pere/sami_parallel huggingface dataset:
Urfolksgruppen hadde på forhånd utarbeidet et dokument for organiseringen , og dette utgjorde grunnlaget for arbeidet og diskusjonene i arbeidsgruppen .
Eamiálbmotjoavku lei ovdagihtii ráhkadan dokumeantta organiseremii , ja dat lei bargojoavkku barggu ja divašallamiidda vuođđun .
Enkelte av statene som var noe negative under fjorårets forhandlinger hadde endret posisjonene , slik at et klart flertall av statene var positive .
Muhtun stáhtain main diibmá lei veaháš negatiivvalaš oaidnu ledje rievadan posišuvnnaideaset , ja stuorra eanetlohku stáhtain ledje dál positiivvalaččat dán bargui .
Det gjenstår å se det endelige resultatet av arbeidsgruppens arbeid .
Lea gelddolaš oaidnit mo joavkku loahpalaš boađus šaddá .
Fra Sametinget har rådgiver Gro Dikkanen deltatt i den norske delegasjonen i tiden 14. - 18.02.00 .
Ráđđeaddi Gro Dikkanen lea leamaš mielde Norgga delegašuvnnas Sámedikki ovddas 14.-18.02.00 áigodagas .
2.12 Vasskraftutbygginger
2.12 Čáhceelrávdnjehuksemat
Lødølja-overføringen i Samlet plan for vassdrag
Lødølja sirdin čázádagaid ollislaš plánas
Flyttingen innebærer at det åpnes for konsesjons-behandling av den planlagte overføring av Finnkoisjøen til Nesjøen ( Lødøljaoverføringen ) .
Sirdin mielddisbuvttášii vejolašvuođa konsešuvnna dáfus meannudit Finnkoisjøen plánejuvvon sirdima Nesjøen:ii ( Lødølja sirdin ) .
En realisering av Lødøljaoverføringen vil etter Sametingsrådets syn innebære nye store negative konsekvenser for reindriften og dermed også for den samiske kulturen i området både hva gjelder fortid , nåtid og framtid .
Lødølja sirdima duohtandahkan dagahivččii Sámediggeráđi oainnu mielde viiddis heajos váikkuhusaid boazodollui ja nu maid guovllu sámi kultuvrii sihke ovddešáiggi , dálááiggi ja boahtteáiggi dáfus . Dat váikkuhivččii oppa sámi servodaga máttaguovlluin .
Rådet har i brev av 04.10.99 til Miljøverndepartementet ( MD ) uttrykt misnøye med at prosjektet Lødølja ble flyttet fra kategori II til I uten at samiske interesser var hørt .
Ráđđi lea 04.10.99 reivves Birasgáhttendepartementii dovddahan duhtameahttunvuođa dainna go Lødølja prošeakta lea sirdojuvvon II. kategoriijas I. kateroriijai beroškeahttá das maid sápmelaččat leat dadjan .
Sametingsrådet har i sak R 101/99 bedt departementet om å omgjøre DN`s vedtak av 07.08.98 .
Sámediggeráđđi lea áššis R 101/99 dáhtton departemeantta nuppástuhttit Luondduhálddašandirektoráhta 07.08.98 mearrádusa .
Dersom dette mot formodning ikke blir gjort , krever rådet en utvidet konsekvensutredning for samiske samfunnsinteresser .
Jos nu ii dáhto dahkat , de gáibida ráđđi viiddiduvvon konsešuvdnačielggadeami sámi servodatberoštumiide .
Dette omfatter bl.a. sosiokulturelle og næringsmessige utredninger som setter alle naturinngrep og tap av beiteområder ellers , i en helhetlig sammenheng .
Dás lea earret eará sáhka sosiokultuvrralaš ja ealáhuslaš čielggademiin mat bidjet buot luonddumeassamiid ja eará guohtoneanamassimiid ollislaš oktavuhtii .
Kraftutbygging i Beiarn
Elrávdnjehuksen Beiarn:is
Sametingsrådet avholdt et møte med miljøvernminister Guro Fjellanger 14.12.00 , der spørsmålet om kraftutbygging i Beiarn ble tatt opp .
Sámediggeráđđi lei 14.12.99 čoahkkimis birasgáhttenminister Guro Fjellanger:iin , gos ságastallojuvvui elrávdnjehuksema birra Beiarn:is .
Ministeren ba rådet om å avgi en uttalelse til spørsmålet om konsekvensutredning for kraftutbygging i Beiarn .
Minister dáhtui ráđi buktit cealkámuša váikkuhusčielggadeami áššái elrávdnjehuksema oktavuođas Beiarn:is .
Rådet har i brev av 14.01.00 uttalt at det må gjennomføres en konsekvensutredning for kraftutbygging i Beiarn , slik at man er sikker på at utbyggingen ikke gjør ubotelig skade på samfunn og miljø .
Ráđđi lea 14.01.00 reivves dadjan ahte ferte čađahuvvot váikkuhusčielggadeapmi elrávdnjehuksema birra Beiarn:is , vai lea áibbas sihkar ahte huksen ii buvtte divokeahtes vahágiid servodahkii ja birrasii .
Dette er spesielt viktig med tanke på det samiske samfunn generelt og samiske kulturminner og samiske næringer spesielt .
Dát lea earenoamáš deaŧalaš sámi servodaga dáfus oppalaččat ja sámi kulturmuittuid ja sámi ealáhusaid dáfus earenoamážit .
Det er meget sterke grunner til å foreta en konsekvensutredning av planendringene av Beiarnvassdraget da kulturminneregistreringene som er gjort i Beiarnområdet bare er av oversiktskarakter .
Leat hui nana sivat dasa ahte čađahit váikkuhusčielggadeami Beiarnčázádaga plánarievdadusain danne go kulturmuitoregistreremat mat leat dahkkojuvvon Beiarn guovllus , eai leat dievaslaččat .
Det vil uansett måtte foretas omfattende detaljregistreringer for å oppfylle undersøkelsesplikten etter kulturminnelovens § 9 .
Lea ain juo dárbu dahkat viiddis detáljaregistremiid vai deavddášii iskangeatnegasvuođa kulturmuitolága § 9 vuođul .
Det er også av betydning at det i de siste årene har vært en sterk utvikling av kunnskapsgrunnlaget og forståelsen av samiske kulturminner .
Lea maid deaŧalaš go maŋimuš jagiid lea leamaš nana ovdáneapmi sámi kulturmuittuid máhttovuođus ja áddejumis .
Dette gjelder i særlig grad kulturminner knyttet til samisk forhistorie .
Dat guoská earenoamážit kulturmuittuide mat leat čadnon sámi don dološ historjái .
Det er heller ikke tidligere utredet hvilke konsekvenser en eventuell utbygging vil ha for samiske samfunnsforhold som næringsutøvelse , befolkningsutvikling og samisk kulturutøvelse .
Ii ovdal ge leat čielggaduvvon makkár váikkuhusaid vejolaš huksen buvttášii sámi servodatdiliide nugo ealáhusaide , álbmotovddideapmái ja sámi kulturdoaimmaide .
2.13 Statsbudsjettet 2001 - Oppfølging av Sametinget vedtak
2.13 Stáhtabušeahttat 2001 - Sámedikki mearrádusa čuovvuleapmi
Presidenten har avholdt møte 11. -12.01.00 med kommunal- og regionalminister Enoksen , kulturminister Haga og statssekretærutvalget for å presentere Sametingets forslag til samiske tiltak i statsbudsjettet for 2001 .
Presideanta lea 11.-12.01.00 leamaš čoahkkimis gielda- ja guovluministe Enoksen:iin , kulturminister Haga:in ja stáhtačállilávdegottiin čilgen dihte Sámedikki evttohan doaibmabijuid 2001 stáhtabušeahtas .
