordel at det legges opp til at tiltakshavere skal bli enige med reindriftsnæringen om avbøtende tiltak før tiltaket blir gjennomført.
Sámediggi atná ovdun ahte láhččojuvvo dasa ahte doaibmabidjoeaiggádat galget soahpat boazodoaluin váidudeaddji doaibmabijuid oktavuođas ovdalgo doaibmabidju čađahuvvo.
Utredningen til Statens vegvesen viser store negative konsekvenser for to av reinbeitedistriktene ved valgte trasealternativet.
Stáhta geaidnodoaimmahaga čielggadus čájeha stuorra negatiiva váikkuhusaid guovtti orohahkii válljejuvvon geaidnogaskamolssaeavttu geažil.
Det mangler også utredning av samlet belastning utbyggingen vil få for reinbeitedistriktene i området.
Maiddái váilu ollislaš noađuheapmi huksemis guovllu orohagaide.
Samfunnsmål: Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet.
Servodatmihttu · Ealli ja girjás sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta
Kulturrådet I Statsbudsjettet for 2019 fikk Kulturrådet to millioner kroner øremerket inkludering av samisk litteratur i tilskuddsordningene.
Kulturráđđi 2019 stáhtabušeahttas juolluduvvui Kulturráđđái guokte miljovnna ruvnnu merkejuvvon ruhta čáhkadit sámi girjjálašvuođa doarjjaortnegiidda.
De ekstra midlene skal sikre at utvidelsen ikke fører til mindre støtte til annen litteratur.
Dát lassidoarjja galgá sihkkarastit ahte eai juollut unnibut doarjaga eará girjjálašvuhtii.
I forbindelse med at Kulturrådet har gjennomgått sine ordninger og nå inkluderer samisk litteratur i de etablerte ordningene holdt Kulturrådet i samarbeid med Sametinget dialogmøter i Karasjok 8.05.19.
Go kulturráđđi viiddidii ortnegiid nu ahte maiddái fátmmastit sámi girjjálašvuođa iežaset ásahuvvon ortnegiidda, de lágidii kulturráđđi oktan Sámedikkiin dialogačoahkkimiid Kárášjogas miessemánu 8. beaivvi.
Dialogmøtet var åpent og det var 10 eksterne deltakere på møtet.
Dialogačoahkkin lei rabas ja dasa serve 10 olggobeale oasseváldige.
I tillegg ble møtet strømmet.
Dasa lassin rávdnjejuvvui čoahkkin.
Tilbakemeldingene fra deltakerne ga klare signaler for hva behovet er og hvilken kompetanse det er nødvendig at kulturrådet har i sine fagutvalg når det kommer søknader om samisk litteratur.
Oasseváldit muitaledje čielgasit makkár dárbbut leat ja makkár gelbbolašvuohta sii oaivvildit Kulturráđis galggašii leahkit go ožžot sámi girjjálašvuođa ohcamušaid.
Sametinget og Kulturrådet hadde i tillegg er møte der tilbakemeldingene ble diskutert og også hvordan Sametinget og Kulturrådet sammen kan legge til rette for at søknader fra de samiske litterære miljøene behandles på best mulig måte.
Dasa lassin lei Sámedikkis ja Kulturráđis čoahkkin mas digaštalle man láhkai Sámediggi ja Kulturráđđi sáhttá láhčit dili nu ahte buoremus láhkai meannudit ohcamušaid mat bohtet sámi girjjálašvuođa birrasiin.
Sametinget og Kulturrådet ble enige om å opprettholde kommunikasjonen og dialogen som nå er opprettet for å evaluere og tilrettelegge de nye tiltakene som Kulturrådet har satt i gang med hensyn til samisk litteratur.
Sámediggi ja Kulturráđđi šihtte doalahit dialoga vai besset árvvoštallat ja heivehit ođđa doaimmaid maid Kulturráđđi lea álggahan sámi girjjálašvuhtii.
Dialogmøte med samiske kunstnere Kulturdepartementet jobber med en stortingsmelding om kunstnere.
Dialogačoahkkin sámi dáiddáriiguin Kulturdepartemeanta bargá dál stuorradiggedieđáhusain mas dáiddárat leat fáddán.
I den forbindelse inviterte de til et dialogmøte med Samisk kunstnerråd, de samiske kunstnerorganisasjonene og Sametinget i Karasjok i februar.
