pere/sami_parallel huggingface dataset:
Forskjellen er at det brukes en annen opplæringsmetode for fjernundervisningselevene.
Erohus lea ahte dat adno eará oahpahusvuohki gáiddusoahpahusohppiide.
Under vises omfanget av samiskopplæringa i grunnskole og videregående opplæring: Tabellen viser timetallet for samiskelever uavhengig av opplæringsmetode.
Vuollelis čájehuvvo sámegieloahpahusa viidodat vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas: Tabealla čájeha sámegielohppiid diibmologu beroškeahttá oahpahusvuogis.
De fleste samiskelever følger læreplanene for samisk som andrespråk.
Eanas sámegieloahppit čuvvot sámegiela nubbingielat oahppoplánaid.
Her er det to alternativer, samisk som andrespråk 2 og samisk som andrespråk 3. De har samme timetall, men for samisk som andrespråk 3 beregner man at elevene oppnår om lag to tredeler av kompetansemålene som de som har samisk som andrespråk 2 oppnår.
Dá leat guokte molssaeavttu: sámegiella nubbingiellan 2 ja sámegiella nubbingiellan 3. Sis lea seamma mađe diibmolohku, muhto sámegiella nubbingiellan 3 rehkenastet ahte guokte goalmmádas oassi ohppiin olahit gelbbolašvuođamihtuid, go sii geain lea sámegiella nubbingiellan 2 dahket.
Timetallet er oppgitt i 60-minutters enheter og er et minstetimetall.
Diibmolohku rehkenasto 60 minuhtasaš ovttadahkan, mii lea maid unnimus diibmologu mearri.
Det kan for øvrig justeres innenfor bolkene slik at man for eksempel innenfor 1.–4. trinn kan ha noe flere timer ett år og noe færre et annet år. Totalsummen innenfor bolken skal likevel ikke gå under minstetimetallet.
Muđui sáhttá rievdadallat cehkiid diibmologuid siskkobealde, nugo ovdamearkka dihte 1.–4. ceahkis sáhttet leat muhtin diimmuid eambbo ovtta jagi ja fas unnit diimmut nuppi jagis, muhto obbalaš supmi siskkobealde cehkiid eai galgga leat unnit diimmut go unnimus meari diibmolohku.
5.3.2 Hvem tilbyr lule- og sørsamisk fjernundervisning?
5.3.2 Geat fállet julev- ja lullisámegiela gáiddusoahpahusa?
Det har i en årrekke vært utført et strategisk arbeid for å sikre at utvalgte skoler innehar spesialkompetanse i samisk fjernundervisning.
Lea ollu jagiid čađahuvvon strategalaš bargu sihkkarastin dihte ahte dihto skuvllain lea earenoamášgelbbolašvuohta sámegiela gáiddusoahpahusas.
Det har vært et ønske at det er de samme skolene som tilbyr dette over tid, for å sikre at de til enhver tid innehar den nødvendige kompetansen i fjernundervisning både pedagogisk, teknisk og organisatorisk.
Lea leamaš sávaldat ahte leat dat seamma skuvllat geat fállet dan guhkit áigge badjel, vai sihkkarastá ahte sis lea áiggis áigái dárbbašlaš gelbbolašvuohta gáiddusoahpahusas sihke pedagogalaččat, teknihkalaččat ja movt oahpahus organiserejuvvo.
I dag tilbys lulesamisk fjernundervisning i grunnskolen fra Grønnåsen skole i Bodø.
Dál fállo julevsámegiela gáiddusoahpahus vuođđoskuvllas Grønnåsen skuvllas Båddåddjos.
Lulesamisk fjernundervisning i videregående opplæring tilbys av Nordland fylkeskommune.
Julevsámegiela gáiddusoahpahusa joatkkaskuvla dásis fállá Nordlándda fylkkasuohkan.
Árran har tilbudt denne tjenesten i en årrekke, men det har vært et ønske at opplæringa skal inn under offentlige skoler, slik det er for nord- og sørsamisk.
Árran lea fállan dán bálvalusa jahkeviissaid, muhto lea leamaš sávaldat ahte oahpahus galgá šaddat almmolaš skuvllaid vuollásažžan, nugo lea davvi- ja lullisámegielain.
I sørsamisk område tilbys fjernundervisning av Brekken oppvekst- og lokalsenter og Åarjelsaemiej skuvle i Snåsa.
Lullisámi guovllus fállá Prahke bajásšaddan- ja báikkálašguovddáš ja Åarjel-saemiej skuvle Snoasas.
Sørsamisk kunnskapspark (tidligere Sameskolen for Midt-Norge i Hattfjelldal) tilbyr fjernundervisning både for grunnskolen og videregående opplæring.
Lullisámi máhttopárka (ovdalaš Gaska-Norgga Sámeskuvla Árbordes) fállá gáiddusoahpahusa sihke vuođđoskuvlii ja joatkkaskuvlii.
Røros videregående skole og Grong videregående skole tilbyr fjernundervisning på videregående nivå.
Plassje joatkkaskuvla ja Kråangke joatkkaskuvla fállá gáiddusoahpahusa joatkkaskuvla dásis.
5.3.3 Demografisk utvikling og konsekvenser for samisk fjernundervisning
5.3.3 Demográfalaš ovdáneapmi ja sámegiela gáiddusoahpahusa váikkuhus
I tillegg ser vi det av utviklingen i Sametingets valgmanntall, der byer har stor vekst.
Dasa lassin oaidnit Sámedikki jienastusloguid rievdama, mas gávpogiidda lassánit jienasteaddjit.
Tromsø er nå den kommunen med nest flest manntallsførte, og Bodø har hatt ei økning i valgmanntallet på 421 prosent fra 2008–2017 (nrk.no).
Tromsa lea dál dat suohkan gos leat nubbin eanemus jienasteaddjit ja Bådåddjos lea maid jienastuslohku lassánan 421 proseanttain 2008–2017 (nrk.no).
Denne kontinuerlige urbaniseringen øker etterspørselen etter samiskopplæring i byer og større tettsteder.
Dakkár jotkkolaš gávpotfárren lasiha jearu sámegieloahpahussii gávpogiidda ja stuorit giliide.
I tillegg til dette er det ei kontinuerlig økende bevissthet blant samer i byene om at de i større grad ønsker samiskopplæring.
Dasa lassin lassána maid jotkkolaččat dihtomielalašvuohta gávpotsápmelaččaid gaskkas geat háliidit eambbo sámegieloahpahusa.
Summen av dette medfører ei vesentlig økning i behovet for samiske opplæringstilbud i byene.
Visot dát bealit mielddisbuktet ahte lassána dárbu sámegieloahpahussii gávpogiin.
Det ser imidlertid ikke ut til at samisklærere i samme grad har flyttet til byene.
Ii ge oro nu ahte sámegieloahpaheaddjit leat seamma ollu fárredan gávpogiidda.
Fortsatt er det store flertallet av samisklærere bosatt i tradisjonelle samiske områder, og det ser ut til at under fem byer i Norge kan hevdes å ha et større fagmiljø med samisklærere (Johansen, 2016).
Ain lea nu ahte eanas sámegielaoahpaheaddjit orrot árbevirolaš guovddáš sámi guovlluin ja orru maid nu ahte leat unnit go vihtta gávpoga Norggas gos lea stuorit fágabiras sámegieloahpaheddjiin.
Denne situasjonen med økende flyttestrømmer og flere samer bosatt i byer som ofte mangler samisklærere, gjør at fjernundervisning som metode blir helt nødvendig for å sikre samiske elevers rett til samiskopplæring.
