pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samiske barn hadde høyere forekomst av astma og allergi enn de norske .
Sámi mánáin lei stuorit ástmá ja allergiija gávdnoštupmi go dáža mánáin .
Forekomsten av astma og allergi var høyest hos samiske gutter .
Stuorimus ástmá ja allergiija gávdnoštupmi lei sámi bártniin .
( Tabell 3 og 4 )
( Tabealla 3 ja 4 )
Tabell 2.3 Forekomst ( % av astma og allergi hos samiske og norske barn i NordNorge i 1985 og 1995 .
Tabealla 2.3 Ástmá ja allergiija gávdnoštupmi ( % sámi ja dáža mánáin Davvi-Norggas 1985 ja 1995 .
Kilde : Selnes et al ( 2002 ) Pediatric Allergy Immunology 1985 ( n 10 = 093 ) Astma Samiske Norske Allergisk øyekatarr Samiske Norske n = antall personer
Gáldu : Selnes et al ( 2002 ) Pediatric Allergy Immunology 1985 ( n 10 = 093 ) Ástmá Sámi Dáža Allergiijalaš čalbmesiejahas Sámi Dáža n = olbmuid lohkku
1995 ( n 8 = 676 )
1995 ( n 8 = 676 )
Så langt vi veit er det ikke gjort befolkningsstudier i den voksne befolkningen på forekomst av astma og allergi i den samiske befolkningen i Norge .
Nu guhkás go mii diehtit de eai leat Norggas čađahuvvon olmmošdutkamušat rávis sápmelaččain gávdnamis ástmá ja allergiija gávdnoštumi .
Tabell 2.4 Forekomst ( % av astma og allergi for gutter og jenter i Nord-Norge i 1985 og 1995 i forhold til etnisitet .
Tabealla 2.4 Ástmá ja allergiija gávdnoštupmi ( % čearddalašvuođa ektui bártniin ja nieiddain Davvi-Norggas 1985 ja 1995 .
Kilde : Selnes et al ( 2002 ) Pediatric Allergy Immunology
Gáldu : Selnes et al ( 2002 ) Pediatric Allergy Immunology
1985 ( n 10 = 093 )
1985 ( n 10 = 093 )
1995 ( n 8 = 676 ) Jenter
1995 ( n 8 = 676 ) Nieiddat
Referanser [ 12 ]
Čujuhusat [ 12 ]
2.7 Hofteleddsdysplasi og Bechterews sykdom Sammendrag Det har gjennom lang tid vært rapportert om høy forekomst av hofteleddsdysplasi i den samiske befolkningen .
2.7 Čoarbbeallađasvihki ja Bechterews dávda Čoahkkáigeassu Guhkit áiggi lea dieđihuvvon alla gávdnoštupmi čoarbbeallađas vihki sápmelaččain .
Det finnes derimot begrenset befolkningsbasert tallmateriale for å belyse dette .
Muhto álbmotvuođustuvvon logut eai gávdno ja mat galggaše dán duođaštit .
Det har ikke vært gjort sammenlikningsstudier av samisk og norsk befolkning på forekomst av hofteledssdysplasi .
Buohtastahttindutkamuš ii leat čađahuvvon mas galggaše iskat čoarbbeallađasdysleksiija gávdnoštumi sámiin dážaid ektui .
Undersøkelser fra samisk befolkning i utvalgte samiske bygder har vist en høy forekomst , men representativiteten i forhold til befolkningen i disse dataene er usikker .
Guorahallamis olbmuid dihto sámi guovlluin lea čájehan alla gávdnoštumi , muhto loguid doallevašvuohta álbmoga ektui lea eahpečielggas .
Fra de samme studiene har det vært funnet en forhøyet forekomst av et gen kalt HLA-B 27 som har vært knyttet til økt risiko for Bechterews sykdom .
Daid seamma dutkamušain lea fuomášuvvon stuorit HLA-B 27 gena gávdnoštupmi ja mii lea dagahan stuorit riska oažžut Bechterews dávdda .
Mer forskning er nødvendig for å kunne angi risiko og forekomst av Bechterews sykdom i den samiske befolkningen i Norge .
Eanet dutkan lea dárbbašlaš ovdalgo sáhttá almmuhit Bechterews dávdda riska ja gávdnoštumi Norgga sápmelaččain .
2.7.1 Innledning Hofteleddsdysplasi er en medfødt feil i hofteskålen .
2.7.1 Álgu Čoarbbeallađasvihki lea Emi-vihki čoarbbeallađđasis .
Hofteleddet er et kuleledd der øverste del av lårbeinet er formet som en kule .
Čoarbbeallađas lea jorbálađas mii lea čoarbbealnorrasa bajimus geažis .
Denne kulen skal passe inn i hofteskålen i bekkenet .
Dát jorbálađas galgá heivet čoarvedávtti lađasgohppái .
Hos personer med hofteleddsdysplasi er denne skålen for grunn .
Sis geain lea čoarbbeallađasvihki lea dát gohppi beare coagis .
Lårbeinet kan da lettere " glippe " ut av festet sitt og hofta går ut av ledd .
Dat dagaha ahte čoarbbealnoras sáhttá " beassat " lađasgobis ja čoarbbealli beassá lađđasis .
Årsaker til sykdommen er ikke kjent , men man antar at tilstanden er arvelig .
Mii dagaha dán dávdda eat dieđe , muhto doaivut ahte dat lea bearri .
Det er funnet stor variasjon i forekomst mellom noen ulike etniske grupper .
Leat fuomášuvvon stuora erohusat gávdnoštumis muhtun čearddalaš joavkkuid gaskkas .
Bechtrews sykdom en betennelse i ryggraden og de store ledd .
Bechtrews dávda lea vuolši čielgedávttis ja stuorit lađđasiin .
Dette medfører stivhet og smerter .
Dat dagaha stirddu ja bákčasiid .
Årsaken til sykdommen er foreløpig ukjent , men den har en familiær opphopning , noe som indikerer en arvelig årsak .
Dávdda duogáš lea vuos eahpečielggas , muhto dat čuovvu sogaid , mii sáhttá duođaštit ahte lea bearri dávda .
Det er funnet at 90 % av de som har sykdommen har i tillegg genet kalt HLA-B 27. Generelt har man funnet høye forekomster av dette genet i arktiske befolkninger .
Lea fuomášuvvon ahte 90% sis geain lea dát dávda maiddái leat gávdnan HLA-B 27 gena . Oppalaččat lea dán gena gávdnoštupmi oalle allat arktalaš álbmogiin .
Denne studien er basert på undersøkelser gjort på i alt 348 samer bosatt i Kautokeino og Karasjok .
Dán dutkamušas leat iskan oktiibuot 348 Guovdageainnu ja Kárášjoga sápmelačča .
Samer ble i denne studien beskrevet som personer med minst to samiske besteforeldre .
Sápmelaččat dán dutkamuša mielde leat sii geain unnimusat áhku ja áddjá lea sápmelaš .
Tabell 2.5 Forekomst ( % av hoftedysplasi hos en samisk befolkning ( 1987 ) Kilde : Johnsen K et al ( 2008 ) International Journal of Circumpolar Health
Tabealla 2.5 Čoarbbeallađasvihki gávdnoštupmi ( % sápmelaččain ( 1987 ) Gáldu : Johnsen K et al ( 2008 ) International Journal of Circumpolar Health
Menn Kvinner Totalt
Lohkku olbmot Dievddut Nissonat Oktiibuot
Antall personer 150 165 315
Čielga vihki 150 165 315
Mild form dysplasi 17 24 21
Láivves vihki 17 24 21
Forekomst av hofteleddsdysplasi er angitt i tabell 5 basert på studien utført i Karasjok og Kautokeino i 1987 .