Statsbudsjettet 2001 var også tema på møtet med barne- og familieministeren 17.02.00 .
Stáhtabušeahtta 2001 lei maid fáddán čoahkkimis mánáid- ja bearašministeriin 17.02.00 .
Rådet har også bedt om møte med politisk ledelse i Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet .
Ráđđi lea maid bivdán čoahkkima Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanttain .
2.14 Samisk Parlamentarisk Råd ( SPR )
2.14 Sámi parlamentáralaš ráđđi ( SPR . )
Sametinget i Finland har behandlet etableringen av Samisk parlamentarisk råd i sitt plenumsmøte 11.02.00 , og har oppnevnt 7 representanter med vararepresentanter til SPR .
Suoma Sámediggi lea gieđahallan Sámi parlamentáralaš ráđi ásaheami dievasčoahkkimistis 11.02.00 , ja lea nammadan čieža áirasa várreáirasiiguin SPR:ii .
Den formelle etableringen av SPR skjer i Kárášjohka 02.03.00 i forbindelse med dette plenumsmøtet .
SPR:a formálalaš ásaheapmi dáhpáhuvvá Kárášjogas 02.03.00 dán dievasčoahkkima oktavuođas .
2.15 Spansgårdsstigninga boligområde
2.15 Spansgårdsstigning ássanguovlu
Kommunen har arbeidet i ganske mange år for å få dette til .
Gielda lea bargan viehka ollu jagiid vai ássanguovlu šattašii duohtan .
Kommunen signaliserte bl.a. at de har et sterkt ønske om at samisk ungdom etablerer seg i hjemkommunen .
Danne lea gielda bivdán doarjaga Sámedikkis luvvet almmolaš ruđaid vai prošeavtta beasašii duohtandahkat .
2.16 Harvasstua
2.16 Harvasstua
Visepresidenten og rådsmedlem Ing Lill Pavall har deltatt på møte 4. januar med statssekretær Sundby i Landbruksdepartementet om framtidig bruk av Harvasstua .
Várrepresideanta ja ráđđelahttu Ing Lill Pavall leaba 04.01.00 leamaš čoahkkimis Eanadoallodepartemeantta stáhtačálli Sundby:ain Harvasstua boahttevaš geavaheami birra .
Bakgrunnen for møtet var et interregprosjekt og ønsket om å benytte Harvasstua og områdene på norsk og svensk side av grensen til turistformål .
Čoahkkima duogážin lei okta interregprošeakta ja sávaldat geavahit Harvasstua ja guovlluid Norgga ja Ruoŧa bealde ráji turistaáigumuššii .
Departementet v / Statskog vurderer salg av Harvasstua .
Departemeanta lea Statsskog:ain árvvoštallamin vuovdit Harvasstua .
Dette har kommet i konflikt med lokale reindriftsinteresser , da stua fra gammelt av har vært brukt til reindriftsformål .
Dát lea dagahan riiddu báikkálaš boazodoalloberoštumiiguin , danne go stohpu boaresáiggi rájes lea geavahuvvon boazodoalloulbmiliidda .
Rådet mener Samisk kulturminneråd og den lokale reindrifta bør være med på å kartlegge og vurdere framtidig bruk av Harvasstua , med bakgrunn i at Harvasstua inngår i samisk kulturell kontekst og er verneverdig .
Ráđđi oaivvilda ahte Sámi kulturmuitoráđđi ja báikkálaš boazodoallu galggašedje leat mielde kártemin ja árvvoštallamin Harvasstua boahttevaš geavaheami , danne go Harvasstua lea sámi kultuvrralaš konteavstta oassin ja lea dakkár maid galgá suodjalit .
Salget må vurderes utfra konklusjonene fra prosjektet til Samisk kulturminneråd og den lokale reindrifta ( områdestyret ) .
Vuovdin ferte árvvoštallojuvvot Sámi kulturmuitoráđi ja báikkálaš boazodoalu ( guovllustivrra ) prošeavtta konklušuvnnaid vuođul .
Landbruksdepartementet vil kontakte Miljøverndepartementet for avklaring av det verneverdige aspektet , og vil holde Sametinget orientert om den videre utvikling i saken .
Eanadoallodepartemeanta áigu váldit oktavuođa Birasgáhttendepartemeanttain čielggadan dihte suodjalanbeali , ja áigu Sámediggái dieđihit mo áššiin ain manná .
Sametingsrådet har fordelt støtte til samiske hovedorganisasjoner , jf. møtebok 2/00 , sak R 12/00 .
Sámediggeráđđi lea juogadan doarjaga sámi váldoorganisašuvnnaide , gč. čoahkkingirjji 2/00 , ášši R 12/00 .
Sametinget vedtok i sak 46/99 om å søke medlemskap i Landsdelsutvalget .
Sámediggi mearridii áššis 46/99 ohcat miellahttuvuođa Landsdelsutvalg:ii .
Sametingsrådet ber i brev av 10.02.00 om at Sametingets status og representasjon i Landsdelsutvalget tas opp til ny vurdering .
Sámediggeráđđi dáhttu 10.02.00 reivves Sámedikki saji ja ovddasteami Landsdelsutvalg:as ođđasis árvvoštallojuvvot .
Rådet har i brev av 10.02.00 bedt om en redegjørelse for hvorfor det finsk-ugriske undervisningstilbudet er blitt fjernet ved universitetet i Oslo .
Ráđđi lea 10.02.00 reivves dáhtton oažžut čilgehusa dasa manne suoma-ugralaš oahpahusfálaldat lea Oslo universitehtas loahpahuvvon .
Det er nedsatt en arbeidsgruppe bestående av representanter fra Utenriksdepartementet , Kommunal- og regionaldepartementet og Sametinget ( adm. nivå ) som utarbeider utkast til regler for bruk av det samiske flagget i Norge .
Lea nammaduvvon bargojoavku mas leat Olgoriikkadepartemeantta , Gielda- ja guovludepartemeantta ja Sámedikki ( hálddahusa dási ) ovddasteaddjit mielde , mii galgá ráhkadit njuolggadusevttohusaid sámi leavgga geavaheapmái Norggas .
Rådet har også fremmet skriftlige innspill til St.meld nr 27 ( 1999-2000 ) Barnehage til beste for barn og foreldre .
Ráđđi lea maid ovddidan čálalaš oainnuid stuorradiggedieđáhussii nr. 27 ( 1999-2000 ) mánáidgárddiid birra mat lea buoremussan mánáide ja váhnemiidda .
Rådet har i tillegg behandlet klagesaker og saker til dette plenumsmøtet .
Ráđđi lea maid gieđahallan váidalusáššiid ja áššiid dán dievasčoahkkimii .
3.1 Forhandlingsdelegasjonen - Reforhandlingene av Neiden og Tana overenskomstene
3.1 Šiehtadandelegašuvdna — Njávdáma ja Deanu soahpamušaid ođđasis šiehtadeamit
Marianne Balto Henriksen har fått fritak fra vervet som Sametingets representant i den norske delegasjonen for forhandlingene av ny overenskomst for grensevassdragene Neiden og Tana .
Marianne Balto Henriksen lea luvvejuvvon doaimmas Sámedikki ovddasteaddjin Norgga delegašuvnnas mii galgá šiehtadallat ođđa soahpamuša Njávdáma ja Deanu rádječázádagaide .
Aage Solbakk er valgt som nytt medlem i den norske delegasjonen .
Aage Solbakk lea válljejuvvon ođđa miellahttun Norgga delegašuvdnii .
