pere/sami_parallel huggingface dataset:
Som et tiltak for å opplyse potensielle søkere om Sametingets stipendordninger for høyere utdanning, bør Sametinget ta initiativ til å utarbeide en studiekatalog i samarbeid med kunnskapsdepartementet og universiteter og høyskoler som tilbyr høyere utdanning i og på samisk, slik som for eksempel Sámi Allaskuvla, Nord Universitet, og Universitetet i Tromsø – Norges Arktiske Universitet.
Diehtojuohkima dihtii vejolaš ohcciide Sámedikki alit oahpu stipeandaortnega birra, berre Sámediggi váldit álgaga oažžut ráhkaduvvot oahppokataloga ovttasbarggus máhttodepartemeanttain ja daid universitehtaiguin ja allaskuvllaiguin mat fállet alit oahpu sámegielas ja sámegillii nu go Sámi allaskuvllain, Davvi universitehtain, ja Romssa universitehtain – Norgga árktalaš universitehtain.
Studiekatalogen burde inneholde informasjon om de ulike studieretninger som tilbys i og på samisk samt Sametingets stipendordninger.
Oahppokatalogas berrejit leat dieđut iešguđet oahpposurggiid birra mat fállojuvvojit sámegielas ja sámegillii ja Sámedikki stipeandaortnega birra.
Studiekatalogen burde også tilpasses slik at den også kan distribueres på finsk og svensk side av Sápmi.
Oahppokataloga berre maiddái heivehuvvot nu ahte dan sáhttá juohkit maiddái Suoma ja Ruoŧa bealde Sámis.
Forslag Forslag fremmet av Norske Samers Riksforbund /Samefolkets parti (NSR/S ÁB) Tor Gunnar Nystad, Aili Keskitalo, Christina Henriksen, og Piera Heaika Muotka.
Evttohusat Evttohus ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SÁB) Tor Gunnar N ysta d, Aili Keskitalo, Christina Henriksen ja Piera Heaika Muotka bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Johan Vasara, Ronny Wilhelmsen, Ragnhild Melleby Aslaksen og Jørn Are Gaski, fra Árja Torbjørg Haldis Leirbakken og Rolf Anders Hætta, fra Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen, fra Åarjel-Saemiej Gielh Jon Tomas Bransfjell og fra Høyre Nils Ante Oskal Eira stiller seg bak: Forslag 1 Tilleggsforslag: I Sametingets budsjett for årene 2018-2021 prioriteres stipend til følgende studier:
Lávdegotti lahtut Bargiidbellodaga (BB) Johan Vasara, Ronn y Wilhelmsen, Ragnhild Melleby Aslaksen ja Jørn Are Gaski, Árja Torbjørg Haldis Leirbakken ja Rolf Anders Hætta, Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen, Åarjel-Saemiej Gielh Jon Tomas Bransfjell ja Olge šbellodaga Nils Ánte Oskal Eira dorjot: Evttohus 1 Lassievttohus: Sámedikki bušeahtas 2018-2021 jagiid ovddas vuoruhuvvo stipeanda čuovvovaš oahpuide: · …· …
Annen lærerutdanning (PPU o.l.) Endringsforslag: 3. avsnitt endres: Søker til stipend skal dokumentere avlagt eksamen eller s t andpunktkarakter i samisk som 1. eller 2. språk fra videregående opplæring, eller tilsvarende nivå.
· Eará oahpaheaddjeoahpuide (PPU jna.) Rievdadanevttohus: 3. teakstaoassi rievdaduvvo: Stipeandaohccit galget duođaštit ahte leat čađahan eksámena dahje leat ožžon árvosáni sámegielas vuosttaš- dahje nubbingiellan joatkkaoahpus, dahje sullasaš dásis.
Komiteens tilrådning Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat eanet evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 027/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 027/17
Støtter merkanden fra komiteen
Doarjja lávdegotti mearkkašupmái
Saken påbegynt 31.05.17 kl. 09.05
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 02.06.17 dii. 09.
Votering Av 39 representanter var 35 tilstede.
0 5 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge:
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde.
Forslag 1 ble enstemmig vedtatt.
Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat
Komiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Lávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat
Nils Ante Eira, saksordfører
Nils Ante Eira, áššejođiheaddji
Sametingets budsjett fastsetter prioriteringer for stipend til høyere utdanning i perioder på fire - 4 - år.
Sámedikki bušeahtas mearriduvvojit vuoruheamit stipendii alit oahpu várás 4-jagi áigodahkii.
Første fireårsperiode er valgperioden 2017/2021.
Vuosttaš njealljejagi áigodat lea 2017/2021 válgaáigodat.
I Sametingets budsjett for årene 2018 – 2021 prioriteres stipend til følgende studier: BarnehagelærerutdanningGrunnskolelærerutdanning 5-årig master 1-7 og 5-10, med samisk i fagkretsenAnnen lærerutdanning (PPU o.l.)
Sámedikki bušeahtas jagiide 2018 – 2021 vuoruhuvvo stipeanda čuovvovaš oahpuide: 1. Mánáidgárdeoahpaheaddjioahppu 2. Vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahppu 5-jagi master 1-7 ja 5-10, sámegielain fágasuorggis 3. Eará oahpaheaddjioahppu (PPU d.s.)