Čoarbbeallađas vihki gávdnoštupmi mii ovdanboahtá 5 tabeallas lea čađahuvvon dutkamušas Kárášjogas ja Guovdageainnus jagi 1987´s .
Totalt fant man i denne studien at 38 % av de som deltok hadde mild eller tydelig hoftedysplasi .
Dán dutkamušas gávdne ahte 38% dain geat serve lei láivves dahje čielga čoarbbeallađas vihki .
Kvinner hadde høyere forekomst enn menn .
Nissoniin dávjjibut go dievdduin .
Hofteleddsdysplasi økte også med økende alder .
Čoarbbeallađasvihki lassánii maiddái agi mielde .
Mer forskning i mer befolkningsbasert utvalg er nødvendig for å kunne studere forekomst av og mulige årsaker til hofteleddsdysplasi i den samiske befolkningen .
Lea dárbbašlaš čađahit eanet dutkama mas eanet olbmot leat mielde vai sáhttá gávdnat vejolaš čoarbbeallađasvihki sivaid sápmelaččain .
2.7.4 Bechterews sykdom hos samer Allerede fra 1970-tallet var det rapportert om relativt høy forekomst på 26 % av genet HLA-B 27 hos samer i Nord-Norge .
2.7.4 Bechterews dávda sápmelaččain Juo 1970-logu rájes gávdne oalle alla gávdnoštumi 26% HLA-B 27 gena sápmelaččain DavviNorggas . 10% Lulli-Norgga álbmogis ges gávdne dán gena .
I studien fra samisk befolkning i Karasjok og Kautokeino fra 1987 ble det funnet en forekomst av Bechterews sykdom på 1,8 % og 91 % av disse hadde HLA-B 27 genet .
Dutkamuš sápmelaččaid gaskkas Kárášjogas ja Guovdageainnus 1987 rájes gávdne Bechterews dávdda 1,8 % dutkojuvvon sápmelaččaid gaskkas , ja daid gaskkas lei 91% geain lei HLA-B 27 gena .
Totalt fant man i denne studien en befolkningsforekomst av HLA-B 27 på 24 % .
Oktiibuot dán álbmotvuođustuvvon dutkamušas gávdne HLA-B 27 gena 24% .
befolkningsbaserte undersøkelsene var både forekomsten av Bechterews sykdom og HLA-B 27 høy i denne studien .
Jus buohtastahttá eará álbmotvuođustuvvon dutkamušaiguin de lei sihke Bechterews dávda ja HLA-B 27 gena gávdnoštupmi allat dán dutkamušas .
Mer forskning er nødvendig for å få sikre tall på forekomst av Bechterews sykdom og HLA-B 27 genet i den samiske befolkningen i Norge .
Eanet dutkan lea dárbbašlaš oažžumis duohta loguid Bechterews dávdda ja HLA-B 27 gena gávdnoštumi sápmelaččaid gaskkas Norggas .
Referanser [ 13 ]
Čujuhusat [ 13 ]
2.8 Kosthold og ernæring Sammendrag I følge nyere kostholdsundersøkelser har det vært funnet at kostmønster i befolkningen var sterkere knyttet til geografisk bosted enn samisk / norsk etnisitet .
2.8 Biebmodoallu ja biebman Čoahkkáigeassu Ođđaset biebmodoalloguorahallamiin leat gávdnan biebmominstara álbmoga gaskkas mii garraset lei čadnon geográfalaš ássanbáikái go sámi / dáža čearddalašvuhtii .
Det framkom også at på innlandet var det en tydeligere sammenheng mellom etnisk tilhørighet og kostmønster enn ved kysten .
Maiddái bođii ovdan ahte siseatnamis lei čielgaset oktavuohta gaskal čearddalaš gullevašvuođa ja biebmominstara go maid gávdne rittus .
Undersøkelser har antydet en betydelig lavere forekomst av jernmangel i den samiske befolkningen på innlandet , noe som kan forklares med høyt inntak av reinkjøtt .
Guorahallamat leat geažuhan mealgadis vuollegeabbo ruovdevátni gávdnoštumi siseatnan sápmelaččain , masa vástádussan sáhttá leat ahte siseatnamis borret ollu bohccobierggu .
Denne beskyttende effekten av reinkjøtt ble funnet , selv for de mest utsatte grupper som kvinner i fertil alder .
Dán váidudeaddji beavttu bohccobierggus gávdnui eanemus váruhuvvon joavkkus nugomat nissonat šattolašvuođa agis .
2.8.1 Innledning Kroniske sykdommer som kreft , hjerte- og karsykdommer og diabetes er årsaken til mer enn halvparten av alle dødsfall verden over .
2.8.1 Álgu Bissovaš dávddat nugomat boras , váibmo- ja varrasuotnavigit ja diabetes leat sivvan badjel beali jápmimiidda miehta máilmmi .
Det har vært registrert en økning i disse sykdommene i tillegg til forekomst av overvekt og fedme .
Registreremat čájehit ahte dát dávddaid gávdnoštupmi lea lassanan ja dáidda lassin lea maiddái buidodat ja badjelmeare deaddu .
Forskning har vist at disse tilstandene i stor grad er kost- og ernæringsrelatert og derfor kan forebygges ved et sunt kosthold .
Dutkan lea čájehan ahte sivvan dasa go dát dávddat ihtet buori muddui lea biepmuide čadnojuvvon ja daid sáhttá eastadit jus borra dearvvašlaš biepmuid .
Kosthold- og ernæringsforskning er et viktig redskap for bl.a. å kunne kartlegge risiko i befolkningen for kroniske sykdommer .
Biebmodoallu ja biebmodutkan leat dehálaš reaiddut earret eará kártemis bissovaš dávddaid riska álbmogis .
I dette kapitlet er det presentert data på kostmønsteranalyser og jernstatus i den samiske befolkningen .
Dán kápihttalis almmuhuvvojit dieđut biebmominstara lađastallamiid ja ruovdeárvvuid birra sápmelaččaid gaskkas .
2.8.2 Kildemateriale Kostdataene som det refereres til her er kun basert på den befolkningsbaserte studien SAMINOR .
2.8.2 Gáldodieđut Biebmodieđut masa čujuhuvvo dás leat čohkkejuvvon dušše álbmotvuođustuvvon SAMINOR dutkamušas .
Ut over denne studien finnes det få kostholdsstudier fra den samiske befolkningen og de som er gjort er basert på små utvalg .
Earrát dan de eai bálljo obage gávdno biebmodoallodutkamušat čađahuvvon sápmelaččaid gaskkas ja dat mat gávdnojit leat smávit joavkkuin dahkkon .
I SAMINORstudien ble det innhentet noen opplysninger om kosthold .
SAMINORdutkamušas čohkkejuvvojedje muhtun dieđuid biebmodoalu birra .
Etnisitet i koststudien fra SAMINOR er delt opp i fire ulike kategorier . ”
SAMINOR čearddalašvuohta lea juhkkojuvvon njealji šlájaide . ”
Sami I ” var personer som hadde samisk som morsmål i tre generasjoner , ” Sami II ” var personer med minst to besteforeldre med samisk språk , ” Sami III ” var personer med minst én samisk identitetsmarkør ( språk , selvopplevd samisk etnisitet , familiebakgrunn ) . ”
Sámi I ” joavkkus ledje sii geain golmma maŋimus buolvvain hupme sámegiella , ” Sámi II ” joavkkus ledje sii geain unnimusat juogo áhku dahje áddjá lei sámegielat , ” Sámi III ” joavkkus ledje sii geain lei unnimusat okta sámi čearddalašvuođamearka ( giella , iešvásihuvvon sámi čearddalašvuohta , bearášduogáš ) . ”
Ikke-samisk ” var alle som ikke inngikk i en av de samiske gruppene .
Ii-sámi ” joavkkus ledje buot eará geat eai gullán guđege sámi jovkui .