Dan oktavuođas bovdejedje Sámi dáiddárráđi, sámi dáiddárorganisašuvnnaid ja Sámedikki dialogačoahkkimii Kárášjogas guovvamánus.
I forkant av møtet gjennomførte Sametinget i samarbeid med Samisk kunstnerråd en undersøkelse blant samiske kunstnere.
Ovdal čoahkkima čađahii Sámediggi oktan Sámi dáiddárráđiin iskkadeami sámi dáiddáriid gaskkas.
Foreløpige resultater fra denne undersøkelsen ble presentert på møtet.
Čoahkkimis čájehedje iskosa gaskaboddosaš bohtosiid.
Sametinget vil fortsette dialogen med departementet om stortingsmeldingen.
Sámediggi joatká gulahallat departemeanttain dán áššis.
Dialogmøte om samisk immateriell kulturarv og kultursamarbeid Sametinget inviterte til et dialog-/arbeidsmøte i slutten av mars mellom sametingene i Norge, Sverige og Finland, Samisk kunstnerråd, Samerådet, med flere, om samisk kulturpolitikk/strategier, og om samisk immateriell kulturarv.
Dialogačoahkkin sámi eahpeávnnaslaš kulturárbbis ja kulturovttasbarggus Sámediggi bovdii ruoŧa ja suoma sámedikki, Sámi dáiddárráđi, Sámiráđi ja earáid dialoga/bargočoahkkimii digaštallat sámi kulturpolitihka/-strategiijaid ja sámi eahpeávnnaslaš kulturárbbi.
Arbeidsmøtet tok utgangspunkt i og var ment som oppfølging av konferansen om immateriell kulturarv avholdt mai 2018 i Inari.
Bargočoahkkima vuolggasadji lei čuovvulit konferánssa mas lei fáddán eahpeávnnaslaš kulturárbi, ja mii lágiduvvui Anáris 2018:s.
Et viktig mål for møtet var å drøfte videre oppfølging av dette tema, samt å kartlegge mulige samarbeidsområder.
Dehálaš mihttun čoahkkimis lei čuovvulit ja ságaškuššat dáid fáttáid, ja dasa lassin kártet vejolaš áššesurggiid main sáhtášii ovttasbargat.
Det planlegges et oppfølgende møte i Rovaniemi i begynnelsen av juni.
Dál plánejuvvo ođđa čoahkkin Roavvenjárggas geassemánu álggus.
Innspillsmøte Europeisk kulturhovedstad 2024 Sametinget deltok på samisk innspillsmøte i mars i forbindelse med at Bodøs arbeid med søknad om å bli Europeisk kulturhovedstad 2024.
Cealkámuščoahkkin, Eurohpa kulturoaivegávpot 2024 Sámediggi oasálasttii sámi cealkámuščoahkkimis njukčamánus dál go Bådåddjå ohcá šaddat Eurohpálaš kulturoaivegávpogin 2024:s.
Hensikten med innspillsmøtet var å involvere flest mulig av kulturaktører i fylket i arbeidet med den endelige søknaden.
Ulbmil dáinna čoahkkimiin lei čohkket nu ollu kulturoassádalliid searvat hábmet loahpalaš ohcamuša.
Samisk strategi i den kulturelle skolesekken I jubileumsåret 2017 initierte Kulturtanken et prosjekt for å løfte samisk kunst og kultur i Den kulturelle skolesekken (DKS).
Sámi strategiija Den kulturelle skolesekkenis Ávvudanjagis 2017:s álggahii Kulturtanken prošeavtta loktet sámi dáidaga ja kultuvrra Den kulturelle skolesekkenii (DKS).
Kulturtanken skal for perioden 2018-2020 jobbe med en strategiplan med samisk fokus i den kulturelle skolesekken og har overordnet mål; Å øke tilfanget av produksjoner med samisk kunst og kultur i DKS.
Kulturtanken galgá 2018-2020 áigodagas bargat strategiijaplánain mas galgá deattuhit sámi sisdoalu, ja mas lea bajimuš mihttun lasihit produkšuvnnaid main lea sámi dáidda ja kultuvra DKS:s.
Ressursgruppen skal bistå Kulturtanken og DKS i arbeidet med å løfte fram samiske kunst- og kulturproduksjoner i DKS. I ressursgruppen sitter Johan Sara jr, Elle Sofe Sara, Ellen Berit Dalbakk, Ebba Joks, Sissel Ann Mikkelsen, og Marja Lisa Thomasson.