3.2 Områdestyrene 2000 - 2003
3.2 Guovllustivrrat 2000 - 2003
Sametingsrådet har oppnevnt følgende medlemmer til områdestyrene for perioden 01.01.2000 - 31.12.2003:Områdestyret for Øst-Finnmark
Sámediggeráđđi lea 14.01.00 nammadan Sámedikki áirasiid boazodoalu guovllustivrraide 01.01.2000-31.12.2003 : Nuorta-Finnmárkku guovllustivra :
3.3 Sámiid Vuorká-Dávvirat
Ole Thomas Baal , Ivgubahta
Kunngjøringer av nye saker - Oppfølging
Einar Lifjell , Bjerka 1 . Marit Blind , Sulisjjelmmá
Forslag 2 og 3 , Opprettelse av et omstillingsprogram og et kompensasjonsfond
Laura Jåma Renfjell , Hemnesberget 2 .
Forslag 4 , Samisk distrikt
Torstein Appfjell , Trofors
Departementet vil vurdere saken .
Davvi-Trøndelága guovllustivra :
Forslag 6 , Reindriftsfaglige utredninger i Mauken / Blåtind saken
Bengt Åke Jåma , Snoasa
Se pkt. 2 .
2 . Signe B. .
Skytefelt , ovenfor .
Anders Joma , Troandin
5.1 Møte med barne- og familieministeren
Mátta-Trøndelága guovllustivra :
Merknad 1 , Senterpartiets sametingsgruppe v / Nils Henrik Måsø :
Mona Fjellheim , Brekkebygd 1 . Helen Blind Brandsfjell , Brekkebygd
Rein blir også ansett som privat eiendom .
3 . Lars N. Bransfjell , Brekkebygd 3 .
Den juridiske avklaringen mente vi derfor også burde skje i forhold til den individuelle rettigheten den enkelte utøver har .
3.3 Sámiid Vuorká-Dávvirat Sámediggi lea nammadan čuovvovaččaid Sámiid Vuorká-Dávviriid stivrii 2000-2003 áigodahkii .
Vi fikk imidlertid ikke noe svar på disse konkrete spørsmålene . Når Sametingsrådet heller ikke i beretningen om sin virksomhet nevner noe om tvangslakting , tolker vi dette som at Sametingsrådet ikke har noen innvendinger mot et slikt tiltak fra staten .
Vigdis Stordahl , Kárášjohka , jođiheaddjin pers. várrelahttun Bjørnar Olsen , TromsaHans Guttorm , Kárášjohka , lahttun pers. várrelahttun Trygve Nilsen , ČáhcesuoluKirsten Porsanger , Leavdnja , lahttun pers. várrelahttun Lemet Ivvár Hætta , GuovdageaidnuUnni Sildnes , Girkonjárga , lahttun pers. várrelahttun Idun Hennie Meli , Álta
Det er imidlertid spørsmål om hvilke tiltak som iverksettes .
Evttohus 2 ja 3 , nuppástuhttinprográmma ja kompensašuvdnafoandda ásaheapmi
Videre lurer SPs sametingsgruppe når Sametinget har fattet beslutning om at Sametinget skal bli en selvstendig tredjepart under reindriftsforhandlingene ?
Oktasaš vahága dáfus maid evttohus dáhttu buhtadit nuppástuhttinprográmma bokte , lea Sámediggeráđi mielas rivttes áigi árvvoštallat kártenbarggu oktavuođas maid Sámi giellaráđđi lea dahkamin .
OPPNEVNING AV MEDLEMMER OG VARAMEDLEMMER TIL OMRÅDESTYRENE 2000 - 2003
Dat galgá sáddejuvvot Sámediggái 2000 čavčča .
Arbeiderpartiets sametingsgruppe er svært skuffet og forbauset over at Sametingsrådet har lagt til side de fleste demokratiske prinsippene om fordeling av tillitsverv blant partiene i Sametinget av utnevning av medlemmer til områdestyrene .
Buhtadanfoandda dáfus čujuha Sámediggeráđđi 75 milj. kruvnnu fondii maid Ráđđehus lea mearridan ásahit buhtadussan stáhta dáruiduhttinpolitihkkii . Gielda- ja guovludepartemeantta 24.02.00 reivves mii čuovvu mielddusin , leat eambbo dieđut foandda birra .
Av 26 oppnevnte medlemmer og varamedlemmer er kun et av våre forslag kommet med .
Sámediggepresideanta lea čoahkkimis mánáid- ja bearašministeriin guovvamánu 17. b. maiddái ovddidan ášši mánáidgárdelága ektui .
Det er også et forslag der vi støttet reindriftslagets forslag i området .
Evttohus 5 , giellabarggu nannen olggobealde sámegiela hálddašanguovllu
Det er nesten ikke til å tro at Sametingsrådet så til de grader overser forslag fra gruppene på en slik måte .
Sámediggái lea sámi giela ja kultuvrra nannemis deaŧalaš ásahit arenaid gos giella ja kultuvra geavahuvvo ja doaimmahuvvo .
Derfor tillater jeg meg å spørre Sametingsrådet om de i hele tatt har mottatt vårt forslag datert 18.10.99 og tilleggsforslag datert 11.11.99 ?
Prošeavttaid maid doaimmaid vuođđun lea sámi giela ja kultuvrra seailluheami ja ovddideami áigumuš , ferte ruhtadit stáhta ruđaiguin .
Vi har ikke til dags dato fått svar fra Sametingsrådet hvorfor våre forslag på medlemmer til områdestyrene ikke ble tatt til følge .
Sámediggi ii gávdnan 2000-jagi bušeahttajuogadeami oktavuođas ruđaid bissovaš doarjjaortnega ásaheapmái giellaguovddážiid várás mat leat juo doaimmas .
Merknad 3 , Frie gruppe v / Per A. Bæhr :
Geahča 2. čuoggás ovddabealde báhčinsajiid birra .
NRLs forslag er å fastsette øvre reintall pr. distrikt .
Čoahkkimat 5.1 Čoahkkin mánáid- ja bearašministeriin
Presidentens uttalelse er også i strid med St. melding nr. 28 , hvor det skulle gis mer makt til reindrifta .
Presideanta lei 17.02.00 čoahkkimis mánáid- ja bearašminister Valgerd Svarstad Haugland:ain ja politihkalaš ráđđeaddi Elisabeth Angell:iin .
Med særlig hensyn til reindrifta kultur , sedvaner og hvordan lov og regelverk fungerer i forhold til reindriftas tradisjonelle karakter som familienæring .
2001 stáhtabušeahta oktavuođas čujuhuvvui eearenoamážit sámi nuoraid- ja nissonorganisašuvnnaid doarjjaortnegii , ja mánáid- , nuoraid- ja nossobláđiid doarjjagii .
Sametinget har i den forbindelse nedsatt et utvalg som skal ta seg av hele prosessen .
Mildosat:Čoahkkimat ja ovddasteamit 18.11.99-20.02.00 Sámediggeráđi čoahkkingirjjit 1/2000 ja 2/2000
Arbeidsmåten presidenten har brukt , tar Kautokeino flyttsamelista meget alvorlig .
min 31.01.00 reive kulturminister Åslaug Haga:aiSámi kulturmuitoráđi 24.02.2000 ja 14.01.2000 notáhtat
Forslaget nærmer seg grensa for avtalebrudd .
II . Ovddiduvvon evttohusat ja mearkkašumit
Dette vil bli tatt opp innenfor den frie gruppa .
Boazu adnojuvvo maiddái priváhta opmodahkan .
Vi synes som om president Nystø ikke tar samarbeidsavtalen alvorlig , i og med at han kommer med signaler om detaljstyring av reindrifta før reindriftsutvalget er ferdig med sitt arbeid .