Go lassána gávpotfárren, ja eambbo sápmelaččat leat ásaiduvvan gávpogiidda, de dávjá váilot sámegieloahpaheaddjit, mii dagaha dat ahte gáiddusoahpahus lea áibbas dárbbašlaš vai sihkkarastá sámegielohppiid vuoigatvuođa oažžut sámegieloahpahusa.
I mange tilfeller er det ikke mulig å få opplæring i samisk uten at brorparten av denne opplæringa gjennomføres som fjernundervisning.
Máŋgga dilis ii leat vejolaš oažžut sámegieloahpahusa, almmá ahte eanas oassi oahpahusas ii čađahuvvo gáiddusoahpahussan.
5.3.4 Gjennomføring av fjernundervisning, påkrevet kompetanse
5.3.4 Gáiddusoahpahusa čađaheapmi, gáibiduvvon gelbbolašvuohta
I den spede begynnelsen for samisk fjernundervisning var dette en metode som skulle benyttes til få elever.
Álgoálggus leai sámegiela gáiddusoahpahus vuohki mii galggai adnot moatti oahppái.
På grunn av den demografiske utviklingen som er beskrevet over, er det etter hvert blitt en metode som brukes til å nå de mange.
Demográfalaš sivaid geažil mat leat čilgejuvvon ovdalis, de lea dát vuohki mainna olahit oallugiid.
Dette endrer betydningen for fjernundervisning i en samisk språkopplæringskontekst og betyr at det er svært viktig at samisk fjernundervisning holder høyt kvalitativt nivå og bidrar til at elevene oppnår kompetansemålene i læreplanen.
Dat rievdada gáiddusoahpahusa mearkkašumi sámegiela giellaoahpahuskonteavsttas ja mearkkaša ahte lea hui mávssolaš ahte sámegiela gáiddusoahpahusas lea alla kvalitatiivvalaš dássi ja veahkeha ohppiid olahit oahppoplána gelbbolašvuođamihtuid.
I de første årene med fjernundervisning var det ofte store tekniske utfordringer, og mye opplæringstid gikk bort til tekniske problemer.
Gáiddusoahpahusa vuosttaš jagiid ledje dávjá teknihkalaš hástalusat ja ollu oahpahusáigodagas manai duššai teknihkalaš rusttegiidda.
I dag er disse problemene langt mindre.
Dál leat diekkár váttisvuođat ollu unnit.
Dette kommer delvis av bedre teknisk utstyr og bedre utbygde datalinjer, men i større grad av langt større teknisk kompetanse hos både fjernundervisningslærerne, men også hos fjernundervisningselevene, som nå kan betegnes som digitalt innfødte.
Dat boahtá belohahkii das go dál leat buoret teknihkalaš rusttegat ja go dihtorčovdosat leat buorebut huksejuvvon, muhto lea gal maid go sihke gáiddusoahpahusa oahpaheddjiin ja maiddái ohppiin, geat dál riegádit digitálamáilbmái, lea buoret teknihkalaš gelbbolašvuohta.
Da man begynte med samisk fjernundervisning, var det lite fokus på pedagogikk og mye fokus på teknologi i oppstartfasen.
Go sámegiela gáiddusoahpahus álggii, de lei unnán fokus pedagogihkkii ja álgodásis lei ollu fokus teknologiijai.
Det ble i liten grad tatt høyde for at man behøvde en annen metodikk, en egen fjernundervisningsdidaktikk når man underviste i samisk via lyd- og bildestudio.
Unnán vuhtiiváldui ahte dárbbašuvvui earálágan metodihkka, sierra gáiddusoahpahusdidaktihkka go oahpaha sámegiela jietna-govvastudios.
Dette har styrket seg vesentlig, og det har vært gjennomført betydelig kompetanseheving i å dreie fokus «fra perm til skjerm», som ett av kompetansetiltakene ble kalt.
Dál lea dat ollu buorránan ja lea čađahuvvon eambbo gelbbolašvuođalokten mas eambbo geahččá “pearpmas šerbmii”, nugo gohčodit ovtta dain gelbbolašvuođadoaibmabijuin.
Nå er fokus på didaktikken, og det tekniske er kun et middel for å oppnå målsettingene i samiskundervisninga.
Dál deattuhuvvo didaktihkka ja teknihkka lea dušše veahkkeneavvu mainna olaha sámegieloahpahusa mihtuid.
I 2015 vedtok Kunnskapsdepartementet egne kompetansekrav som gjelder for samiske fjernundervisningslærere.
2015 mearridii Máhttodepartemeanta sierra gelbbolašvuođagáibádusaid, mat gustojit sámegiela gáiddusoahpahusa oahpaheddjiide.
Disse kompetansekravene skulle innfris innen 1. januar 2020.
Dát gelbbolašvuođa gáibádusat galge ollašuvvat ovdal ođđajagimánu 1.beaivvi 2020.
Fylkesmannen i Nordland satte derfor i gang et omfattende kompetansehevingsprogram for sør- og lulesamiske fjernundervisningslærere i samarbeid med fjernundervisningstilbyderne og relevante fagmiljøer.
Danne álggahii Nordlándda fylkkamánni gelbbolašvuođaloktenprográmma searválaga gáiddusoahpahusfálliiguin ja relevánta fágabirrasiiguin lulli- ja julevsámegiela gáiddusoahpaheddjiiguin.
I skrivende stund er status for kompetansen til fjernundervisningslærerne følgende: Tabellen viser at samiske fjernundervisningslærere har høy kompetanse, og det er lite som mangler for at samtlige fjernundervisningslærere innehar påkrevet kompetanse etter rammeverket.
Čálidettiin lea gáiddusoahpahusa oahpaheddjiid gelbbolašvuohta čuovvovaš: Tabealla čájeha ahte sámegiela gáiddusoahpahusa oahpaheddjiin lea alla gelbbolašvuohta. Lea unnán mii váilu buot gáiddusoahpahusa oahpaheddjiin das mii lea gáibiduvvon gelbbolašvuohta rámmavuogádaga mielde.
Det planlegges enda et kurs i løpet av 2019, så det er sannsynlig at samtlige lule- og sørsamiske fjernundervisningslærere vil inneha kompetansen de behøver innenfor fjernundervisningsdidaktikk og bruk av tekniske verktøy i opplæringsøyemed, før året er omme.
Plánejuvvo vel okta kursa 2019, nu ahte lea jáhkehahtti buot julev- ja lullisámegiela gáiddusoahpahusa oahpaheaddjit ožžot gelbbolašvuođa maid dárbbašit gáiddusoahpahusdidaktihkas ja teknihkalaš rusttegiin, maid atná oahpahusas, ovdal go jahki dievvá.
Rammeverket slår også fast at mottakerskolen/hjemkommunen har ansvar for elevene som mottar fjernundervisning.
Rámmavuogádagas daddjo ahte vuostáiváldi skuvllas/ruovttusuohkanis lea ovddasvástádus ohppiide geat ožžot gáiddusoahpahusa.
Hjemkommunen skal sikre et godt skole-hjem-samarbeid på området.
Ruovttusuohkan galgá sihkkarastit buori ovttasbarggu gaskal skuvlla ja ruovttu.
Fjernundervisning er en alternativ opplæringsform, og da kreves det tettere skole-hjem-samarbeid.
Gáiddusoahpahus lea molssaevttolaš oahpahusvuohki ja de gáibiduvvo lagat ovttasbargu gaskal ruovttu ja skuvlla.