Olahan dihtii mihttomeriid strategiijaáigodagas ja vuođđudit ja sihkkarastit proseassa, de lea Kulturtanken, Sámedikki cealkámuša mielde, ásahan sámi resursajoavkku ja nammadan dáid kulturoassádalliid jovkui: Johan Sara jr., Elle Sofe Sara, Ellen Berit Dalbakk, Ebba Joks, Sissel Ann Mikkelsen ja Marja Lisa Thomasson.
Ressursgruppen hadde sitt første møte i Tromsø tirsdag den 27. mars med tema;
Ressursajoavkkus lei vuosttaš čoahkkin Romssas njukčamánu 27.beaivvi.
Sametinget fulgte oppstartsmøte i Tromsø, og vil følge opp prosessen med Kulturtanken.
Sámediggi čuovui álggahančoahkkima Romssas, ja áigu čuovvulit Kulturtankeniin proseassa.
Sametingsrådet tilstede under den norske Melodi Grand Prix-finalen Sametingsråd Henrik Olsen var til stede under den Melodi Grand Prix-finalen som ble avholdt i Oslo den 2. mars.
Sámediggeráđđi oasálasttii Norgga Melodi Grand Prix loahppagilvvus Sámediggeráđđi lei Norgga Melodi Grand Prix loahppagilvvus, mii lágiduvvui njukčamánu 2.beaivvi.
Som kjent vant gruppa KEiiNO, og som skal representere Norge i Eurovision Song Contest 2019.
Nugo diehtit, de vuittii KEiiNO geat ovddastedje Norgga Eurovision Song Contestas 2019:s.
Den samiske artisten Fred Buljo kjent fra Duolva Duottar er ett av medlemene i KEiiNO.
Sámi artista Fred Renè Buljo lea okta KEiiNO joavkku lahtuin.
Arktisk filharmoni besøkte Sametinget Arktisk filharmoni har i flere år hatt et fokus på det samiske gjennom produksjoner som de har framført på ulike scener.
Árktalaš fiilaharmoniija galledii Sámedikki Arktisk fiilaharmoniijas lea máŋga jagi guovdilasttán sámi kultuvrra produkšuvnnain maid leat čájáhaddan iešguđetge lávddiin.
Den siste tiden har de også på ledernivå fokusert ytterligere på at de vil fylle en rolle som orkester også for samisk musikk og kultur.
Gieskat leat maid jođiheaddjidásis maid deattuhan ahte háliidit deavdit rolla ja leahkit maiddái sámi musihka ja kultuvrra orkeastarin.
Sametingspresident Aili Keskitalo og sametingsråd Henrik Olsen deltok fra Sametingets side.
Danne ledje bivdán deaivat Sámedikki. Sámedikki presideanta Aili Keskitalo ja Sámediggeráđđi oasálaste dán čoahkkimis.
Fra Arktisk filharmoni deltar direktør Tor Lægreid, kommunikasjonssjef Lasse Jangås og styreleder Tove Karoline Knutsen.
Árktalaš fiilaharmoniija muitalii plánain mo áigot fátmmastit sámi musihka produkšuvnnaide ja ahte háliidit lagabut ovttasbarggu sámedikkiin.
Sápmi Too-kunstarrangement Sápmi Too-kunstarrangement ble arrangert i Kautokeino tidligere i vinter og arrangementet hadde kunst og samtaler sentralt.
Sápmi Too-dáiddadáhpáhus Sápmi Too dáiddádáhpáhus lágiduvvui Guovdageainnus ja Mázes, dáidda ja ságastallan lei guovddážis.
Det ble snakket om kjønnsroller, vold og seksuelle overgrep i Sápmi og hvordan kunst kan belyse denne problematikken. Det ble gjort med kunst, musikk, film, foredrag, paneldiskusjoner, workshops og slampoesi.
Sápmi Too-dáiddadáhpáhus gieđahalai sohkabealrollaid, veahkaválddálašvuođa ja seksuála illásteami Sámis, ja mo dáidda ja ságastallan sáhttá čalmmustahttit dáid hástalusaid.
Sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen deltok i åpningen av arrangementet.
Sámediggeráđđi oasálasttii dán lágideami rahpamis ja paneladigaštallamis.
Arrangementet var et samarbeid mellom Sametinget, Dáiddadállu og OCA – Office of Contemporary Art, Norway.
Lágideapmi lea ovttasbargu Sámedikki, Dáiddadállu ja OCA – Office of Contemporary Art, Norway gaskkas.