Čielgaseabbot orru dát boahtimin oidnosii go presideanta notáhtas stáhtaráđđái Kåre Gj , ¸nnes Eanadoallodeparemeanta čállá ahte « Sámediggi ii vuostálastte láhkageatnegahtton doaibmabijuid .
Sametingsrådets beretning med merknader tas til etterretning .
Dattetge lea gažaldat makkár doaibmabijuid johtui bidjamis lea sáhka .
Av 39 representanter var 39 tilstede . Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge :
Sámediggi lea ollu jagiid dorjon bajimuš boazologu bidjama doalu nammii maiddái Finnmárkkus . »
Møtelederskapets innstilling ble enstemmig vedtatt . IV .
Mearkkašupmi 2 ; áirasis Egil Olli , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Protokolltilførsel Det ble ikke fremmet protokolltilførsel i denne sak .
GUOVLLUSTIVRRAID LAHTUID JA VÁRRELAHTUID NAMMADEAPMI JAGIIDE 2000 - 2003
V. Talerliste og replikkordskifte Taler Replikk
Mii čujuhit min 19.01.00 beaiváduvvon reivii Sámediggeráđđái .
Sven-Roald Nystø
Dás Nystø evttohii ahte berre biddjot bajimus boazolohku driftsenhetii .
Amund Eriksen
Jienasteapmi
Egil Olli
Čoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Jarle Jonassen
Beavdegirjelasáhus
Roger Pedersen 7 .
Sáhkaovddideaddji Replihkka
Nils O. Nilsen
Nils Henrik Måsø
Magnhild Mathisen
Amund Eriksen
Ragnhild L. Nystad
5 . Jarle Jonassen
Eva Josefsen
Roger Pedersen
Willy Ørnebakk
Per A. Bæhr
John Henrik Eira
Sven-Roald Nystø
Ragnhild L. Nystad Steinar Pedersen
Steinar Pedersen
Ragnhild L. Nystad
Magnhild Mathisen
Sven-Roald Nystø
Ragnhild Nystad
Olaf Eliassen
Eva Josefsen
Klemet Erland Hætta
Willy Ørnebakk
22 . Egil Olli
John Henrik Eira
Roger Pedersen Ragnhild L. Nystad
Ragnhild Nystad Steinar Pedersen
Jarle Jonassen
Ragnhild Nystad
Sak 3/00 Utdanningspolitisk redegjørelse
Berit Ranveig Nilssen
I. Dokumenter
Olaf Eliassen
Innleverte forslag og merknader
Klemet Erland Hætta 21 .
Innledning
Per A. Bæhr
I tillegg er en halv rådgiverstilling lokalisert til Harstad .
Egil Olli
Avdelingen har i alt 21,5 stillingshjemler .
23 . Roger Pedersen Ragnhild Nystad
Avdelingens budsjett er på 23.524 mill. kroner , hvor tilskudd til samiske læremidler utgjør nesten 11 mill. kroner .
Sámediggeráđi dieđáhus oktan mearkkašumiiguin váldojuvvui diehtun . Ášši meannudeapmi loahpahuvvui guovvamánu 29. b. dii. 16.00
I denne utdanningspolitiske redegjørelse beskriver rådet Sametingets nåværende og framtidige ansvar og oppgaver i opplærings- og utdanningsspørsmål som er i tråd med Sametingets overordnede visjon og målsetting om ,
Sámi oahpahus- ja oahpposuorgi šattai dán rájes Sámedikki ovddasvástádussan go ovddeš Sámi oahpahusráđi ekonomalaš ja hálddahuslaš resurssat ja barggut sirdojedje Sámediggái ja oaččui nama Sámedikki oahpahusossodat .
kulturell kontinuitet med grunnlag i samenes status og rettigheter som folk og urfolk ,
Dasa lassin lea Harstadas bealle ráđđeaddinvirgi . Ossodagas leat oktiibuot 21,5 virggi .
Denne visjonen danner utgangspunktet for framtidig utvikling av opplæringa og utdanninga i det samiske samfunnet .
Ossodaga bušeahtta lea 23.524 mill. ruvnno , mas sámi oahpponeavvodoarjja dahká goasii 11. mill. ruvnno .
Rådet mener at skole- og utdanningssystemet har et særlig ansvar for å virkeliggjøre en slik overordnet visjon slik at samisk språk , kultur og næringer er sikret utviklingsmuligheter på egne premisser .
Dán oahpahuspolitihkalaš čilgehusas čilge ráđđi Sámedikki dálá ja boahttevaš ovddasvástádusa ja bargguid oahpahus- ja oahppogažaldagaid oktavuođas mii čuovvu Sámedikki bajimus višuvnna ja ulbmila :
Sametingets overordnede strategi om opplæring og utdanning beskrives i Sametingsplanen , hvor det blant annet sies at Sametinget skal legge premissene for , og utforme det samiske skole-og og utdanningssystemet .
Ráđđi oaivvilda ahte skuvla- ja oahpahusvuogádagas lea erenoamáš ovddasvástádus duohtandahkat dákkár bajimus višuvnna vai sámi giela , kultuvrra ja ealáhusaid ovdánanvejolašvuođat nannejuvvojit iežaset eavttuid vuođul .
Dette er Sametingsrådets utgangspunkt når en politikk om opplæring og utdanning skal utformes og utmeisles og iverksettes .
Dát lea Sámediggeráđi vuođđu go oahpahusa ja oahpu politihkka galgá hábmejuvvot ja johtuibiddjot .
Utvidet myndighet
VIIDDIDUVVON VÁLDI
Utvidet myndighetsområde innen opplæring – og utdanning innebærer følgende saksområder for Sametinget :
Viiddiduvvon váldi oahpahusa ja oahppama dáfus mielddisbuktá čuovvovaš áššesurggiid Sámediggái :
ha ansvar for forvaltning av tilskuddsordning til utvikling av samiske læremidler herunder utvikling , kvalitetssikring og produksjon av samiske læremidler tilpasset læreplaner for grunnskolen og videregående opplæring .
ovddasvástádus hálddašit doarjjaortnegiid sámi oahppaneavvuid ráhkadeapmái , dása gullá sámi oahpponeavvuid ovddideapmi , kvalitehtasihkkarastin ja buvttadeapmi mat leat heivehuvvon vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa oahppoplánaide .
Utvikling av pedagogisk programvare og audiovisuelle læremidler .
Pedagogalaš prográmmaid ja audiovisuála oahpponeavvuid ráhkadeapmi .
Dette innbefatter læremidler til barnehage , grunnskole og videregående opplæring .
Dát sisttisdoallá maiddái mánáidgárddiid , vuođđoskuvllaid ja joatkkaoahpahusa oahpponeavvuid .
utvikle handlingsplaner og årsplaner for utvikling av spesialpedagogiske læremidler på samisk .
ráhkadit doaibmaplánaid ja jahkeplánaid sámi erenoamášpedagogihkalaš oahpponeavvuid ovddideapmái .
Dette arbeidet gjøres i samarbeid med Nasjonalt læremiddelsenter ( NLS )
Dát bargu doaimmahuvvo ovttasráđiid Nasjonalt læremiddelsenter:iin ( NLS )
videreføre arbeidet med iverksetting av L 97 Samisk , herunder informasjon , kompetanseutvikling , veiledninger og utviklingstiltak i tilknytning til iverksettingen av L 97 Samisk
joatkit barggu O 97 Sámi álggahemiin , dása gullá maiddái diehtojuohkin , gelbbolašvuođa ovddideapmi , bagadallan ja ovddidandoaimmat O 97 Sámi álggaheami oktavuođas
iverksette oppfølginga av evalueringsarbeidet som er igangsatt av Reform 94 med sikte på å kartlegge hvilke konsekvenser reformen har fått for samiske elever .