Hjemkommunen skal også tilrettelegge for fjernundervisning på skolen, og rektor er ansvarlig for at kontaktlærer og fjernundervisningslærer har gode rutiner for vurdering.
Ruovttusuohkan galgá heivehit skuvlii gáiddusoahpahusa ja rektor lea ovddasvástideaddji dasa ahte gulahallanoahpaheaddjis ja gáiddusoahpahusa oahpaheaddjis leat buorit rutiinnat árvvoštallat.
Fylkesmannen i Nordland gjennomfører dialogmøter med alle skoler som har fjernundervisningselever for første gang, og her deltar også de som er foresatte for fjernundervisningselevene.
Nordlándda fylkkamánni čađahii vuosttaš geardde gulahallančoahkkimiid buot skuvllaiguin, gos leat gáiddusoahpahusa oahppit ja dan čoahkkimii oasálaste maiddái gáiddusoahpahusa ohppiid váhnemat/ovddasteaddjit.
Fjernundervisning møter noe skepsis både i enkelte fagmiljøer, men også i omgivelsene generelt.
Gáiddusoahpahus vásiha eahpádusa muhtin fágabirrasiin ja muđui maid obbalaččat birrasiin.
Noe av grunnen til dette har vært at fjernundervisning også internasjonalt i stor grad har vært et urfolksinitiativ.
Sivva dan eahpádussii lea leamaš ahte gáiddusoahpahus maiddái gaskariikkalaččat lea eanas leamaš eamiálbmotvuolggaheapmi.
Urfolk i blant annet Canada, USA, New Zealand og Australia var tidlig ute med opplæringsformen.
Eamiálbmogat earret eará Kanádas, USAs, Ođđa Zealánddas ja Austrálias ledje árrat jođus dakkár oahpahusvugiin.
De fleste opplæringsmiljøer mente at dette var en unaturlig opplæringsform uten tilstrekkelig personlig kontakt mellom elev og lærer.
“Main stream” oahpahusbirrasat oaivvildedje ahte dat leai eahpelunddolaš oahpahusvuohki, mas ii lean doarvái persovnnalaš oktavuohta gaskal oahppi ja oahpaheaddji.
Dette har gitt fjernundervisning et ofte ufortjent dårlig rykte i enkelte miljøer.
Dat lea addán muhtin birrasiin gáiddusoahpahussii heajos nama, vaikko ii leat ánssášan dan.
I og med at barn og unge i dag har helt andre erfaringer med bruk av tekniske verktøy og ofte har et betydelig antall timer med skjermtid hver dag, kan det ikke i samme grad hevdes at fjernundervisning er en unaturlig opplæringsform i dag.
Go mánáin dán áigge leat áibbas eará vásáhusat atnit teknihkalaš rusttegiid, ja dávjá atnet sii beaivválaččat ollu diimmuid šearpma ovddabealde, de ii sáhte seamma ládje lohkat ahte gáiddusoahpahus lea eahpelunddolaš oahpahusvuohki.
Det er også slik at i tillegg til språkopplæring brukes fjernundervisning som metode nå i langt større grad også i andre fag og i andre sammenhenger.
Lea maiddái nu ahte giellaoahpahusa lassin adno dál gáiddusoahpahus vuohkin ollu eambbo, ja maiddái eará fágain ja eará oktavuođain.
Et godt eksempel her er den amerikanske delstaten Florida, som har endret sin opplæringslov, The Digital Learning Act, slik at alle skoleelever mellom 6. klasse og videregående må velge ut ett fag der de skal ha sin opplæring som fjernundervisning.
Buorre ovdamearka dasa lea go Amerihkká oassestáhta Florida lea rievdadan iežaset oahpahuslága, The Digital Learning Act, vai buot oahppit gaskal 6.klássa ja joatkkaskuvlla fertejit válljet ovtta fága mas sis galgá leat oahpahus gáiddusoahpahusa bokte.
Uten det får man ikke vitnemål fra high school.
Dan haga eai oaččo loahppaduođaštusa joatkkaskuvllas, mii gohčoduvvo High School.
Prosjektet begynte med en pilot i 1996 kalt «Florida Web School Pilot» og endte i 2012 med at alle elever måtte gjennomføre dette.
Dat álggahuvvui 1996 álggahanprošeavttain, maid gohčodedje «Florida Web School Pilot», ja loahpahuvvui 2012 dainna ahte buot oahppit fertejedje čađahit dan.
Skoleeierne har vurdert det slik at det å tilegne seg kunnskap via fjernundervisning vil bli så viktig i framtida at alle elever må beherske det.
Jurdda dainna go buot oahppit galget oahpahuvvot gáiddusoahpahusa bokte, lea ahte skuvlaeaiggádat oaivvildit ahte dát vuohki lea nu mávssolaš boahtteáiggis ahte dan fertejit buohkat máhttit.
Florida har i tillegg egne videregående skoler som utelukkende driver med fjernundervisning, der elevene får all sin opplæring via skjerm (Simonson, 2016).
Floridas leat maid sierra joatkkaskuvllat mat dušše oahpahit gáiddusoahpahusa bokte, gos oahppit ožžot buot oahpahusa šearpma bokte.
5.4 Elevtall for lule- og sørsamisk fjernundervisning
5.4 Julev- ja lullisámegiela gáiddusoahpahusa ohppiidlohku
5.4.1 Lulesamisk fjernundervisning
5.4.1 Julevsámegiela gáiddusoahpahus:
Figur 5.1 Elevtall for lulesamisk i grunnskolen, gult felt er andelen fjernundervisningselever
Govus 5.1 Julevsámegiela ohppiidlohku vuođđoskuvllas, fiskat lea gáiddusoahpahusa ohppiid oassi ✓
Figur 5.1 viser at lulesamisk i grunnskolen har flere elever i dag enn for ti år siden.
Govus 5.1 čájeha ahte vuođđoskuvlla julevsámegielas leat eambbo oahppit dál go logi jagi áigi.
Vi ser at for lulesamisk er over nitti prosent av elevene stedlige elever, de mottar ikke fjernundervisning.
Mii oaidnit ahte julevsámegielas leat badjel ovccilogi proseanta ohppiin báikkálaš oahppit, geain ii leat gáiddusoahpahus.
Dette har sin årsak i ei konsentrert bosetting i lulesamisk område.
Sivvan dasa lea go julevsámi guovllus orrot sápmelaččat čoahkis.
Prosentvis er imidlertid økningen av fjernundervisningselever stor, selv om elevtallet for fjernundervisning fortsatt kun er en liten andel av den totale elevmassen i lulesamisk.
Proseanttaid mielde lea gáiddusoahpahusa lohkku lassánan, vaikko gáiddusoahpahusa ohppiidlohku ain lea dušše unna oasáš obbalaš julevsámegiela ohppiidhivvodagas.
Det er grunn til å tro at antall fjernundervisningselever i lulesamisk vil øke i årene som kommer.
Jáhkkimis julevsámegiela gáiddusoahpahusa ohppiidlohku lassána boahttevaš jagiid.
Ikke minst ser vi at om én elev utløser retten til samiskopplæring gjennom fjernundervisning, kommer det ofte til flere i nærområdet som ønsker slik opplæring.
Oaidnit maid dan ahte jus ovtta oahppis lea vuoigatvuohta oažžut sámegieloahpahusa gáiddusoahpahusa bokte, de dávjá háliidit eanebut guovllus oažžut dakkár oahpahusa.