Høringsmøte med samisk musikkbransje i Karasjok I forbindelse med redegjørelse om joik og samisk musikk, inviterte Sametinget bransjeaktører og andre interessenter til innspillsmøte hvor aktørene fikk muligheten til å komme med innspill til relevante temaer eller utfordringer, og på den måten være med på å påvirke Sametingets fremtidige politikk rundt joik og samisk musikk.
Sámediggeráđđi lea ráhkadišgoahtán čilgehusa luođi ja sámi musihka birra. Dan oktavuođas bovdii Sámediggeráđđi suorgeaktevrraid ja eará berošteddjiid gulaskuddančoahkkimii, mas oasádallit besse cealkit oaiviliiddiseat relevánta fáttáide ja hástalusaide, ja dien láhkai váikkuhit ja hábmet Sámedikki boahtteáiggi politihka mii guoská luohtái ja sámi musihkkii.
Ca 10 personer deltok i møtet.
Sullii logi olbmo oasálaste.
Kultur- og likestillingsministeren besøkte Kautokeino i påsken Kultur- og likestillingsminister Trine Skei Grande besøkte Kautokeino fra skjærtorsdag til langfredag.
Kultur ja dásseárvoministtar galledii Guovdageainnu Kultur- ja dásseárvoministtar Trine Skei Grande galledii Guovdageainnu skilleduorastagas guhkesbearjadahkii.
Møtet fant sted i Beiarn 12. februar 2019, og det var enighet om å etablere en ny arbeidsgruppe som kan følge opp arbeidet.
Čoahkkin lei Báidáris guovvamánu 12.beaivvi, ja doppe šihtte ásahit ođđa bargojoavkku mii sáhttá čuovvulit dán barggu.
Sametinget har i ettertid hatt særskilte møter med enkelte av aktørene for å sikre bred faglig deltakelse og legitimitet i arbeidet.
Sámedikkis lea dán maŋŋá leamaš sierra čoahkkimat muhtin dáin oassádalliin fuolahan dihte viiddis oasálastima ja legitimitehta vuođđudeami barggadettiin.
Sametinget har hatt møte med museumsseksjonen i Norsk kulturråd.
Sámediggi lea maid čoahkkinasttán Norgga kulturráđi museasekšuvnnain.
Møtet fant sted i Bodø 14. februar og temaet var generell informasjon og oppfølging av samisk museumsvirksomhet.
Čoahkkin lei Bådådjos guovvamánu 14. beaivvi ja doppe lei fáddán Sámi museadoaimmaid obbalaš diehtojuohkkin ja čuovvoleapmi.
Sametinget har hatt møte med Norges museumsforbund.
Sámedikkis lea maid leamaš čoahkkin Norgga museaservviin.
Møtet fant sted i Oslo 28. februar 2019, og temaet var generell informasjon knytta til samisk museumsvirksomhet.
Čoahkkin lei Oslos guovvamánu 28. beaivvi Fáddán lei obbalaš diehtojuohkin čatnon sámi museadoaimmaide.
Sametingsrådet deltok i en samtale i tilknytning til utstillingen Skjæringspunkter på Nordnorsk kunstmuseum i Tromsø 31. mars 2019.
Sámediggeráđđi oasálasttii ságastallamis mii lea čatnon čájáhussii Skjæringspunkter, mii lei Nordnorsk Kunstmuseas Romssas njukčamánu 31. beaivvi.
Utstillingen viste sentrale verk av Aslaug M. Juliussen.
Čájáhusas čájehii Aslaug Juliussen guovddáš dáidagiiddis
Sametingsrådet åpnet Bååstede-utstillingen ved RiddoDuoddarMusea i Karasjok 25. april 2019. Sametingspresident Aili Keskitalo åpnet utstillingen «Historier.
Sámediggeráđđi, ovddastuvvon politihkalaš ráđđeaddi bokte, rabai Bååstede čájáhusa “Sámi kulturárbbi máhcaheapmi” Riddoduottarmuseas – Sámiid Vuorká Dávvirat Kárášjogas cuoŋománu 25.b.
Tre generasjoner samiske kunstnere.
Sámi dáiddáršiehtadus – šiehtadus
Samisk kunstneravtale - avtale Målsetning med kunstneravtalen: De samiske kunstnerorganisasjonene og de samiske kunstnerne har gode og forutsigbare rammevilkår for sin virksomhet.