čuovvut evaluerenbarggu mii álggahuvvui Ođastus 94 oktavuođas dainna ulbmiliin ahte kártet makkár bohtosiid ođastus lea buktán sámi ohppiide .
iversette oppfølging av FOU-planen , som nå er til behandling i Kirke - utdannings- og forskningsdepartementet .
čuovvut DOB-plána mii dál lea meannuduvvome Girko- oahpahus- ja dutkandepartementtas .
følge opp et prosjekt om kvalitet i matematikkopplæringen - KIM – prosjektet i samiske skoler .
čuovvut prošeavtta matematihkaoahpahusa kvalitehta hárrái – KIM- prošeakta sámi skuvllain
gi faglige råd og støtte til lærere som underviser samiske elever i barnehage , i grunnskole , og i videregående opplæring
addit fágalaš neavvagiid ja doarjaga oahpaheddjiide geat oahpahit sámi ohppiid mánáidgárddiin , vuođđoskuvllain ja joatkkaskuvllain .
utvikle en generell informasjonsvirksomhet på opplærings- og utdanningsområdet i forhold til de ulike utdanningsnivåer
ovddidit oppalaš diehtojuohkindoaimma oahpahus- ja oahppansuorggis iešguđet oahpahusdásiid ektui .
drive språkarbeid og språkrøkt , særlig rettet mot læremidler i barnehage og skole .
doaimmahit giellabarggu ja giellagáhttema , erenoamážit mánáidgárddiid ja skuvllaid oahpponeavvuid ektui .
Dette arbeidet er særlig viktig i forhold til lule- og sørsamisk .
Dát bargu lea erenoamáš deaŧalaš julev- ja lullisámegiela dáfus .
Det er vel så viktig og nødvendig å utvikle en politikk på de områder som man så langt ikke har tilfredstillende løsninger på .
Lea liikka deaŧalaš ja dárbbašlaš ovddidit politihka dain surggiin main eai leat vel dohkálaš čovdosat .
Dette innebærer utforming av mål og visjoner , iverksetting av konkrete tiltak og oppfølging og evaluering av situasjonen innenfor samisk opplæringssektor .
Dát mielddisbuktá ulbmiliid ja višuvnnaid hábmema , konkrehta doaimmaid álggaheami ja sámi oahpahussuorggi dilálašvuođa čuovvuma ja evaluerema .
Dette krever at Sametinget utmeisler en politikk som tar høyde for :
Dalle gáibiduvvo ahte Sámediggi hábme politihka mii sisttisdoallá :
En helhetlig og likeverdig opplærings- og utdanningspolitikk for hele den samiske folkegruppe
Ollislaš ja ovttadássásaš oahpahus- ja oahppopolitihka olles sámi álbmogii .
En helhetlig og likeverdig opplæring på alle utdanningsnivåer fra barnehage til høyere utdanning
Ollislaš ja ovttadássásaš oahpahusa buot oahpahusdásiin mánáidgárddiid rájes alit oahpu rádjái .
En helhetlig og likeverdig politikk som favner om hele det samiske området
Ollislaš ja ovttadássásaš politihka mii gokčá olles sámi guovllu .
Dette er en enorm utfordring som krever kontinuerlig arbeid over en lengre tidsperiode med hensyn til konkretiseringer .
Dát lea hirbmat stuora hástalus mii gáibida bistevaš guhkilmas barggu konkretiseremiid dáfus .
Samisk opplæringssektor styres innenfor de rammer som lover og forskrifter setter , og de mål og visjoner som framkommer i Sametingsplanen og øvrige opplærings og utdanningsplaner og strategier .
Sámi oahpahussuorgi stivrejuvvo daid rámmaid mielde maid lágat ja njuolggadusat bidjet , ja daid ulbmiliid ja višuvnnaid mielde mat ovdanbohtet Sámediggeplánas ja eará oahpahus- ja oahppoplánain ja strategiijain .
Barnehageloven og opplæringsloven er de viktigste lovverk som denne sektoren berøres av .
Mánáidgárdeláhka ja oahpahusláhka leat dán suorggi deaŧaleamos lágat .
I tillegg er Rammeplan for barnehagen , Læreplanverkene for den 10-årige grunnskolen , Læreplaner i den videregående opplæringen , samt Sametingets strategiske planer for læremiddelutvikling og handlings- og årsplaner viktige styringsdokumenter .
Dasa lassin leat Mánáidgárddiid rámmaplána , 10-jagi Vuođđoskuvlla oahppoplánat , Joatkkaoahpahusa oahppoplánat ja Dikki oahpponeavvoráhkadeami strategalaš plánat ja doaibma- ja jahkeplánat deaŧalaš stivrendokumenttat .
Nærmere om rammer for opplæringen innenfor de ulike utdanningsnivåer og konkrete politiske utfordringer
DÁRKILEAPPOT IEŠGUÐET OAHPAHUSDÁSIID OAHPAHUSRÁMMAID BIRRA JA KONKREHTALAŠ POLITIHKALAŠ HÁSTALUSAID BIRRA
Barnehagene
Mánáidgárddit / Ovdaskuvla
Rammeplanen for barnehagen er fastsatt som en forskrift til barnehageloven og skal være en forpliktende ramme å arbeide etter i planlegging , gjennomføring og vurdering av barnehagens innhold .
Mánáidgárddi rámmaplána lea mearriduvvon leat mánáidgárdelága njuolggadussan ja galgá leat geatnegahtti rámman mánáidgárddi sisdoalu plánema , čađaheami ja árvvoštallama barggus .
Rammeplanen har et eget kapittel om samisk språk og kultur ( kapittel 6 ) .
Rámmaplánas lea sierra kapihttal sámi giela ja kultuvrra birra ( 6. kapihttal ) .
Sametingsplanen fremhever samiske barnehagers store betydning for samisk språkutvikling spesielt og for samiske barns oppvekstvilkår generelt .
Sámediggeplána deattuha sámi mánáidgárddiid mearkkašumi erenoamážit sámi giellaovddideamis ja sámi mánáid bajásšaddaneavttuid oppalaččat .
Samiske barnehagers spesielle stilling som arena for språkutvikling og kulturformidling , fordrer at samiske barnehager sikres finansiering til etablering og drift .
Sámi mánáidgárddiid erenoamáš dilli giellaovddideami ja kulturgaskkusteami oktavuođas , gáibida ahte sámi mánáidgárddiid álggaheami ja jođiheami ruhtadeapmi sihkkarasto .
Samtidig må den enkelte kommune ansvarliggjøres i forhold til å tilrettelegge for etablering og drift av samisk barnehagetilbud .
Seammás ferte juohke suohkanii biddjot ovddasvástádus láhčit dilálašvuođaid sámi mánáidgárdefálaldagaid álggaheapmái ja jođiheapmái .
Samiske førskolebarn skal ha mulighet til å få et tilpasset barnehagetilbud som bygger på samisk språk og kultur , uansett hvor i landet de er bosatt .
Sámi ovdaskuvlamánáin galgá leat vejolašvuohta oažžut heivehuvvon mánáidgárdefálaldaga mas sámi giella ja kultuvra lea vuođđun , gos fal ain ležžet orrume riikkas .
Dette skal i lovs form ikke begrenses kun til samiske distrikt .
Dát ii galgga lága hámi mielde dušše ráddjejuvvot sámi guovlluide .
Sametinget har som mål å få fjernet denne begrensningen i barnehagelovens § 7 .
Sámedikki mihttomearri lea ahte dát ráddjen mánáidgárdelága § 7:s váldo eret .
Sametinget skal utarbeide en ny strategisk plan for samiske barnehager for perioden 2001-2005 , som vil bli forelagt Sametingets plenum i løpet av året .