Figur 5.2 Elevtall for lulesamisk i videregående opplæring
Govus 5.2 Julevsámegiela ohppiidlohku joatkkaskuvllas
Figuren viser at elevtallene varierer for lulesamisk i videregående opplæring.
Govus čájeha ahte julevsámegiela ohppiidlohku rievddada joatkkaskuvllas.
Noe av årsaken til dette er at tallene er relativt små, og kullstørrelsene gir da relativt større utslag på elevtallet.
Muhtin sivva dasa lea ahte leat nu unna logožat, ja ahkebeassádagaid sturrodat mearkkaša maid ollu ohppiidlohkui.
Samtidig ser vi at et økende elevtall for lulesamisk i grunnskolen de siste fem årene ikke har ført til tilsvarende økning i elevtallet i videregående opplæring.
Seammás oaidnit maid ahte julevsámegiela ohppiidlohku lassáneapmi vuođđoskuvllas dan maŋemus viđa jagis ii leat lassánan seamma ollu joatkkaskuvlla ohppiidlogus.
Lulesamisk i videregående opplæring skiller seg vesentlig ut fra annen samiskopplæring ved at samtlige elever som har lulesamisk i videregående opplæring, har det som fjernundervisning.
Julevsámegiella joatkkaskuvllas lea eará lágan go eará sámegieloahpahus, dannego buot oahppit, geain lea julevsámegiella joatkkaskuvllas, ožžot oahpahusa gáiddusoahpahusa bokte.
Figuren viser at i de siste åtte årene har flertallet av elevene som får sørsamisk opplæring i videregående, fått det som klasseromsundervisning, mens det for et par av årene før var flest elever med fjernundervisning.
Govus čájeha ahte dan maŋemus gávcci jagis lea eanetlohku ohppiin, geat ožžot lullisámegiela oahpahusa joatkkaskuvllas, oahpahuvvon klássalanjas ja daid ovddit jagiid lei eanas ohppiin ges gáiddusoahpahus.
Som vi ser, ligger tallene relativt stabilt de siste åtte årene.
Nugo oaidnit, de bissot logut oalle dássedin dan maŋemus gávcci jagis.
5.5 Forsvinner elevene underveis i opplæringsløpet?
5.5 Heitet go oahppit gaskan oahpahusáigodaga?
Det har vært mye diskusjon om frafall for samiskfaget, og om elevene slutter med samisk i løpet av grunnopplæringa.
Lea leamaš ollu digaštallan ahte oahppit heitet sámegielfágain, ja jus oahppit heitet sámegielain vuođđooahpahusa áigodagas?
Faget samisk skiller seg fra andre fag ved at det er frivillig, med unntak av for noen få forvaltningskommuner.
Sámegielfága lea eará lágan go eará fágat go dat lea eaktodáhtolaš, earret muhtin soames hálddašansuohkanis.
Det medfører at elevene kan slutte med samisk underveis i opplæringsløpet.
Dat dagaha ahte oahppit sáhttet heaitit sámegielain gaskan oahppomannolaga.
Ut fra statistikken kan vi ikke entydig trekke slutninger om dette, for det er også tilvekst av elever underveis. Noen begynner med samisk opplæring underveis i løpet og i enkelte tilfeller seint i opplæringsløpet.
Statistihkaid vuođul eat sáhte addit čielga jurddabohtosiid dan birra, go muhtimat álget sámegieloahpahusain gaskan oahppomannolaga ja muhtin dilálašvuođain hui loahpas oahppomannolagas.
Man må også ta hensyn til kullstørrelsene, og de har gått ned noen år, uten at det ser ut til at samiskopplæringa har blitt redusert.
Ferte maid vuhtiiváldit ahkebeassádagaid sturrodagain, mat leat njiedjan muhtin jagiid ja iige dan ge dihte oro sámegieloahpahus njiedjan.
Da har man relativt sett en oppgang for samisk.
Dalle lea baicca lassánan sámegiel ohppiidlohku.
I løpet av grunnskolen kan man ikke si at det er noe frafall.
Vuođđoskuvlla áigodagas ii sáhte lohkat ahte heitet.
Det vi derimot ser over tid, er at noen av grunnskoleelevene forsvinner når de begynner på videregående opplæring.
Dan maid mii baicca oaidnit guhkis áiggi mielde lea go muhtin vuođđoskuvllaoahppit “láhppojit” go álget joatkkaskuvlii.
Dette har vært gjeldende over flere år og må kunne betegnes som en tendens.
Nu lea dáhpáhuvvan jahkeviissaid ja dan sáhttá lohkat lea šaddan dáhpin.
I og med at man kan velge samisk både i studieforberedende og yrkesfaglige studieløp, skal ikke en nedgang være nødvendig.
Go juo sáhttá válljet sámegiela sihke lohkanráhkkanahtti ja fidnofágalaš oahppomannolagas, de njiedjan ii galggaše leat dárbbašlaš.
Men kanskje vurderer noen elever det som for faglig tøft med et ekstra fag i videregående.
Soaitá muhtin oahppit árvvoštallet dan šaddat fágalaččat lossadin go fertejit vel liige fága váldit joatkkaskuvllas.
En klar ulempe om man velger å slutte med samisk før videregående, er at det da blir vanskeligere å ta høgere utdanning i samiske språk eller samiske lærerutdanninger.
Čielga hehttehus jus heaitá sámegielain ovdal go álgá joatkkaskuvlii, lea ahte de šaddá váddásit váldit alit oahpu sámegielas dahje sámi oahpaheaddjeoahpuid.
5.6 Finnes det alternativer til fjernundervisning?
5.6 Gávdnojit go molssaeavttut gáiddusoahpahussii?
I utgangspunktet står som tidligere nevnt skoleeiere fritt i hvordan de velger å organisere sin språkopplæring, så lenge det er i overensstemmelse med opplæringslova, følger forskriftene og i det øvrige er innenfor rammene av ansvarlige systemer.
Nu go ovdalis juo namuhuvvon, de lea skuvlaeaiggádiin alddiineaset friddjavuohta movt sii organiserejit iežaset giellaoahpahusa nu guhká go lea oahpahuslága mielde, čuvvot njuolggadusaid ja dat eará diŋggat leat ovddasvástádusa vuogádagaid rámmaid siskkobealde.
Slik sett kunne det tenkes at opplæringa ble gjennomført på andre måter.
Dien bealis sáhtášii jurddašit ahte oahpahus čađahuvvoše eará vugiid mielde.
Dette kunne vært intensiv opplæring med ambulerende lærere, språksamlinger noen uker i året eller andre modeller.
Dat sáhtášii leat intensiiva oahpahus mas leat johtti oahpaheaddjit, giellačoagganeamit muhtin vahkkuid jagis dahje eará vuogit.
Imidlertid er fjernundervisning den alternative opplæringsformen som har blitt best utviklet.
Goitge lea gáiddusoahpahus molssaevttolaš oahpahusvuohki mii lea buoremusat ovdánahtton.
Den er fleksibel slik at den kan ta høyde for elevenes individuelle behov, det har vært ei ekstensiv kompetanseheving for fjernundervisningslærerne, og fjernundervisningstilbyderne har over tid bygd opp forsvarlige og forutsigbare systemer for organisering og gjennomføring av opplæringa.