Kostmønsteranalyser Kostdata fra SAMINOR-studien har vært brukt for å studere kostmønster blant den samiske befolkningen .
Biebmominsttarlađastallan Biebmodieđut SAMINOR-dutkamušas lea geavahuvvon iskamis sámi álbmoga biebmominstara .
Den klassiske måten å studere ernæring og helse på har vært å analysere enkeltfaktorer i kosten slik som næringsstoffer , spesifikke matvarer , eller energiinntak og hvordan dette påvirker helsen .
Dábálaš vuohki iskat biebmamiid ja dearvvašvuođa lea leamašan ahte lađastallat ovttaskas fáktoriid biepmus nugomat bipmosiid , earenoamáš biebmogálvvuid , dahje man ollu energiija oažžu ja movt dat váikkuha dearvvašvuhtii .
I en kostmønsteranalyse , studerer man kostholdet som en helhet .
Biebmominsttarlađastallamis , iskkada biebmodoalu oppalaččat .
Dette kan i noen tilfeller være mer hensiktsmessig rent metodisk fordi det krever et mindre antall kostholdsspørsmål i spørreskjemaene og samtidig kan resultatene i noen tilfeller være enklere å tolke .
Dat sáhttá muhtun oktavuođain lea eanet heivvolaš metodalaččat danin go dat ii gáibit nu ollu biepmodoallogažaldagaid gažadanskovis seammásgo bohtosiid muhtun oktavuođain sáhttá leat álkit dulkot .
Dette fordi kosthold faktisk består av inntak av mange ulike matvarer , ikke enkelnæringsstoffer , og at kosthold i befolkningsstudier har vist seg å kunne uttrykkes i definerte kostmønster .
Nu lea danin go biebmodoalus sáhka oažžumis máŋga iešguđetlágan borramušgálvvuid , iige ovttaskas bibmosiid , ja ahte biebmodoallu olbmuid gaskkas iskkademiin dávjá lea báhkkoduvvon meroštallojuvvon biebmominstariin .
Kostmønsteranalysene i SAMINOR studien ble gjort slik at individene som deltok i studien ble plassert i grupper etter likhetsgraden på kostholdsspørsmålene .
Biebmominsttarlađastallamat SAMINOR iskkadeamis čađahuvvui nu ahte sii geat serve dutkamuššii juhkkojuvvojedje joavkkuide biebmodoallogažaldagaid ovttaláganvuođa mielde .
Videre ble disse kostgruppene eller kostmønstrene analysert i forhold til etnisitet , geografi og helseatferd .
Viidáset biebmojoavkkut dahje biebmominstarat leat lađastallon čearddalašvuođa , geografiija ja dearvvašvuođameanuid ektui .
Kostholdsmønster For spørreskjemaopplysningene i SAMINOR-studien vedrørende kosthold ble fem ulike kostmønstre definert og navngitt etter hva som karakteriserte kostmønstrene best : 1 ) Reinkjøtt , 2 ) Fisk , 3 ) Gjennomsnittlig , 4 ) Frukt og grønt og 5 ) Vestlig / tradisjonelt marint . ”
Biebmodoalu minsttar Gažadanskovi dieđut SAMINOR-dutkamušas biebmodoalu birra vihtta iešguđetlágan biebmominstara mearriduvvojedje ja namuhuvvojedje dan mielde mii buoremusat govvida biebmominstariid : 1 ) Bohccobiergu , 2 ) Guolli , 3 ) Gaskamearálaš , 4 ) Šattut ja ruotnasat ja 5 ) Oarjjil / árbevirolaš mearalaš . ”
Reinkjøttgruppa ” hadde høyt forbruk av rein og reinkjøtt produkter og elg , røykt og saltet fisk samt kokekaffe .
Bohccobiergojoavkku oasseváldit ” borre ollu bohccobierggu ja bohccobiergobuktagiid ja ealgabierggu , suovastuvvon ja sáltejuvvon guoli ja vuoššangáfe .
Denne gruppa var karakterisert av personer med tre generasjoner samiske språk ( Sami I ) , høy forekomst av overvekt og lav fysisk aktivitet .
Dán joavkku mihtilmasvuohtan lei ahte das ledje olbmot geat golmma maŋimus buolvvain ledje sámegielagat ( Sámi I ) , dávjá badjelmeare lossat ja unnán fysalaš doaimmat . ”
” Fisk ” besto av personer som ofte konsumerte alle de marine matproduktene i spørreskjemaet .
Guolejoavkkus ” ledje olbmot geat dávjá borre buot mearrabiebmobuvtagiid mat namuhuvvojedje skovis .
Denne gruppa var dominert av kvinner og personer som rapporterte egen helse som ” ikke så god ” noe som forklares med at gruppa hadde høyest snittalder .
Dán joavkkus ledje nissonolbmot eanetlogus ja sii iežaset dearvvašvuođa namuhedje “ ii nu buorre ” masá čilgehussan sáhttá leat ahte joavkkus alimus gaskamearálaš ahki . ”
Kostmønsteret kalt ” gjennomsnittlig ” var karakterisert av et gjennomsnittlig inntak på alle kostholdsspørsmålene bortsett fra helmelk , saltet og røkt fisk samt kokekaffe , pølser svin og lam .
Gaskamearálaš ” biebmominsttarjoavkku mihtilmasvuohtan biebmodoalu gažaldagain lei ahte vástidedje ahte sii borre gaskamearálaččat buot biebmošlájain earret čielgamielkki , sáltejuvvon ja suovastuhtton guoli ja vuoššangáfe , márffiid , spiinnebierggu ja lábbábierggu .
Denne gruppa var dominert av menn . ”
Dán joavkkus ledje eanas dievddut . ”
Frukt og grønt ” fikk denne betegnelsen på grunn av høyt inntak av disse matvarene i tillegg til kylling , pasta , te og vann .
Šattut ja ruotnasat ” jovkui gullevaš olbmot borre ollu šattuid ja ruotnasiid ja dása lassin vel vuoncábierggu , pasta , deaja ja čázi .
Denne gruppa var karakterisert av høy andel kvinner og personer med en helsebevist livsstil samt personer som rapporterte egenhelsen som ” meget god ” .
Maŋimus biebmominsttarjoavku gohčoduvvon ” oarjjil / árbevirolaš mearalaš ” mas ledje olbmot geat dieđihedje dávjá borra ng. oarjemáilmmi borramušgálvvuid nugomat
Denne gruppa hadde i tillegg den hyppigste bruken av tradisjonskosten fiskelever og rogn i tillegg til hval , sjøfugleegg og filterkaffe .
Dán joavkkus dieđihedje maiddái dávjá borrat árbevirolaš borramušaid guole-vuoivasa ja meađđemiid lassin dasa ahte vel borre bossubierggu , mearralotti moniid ja juhke filttargáfe .
Tabell 2.6 Kostmønster i forhold til ulike karakteristika .
Tabealla 2.6 Biebmominsttar iešguđet mihtilmasvuođaid ektui .
( 2003/2004 ) Kilde : Brustad et al .
( 2003/2004 ) Gáldu : Brustad et al .
2008 Int J Circumpolar Health Kostmønstergrupper basert på totalt 12816 personer Reinkjøtt Kjønn Menn Kvinner Alder 36-49 50-64 65-79
2008 Int J Circumpolar Health Biebmominsttarjoavkkut oktiibuot 12816 olbmo iskojuvvon Bohccobiergu Guolli
Fisk
Gaskamearri
Gjennomsnitt Frukt og Vestlig , grønnsaker tradisjonell marin
Šattut ja ruotnasat Oarjjil , árbevirolaš mearalaš
Om lag 80 % av utvalget i denne studien bodde ved kysten , likevel var drøyt 80% av ” Reinkjøttgruppa ” bosatt på innlandet .