Sámediggi galgá ráhkadit ođđa strategalaš plána sámi mánáidgárddiide 2001-2005 áigodaga várás , mii ovddiduvvo Sámedikki plenumai dán jagi mielde .
Planen vil skissere utvikling av samiske læremidler og andre satsingsområder .
Plánas čilgejuvvo sámi oahppoplánaid ráhkadeapmi ja eará áŋgiruššansuorggit .
Barne- og familiedepartementet har bevilget kr. 200.000,- primært til læremidler og veiledningsmateriell til samiske barnehager .
Mánáid- ja bearašdepartementa lea juolludan kr. 200 000,- vuosttažettiin oahpponeavvuide ja bagadallanneavvuide sámi mánáidgárddiid várás .
Beløpet er det samme som departementet i de siste tre årene har kanalisert gjennom tidligere Samisk utdanningsråd , til slikt arbeid .
Submi lea seamma go dat maid departemeanta lea juolludan maŋemus golbma jagi dákkár bargguide ovddeš Sámi oahpahusráđi bokte .
Grunn- og videregående opplæring
Vuođđo- ja joatkkaoahppu
Dette er hjemlet i kapittel 6 i loven .
Dát lea vuođđuduvvon lága 6. kapihttalis .
Loven gir samer en individuell rett til opplæring i samisk i grunnskolen og videregående skole .
Láhka addá sápmelaččaide individuálalaš vuoigatvuođa oažžut sámegieloahpahusa vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas .
Videre har alle i grunnskolealder i samiske distrikt rett til opplæring i og på samisk .
Viidáseappot lea buot sámi guovlluid vuođđoskuvlaahkáhaččain riekti oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii .
Utenfor samiske distrikt har elever rett til opplæring i og på samisk når det er minst ti elever som ønsker slik opplæring , og så lenge det er minst seks elever igjen i gruppa .
Sámi guovlluid olggobealde lea ohppiin riekti oažžut oahpahusa sámegillii ja sámegielas go fal leat unnimusat logi oahppi geat dáhttot dákkár oahpahusa , ja nu guhká go báhcet unnimusat guhtta oahppi jovkui .
Samisk distrikt defineres i Opplæringslovens § 6-1 som :
Oahpahuslágas § 6-1 definerejuvvojit sámi guovlun :
» 1 ) det samiske forvaltningsområdet etter §3-1 i Samelova , 2 ) andre kommunar eller delar av kommunar etter forskrifter gitt av Kongen i Statsråd etter at Sametinget og dei kommunane og fylkeskommunane spørsmålet gjeld , har fått uttale seg . »
» 1 ) sámi hálddašanguovlu sámelága § 3-1 mielde , 2 ) eará suohkanat dahje oasit suohkaniin njuolggadusaid mielde maid Gonagas stádaráđis lea addán , maŋŋil go Sámediggi ja guoskevaš suohkanat ja fylkasuohkanat leat buktán cealkámuša . »
En utvidelse av samisk distrikt etter §6-1 , punkt 2 er ikke gjennomført .
Sámi guovlluid viiddideapmi § 6-1 , čuokkis 2 mielde , ii leat čađahuvvon .
Forskrift til opplæringsloven gir fritak for opplæring i sidemål for elever som har samisk som første eller andrespråk i grunnskolen og i den videregående skolen .
Oahpahuslága njuolggadusaid mielde besset oahppit geain lea sámegiella vuosttaš dahje nubbingiellan vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas lohkamis nuppi dárogiela .
Sametinget skal også i samarbeid med departementet lage utkast til forskrifter til andre særskilte læreplaner for opplæring i samiske distrikt og for elever utenfor samiske distrikt som får samisk opplæring .
Sámediggi galgá maiddái ovttasráđiid departemeanttain ráhkadit njuolggadusárvalusaid eará erenoamáš oahppoplánaide oahpahussii sámi guovlluin ja sámi ohppiide sámi guovlluid olggobealde geat ožžot sámi oahpahusa .
Læreplanverket for den 10-årige grunnskolen og Det samiske læreplanverket for den 10-årige grunnskolen ( L 97 og L97Samisk ) omhandler det samiske innholdet i den ordinære grunnskole-opplæringen , samt opplæringen for elever som følger Det samiske læreplanverket .
10-jagi vuođđoskuvlla oahppoplánat ja 10-jagi vuođđoskuvlla sámi oahppoplánat ( O 97 ja O97Sámi ) čilgejit dábálaš vuođđoskuvlla oahpahusa sámi sisdoalu , ja maiddái daid ohppiid oahpahusa guđet čuvvot Sámi oahppoplánaid .
L97samisk er gjeldende for kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk , samt utvalgte skoler i noen kommuner utenfor forvaltningsområdet for samisk språk som har opplæring på samisk .
O97Sámi gusto sámi giellahálddašanguovllu suohkaniidda , ja vel dihto skuvllaide soames suohkaniin sámi giellahálddašanguovllu olggobealde gos lea oahpahus sámegillii .
Arbeid med å bedre rammebetingelser i forhold til lovverk vil gjelde både for grunnskolen videregående opplæring .
Bargu rámmaeavttuiguin vuođđoskuvlla lágaid ektui boahtá maiddái guoskat joatkkaoahpahussii .
Videregående opplæring må bygge på og utvikle videre det grunnlaget som grunnskolen har gitt elevene gjennom Det samiske læreplanverket .
Joatkkaoahpahus ferte huksejuvvot dan vuođu nala maid vuođđoskuvla lea addán ohppiide Sámi oahppoplánaid bokte ja maiddái viidáseappot dan vuođu ovddidit .
Sametingets myndighet til å gi forskrifter til innholdet i den videregående opplæringen må utvides .
Sámedikki váldi ráhkadit njuolggadusaid joatkkaoahpahusa sisdollui ferte viiddiduvvot .
For den videregående opplæringen foreligger samiske læreplaner i samisk som førstespråk , samisk som andrespråk , norsk , reindrift og duodji .
Joatkkaoahpahussii gávdnojit sámi oahppoplánat sámegielas vuosttašgiellan , sámegielas nubbingiellan , dárogielas , boazodoalus ja duojis .
Læreplanverkene L 97 og L97Samisk er forskriftsfestet og således gir de et forpliktende grunnlag for opplæringen innenfor sitt område .
Oahppoplánat O 97 ja O97Sámi leat láhkaásahusmearriduvvon ja addet dakkobokte geatnegahtti vuođu iešguđet guovlluid oahpahussii .
Den samme status har læreplanene i den videregående opplæringen .
Seamma árvu lea joatkkaoahpahusa oahppoplánain .
Det må opprettes gjensidige samarbeidslinjer mellom disse .
Fertejit ásahuvvot goabbatbeallásaš ovttasbargolinjját dáid gaskii .
Dette arbeidet må også sees i sammenheng med evalueringen av Reform- 94 for samiske elever .
Dán barggu ferte maiddái geahččat sámi ohppiid Ođastus- 94 evaluerema oktavuođas .
Arbeidet ble igangsatt i 1999 og vil bli sluttført i april 2000 .
Bargu álggahuvvui 1999:s ja loahpahuvvo cuoŋománu 2000 .
Sametingsrådet vil følge opp konklusjonene i evalueringsrapporten og arbeide for at de forhold som viser seg å være negative for samiske elever rettes opp .
Sámediggeráđđi boahtá čuovvut evaluerenraportta bohtosiid ja bargat dan ovdii ahte dilit mat čájehuvvojit leat negatiivan sámi ohppiide , divvojuvvojit .