Dat lea geabbil nu ahte sáhttá vuhtiiváldit ovttaskas oahppi dárbbuid, das lea leamaš ekstensiiva gelbbolašvuođalokten gáiddusoahpahusa oahpaheddjiide ja gáiddusoahpahusfállit leat guhkit áigge huksen dohkálaš ja vuorddehahtti vuogádagaid oahpahusa organiseremii ja čađaheapmái.
Likevel er det positivt om metoden kombineres med andre opplæringsformer som for eksempel dem som er beskrevet over.
Goitge lea hui buorre jus vuogádaga sáhttá ovttastahttit eará oahpahusvugiiguin, nugo ovdamearkkain dás badjelis namuhuvvon.
Over tid har fjernundervisninga utviklet seg bort fra et fokus på det tekniske og over til det pedagogiske.
Áiggi mielde lea gáiddusoahpahusas heaitán fokuseremis teknihkalaš rusttegiidda ja oahpahus lea jorran baicca pedagogalaš beallái.
Det som er viktig, er at det er snakk om opplæring; det tekniske er bare et verktøy for å gjennomføre denne opplæringa.
Mávssoleamos lea hupmat oahpahusa birra, ja teknihkalaš bealli lea dušše reaidu mainna čađaha oahpahusa.
Det som det er spesielt viktig å påpeke, er at de aller fleste samiske fjernundervisningselevene ikke ville hatt noe alternativt opplæringstilbud om fjernundervisning ikke eksisterte.
Dan maid earenoamážiid ferte čujuhit lea ahte eanas háviid ii livčče sámegiela gáiddusoahpahusa ohppiin leamaš molssaevttolaš oahppofálaldat, jus gáiddusoahpahus ii livčče leamaš.
Fjernundervisning er således det metodiske tilbudet som i høy grad sikrer samiskelever utenfor samiske distrikt et opplæringstilbud i språket.
Gáiddusoahpahus lea fálaldat vuogis, mii buoremusat sihkkarastá giellaoahpahusfálaldaga sámegielohppiide, geat orrot olggobealde sámegielguovlluid.
5.7 Hvor mye skjermtid er akseptabelt?
5.7 Man ollu šearbmaáigi lea dohkálaš?
Det er ubestridelig at barn og unge bruker stadig mer tid på skjermer, og skjermtid er blitt et begrep som kan måles på de fleste mobiler, nettbrett og PC-er.
Ii leat šat eahpádus ge ahte mánát ja nuorat atnet dađistaga eambbo áiggi šearpmaide, ja šearbmaáigi lea doaba maid sáhttá mihtidit eanas mátketelefovnnaiguin, neahttadulbosiiguin ja dihtoriiguin.
Det positive for samisk fjernundervisning er at dette gir elevene en veldig høy digital kompetanse som gjør at fjernundervisning fungerer bedre og med mindre teknisk trøbbel enn tidligere.
Buorre bealli das lea sámegiela gáiddusoahpahussii, go dat addá ohppiide buori digitálagelbbolašvuođa, mii dagaha ahte gáiddusoahpahus doaibmá buorebut, eai ge dárbbaš šat bártidit šat nu ollu teknihkalaš váttisvuođaiguin go ovdal.
Barn får allerede mye av sin uformelle opplæring via skjerm, og da er det i utgangspunktet ikke grunn til å frykte at det skal være spesielt utfordrende å motta også formell opplæring via skjerm.
Mánát ožžot juo ollu eahpeformálalaš oahpahusa šearpma bokte, ja de ii leat ágga ballat ahte livčče leamen eambbo hástaleaddji oažžut formálalaš oahpahusa maid šearpma bokte.
Samtidig er det ingen foreldre som ønsker at barna skal bruke all sin tid på skjermer.
Seammás ii leat oktage váhnen gii háliida ahte mánát galget atnit visot iežaset áiggi šearpmaid ovddabealde čohkkat.
Enkelte psykologer har påstått at mye skjermtid kan skade hjernen (Walker).
Muhtin psykologat oaivvildit ahte šearbmaáigi sáhttá billistit jierpmi (Walker, 2019).
Det er imidlertid i veldig liten grad dokumentert at dette er tilfelle, og det er også gjort lite forskning på helsemessige og sosiale konsekvenser av skjermtid.
Dat lea goitge unnán duođaštuvvon ahte dat doallá deaivása, ja lea maid unnán dutkojuvvon makkár dearvvašvuođa ja sosiála váikkuhusat leat šearbmageavaheamis.
Uansett er det viktig å ha fokus på at elevene utvikler sine sosiale og relasjonelle evner uavhengig av hvilken metode de mottar sin opplæring på.
Goitge berret muittus atnit ahte ohppiin ovdána sosiála ja gaskavuođa dáidu beroškeahttá makkár vuogi mielde ožžot oahpahusa.
Derfor bør fjernundervisningslærere fokusere på dette, og de bør gis kompetanseheving på området.
Danne berrejit gáiddusoahpahusa oahpaheaddjit muittus atnit dan ja sidjiide berre addot gelbbolašvuođalokten dan suorggis.
5.8 Tilrådinger
5.8 Rávvagat
Den raske utviklingstakten innenfor teknologisk støttet opplæring medfører at man bør ha et kontinuerlig fokus på kompetanseheving for fjernundervisningslærere.
Jođánis ja dađistaga ovdáneapmi oahpahusain, mas atnet teknihkalaš rusttegiid, mielddisbuktá ahte gáiddusoahpahusa oahpaheddjiin berre maid dađi mielde gelbbolašvuohta loktejuvvot.
Sentrale myndigheter bør vurdere å opprette ei sertifiseringsordning for fjernundervisningstilbydere som oppfyller kompetansekravene i rammeverket for samisk fjernundervisning.
Guovddáš eiseválddit berrejit árvvoštallat ásahit sertifiserenortnega gáiddusoahpahusfálliide, vai sáhttet deavdit gelbbolašvuođa gáibádusaid sámegiela gáiddusoahpahusa rámmavuogádaga vuođul.
Fjernundervisningstilbyderne og hjemkommunene til fjernundervisningselevene bør etterstrebe at elevene også får samiskopplæring gjennom språksamlinger eller ambulerende lærer der det er behov for det.
Gáiddusoahpahusfállit ja gáiddusoahpahusa ohppiid ruovttusuohkanat berrejit geahččalit oččodit nu ahte oahppit maid ožžot sámegieloahpahusa giellačoagganemiid bokte dahje oččodit johttioahpaheaddji suohkanii, jus dasa lea dárbu.
En større andel av fjernundervisningen bør gjennomføres i grupper, som flerpartsopplæring, for å øke elevenes læringsutbytte og motivere dem gjennom pedagogisk interaksjon med andre samiskelever.
Stuorit oassi gáiddusoahpahusas berre čađahuvvot joavkkuid mielde. Dat mearkkaša ahte lea oahpahus masa máŋggas oasálastet, vai ohppiide lassána oahppanboađus, man bokte movttiidahttet sin pedagogalaš vuogi mielde ovttasdoaibmat eará sámegielohppiiguin.
Det vil si at flere fjernundervisningselever samtidig er i digitale klasserom med lærerne og får sin språkopplæring på denne måten.
Dat mearkkaša maid ahte eambbo gáiddusoahpahusa oahppit leat oktanaga digitála klássalanjain oktan oahpaheddjiiguin ja ožžot giellaoahpahusa dan vuogi mielde.
På grunn av mangel på samiske fjernundervisningslærere bør det utvikles nanoleksjoner og flipped classroom-leksjoner som pedagogisk språklig støtte ved lærerfravær.