Sullii 80% sis geat leat leamašan mielde iskkadeamis ásse rittus , dattege váile 80% ” Bohccobiergojoavkkus ” ásse siseatnamis .
Tilhørighet i de ulike kostgruppene var mer avhengig av geografi enn etnisitet ( Figur 4 ) , bortsett fra for Sami I hvor mer enn 70 prosent av personene tilhørte ” reinkjøttgruppa ” .
Gullevašvuohta iešguđet biebmojoavkkuide lei eanet čadnásat geografiijii go čearddalašvuhtii ( Figuvra 4 ) , earret Sámi I joavku go badjel 70 proseanta gulle ” bohccobiergojovkui ” .
For befolkningen ved kysten hadde etnisitet liten påvirkning på kostmønstrene .
Riddoguovllu ássiide čearddalaš unnán váikkuhii biebmominstariid .
På innlandet ble det funnet at kostholdet var i større grad assosiert til etnisitet ( Figur 4 ) .
Siseatnamis gal gávnnahuvvui ahte biebmodoallu lei čadnon čearddalašvuhtii ( Figuvra 4 ) .
Figur 2.4 Fordeling av kostmønstergrupper på kyst og innland i forhold til etnisitet 3. ( 2003-2004 ) Kilde : Brustad et al .
Figuvra 2.4 Biebmominstarjoavkuid juohku siseatnama ja rittu gaskkas čearddalašvuođa ektui 3. ( 2003-2004 ) Gáldu : Brustad et al .
2008 Int J Circumpolar Health
2008 Int J Circumpolar Health .
Kyst % 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10
Kyst % 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10
Reinkjøtt
Reinkjøtt
Fisk
Fisk
Gjennomsnitt
Gjennomsnitt
Frukt og grønt
Frukt og grønt
Vestlig , trad .
Vestlig , trad .
Sámi I
Sámi I
Sámi II
Sámi II
Sámi III
Sámi III
Norsk
Norsk
Innland % 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10
Innland % 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10
3 ” Sami I ” er personer som har samisk som morsmål i tre generasjoner , ” Sami II ” er personer med minst to besteforeldre med samisk språk , ” Sami III ” er personer med minst én samisk identitetsmarkør ( språk , selvopplevd samisk etnisitet , familiebakgrunn ) . ”
3 ” Sámi I ” leat olbmot geain golmma maŋimus buolvvain lea leamašan sámegiella eatnigiellan , ” Sámi II ” leat olbmot geain lea sihke áhkku ja áddjá geat hupmet sámegiela , ” Sámi III ” leat olbmot geain lea unnimusat okta identehtamearka ( giella , iešvásihuvvo sámi čearddalašvuohta , bearášduogáš ) . ”
Ikke-samisk ” er alle som ikke inngår i en av de samiske gruppene .
Eai-sámit ” leat earát geat eai gula guđege sámi joavkkuide . .
Jernmangel og kosthold Internasjonalt er jernmangel en betydelig mangelsykdom forårsaket bl.a. av dårlig ernæring og kroniske sykdommer .
Ruovdevátni ja biebmodoallu Riikkaidgaskasaččat lea ruovdevátni mealgadis vátnedávda man sivvan earret eará lea heajos biebman ja bissovaš dávddat .
Jernmangel kan forårsake nedsatt allmenntilstand , spesielt hos kvinner i menstruerende alder , samt hos eldre og barn .
Ruovdevátni sáhttá dagahit heajut dábálaš dearvvašvuođadili , earenoamážiid mannodávdda ahkásaš nissoniin , ja vuorasolbmuin ja mánáin .
Kilder til jern i kosten er animalske produkter , men jern finnes også i planter , korn og grønnsaker .
Ruovddegáldu biepmuin leat ealánbuktagat , muhto ruovdi gávdno maiddái šattuin , gortnis ja ruotnasiin .
Jernmangel er den vanligste kostmangelen i Norge .
Ruovdevátni lea dábáleamos biebmovátni Norggas .
Ved jernmangelanemi ( lav blodprosent pga lite jern ) reduseres kroppens evne til å frakte oksygen .
Varrasonahat ( vuollegis varraproseanta go lea unnán ruovdi ) dagaha ahte rupmaša ii nákce fievrridit oksygena .
Jernmangelanemi utvikler seg langsomt og kan oppstå enten p.g.a. økt tap av jern ofte gjennom blødninger , ved økt behov for jern f.eks ved svangerskap eller ved for lavt inntak av jern .
Varrasonahat ovdána njozet ja sáhttá čuožžilit juogo ruovddeváni dihte mii dávjá čuožžila vardimiid maŋŋil , lassáneaddji ruovdde-dárbbu dihte nugomat áhpehisvuođa dilis dahje jus lea ožžon beare unnán ruovddi borramuša bakte .
De tidlige symptomene kan gi en rekke ukarakteristiske plager slik som slapphet , / trøtthet blek hud , hodepine , øresus , svimmelhet og nedsatt arbeidskapasitet .
Árra dávdaovdasiid dihte sáhttet čuožžilit máŋga ja eahpedábálaš givssit nugomat ahte šlieddána , / váibá ahte šaddá šovkes liiki , oaivebávččas , beallješuva , oaivejorgása ja heajut bargonávcca .
Tegn på alvorlig jernmangelanemi er tungpustenhet , rask puls og hjertesvikt .
Duođalaš varrasonahaga dávdamearkan lea lossavuoiŋŋahat , jođánis rávkkas ja váibmováidun .
I dette kapitlet er målinger av både fritt jern i blodet og lagret jern i kroppen referert til for å beskrive befolkningens jernstatus .
Dán kápihttalis leat čađahuvvon mihtideamit sihke friddja ruovddi varas ja vurkejuvvon ruovdi rupmašis čadnojuvvon dasa ahte govvidit álbmoga ruovdeárvvu .
Studien viste at den delen av befolkningen som hadde snakket samisk i tre generasjoner , hadde høyest gjennomsnittlige jernnivå .
Dutkamuš čájeha ahte maŋimus golmma buolvva sámegielat olbmuin , lei stuorit gaskamearálaš ruovddedássi .
For menn var jernnivåene fallende med økende alder , etter fylte 60 år .
Dievdduin , maŋŋil go ledje deavdán 60 jagi , de ruovddedássi rupmašis jahkásažžat njiejai .
Hos kvinner økte jernnivåene i aldergruppen 50 – 70 , altså etter menopause .
Ruovddedássi gaskal 50 ja 70 jahkásaš nissonolbmuin lassánii , mii mearkkaša maŋŋil go mannodávda olát bisánii .
Etter fylte 70 år begynte jernnivåene også å falle hos kvinner .
Maŋŋil go nissonat devde 70 jagi ruovddedássi sis maid njiedjagođii .
Uavhengig av etnisk tilhørighet var jernmangel sjeldent hos menn som deltok i SAMINOR- studien .
Beroškeahttá čearddalaš gullevašvuođa de ruovdevátni lei hui hárve daid dievdduin geat serve SAMINOR- dutkamuššii .
Spesielt i “ reinkjøttgruppa ” var det få deltakere med jernmangel .
Earenoamážiid “ bohccobiergojoavkkus ” ledje unnán oasseváldit geain lei ruovdevátni .
Her hadde ingen av mennene i aldersgruppa over 50 år tomme jernlager i kroppen .
Dán joavkkus ii ovttage badjel 50-jahkasaš dievddus guoros ruovderájus rupmašis .
Jernmangel var opptil ni ganger vanligere hos kvinner enn menn , uavhengig av etnisk tilhørighet .
Ruovdevátni lei 9 geardde dábáleabbo nissoniin go dievdduin , beroškeahttá čearddalaš gullevašvuođa .
Også hos kvinner var det personer i ” reinkjøttgruppa ” som hadde lavest andel deltakere med tomme jernlager i kroppen ( Figur 5 ) .