Opplæringsloven med forskrifter - endringer
Oahpahusláhka – rievdadeamit
Forskriften til opplæringsloven slik den er fastsatt i dag , ivaretar ikke etter Sametingets oppfatning på et tilstrekkelig grunnlag samiske elevers rett til å få opplæring i og på samisk for de elever som er bosatt utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Oahpahuslága njuolggadus nu movt dálá hámis lea , ii váldde Sámedikki oaivila mielde , doarvái buriin vuođuin vára sámi ohppiid vuoigatvuođain oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii daid ohppiid dáfus geat orrot sámi giellahálddašanguovllu olggobealde .
Derfor er det svært viktig at Sametinget vier spesiell oppmerksomhet til samiskopplæringa utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Danne lea hui deaŧalaš ahte Sámediggi čájeha erenoamáš beroštumi sámegielaoahpahussii sámi giellahálddašanguovllu olggobealde .
Sametingsrådet tar sikte på iverksette en utredning av samiske opplærings- og utdanningsspørsmål utenfor forvaltningsområdet for samisk språk i løpet av dette året .
Sámediggeráđđi áigu álggahit sámi oahpahus- ja oahppogažaldagaid čielggadeami sámi giellahálddašanguovllu olggobealde dán jagi mielde .
Sametingsrådet vil arbeide for at flere kommuner defineres inn under virkeområdet for samisk distrikt i opplæringsloven .
Sámediggeráđđi áigu maiddái bargat dan badjelii ahte eanet suohkanat definerejuvvot oahpahuslága sámi doaibmaguvlui .
Lovhjemmelen er til stede og Sametingsrådet vil arbeide for at det utarbeides en egen forskrift eller en tilføyelse til gjeldende forskrift , som fastslår hvilke andre kommuner som bør defineres inn under virkeområdet .
Láhkavuođđu gávdno ja Sámediggeráđđi áigu bargat dan badjelii ahte ráhkaduvvojit sierra láhkaásahusat dahje ahte ráhkaduvvo lasáhus gustojeaddji láhkaásahussii mii mearrida guđet eará suohkanat berrejit definerejuvvot doaibmaguvlui .
Intensjonen med den nye opplæringsloven var jo ikke å innskrenke samiske elevers rettigheter , men heller at deres rettigheter skulle utvides .
Ođđa oahpahuslága áigumuš ii lean gáržžidit sámi ohppiid vuoigatvuođaid , muhto baicca viiddidit sin vuoigatvuođaid .
Praksis viser derimot at samiske elever bosatt utenfor forvaltningsområdet har fått begrenset sine rettigheter , ja dog avslag på å få opplæring i og på samisk , med henvisning til at den nye opplæringsloven ikke hjemler en slik rett utenfor samisk distrikt .
Geavatlaččat čájehuvvo dattege ahte hálddašanguovllu olggobealde leat sámi ohppiid vuoigatvuođat gáržžiduvvon , ja leat biehttaluvvon nai oažžumis oahpahusa sámegielas ja sámegillii , dainna čujuhemiin ahte ođđa oahpahusláhka ii vuođđut dakkár vuoigatvuođa sámi guovlluid olggobealde .
Rådet beklager dette meget sterkt .
Dán šálloša Ráđđi hui čiekŋalit .
Sametinget beklager at tinget ikke har fått myndighet til å fastsette forskrifter om læreplaner i alle fag for samiske elever i grunnskolen .
Sámediggi šálloša ahte Sámediggi ii leat ožžon válddi mearridit oahppoplánaid njuolggadusaid buot fágaide vuođđoskuvlla sámi ohppiide .
Sametingsrådet vil arbeide for at Sametinget skal få slik myndighet .
Sámediggi áigu bargat dan badjelii ahte oažžut dákkár válddi .
Sametingsrådet vil også sette bruken av L97Samisk på dagsorden .
Sámediggeráđđi áigu maiddái ovddidit O97Sámi geavaheami áššin .
Departementet har bedt Norges forskningsråd å igangsette en evaluering av Reform 97 , hvor bl.a. Sámi allaskuvla skal evaluere reformen sett i forhold til hvordan reformen har virket i forhold til samiske elevers behov .
Departemeanta lea dáhtton Norgga dutkanráđi álggahit Ođastus 97 evaluerema , mas ee Sámi Allaskuvla galgá evalueret ođastusa dan ektui movt ođastus lea doaibman sámi ohppiid dárbbuid dáfus .
I Sametingsplanen pekes det på at alle samiske elever uansett bosted skal ha rett til å kunne få sin opplæring i samsvar med L97Samisk .
Sámediggeplánas čujuhuvvo ahte buot sámi ohppiin beroškeahttá ássanguovllus , galgá leat riekti oažžut oahpahusa mii vástida O97Sámi .
Forskriften til opplæringsloven må derfor endres slik at dette ivaretas .
Oahpahuslága njuolggadus ferte danne rievdaduvvot vai dát áimmahuššo .
L97Samisk har den samme status og forpliktende grunnlag som L97 , og den må kunne tas i bruk av skoler og lærere som gir opplæring til samiske elever .
O97Sámis lea seamma árvu ja geatnegahtti vuođđu go O97:s , ja dan ferte sáhttit váldit atnui dain skuvllain ja daid oahpaheddjiid bealis guđet fállet oahpahusa sámi ohppiide .
Planverket må også kunne tas i bruk der den er bedre tilpasset elevenes bakgrunn enn L 97. Et minimum må være at alle elever som har opplæring i eller på samisk i Norge skal få sin opplæring i samsvar med L97Samisk .
Plánaid ferte maiddái sáhttit váldit atnui dakko gokko heivejit buorebut ohppiid duogážii go O 97. Unnimus mearri ferte leat ahte buot oahppit Norggas geain lea oahpahus sámegielas dahje sámegillii galget oažžut oahpahusa mii vástida O97Sámi .
Sametingsrådet vil sette saken på dagsorden overfor departementet .
Sámediggeráđđi áigu ovddidit ášši departementii .
Samiske læremidler – utvikling av læremidler og godkjenning av samiske lærebøker
Sámi oahpponeavvut – oahpponeavvuid ráhkadeapmi ja sámi oahppogirjjiid dohkkeheapmi
Departementet har foreslått å avvikle den statlige ordningen for godkjenning av lærebøker .
Departemeanta lea árvalan heaittihit stáhtalaš oahppogirjedohkkehan ortnega .
Saken er til behandling i departementet .
Ášši lea meannuduvvome departemeanttas .
Sametingsrådet har i sak R 16/00 uttalt at Sametinget ønsker at godkjenning av samiske lærebøker skal opprettholdes og at Sametinget skal forvalte godkjenningsordningen .
Sámediggeráđđi lea áššis R16 00 / cealkán ahte Sámediggi dáhttu sámi oahppogirjjiid dohkkeheami bisuhuvvot ja ahte Sámediggi galgá hálddašit dohkkehanortnega .
Rådet peker på at det er Sametinget som skal fastsette regler for godkjenning av samiske lærebøker .
Ráđđi cuige ahte lea Sámediggi mii galgá mearridit sámi oahppogirjjiid dohkkeheami njuolggadusaid .
Som en konsekvens av dette må loven og forskriftene endres slik at Sametinget kan få denne fullmakten , og dette må synliggjøres i lov og regelverk .
Danne fertejit láhka ja njuolggadusat rievdaduvvot vai Sámediggi oažžu dán fápmudusa , ja dát ferte ovdanboahtit lágas ja njuolggadusain .
Dette er en videreføring i overføring av nye oppgaver og utvidet myndighet til Sametinget .
Ná joatkašuvvá ođđa doaimmaid ja viiddiduvvon válddi sirdin Sámediggái .
Planen vil sette føringer på hvordan prioriteringa skal være på utvikling og produksjon av samiske læremidler i vid forstand .