Go leat unnán sámegieloahpaheaddjit gáiddusoahpahusas, de berrejit ráhkaduvvot nanooahppodiimmut ja flipped classroom-oahppodiimmut, mat doibmet pedagogalaš gielalašdoarjjan go oahpaheaddji lea eret.
Dette er sekvenser med digitalt, pedagogisk materiell som elevene kan arbeide med om en kvalifisert samisklærer ikke er til stede.
Dat leat digitála filbmabihtážat, main leat pedagogalaš barggut, maiguin oahppit sáhttet bargat, jus dohkálaš sámegieloahpaheaddji ii leat doppe.
Elevenes sosiale og relasjonelle evner bør også utvikles gjennom fjernundervisning.
Ohppiid sosiála ja gaskavuođa dáidduid berre ovdánahttit gáiddusoahpahusa bokte.
Fjernundervisningslærerne bør motta kompetanseheving på hvordan dette gjøres i en digital tidsalder.
Gáiddusoahpahusa oahpaheaddjit berrejit oažžut gelbbolašvuođaloktema das movt dan dahká digitála áiggis.
Samiskopplæring på videregående bør tilrettelegges slik at flest mulig fortsetter med samisk etter grunnskolen.
Sámegieloahpahus joatkkaskuvllas berre heivehuvvot nu ahte nu oallugat go vejolaš jotket sámegielain maŋŋil vuođđoskuvlla.
Samer i parti og valg
5 Sápmelaččat bellodagain ja válggain
Per Selle, professor dr.polit, Institutt for sammenliknende politikk, Universitetet i Bergen og professor II ved Norut Alta – Àltà. Kristin Strømsnes, professor dr.polit, Institutt for sammenliknende politikk, Universitetet i Bergen og forsker I ved Uni Rokkansenteret.
Per Selle, professor dr.polit, Institutt for sammenliknende politikk, Universitetet i Bergen ja professor II Norut Alta – Àltàs. Kristin Strømsnes, professor dr.polit, Institutt for sammenliknende politikk, Universitetet i Bergen ja dutki I Uni Rokkansentereris.
Sammendrag Denne artikkelen viser at samene i de samiske kjerneområdene er svært aktive innenfor den representative politiske kanalen og særlig med hensyn til partirelatert arbeid.
Čoahkkáigeassu Dát artihkal čájehan ahte sápmelaččat sámi guovddášguovlluin leat hui áŋgirat representatiiva kanála siskkobealde ja erenoamážit go lea sáhka bellodatgullevaš bargguin.
På en rekke områder viser det seg at det er de samene som står i Sametingets valgmanntall, som er de mest aktive også i den norske politiske kanalen, og gjerne mer aktive enn ikke-samer i de samme områdene.
Ollu surggiin čájehuvvo ahte leat dat sápmelaččat, geat leat Sámedikki jienastuslogus, geat leat eanemus áŋgirat maiddái dáčča politihkalaš kanálain, ja áinnas áŋgireappot vel go sii geat eai leat sápmelaččat seamma guovlluin.
Så langt er det lite som tyder på at framveksten av en egen samepolitisk kanal har ført til mindre interesse for den norske politiske kanalen blant den samiske befolkningen.
Dássážii lea unnán mii čujuha ahte sierra sámepolitihkalaš kanála ilbman lea daguhan unnit beroštumi dáčča politihkalaš kanálii sámi álbmoga gaskkas.
Snarere ser det ut som om framveksten av en egen samepolitisk kanal har ført til økt generell politisk interesse og aktivitet blant den samiske befolkningen, og da særlig blant dem som har valgt å stå i Sametingets valgmanntall.
Orru baicca nu ahte sierra sámepolitihkalaš kanála ilbman lea obbalaččat lasihan politihkalaš beroštumi ja áŋgiruššama sámi álbmogis, ja erenoamážit sin gaskkas geat leat válljen leat Sámedikki jienastuslogus.
Vi finner også forskjeller mellom de manntallsregistrerte og de uregistrerte samene med hensyn til politisk orientering og aktivitet.
Gávdnat maiddái erohusaid gaskal sápmelaččaid geat leat ja geat eai leat jienastuslohkui registrerejuvvon go lea sáhka politihkalaš dádjadeamis ja áŋgiruššamis.
Hva dette eventuelt på sikt vil kunne føre til, er usikkert, men i en vurdering av det klare skillet mellom registrerte og uregistrerte samer som denne artikkelen tydeliggjør, kommer en ikke utenom hvordan den enkelte opplever og vurderer Sametinget og dets arbeid.
Makkár váikkuhusat das sáhttet leat guhkit áiggis lea eahpečielggas, muhto árvvoštaladettiin dan čielga earu mii lea registrerejuvvon ja eai-registrerejuvvon sápmelaččaid gaskkas, maid dát artihkal čalmmustahttá, de eat sáhte garvit dan movt ovttaskasolmmoš vásiha ja árvvoštallá Sámedikki ja dan barggu.
Det denne artikkelen har vist, er at det i de samiske kjerneområdene er svært lav tillit til Sametinget hos dem som har valgt å ikke stå i Sametingets valgmanntall, og at denne mangelen på tillit er noe de deler med den ikkesamiske befolkningen i de samme områdene.
Maid dát artihkal lea čájehan, lea ahte sámi guovddášguovlluin lea hui unnán luohttevašvuohta Sámediggái sin gaskkas geat leat válljen leat olggobealde Sámedikki jienastuslogu, ja ahte váilevaš luohttevašvuohta lea juoga maid sii juogadit singuin geat eai leat sápmelaččat seamma guovllus.
De samepolitiske utfordringene knyttet til dette blir ikke mindre av at vi også finner at en stor del av dem som står i manntallet, ikke nødvendigvis er så veldig opptatt av samepolitikken, og verken har høy tillit til Sametinget som institusjon eller den jobben som blir gjort der.
Sámepolitihkalaš hástalusat mat dasa leat čadnon, eai unno gal go maiddái gávnnahit ahte stuora oassi sis geat leat jienastuslogus eai dárbbu dihte beroš nu beare haga sámepolitihkas ja sis ii leat alla luohttevašvuohta Sámediggái ásahussan, iige dan bargui maid doppe dahket.
Det mangler med andre ord ikke på viktige strukturelle og strategiske utfordringer for det samiske samfunnet.
Eará sániiguin, eai váillo dehálaš struktuvrralaš ja strategalaš hástalusat sámi servvodagas.
5.1 Innledning
5.1 Álgosátni
Samisk demokrati og deltakelse er et stort og bredt tema.
Sámi demokratiija ja oassálastin lea stuora ja viiddis fáddá.
Det handler om interesse, innflytelse, representativitet, legitimitet, tillit og mye mer. Ofte blir det antatt at samer og andre urfolk er politisk marginalisert og har vanskelig for å nå frem gjennom de ordinære demokratiske kanalene.
Das lea sáhka beroštumis, váikkuhanfámus, representativitehtas, lobálašvuođas, luohttevašvuođas ja ollu earás, ja das dávjá lea gáddu ahte sápmelaččat ja eará eamiálbmogat leat politihkalaččat gáržžohallon ja ahte sis lea váttis joavdat ovddas daid dábálaš demokráhtalaš kanálaid bokte.
I denne artikkelen skal vi se på en liten, men viktig flik av dette store temaet, nemlig samisk deltakelse innenfor den representative politiske kanalen.
Dán artihkkalis galgat geahčadit unna, muhto dehálaš, oasáža dán stuora fáttás, namalassii sápmelaččaid oassálastin representatiiva politihkalaš kanála siskkobealde.