Maiddái ” bohccobiergojoavkku ” nissoniin lei unnimus oassi oasseváldit geain lei guoros ruovderájus rupmašis ( Figuvra 5 ) .
aldersgruppa over 50 år var det ikke påvisbare forskjeller i jernstatus mellom gruppene av ulike kostmønster .
Badjel 50 jahkásaččaid gaskkas iešguđet biebmominsttarjoavkkuin eai lean bálljo obage ruovdaváni erohusat .
Figur 2.5 Andelen kvinner med tomme jernlager i forhold til kostmønster .
Figuvra 2.5 Nissoniid lohku geain ledje guoros ruovdderádjosat biebmominstara ektui .
Kilde : Borderstad et al ( 2007 ) European Journal of Haematology
Gáldu : Borderstad et al ( 2007 ) European Journal of Haematology
Alder 36 - 49
Alder 36 - 49
tr a
tr a
gr øn t
gr øn t
om nn je G
om nn je G
Fr uk to g
Fr uk to g
Alder 50
Alder 50
R ei nk jø tt
R ei nk jø tt
Kost og livsstil påvirker jernlagrene Jernlagrene i kroppen er påvirket av mange ulike faktorer som kjønn , alder , helsetilstand og ikke minst ernæring .
Biebmu ja eallinvuohki váikkuha ruovdderádjosiidda Leat máŋga beali mat váikkuhit rupmaša ruovdderádjosa nugomat sohkabealli , ahki , dearvvašvuođadilli ja iige unnimusat biebman .
Analyser gjort i SAMINOR på jerninnhold har vist at befolkning bosatt i indre strøk , hadde gjennomsnittlig høyere jernnivå enn befolkningen bosatt ved kysten .
Lađastallamat dahkkon SAMINOR ´as ruovddesisdoalu ektui čájeha ahte sis geat ásse siseatnamis , gaskamearálaččat lei alit ruovddedássi rupmašis go sis geat ásse rittus .
Jernnivåene var også høyere i den samiske befolkningen på innlandet , sammenliknet med den ikke samiske befolkningen i samme område .
Ruovddedássi lei maiddái stuorit siseatnan sápmelaččain , go dážain ja rivguin geat ásse seamma guovllus .
Ved kysten derimot er det ingen forskjell i jernnivåer mellom samer og resten av befolkningen .
Rittus eat oainne makkárge erohusaid sápmelaččain ja muđui eará álbmoga gaskkas .
Forskjellene i jernnivå hos deltakerne , kan forklares ut fra flere faktorer .
Lea máŋga beali mat sáhttet leat vástádussan ruovddedási erohusaide oasseváldit gaskkas .
Den viktigste faktor som påvirker jernnivåer er kosthold .
Deháleamos dagaldat mii váikkuha ruovddedási lea biebmodoallu .
Den samiske befolkningen på innlandet spiste betydelig mer reinkjøtt enn resten av deltakerne i SAMINOR .
Sápmelaččat siseatnamis borre mealgat eanet bohccobierggu go dat earát geat ledje mielde SAMINOR dutkamušas .
Reinkjøtt innholder mye såkalt biotilgjengelig jern , ( 3.8 mg per 100 g rått kjøtt ) det vil si jern som lett tas opp i kroppen .
Bohccobierggus lea ollu ng. bioolamuttos ruovdi , ( 3.8 mg juohke 100 g njuoska bierggus ) mii mearkkaša ruovdi mii álkit suddá rupmašis .
Kosthold rikt på jern , 45 beskytter mot jernmangel .
Biebmodoallu mas lea ollu ruovdi suodjala ruovddeváni vuostá .
Befolkningen bosatt på kysten spiste generelt mindre kjøtt og mere fiskemat , uavhengig av etnisk bakgrunn .
Olbmot geat ásse rittus borre oppalaččat unnit bierggu ja eanet guoleborramušaid , beroškeahttá čearddalaš duogáža .
Referanser [ 14-16 ]
Čujuhusat [ 14-16 ]
2.9 Røyk og alkohol Sammendrag Generelt har det i dag ikke vært påvist store forskjeller i røykevaner mellom samer og nordmenn verken for voksne eller ungdommer .
2.9 Duhpát ja alkohola Čoahkkáigeassu Oppalaččat eai leat čujuhuvvon stuora borgguhanvieruin sápmelaččaid ja earái gaskkas ii rávesolbmuid iige nuoraid gaskkas .
For menn har studier vist en noe høyere røykeforekomst blant samer på innlandet enn ikke-samer .
Dutkamuš lea čájehan ahte siseatnamis sámi dievdduid gaskkas leat eanet borgguheaddjit go dážaid gaskkas .
Tilsvarende er ikke funnet for kvinner .
Vástideaddji dili eat leat gávdnan nissonolbmuid gaskkas .
Blant ungdom ble det funnet at samiske ungdommer startet tidligere å røyke enn norske .
Nuoraid gaskkas gávdne ahte sámi nuorat álge borgguhit árabut go dáža nuorat .
Både samiske menn og kvinner har rapportert en høyere andel totalavhold i forhold til alkohol enn ikke-samisk befolkning .
Sihke sámi dievdduin ja nissoniin lea stuorit oassi dieđihan juguhisvuođa go dážaid ja rivguid gaskkas .
Spesielt er dette mønsteret tydelig for eldre samiske kvinner .
Dát minsttar lea earenoamáš čielggas vuorraset sámi nissoniid gaskkas .
Samiske ungdommer har også rapportert om lavere alkoholbruk enn hos norsk-ættede .
Maiddái sámi nuorat lea dieđihan ahte juhket unnit go dáža nuorat .
2.9.1 Røyking Røyking øker risikoene for en lang rekke sykdommer som lungekreft , hjertekar-sykdom og kroniske lungelidelser .
2.9.1 Borgguheapmi Borgguheami olis lassána riska dohppehallot máŋga dávddaide nugomat geahpesboras , váibmo- ja varrasuotnavigit ja bissovaš geahpesvigit .
Statistisk sentral byrå ( SSB ) gjennomfører årlig undersøkelser om tobakksbruk .
Statistalaš guovddášdoaimmahat ( SSB ) čađahan jahkásaččat guorahallama duhpátboaldima birra .
Andelen dagligrøykere blant kvinner har også sunket fra 32 % i 1973 til 22 % i 2006 .
Beaivválaš borgguheddjiid lohku nissoniid gaskkas lea njiedjan 32% jagi 1973´s 22 %:ii 2006´s .
Mens røyking tidligere var utbredt i alle sosiale lag , er det nå en sterk overrepresentasjon av personer med lav utdanning som er dagligrøykere .
Ovdal borgguheapmi dáhpáhuvai buot servodaga sosiála dásiin , ja dál eatnasat sis geat borgguhit beaivválaččat leat sii geain lea vuollegis oahppu .
Når det gjelder av og til røyking er forholdet det motsatte .
Dušše duollet dalle borgguheddjiin lea fas áibbas nuppeládje .
Tidligere befolkningsundersøkelser har påvist høyest forekomst av daglige røykere i Finnmark sammenlignet med andre fylker i Norge .
Árabut álbmotguorahallamat lea gávnnahan eanet beaivválaš borgguheddjiid Finnmárkkus go eará fylkkain .
Tall for perioden 2004-2008 viser at det er store forskjeller mellom fylkene når det gjelder røyking .
2004-2008 áigodaga logut čájehit stuora erohusaid fylkkaid gaskkas borgguheami ektui .
Lavest andel som røyker daglig finner man i Oslo med 19 prosent , høyest i Finnmark med 32 prosent i følge Statistisk sentralbyrå .
Unnimus oasi borgguheddjiid gávdnat Oslos gos 19% suohkana ássiin borgguhit , eanemus borgguheaddjit leat Finnmárkkus gos 32 proseanta borgguhit čájehit statisttalaš guovddášdoaimmahaga logut .