Plána boahtá geažuhit movt vuoruheamit sámi oahpponeavvuid ráhkadeami ja buvttadeami viidát oktavuođas galget leat .
Arbeidet omfatter blant annet oversetterhonorarer , forfatterhonorarer og retningslinjer for beregning av produksjonsstøtte .
Dát lea Sámi oahpahusráđi barggu joatkka . Bargu sisttisdoallá ee jorgalanbálkkáid , čállibálkkáid ja buvttadandoarjaga merošteami njuolggadusaid .
I tillegg til å justere honorarsatser , er det viktig å avsette midler til kompetansehevingstiltak rettet mot forfatter og forlag .
Lassin honoráraid justeremiidda , de lea maiddái deaŧalaš juolludit ruđaid gelbbolašvuođa buoridandoaimmaid čálliid ja lágádusaid dáfus .
Sametingsrådet vil også vurdere å knytte betingelser til støtte som gis til samiske forlag , for å få økt produksjonen av samiske læremidler .
Sámediggeráđđi áigu maiddái árvvoštallat bidjat eavttuid doarjagiidda mat addojit sámi lágádusaide vai sámi oahpponeavvobuvttadeapmi lassánivččii .
Arbeidet vil bli sluttført i første halvdel av år 2000 .
Dát bargu loahpahuvvo jagi 2000 ` vuosttaš jahkebeali .
Stimuleringsmidler og fordeling av timeressurser til samiskopplæringen
Movttiidahttinruđat , gozihanovddasvástádus ja diibmoresurssaid juohkin sámegieloahpahussii
Det skal i de kommende år skje en utstrakt satsing på grunnskolen under betegnelsen « skolepakken » .
Boahttevaš jagiid galgá vuođđoskuvllas čađahuvvot viiddis áŋgiruššandoaibma mii gohčoduvvo " skuvlapáhkkán " .
Midlene til denne satsingen skal i store trekk kanaliseres gjennom statens utdanningskontorer i fylkene .
Ruđat dán áŋgiruššamii galget buori muddui kanaliserejuvvot fylkkain stáhta oahpahuskántuvrraid bokte .
Sametinget og Samisk utdanningsråd har påpekt at det er viktig at Sametinget har en rekke stimuleringsmidler til fordeling for skolesektoren .
Sámediggi ja Sámi oahpahusráđđi leat čujuhan ahte lea deaŧalaš ahte Sámedikkis leat movttiidahttinruđat skuvlasuorgái .
Det kan ellers lett bli slik at Sametinget forvalter « elendigheten » gjennom læremidler som det ikke er nok av , mens Statens utdanningskontorer tildeler midler som gir positive utslag i skolen bl.a. skoleutvikling .
Muđui sáhttá šaddat nu ahte Sámediggi hálddaša " váivves dili " váilevaš oahpponeavvuiguin , dan botta go Stáhta oahpahuskántuvrrat juolludit ruđaid mat addet positiivvalaš bohtosiid ee skuvlaovddideami .
Sametingsrådet vil derfor arbeide for at Sametinget får hånd om slike stimuleringsmidler .
Sámediggeráđđi áigu danne bargat dan badjelii ahte Sámediggi beassá hálddašit dákkár movttiidahttinruđaid .
Situasjonen i den samiske skolen er så vidt forskjellig fra område til område .
Sámi skuvllaid dilli lea iešguđetlágán iešguđet guovlluin .
Sametingsrådet beklager at Sametinget ikke har fått forvaltningsansvar for tildeling av timer til samiskopplæringen .
Sámediggeráđđi šálloša ahte Sámediggi ii leat ožžon ovddasvástádusa hálddašit diibmojuohkima sámegieloahpahussii .
IKT i skolen
IKT skuvllas
På nasjonalt plan skjer det en stor satsing innen informasjonsteknologi ( IKT ) i utdanningen , j. fr " IKT i norsk utdanning .
Našuvnnalaš dásis čađahuvvo stuora áŋgiruššandoaibma oahpahusa informašuvdnateknologiija ( IKT ) olis , vrd. " IKT i norsk utdanning .
Plan for 2000-2003 " .
Plan for 2000-2003 " .
L- 97 og L97Samisk forutsetter også utstrakt bruk av IKT i alle fag i skolen .
O 97 ja O97Sámi eaktudit maiddái viiddiduvvon IKT-geavaheami buot skuvlla fágain . "
Den økonomiske rammen for planen " IKT i norsk utdanning .
IKT i norsk utdanning .
Plan for 2000-2003 " er på 757 mill. kroner , men det er i planen ikke skissert hvordan den samiske skolen skal kunne dra nytte av midlene .
Plan for 2000-2003 " – plána ekonomalaš rámma lea 757 mill. ruvnno , muhto plánas ii čilgejuvvo movt sámi skuvla galggašii sáhttit ávkkástallat dáiguin ruđaiguin .
Nasjonalt læremiddelsenter har hatt ansvar for utvikling innen IKT i skolen , bl.a. utvikling av pedagogisk programvare , elektroniske læremidler og utvikling av skolenettet .
Nasjonalt læremiddelsenter:is lea leamaš IKT-ovddidan ovddasvástádus skuvllas , ee pedagogalaš prográmmaid ráhkadeamis , elektrovnnalaš oahppaneavvuid ja skuvlafierbmádaga ovddideamis .
Utviklingen skjedde stort sett i den norske skolen , mens den samiske skolen ble hengende etter .
Dán oktavuođas ovdánii norgga skuvla eanemusat ja sámi skuvla bázahalai .
Det er et sentralt mål at Sametinget må få hånd om de midler som skal gå til bruk av IKT i den samiske skolen .
Lea guovddáš mihttomearri ahte Sámediggi beasašivččii hálddašit daid ruđaid mat galget adnot sámi skuvlla IKT geavaheapmái .
Gjennom IKT planen for samisk utdanning for perioden 1997-2001 har Samisk utdanningsråd gitt ut pedagogiske programmer ( 6 ) til bruk i den samiske skolen .
Sámi oahpahusa IKT-plána bokte 1997-2001 áigodahkii lea Sámi oahpahusráđđi almmuhan pedagogalaš prográmmaid ( 6 ) mat galget adnot sámi skuvllas .
Nå er Sametinget også med i internettprosjektet Kidlink , samt at det videre er planlagt opprettet et eget samisk skolenett hvor de samiske skolene tilknyttes hverandre .
Dál lea Sámediggi maiddái searvan interneahttaprošektii Kidlink , ja dasto lea maiddái áigumuš ásahit sierra sámi skuvlafierbmádaga mas sámi skuvllat čadnojit oktii .
Bruk av Web-basert opplæring og to-veis lydbilde overføring vil være viktige i denne sammenhengen .
Oahpahus Web bokte ja gáiddusoahpahus jienain ja govain leat deaŧalaččat dán oktavuođas .
Dagens og det framtidige samfunnet krever fagfolk som behersker IKT- teknologien .
Dálá ja boahtteáiggi servodat gáibida fágaolbmuid geat máhttet IKT .
Skal skoler og utdanningsinstitusjoner kunne bruke dette i opplæringen må det en storsatsing til i den samiske skolen .
Jus skuvllat ja oahpahusásahusat galget sáhttit atnit IKT-teknologiija oahpahusas , de ferte sámi skuvllas duođas dán ovddas áŋgiruššat .
Det må utdannes lærere som behersker teknologien i pedagogisk sammenheng og det må også utvikles pedagogiske programmer med kompetansehevende tiltak til dette .
Fertejit oahpahuvvot oahpaheaddjit guđet máhttet atnit teknologiija pedagogalaš oktavuođain , ja fertejit maiddái ráhkaduvvot pedagogalaš prográmmat mat loktejit gelbbolašvuođa dás .