Med andre ord handler det om deltakelse i valg og medlemskap i den type institusjoner som valgkanalen er avhengig av: partier og partilignende organisasjoner.
Eará sániiguin, lea sáhka válgaoassálastimis ja miellahttovuođas dakkár lágan ásahusain maidda válgakanálain lea sorjjasvuohta; bellodagain ja bellodatsullásaš organisašuvnnain.
Her skal vi ikke se på samisk deltakelse i ulike frivillige organisasjoner som også kan ha politiske siktemål, eller i mer adhocbaserte politiske initiativ.
Das eat galgga geahččat sápmelaččaid oassálastima iešguđetlágán eaktodáhtolaš organisašuvnnain, main maiddái sáhttet leat politihkalaš mihtut, dahje eanet ad hoc vuđđosaš politihkalaš initiatiivvain.
Dette er med andre ord ikke en artikkel om samisk deltakelse og organisasjonstilknytning mer allment, ei heller om politisk relevant deltakelse samlet sett innenfor den samiske befolkningen.
Dát dasto ii leat artihkal sámi oassálastimis ja organisašuvdnačanasteamis eanet buotbeallásaččat, iige politihkalaš relevánta oassálastimis oppalaččat sámi álbmogis.
Deltakelse i valg og partier utgjør imidlertid en helt sentral dimensjon, i de fleste tilfeller den aller viktigste dimensjonen, når vi studerer politisk deltakelse.
Oassálastin válggain ja bellodagain dahká aŋkke áibbas guovddáš dimenšuvnna, eanaš háviid buot deháleamos dimenšuvnna, go geahčadit politihkalaš oassálastima.
Mye annen politisk orientert deltakelse vil være relatert til denne kanalen, enten som støttende til, eller som alternativ til, det som foregår der.
Ollu eará politihkkii dádjaduvvon oasseváldin lea čadnon dán kanálii, juogo doarjjan dahje molssaeaktun dasa mii doppe dáhpáhuvvá.
Når det gjelder samisk demokrati og deltakelse, er det dessuten særlige forhold som gjør det interessant å se nøyere på denne deltakelseskanalen.
Sámi demokratiija ja oasseváldima olis leat maiddái erenoamáš dilálašvuođat mat dagahit gelddolažžan geahčadit dárkileappot dán oassálastinkanála.
I motsetning til resten av befolkningen kan samene delta i valg både gjennom den norske og den samiske politiske kanalen, og være medlemmer både i norske politiske partier og i partiliknende samiske organisasjoner.
Vuostálasvuohtan muđui álbmogii, sáhttet sápmelaččat oassálastit válggain sihke dáčča ja sámi politihkalaš kanála bokte, ja leat miellahtut sihke dáčča politihkalaš bellodagain ja bellodatsullásaš sámi organisašuvnnain.
Det er dette den norske statsviteren Anne Julie Semb (2011) kaller todelt eller dobbelt politisk medborgerskap, og det utfordrer forestillingen om den samiske befolkningen som politisk marginalisert.
Dat lea dát maid norgalaš stáhtadiehtti Anne Julie Semb (2011) gohčoda guovttesuorat dahje duppal politihkalaš stáhtalahttovuohtan, ja mii hástala gáttu ahte sámi álbmot lea politihkalaččat gáržžohallon.
I denne artikkelen skal vi bare indirekte knytte oss til slike store problemstillinger.
Dán artihkkalis galgat duššo gaskkalaččat čatnasit diekkár stuora čuolmmaide.
Artikkelen vil primært være empirisk orientert, der vi med utgangspunkt i de data som er tilgjengelige, gir et bilde av samiske deltakelse i partier og valg både innenfor den samiske og den norske politiske kanalen.
Artihkal lea vuosttažettiin empiralaččat dádjaduvvon, mas mii daid dieđuid vuođul mat leat gávdnamis, govvidit sámi oassálastima bellodagain ja válggain sihke sámi ja dáčča politihkalaš kanála siskkobealde.
Et interessant spørsmål som da reiser seg, er hvordan deltakelse i de to ulike kanalene henger sammen og kan påvirke hverandre.
Miellagiddevaš jearaldat mii de bohciida lea movt oassálastin dán guovtti iešguđetlágán kanálas lea čadnon oktii ja movt sáhttá váikkuhit nubbi nuppi.
Betyr høy deltakelse i sametingsvalg at en er mindre opptatt av norske stortings- og kommunevalg?
Mearkkašago alla oassálastin sámediggeválggas ahte beroštit unnibut norgga stuoradigge- ja suohkanválggain?
Går mye deltakelse i den ene kanalen på bekostning av deltakelse i den andre?
Čuohcágo ollu oassálastin ovtta kanálas nu ahte šaddá unnit oassálastin nuppi kanálas?
Er det snakk om konkurrerende kanaler, eller er det mer snakk om overlappende kanaler som gir seg utslag i at de samene som registrerer seg i Sametingets valgmanntall, blir svært aktive ved valg og i partier knyttet både til den samiske og den norske politiske kanalen?
Leago sáhka gilvvohalli kanálain vai leago baicca sáhka latnjalas kanálain mat daguhit ahte dat sápmelaččat geat leat registrerejuvvon Sámedikki jienastuslohkui šaddet hui aktiivat válggain ja bellodagain čadnon sihke sámi ja dáčča politihkalaš kanálii?
Hvordan ser i tilfelle mindre samepolitisk interesserte samer, for eksempel de som velger å ikke registrere seg i Sametingets valgmanntall, på sametingssystemet?
Movt oidnet dasto sápmelaččat, geain lea unnit sámepolitihkalaš beroštupmi, ovdamearkka dihte sii geat válljejit ahte eai registrere iežaset Sámedikki jienastuslohkui, sámediggevuogádaga?
Hvor fornøyd er den enkelte med den jobben Sametinget gjør?
Man duhtavaš lea ovttaskasolmmoš dainna bargguin maid Sámediggi dahká?
Er det betydelige skiller mellom dem som har registrert seg i Sametingets valgmanntall og kan stemme ved sametingsvalg, og andre som også oppfatter seg som samer i vurderingen av Sametinget?
Leatgo mearkkašahtti erohusat Sámedikki árvvoštallamis gaskal sin geat leat registrerejuvvon Sámedikki jienastuslohkui ja geat sáhttet jienastit sámediggeválggain, ja earáid geat maiddái atnet iežaset sápmelažžan?
Og hva betyr eventuelt slike skiller for samenes politiske stilling?
Ja maid vejolaččat mearkkašit dakkár erohusat sápmelaččaid politihkalaš sajádahkii?
Problemstillinger og funn i denne artikkelen er knyttet til prinsipielle og teoretisk utfordrende spørsmål som vi bare i liten grad vil gå inn på her.
Čuolmmat ja gávdnosat dan artihkkalis leat čadnon prinsihpalaš ja teorehtalaš hástaleaddji jearaldagaide maid mii duššo veaháš guoskkahit dás.
Det gjelder for eksempel spørsmålet om når det er en demokratisk utfordring at samene, i motsetning til andre, har stemmerett i to kanaler (hvor stor makt må Sametinget da ha), eller spørsmålet om hvorvidt økt samisk selvbestemmelse og et styrket Sameting vil måtte gå på bekostning av samenes integrering i det norske samfunnet.