2.9.2 Alkohol Alkohol er det mest utbredte rusmiddelet i befolkningen og sannsynligvis det rusmiddelet som medfører det største misbruksproblemet .
2.9.2 Alkohola Alkohola lea gárihuhttinávnnas man olbmot eanemusat návddašit ja doaivumis dat gárihuhttinávnnas mii dagaha stuorimus jugešvuođa váttisvuođaid .
I tillegg er det økt risiko for uhell , skader og ulykker forbundet med inntak av alkohol .
Dasa lassin alkoholanávddašeami olis sáhttá vásihit bárttiid , vahágiid ja lihkohisvuođaid .
Det samlede alkoholforbruket i Norge har økt siden 1990 , fra 4,55 liter pr innbygger i 1993 til 6,37 liter i 2005 .
Oppalaš alkoholageavaheapmi Norggas lea lassanan 1990 rájes , 4,55 lihtaris juohke olbmo nammii jagi 1993´s 6,37 lihtarii jagi 2005´s .
Det er øl og vin som har økt mest i løpet av de siste 20 årene .
Lea viina ja vuola mii eanemusat lea lassanan maŋimus 20 jagis .
Økningen i vinomsetningen knyttes til et såkalt ” kontinentalt ” drikkemønster , der man drikker ofte men med mindre kvanta konsumert ved hver drikkesituasjon .
Viinavuovdima lassáneapmi lea čadnojuvvon dasa ahte dál lea ” kontinentála ” juhkanminsttar , mii mearkkaša ahte olbmot juhket dávjjibut muhto unnit hivvodaga juohke juhkanbáikkis .
Disse vanene har ikke erstattet det nordiske drikkemønsteret med helgefyll og beruselse , men kommer i tillegg .
Dát vierut eai leat boahtán davviriikkalaš juhkanminstara sadjái vahkoloahpaid juhkamin ja juhkaluvvamin , baicca lassin .
2.9.3 Kildemateriale I både SAMINOR- og Ung i Nord studien er det innhentet opplysninger på bruk av alkohol og tobakk .
2.9.3 Gáldoávdnasat Sihke SAMINOR- ja Nuorra Davvin dutkamušain leat čohkkejuvvon dieđut alkohola ja duhpáha geavaheami birra .
Basert på Finnmarkundersøkelsene er det også publiserte data på røyking og etnisitet .
Finnmárkku-guorahallamiid vuođul leat maiddái almmuhuvvon dieđut borgguheami ja čearddalašvuođa birra .
Røyking blant samer Fra de første Finnmarksundersøkelsene fra 1974/75 ble det funnet at en mindre andel samer enn nordmenn født i Finnmark var dagligrøykere .
Borgguheapmi sápmelaččaid gaskkas Vuosttaš Finnmárkku-guorahallamiin 1974/75 rájes gávdne ahte ledje unnit Finnmárkku riegádan sápmelaččat go dážat geat borgguhedje beaivválaččat .
Samer og nordmenn bosatt i Finnmark , men født utenfor fylke , hadde lik forekomst av dagligrøyking ( Figur 6 ) .
Sápmelaččat ja dážat geat ásse Finnmárkkus , muhto riegádan eará fylkkain , ledje seamma oallugat geat borgguhedje ( Figuvra 6 ) .
Figur 2.6
Figuvra 2.6
Daglig røyking i forhold til etnisitet basert på tall fra Finnmarksundersøkelsen 1974/75 ( Norsk I = personer bosatt i fylket , men født utenfor Finnmark , Norsk II = personer født i Finnmark , Finsk = Finlendere født i Finnmark , Samisk = minst to besteforeldre med samisk språk ) Kilde : Njølstad I et al ( 1998 ) Epidemiology
Beaivválaš borgguheapmi čearddalašvuođa ektui Finnmárkkuguorahallama loguid vuođul 1974/75 ( Dáru I = olbmot geat orrot fylkkas , muhto riegádan olggobealde Finnmárkku , Dáru II = olbmot riegádan Finnmárkkus , Suoma = suopmelaččat riegádan Finnmárkkus , Sámi = unnimusat áhkku ja áddjá geat hupmaba sámegiela ) Gáldu : Njølstad I et al ( 1998 ) Epidemiology
Daglig røyking 70 60 50 40 %
Daglig røyking 70 60 50 40
kvinner menn
kvinner menn
30 20 10 Norsk I
30 20 10 Norsk I
Norsk II
Norsk II
Finsk
Finsk
Samisk
Samisk
Data fra SAMINOR studien på røykevaner viste ikke markante etniske forskjeller for kvinner verken på kysten eller innlandet ( Figur 7 og 8 ) .
Dieđut SAMINOR dutkamušas borgguhanvieruid birra eai gávdnan nu čielga čearddalaš erohusaid nissonolbmuin ii rittus iige siseatnamis ( Figuvra 7 ja 8 ) .
Røykevaner , menn bosatt på innlandet
Røykevaner , menn bosatt på innlandet
% av studiepopulasjon
% av studiepopulasjon
Dagligrøyker Aldri røykt
Dagligrøyker Aldri røykt
30 20 10 Samisk I
30 20 10 Samisk I
Samisk II
Samisk II
Ikke-samisk
Ikke-samisk
Kilde : Broderstad et al .
Kilde : Broderstad et al .
% av studiepopulasjonen
% av studiepopulasjonen
Røykevaner , kvinner bosatt på innlandet 70 60 50 40
Røykevaner , kvinner bosatt på innlandet 70 60 50 40
Røykevaner , menn bosatt på kysten 70 60 50 40
Røykevaner , menn bosatt på kysten 70 60 50 40
Røykevaner , kvinner bosatt ved kysten 70 60 50 40
Røykevaner , kvinner bosatt ved kysten 70 60 50 40
Ungdomsundersøkelsen Ung i Nord viste at bant ungdom som gikk på videregående skole i 1994/95 var ikke store etniske forskjeller i røykevaner .
Nuoraidiskkadeapmi Nuorra Davvin čájehii ahte nuoraid gaskkas joatkkaskuvllain 1994/95 skuvlajagi eai lean stuora čearddalaš erohusat borgguhanvieruin .
35 % av samisk ungdom ( definert som minst én samisk markør som språk , familiebakgrunn ) røykte mer enn 15 sigaretter per dag mot 30 % av de norske .
35% sámi nuorain ( unnimusat okta čearddalašvuođamearka nugomat giella dahje bearášduogáš ) borgguhedje badjel 15 sigareahta beaivválaččat ja dáža nuoraid ges 30% .
Det så ut til at samisk ungdom begynte tidligere å røyke enn de norske .
Logut orro čájeheamen ahte sámi nuorat álge borgguhit árabut go dáža nuorat .
Ellers var det små eller ingen etniske forskjeller .
Muđui ledje smávva dahje eai obage čearddalaš erohusat .
Ved oppfølgingsstudien tre år etterpå i 1997/98 , ble det heller ikke funnet nevneverdige etniske forskjeller mellom røykevaner hos samisk og norsk ungdom .
Čuovvovaš dutkamušas golbma jagi maŋŋil 1997/98 , eaige gávdnon beare stuora erohusat sámi ja dáža nuoraid borgguhanvieruin .
Den viktigste forskjellen ble funnet mellom gutter og jenter .
Deháleamos erohus gávdnui bártniid ja nieiddaid gaskkas .
Jentene røykte mer ved starten av studien enn guttene ( 1994/95 ) .
Eanet nieiddat go bártnit borgguhedje go álggahedje dutkamuša ( 1994/95 ) .
En større andel gutter røkte mer enn 15 sigaretter både ved begynnelsen og slutten av studien .
Stuorit oassi bártniin borgguhedje badjel 15 sigareahta sihke álggogeahčen ja loahpageahčen dutkamuša .