Dáiddáršiehtadusa mihttomearri: Sámi kulturorganisašuvnnain ja sámi dáiddáriin leat buorit ja einnostanvejolaš rámmaeavttut doaibmaseaset.
Møte med Samisk kunstnerråd Sametinget hadde den 09.04.2019 et møte med daglig leder Biret Risten Sara i Samisk kunstnerråd (SDR).
Čoahkkin Sámi dáiddárráđiin Møte med Samisk kunstnerråd Sámedikkis lei cuoŋománus 9. Beaivvi čoahkkin Sámi Dáiddárráđi (SDR) beaivválaš jođiheddjiin Biret Risten Sarain.
Formålet med møtet var å ha forberedende samtaler om det videre samarbeidet mellom Sametinget og Samisk kunstnerråd.
Čoahkkima ulbmil lei ráhkkanit ja ságastit mo joatkit Sámedikki ja Sámi dáiddárráđi ovttasbarggu.
Samarbeidsavtalen mellom partene er inne i sitt siste år, og intensjonen er å få på plass en ny samarbeidsavtale gjeldende fra 2020.
Lea ovttasbargošiehtadusa maŋimuš jahki, ja ovttasbargoguimmežagat áiggošedje soahpat ođđa šiehtadusa mii gustogoahtá 2020 rájes.
Sametingsrådet vil møte styret i SDR og representanter fra de ulike kunstnerorganisasjonene i løpet av våren for å drøfte det videre arbeidet med dette, og også for å drøfte aktuelle saker som berører samisk kunst- og kulturpolitikk.
Sámediggeráđđi áigu deaivat SDR stivrra ja iešguđetge dáiddárorganisašuvnnaid giđa mielde ja ságaškuššat mo joatkit barggu, ja maiddái digaštallat áigeguovdilis áššiid mat gusket dáidda- ja kulturpolitihkkii.
Sametingets innkjøpsordning for samtidskunst og kunsthåndverk Sametinget hadde den 09.04.2019 et møte med leder i innkjøpskomiteen for Sametingets innkjøpsordning for samtidskunst og kunsthåndverk, Eva Aira og med RiddoDuottarMuseat (RDM)v/direktør Anne May Olli.
Sámedikki dáláš dáidaga ja dáiddaduodji oastinortnet Sámediggi čoahkkinasttii cuoŋománu 9. b Sámedikki dáláš dáidaga ja dáiddaduoji oastinortnetkomitea jođiheddjiin ja RiddoDuottarMuseaid (RDM) direktevrrain Anne May Olliin.
Tema på møtet var arbeidet i innkjøpskomiteen og forvaltningen av Sametingets kunstsamling.
Čoajkkima fáddán lei oastinortnega bargu ja Sámedikki dáiddačoakkáldaga hálddašeapmi.
Samiske kulturinstitusjoner som arena for formidling og opplevelse av samisk kultur. Mål for innsatsområdet: Sterke samiske institusjoner som forvalter, formidler og utvikler samisk kunst, kultur og historie.
Sámi kulturásahusat sámi kultuvrra gaskkustan- ja vásihanarenan. Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Nana sámi ásahusat mat hálddašit, gaskkustit ja ovddidit sámi dáidaga, kultuvrra ja historjjá.
Samisk hus i Oslo Sametingsrådet holdt et møte med styret i Samisk hus i Oslo den 10.04.2019 i Oslo.
Sámi Viessu Oslo Sámediggeráđis lei čoahkkin Sámi Viessu Oslo stivrrain Oslos cuoŋománu 10. beaivvi.
Bakgrunnen for møtet var ønsket om en dialog med styret om drifta og aktiviteten i Samisk hus.
Duogáš čoahkkimii lei go lei sávvojuvvon dialoga Sámi viesu stivrrain viesu doaibmajođiheamis ja doaimmain.
Etter at Samisk hus flyttet til nye lokaler sentralt i Oslo har man opplevd at både aktivitetsnivået og antallet besøkende har økt kraftig.
Maŋŋil go Sámi Viessu fárrii ođđa sadjái, de leat vásihan ahte sihke doaimmat ja galledeaddjit leat lassánan.
På møtet orienterte styret om den daglige virksomheten i Samisk hus, og om arbeidet i styret.
Čoahkkimis muitalii stivra Sámi Viesu beaivválaš doaimmas ja stivrra barggus.
Slik arbeidet nå er organisert fungerer styret som et arbeidende styre.
Nu go dál lea bargu organiserejuvvon, de doaibmá stivra bargi stivran.