Dat gullá ovdamearkka dihte jearaldahkii ahte go lea demokráhtalaš hástalus ahte sápmelaččain, vuostálasvuođas earáide, lea jienastanvuoigatvuohta guovtti kanálas (man stuora fápmu galgá dasto Sámedikkis leat), dahje jearaldahkii ahte man mađe lassánan sámi iešmearrideapmi ja nannejuvvon Sámediggi lea hehttehussan sápmelaččaid integreremii dáčča servvodahkii.
Selv om vi ikke tar opp slike viktige diskusjoner verken teoretisk eller i sin fulle empiriske bredde her, vil den oppvakte leser se at empirien så langt ikke peker i retning av at den samiske og den norske kanalen konkurrerer med hverandre.
Vaikko mii das eat daid dehálaš digaštallamiid meannut eat teorehtalaččat, eatge daid ollislaš empiralaš viidodagain, de sáhttá fihtolaš lohkki oaidnit ahte empiriija dássážii ii čujut dan guvlui ahte sámi ja dáčča kanálat leat gilvaleaddjit.
Artikkelen gir også viktig informasjon om vurderingen av Sametinget og dets arbeid blant de samene som står i Sametingets valgmanntall, og de som ikke gjør det, og tydeliggjør at det ikke er uproblematisk for Sametinget å operere som talsmann for alle samer.
Artihkal addá maiddái dehálaš dieđuid daid sápmelaččaid, geat leat Sámedikki jienastuslogus ja geat eai leat, Sámedikki ja Sámedikki barggu árvvoštallamis, ja čalmmustahttá ahte Sámediggi ii váttisvuođaid haga doaimma ságadoallin buot sápmelaččaide.
Artikkelen gir generelt innblikk i de til dels store forskjellene som eksisterer mellom de samene som kobler seg på dette systemet, og som står i manntallet, og de som lar det være.
Artihkal addá obbalaš geahčastaga dain dávjá stuora erohusain mat leat gaskal daid sápmelaččaid geat goallostit dan vuogádahkii ja leat jienastuslogus, ja sin geat eai čuovvol.
Målsetningen med denne artikkelen er primært empirisk, der vi konsentrerer oss om å vise den samiske deltakelsen i de to valgkanalene og medlemskapet i de organisasjonene som valgkanalene er avhengige av for å kunne fungere på en god måte, altså partier, slik det kommer til uttrykk i surveyundersøkelser det siste tiåret.
Mihttu dáinna artihkkaliin lea álgovuolggalaččat empiralaš, mas spaktat čájehit sámi oassálastima dan guovtti válgakanálas ja miellahttuvuođa dain organisašuvnnain maidda válgakanálat dárbbašit vai galget sáhttit doaibmat bures, namalassii bellodagat, nugo boahtá ovdan surveyguorahallamiin maŋemus logijagis.
Dette kan imidlertid være viktig bakgrunnsinformasjon å ha med seg i mer allmenne teoretiske og normativt orienterte diskusjoner om samepolitikkens og Sametingets plass i det norske samfunnet.
Dat sáhttá leat dehálaš duogášdiehtun maid sáhttá atnit muittus eanet buotbeallásaš teorehtalaš ja normatiivalaš dádjaduvvon digaštallamiin sámepolitihka birra ja Sámedikki sajis dáčča servvodagas.
5.2 Datagrunnlag
5.2 Datavuođus
Studien er basert på tre datasett.
Guorahallama vuđđosin leat golbma datačoahki.
Det første av disse er Medborgerundersøkelsen, som ble gjennomført i 2001 som en del av Makt- og demokratiutredningen, og som inkluderer en rekke spørsmål knyttet til politisk deltakelse og medborgerskap (Strømsnes 2003).
Vuosttaš dain lea Medborgerundersøkelsen, dás sámegillii Boargárguorahallan, maid čađahedje jagis 2001 oassin Fápmo- ja demokratiijačielggadeamis, ja mii fátmmasta ollu jearaldagaid čadnon politihkalaš oasseváldimii ja stáhtalahttovuhtii (Strømsnes 2003).
I tillegg til et nasjonalt befolkningsutvalg ble undersøkelsen gjennomført i et tilleggsutvalg innenfor de seks kommunene som på det tidspunktet utgjorde det samiske språkforvaltningsområdet i Norge (Kåfjord, Kautokeino, Porsanger, Karasjok, Tana og Nesseby).
Lassin našunála álbmotlávdegottis, čađahedje guorahallama liigelávdegottis dan guđa suohkana siskkobealde mat dalle dahke sámegiela hálddašanguovllu Norggas (Gáivuotna, Guovdageaidnu, Porsáŋgu, Kárášjohka, Deatnu ja Unjárga).
Undersøkelsen ble sendt til et landsomfattende utvalg på 5000 personer i alderen 18 til 84 år, og til et tilleggsutvalg på 1500 personer bosatt i de seks samiske språkforvaltningskommunene.
Guorahallama sáddejedje našuvnnafátmmasteaddji lávdegoddái mas ledje 5000 olbmo agis gaskal 18 ja 84 jagi, ja liigelávdegoddái mas ledje 1500 olbmo geat orro dan guđa sámi giellahálddašansuohkanis.
Av befolkningsutvalget var det 47 prosent av de spurte som svarte på spørreskjemaet (N=2297), mens 43 prosent av dem som ble trukket ut til å være med i tilleggsutvalget, svarte (N=633).
Álbmotlávdegottis 47 proseanta dain jerron olbmuin devde jearahallanskovi (N=2297), dan bottu go 43 proseanta vástidedje sis geat ledje gesson leat mielde liigelávdegottis (N=633).
Måten denne undersøkelsen er designet på, åpner for sammenlikning på flere nivå.
Vuohki movt dát guorahallan lea hábmejuvvon rahpá buohtastahttinvejolašvuođaid máŋgga dásis.
Vår tilnærming er å sammenlikne samer innenfor det samiske språkforvaltningsområdet med dem som bor i det samme området, men som ikke definerer seg som samiske, samtidig som vi holder resultater herfra opp mot resultatene for et gjennomsnitt av hele befolkningen.
Min lahkonanvuohki lea buohtastahttit sápmelaččaid siskkobealde sámi giellahálddašanguovllu, singuin geat orrot seamma guovllus, muhto geat eai definere iežaset sápmelažžan, seammás go mii veardádallat dáid bohtosiid oppa álbmoga gaskameari bohtosiid ektui.
For å regnes som ”samisk” i denne undersøkelsen må en ha svart bekreftende på at en tilfredsstiller de kriteriene som skal til for å kunne registrere seg i Sametingets valgmanntall, og dermed har rett til å stemme ved sametingsvalg.
Vai galgá lohkot ‘sápmelažžan’ dien guorahallamis, de galgá miehtat ahte gokčá daid eavttuid mat galget leat sajis jus galgá sáhttit registreret iežas Sámedikki jienastuslohkui ja nu leat vuoigatvuohta jienastit sámediggeválggain.
Det vil si at en må erklære at en føler seg som same, i tillegg til at minst en av ens foreldre, besteforeldre eller oldeforeldre har eller har hatt samisk som hjemme-språk;
Dat mearkkaša ahte galgá julggaštit ahte dovdá iežas sápmelažžan, lassin dasa ahte unnimusat ovttas su váhnemiin, ádjáin dahje áhkuin, dahje máttarváhnemiin lea dahje lea leamašan sámegiella ruovttugiellan;
eventuelt at en er barn av en som allerede er eller har vært registrert i samemanntallet.
dahje ahte son lea soapmása mánná gii jo lea dahje lea leamaš registrerejuvvon sámi jienastuslohkui.