Bruk av alkohol Basert på tall fra SAMINOR undersøkelsen har det vært vist etniske forskjeller i alkoholkonsum .
Alkoholageavaheami SAMINOR guorahallama loguid vuođul leat duođaštuvvon čearddalaš erohusat alkoholageavaheamis .
Figurene 11 , 12 , 13 , og 14 viser at andelen som svarte at de var ” totalavholdende i forhold til alkohol ” eller ” ikke drukket i løpet av det siste året ” var en del høyre hos både samiske menn og kvinner .
Figuvrrat 11 , 12 , 13 , ja 14 čájehit lohku geat vástidedje ahte ” eai obage juhkan alkohola ” dahje ” eai leat maŋimus jagis obage juhkan ” lei stuorit sihke sámi dievdduid ja nissoniid gaskkas .
Andelen som rapporterte at de drakk mer enn to ganger i uka var noe lavere hos samer med tre generasjoner samisk språk , sammenliknet med de andre gruppene .
Sin lohku geat lohke ahte sii juhke eanet go guktii vahkkui lei unnit golmma buolvva sámegielat sápmelaččaid gaskkas , go daid eará joavkkuid ektui .
Mønsteret av et lavere alkoholinntak var mer markant hos samiske kvinner enn menn .
Alkoholageavaheami minsttar lei eanet mihtilmas sámi nissoniid go sámi dievdduid gaskkas .
Figur 2.11 Alkoholbruk hos menn bosatt ved kysten i forhold til etnisk tilhørighet .
Figuvra 2.11 Alkoholageavaheapmi rittus ássi dievdduid gaskkas čearddalašvuođa ektui .
Alkoholbruk , menn bosatt ved kysten 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Alkoholbruk , menn bosatt ved kysten 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Total avhold / ikke drukket siste år Drikker mer enn to ganger i uka
Total avhold / ikke drukket siste år Drikker mer enn to ganger i uka
Samisk I Samisk II
Samisk I Samisk II
Ikkesamisk
Ikkesamisk
Figur 2.12 Alkoholbruk hos menn bosatt på innlandet i forhold til etnisk tilhørighet .
Figuvra 2.12 Alkoholageavaheapmi siseatnamis ássi dievdduid gaskkas čearddalašvuođa ektui .
Alkoholbruk , menn bosatt på innlandet 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Alkoholbruk , menn bosatt på innlandet 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Avhold / ikke drukket siste år Drikker mer enn to ganger i uka
Avhold / ikke drukket siste år Drikker mer enn to ganger i uka
Alkoholbruk hos kvinner bosatt ved kysten i forhold til etnisk tilhørighet .
Figuvra 2.13 Alkoholageavaheapmi rittus ássi nissoniid gaskkas čearddalašvuođa ektui .
Alkoholbruk , kvinner bosatt ved kysten 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Alkoholbruk , kvinner bosatt ved kysten 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Figur 2.14 Alkoholbruk hos kvinner bosatt på innlandet i forhold til etnisk tilhørighet .
Figuvra 2.14 Alkoholageavaheapmi siseatnamis ássi nissoniid gaskkas čearddalašvuođa ektui .
% av stuidepopulasjonen
% av stuidepopulasjonen
Alkoholbruk , kvinner bosatt på innlandet 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Alkoholbruk , kvinner bosatt på innlandet 45 40 35 30 25 20 15 10 5
Tall fra ungdomsundersøkelsen Ung i Nord har vist at samisk ungdom ( definert som minst én besteforeldre med samisk språk ) drakk mindre enn ikke-samisk både hva hyppighet og mengde angikk .
Logut nuoraidguorahallamis Nuorra Davvin lea čájehan ahte sámi nuorat ( geain lea sámegielat áhkku dahje áddjá ) juhke unnit go dáža nuorat sihke dávjodaga ja hivvodaga ektui .
En større andel av samisk ungdom rapporterte også at deres foreldre var totalavholdene i forhold til alkohol .
Stuorit oassi sámi nuoraid vástidedje ahte sin váhnemat leat oalát juguheamet alkohola ektui .
32 % av samisk ungdom rapporterte at mor var totalavholden mot 16 % hos de norske .
32% sámi nuorain vástidedje ahte eatni lei juguheapme ja dáža nuorain ges 16% .
17 % av samisk ungdom rapporterte at far ikke drakk alkohol mot 8 % hos de ikke-samiske ungdommene .
Sámi nuorain 17% vástidedje ahte áhčči ii juhkan alkohola ja dáža nuorain ges 8% .
Det ble også funnet geografiske forskjeller i alkoholvaner hos foreldre til samisk ungdom .
Maiddái gávdne geográfalaš erohusaid sámi nuoraid vánhemiid alkoholavieruin .
I indre Finnmark rapporterte 49 % av samisk ungdommene at mor var totalavholden mot 22% ved kysten .
SisFinnmárkkus vástidedje 49% sámi nuorain ahte eadni ollásit lei juguheapme man 22% rittu nuorain vástidedje .
Resultater på alkoholforbruk bør derfor tolkes i forhold til denne begrensningen .
Bohtosat alkoholageavaheami birra berre danin dulkot dán gáržžideami ektui .
tid fikk spesiell innpass i den samiske befolkningen , fortsatt har betydning for befolkningens bruk av alkohol .
Lea dattege jáhkehahtti ahte alkoholageavahan logut sápmelaččaid gaskkas leat luohtehahtti go diehtit læstadialaš oskku oainnu alkoholii .
Referanser [ 11;17;17-19 ]
Čujuhusat [ 11;17;17-19 ]
2.10 Psykisk helse Sammendrag Det er ikke publisert befolkningsbaserte studier på forekomst av psykiske lidelser i den voksne del av den samiske befolkningen i Norge .
2.10 Silolaš dearvvašvuohta Čoahkkáigeassu Dán rádjai eai leat almmuhuvvon álbmotvuođustuvvon dutkamušat silolaš gillámušaid birra rávis sápmelaččaid gaskkas Norggas .
I studier på ungdommer var det generelt ingen etnisk forskjell i forekomst av psykiske plager .
Dutkamušat nuoraid gaskkas eai duođaštan makkárge erohusaid silolaš gillámušaid gávdnostumis .
Derimot ble det funnet at samisk ungdom fra de sørsamiske områder hadde noe høyere forekomst av psykiske plager enn de norske .
Baicca gávdne ahte sámi nuorain lullisámi guovlluin ledje dávjjibut silolaš gillámušat go dáža nuorain .
For barn ble det funnet at samiske mødre rapporterte lavere forekomst av psykiske problemer hos barna enn det lærerne til barna rapporterte om .
Mánáid ektui de gávdne ahte sámi eatnit hárvvibut dieđihedje silolaš gillámušaid mánáin go maid mánáid oahpaheaddjit dieđihedje .
For norske mødre var det større samsvar med lærernes rapportering .
Rivgovánhemiid dieđut ledje sullii seamma go maid oahpaheaddjit dieđihedje .
I studier på effekten av psykiatrisk behandling på psykiatrisk sykehus for samisk versus norske pasienter ble det ikke funnet forskjeller i type behandling eller symptomforandringer i løpet av sykehusoppholdet .
Dutkamušain das makkár váikkuhus psykiátralaš divššus psykiátralaš buohcceviesuin lei dáža buhcciid ektui de eai gávdnan erohusaid dikšunvugiin dahje symptomarievdadusaid dan áiggi go ledje buohcceviesus .
Risikofaktorer som øker sjansen for psykisk sykdom kan være forårsaket av en arvelig belastning .
Riskafáktorat mat dagahit vejolašvuođa oažžut silolaš dávdda sáhttá leat sohkabearri .
Andre ganger kan kriser som dødsfall og ulykker , eller at man er i en vanskelig arbeidssituasjon eller en familiesituasjon , utløse psykiske lidelser .
Eará oktavuođain sáhttá leat heahtedilli nugomat jápmin ja lihkohisvuođat , dahje ahte lea váttis bargodilálašvuohta dahje bearášdilálašvuohta , mat sáhttet dagahit silolaš gillámušaid .
En del studier har vist variasjon i forekomsten av ulike psykiske lidelser mellom ulike etniske grupper .
Soames dutkamušat leat duođaštan iešguđetlágan gillámušaid iešguđet čearddalaš joavkkuid gaskkas .
Etniske minoriteter har i noen studier vist seg å ha dårligere mental helse enn majoritetsbefolkningen .
Muhtun dutkamušat leat duođaštan ahte čearddalaš unnitlohkoálbmogis lea heajut mielalaš dearvvašvuohta go eanetlohkoálbmogis .
Dette har ofte blitt forklart gjennom sosioøkonomiske forskjeller .
Dát lea dávjá čilgejuvvon sosioekonomálaš erohusaid bakte .
2.10.2 Kilder Det finnes ingen befolkningsbasert studie på forekomst av psykiske lidelser blant den voksne del av den samisk befolkning i Norge .
2.10.2 Gáldut Rávis sápmelaččaid gaskkas Norgga eai leat ovdal čađahuvvon dutkamušat silolaš gillámušaid gávdnostumiid birra .
Det er derimot gjort slike studier på barn og ungdom .
Dákkár dutkamušat leat dahkkon mánáid ja nuoraid gaskkas .
Basert på data fra Ung i Nord studien har forekomst av psykiske plager hos ungdommer i forhold til etnisitet blitt studert .
Nuorra Davvin dutkamuša čohkkejuvvon dieđuid vuođul leat silolaš gillámušaid gávdnostupmi čearddalašvuođa ektui dutkojuvvon .
Atferd og emosjonelle problemer hos samiske sammenliknet med norske barn i alderen 11-12 år har også vært studert i en fødselskohorte av barn født i 1991-1994 .
Meanut ja dovduičuohcci váttisvuođat sámi mánáin lea buohtastahttojuvvon dáža 11-12 jahkásaš mánáiguin ja lea dutkojuvvon mánáin riegádan gaskal 1991ja1994 .
Det er også gjort noen studier på behandling av psykiske lidelser i forhold til samisk og norsk etnisitet .
Leat maiddái čađahuvvon muhtun dutkamušat silolaš gillámušaid dikšuma birra sihke dáru ja sámi identitehta ektui .
2.10.3 Psykisk helse i samisk befolkning .
2.10.3 Silolaš dearvvašvuohta sámi álbmogis .
Ungdom I Ung i Nord studien fant man ingen forskjell mellom forekomst av selvrapportert psykiske lidelser hos norske og samiske ungdommer ( definert som minst en samisk markør som språk , familiebakgrunn eller selvrapportert samisk etnisitet ) .
Nuorat Nuorra Davvin dutkamušas eai gávdnan erohusaid iešdieđihuvvon silolaš gillámušain gávdnostumiin dáža ja sámi nuorain ( unnimusat okta sámi dovdomearka nugomat giella , bearášduogáš dahje iešvásihuvvon sámi čearddalašvuohta ) .
I denne studien ble ungdommene bedt om å svare på 112 spørsmål om psykiske plager av ulik art slik som angst , depresjoner , psykosomatiske plager , tilbaketrekking , sosiale problemer , oppmerksomhetssvikt , tankeforstyrrelser , aggresjon og såkalt normbrytende atferd .
Dán dutkamušas bivdojuvvojedje nuorat vástidit 112 gažaldagaid iešguđetlágan silolaš gillámušaid birra nugomat garra balu , lossamiela , psykosomáhtalaš gillámušaid , sierranemiid , sosiála váttisvuođaid , áicilvuođamassima , jurdilanárru , suhtu ja ng. norbmarihkku láhttema birra .
I denne studien fant man altså ingen etniske forskjeller .
Dan dutkamušas eai obage gávdnan čearddalaš erohusaid .
I denne studien fant man også at en sterk oppfattelse av seg selv som norsk virket positivt på helsen for guttene .
Dutkamušas gávdne maiddái go garrasit atne iežaset dážan de dat positiivvalaččat váikkuhii bártniid dearvvašvuhtii .
Samiske mødre ble definert som alle som var mono-etnisk samiske og norske mødre ble definert som alle som var mono-etniske norske .
Sámi váhnemat leat buohkat geat leat ovttačearddalaš sápmelaččat ja rivguváhnemat ges ovttačearddalaš dážat .
Dette ble gjort for å ekskludere de med blandet etnisitet .
Dán dahke vai sáhte eret sirret sin geain lei seaguhus čearddalašvuohta .
De samiske mødrene rapporterte om lavere forekomst av disse problemene hos barna sine i forhold til det lærerne gjorde .
Dán dutkamušas gávdne buoret oktavuođa oahpaheddjiid ja rivguváhnemiid dieđuid dovddo ja meannováttisvuođaid birra go sámi váhnemiid dieđuid .
Denne studien er basert på små utvalg og resultatene bør derfor tolkes med forsiktighet .
Sámi váhnemat dieđihedje hárvvibut dáid váttisvuođaid go maid oahpaheaddjit dahke .
Tabell 2.7 Mødrene og lærernes rapportering om adferds- eller emosjonelle problemer hos barna i alderen 11-12 år .
Tabealla 2.7 Etniid ja oahpaheddjiid dieđiheapmi meanno- dahje dovdováttisvuođaid birra 11- ja 12 jahkásaš mánáin .
( 2002-2003 ) Kilde : Javo C 2009 Nordic Journal of Psychiatry
( 2002-2003 ) Gáldu : Javo C 2009 Nordic Journal of Psychiatry
Samiske barn Læreres vurdering Gutter Jenter Mødrenes vurdering Gutter Jenter
Sámi mánát Oahpaheaddji árvvoštallan Bártnit Nieiddat Etniid árvvoštallan Bártnit Nieiddat
Norske barn
Dáža mánát
Psykiatrisk behandling I en studien på effekten av psykiatrisk behandling på psykiatrisk sykehus for samisk vs . norske pasienter ble det ikke funnet forskjeller i type behandling eller symptomforandringer i løpet av sykehusoppholdet .
Psykiátralaš dikšu Dutkamušas mas leat iskan makkár váikkuhusat psykiátralaš divššus psykiátralaš buohcceviesus lea sápmelaččaide dážaid ektui , muhto eai leat gávdnan erohusaid dikšunvugiin iige symptomarievdadusaid dan áiggi go lea leamašan buohcceviesus .
Studien ble gjort i perioden 2000-2002 på 31 samiske sammenliknet med 37 norske pasienter .
Dutkamuš čađahuvvui gaskal 2000 ja 2002 ja buohtastahtte 31 sámi 37 dáža buhcciiguin .
Samisk etnisitet ble i denne studien definert som selvopplevd etnisitet sammen med en del andre spørsmål knyttet til språk og samisk kultur .
Dán dutkamušas sámi čearddalašvuohta lea iešvásihuvvon čearddalašvuohta oktan daid eará gažaldagaiguin čadnojuvvon gillii ja sámi kultuvrii .
En studie ble gjort i perioden 1999-2001 på poliklinisk psykiatrisk behandling for samiske-sammenliknet med norske pasienter knyttet til fem ulike psykiatrisk polikliniske behandlingsinstitusjoner i Finnmark .
Dutkamuš čađahuvvon 1999 2001 rádjai mas leat buohtastahttán sámi buhcciid- ja dáža buhcciid poliklinihka psykiátralaš divššus viđa iešguđetlágan psykiátralaš poliklinihka dikšunásahusain Finnmárkkus .
Studien var basert på 347 pasienter og 32 terapeuter .
Dutkamušas ledje mielde 347 buohcci ja 32 terapevta .