Søker til stipend skal dokumentere avlagt eksamen eller s t andpunktkarakter i samisk som 1. eller 2. språk fra videregående opplæring, eller tilsvarende nivå
Stipeandaohcci galgá duođaštit ahte lea váldán eksámena dahje ožžon árvosániid sámegielas vuosttaš giellan dahje nubbin giellan joatkkaskuvllas, dahje sullasaččas.
Størrelsen på og øvrige vilkår for stipendene, fastsettes av sametingsrådet i eget regelverk for ordningen
Stipeanda sturrodaga ja eará eavttuid mearrida sámediggeráđđi sierra njuolggadusaiguin ortnega várás.
Saken avsluttet 02.06.217 kl. 09.40
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 02.06.
Ášši/Sak 028/17
Ášši 028/17
15/498
15/498
Nærings- og kultrukomiteen
Ealáus- ja kulturlávdegoddi
SP 28/17
DC 28/17
Sametinget vedtar Forvaltningsplanen for automatisk freda samiske bygninger.
Sámediggi dohkkeha hálddašanplána automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid várás.
Forvaltningsplanen sikrer kulturminneverdiene i samisk bygningsarv, og gir forutsigbarhet for eiere av freda bygninger.
Hálddašanplána sihkkarastá sámi visteárbbi kulturmuitoárvvuid, ja addá einnostanvejolašvuođa ráfáidahttojuvvon visttiid eaiggádiidda.
Prinsippene er basert på erfaringer fra bygningsregistreringsprosjektet og Sametingets erfaring fra tidligere forvaltning.
Prinsihpat lea vuođđuduvvon visteregistrerenprošeavtta vásáhusaide ja Sámedikki vásáhusaide ovddeš hálddašeamis.
Planen er grunnlaget for videre arbeid med samisk bygningsvern, som er en synlig og viktig del av det samiske samfunnet.
Plána lea vuođđun viidásat bargui sámi vistesuodjalemiin, mii lea oidnosis ja deaŧalaš oassi sámi servodagas.
På basis av planen kan det også utarbeides arbeidsstrategier for en mer målretta forvaltning, med beregning av budsjettbehov.
Plána vuođul sáhttet maid ráhkaduvvot bargostrategiijat eanet ulbmillaš hálddašeapmái, oktan bušeahttadárbbu meroštallamiin
Nærings- og kulturkomiteen - 005/17
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 005/17
Sametingets komité næring og kultur har behandlet sak 28/17 Forvaltningsplan for automatiske freda samiske bygninger.
Sámedikki ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 28/17 Hálddašanplána automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid várás.
Medlemet fra Fremskrittspartiet, Arthur Tørfoss, fremmet forslag i saken.
Ovddádusbellodaga lahttu, Arthur Tørfoss, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmet fra Fastboendes liste, Isak Mathis O. Hætta, støttet forslaget.
Dáloniid listtu lahtu, Isak Mathis O. Hætta, doarjjui evttohusa.
Sametinget mener man må være varsom med å pålegge eiere av fredede bygninger sterke begrensinger.
Sámedikki mielas galgat mii leat várrogasat bidjat ráfáiduhtton viesuid eaiggádiidda garra ráddjemiid.
Sametinget vil slå fast at selv om noe er automatisk fredet, må det foretas en reell vurdering i hvert enkelt tilfelle av om man skal oppheve fredningen.
Sámediggi áigu deattuhit ahte vaikko juoga lea automáhtalaččat ráfáiduhtton, de ferte aŋkke duođas árvvoštallat juohke áššis ahte galgá go loahpahit ráfáiduhttima.
Sametinget mener fredningen må praktiseres med varsomhet, slik at ikke bevaringer går ut over utvikling og vekst i nord.
Sámediggi oaivvilda ahte ráfáiduhttin ferte doaimmahuvvot várrogasat, nu ahte seailluheamit eai cakka ovdáneami ja ovddideami davviguovlluin.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: M uđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 028/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 028/17
Saken påbegynt 31.05.17 kl. 09.40
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 02.06.17 dii. 09.
Votering Av 39 representanter var 36 tilstede.
40 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 6 čoahkis.
Forslag 1 ble vedtatt med 33 mot 3 stemmer
Evttohus 1 hilgojuvvui 33 jienain 3 jiena vuostá.
Komiteens tilrådning ble vedtatt med 34 mott 2 stemmer
L ávdegotti ráva mearriduvvui 34 jienain 2 jiena vuostá.
På basis av planen kan det også utarbeides arbeidsstrategier for en mer målretta forvaltning, med beregning av budsjettbehov.
Plána vuođul sáhttet maid ráhkaduvvot bargostrategiijat eanet ulbmillaš hálddašeapmái, oktan bušeahttadárbbu meroštallamiin.
Saken avsluttet 02.06.2017 kl. 11.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 02.06. 17 dii. 11.00
Ášši/Sak 029/17
Ášši 029/17
15/2477
15/2477
SP 29/17
DC 29/17
Sametinget viser til årsmelding 2016 for Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM).
Sámediggi čujuha Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM) (olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahusa) jagi 2016 jahkedieđáhussii.
Sametinget ser viktigheten av at både Stortinget og Sametinget behandler NIMs årsmelding og debatterer menneskerettighetenes plass i det norske og samiske samfunnet.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte sihke Stuorradiggi ja Sámediggi meannudit NIM jahkedieđáhusa ja digaštallet olmmošvuoigatvuođaid sajádaga dáža ja sámi servodagas.
Samene er ett av Norges to statskonstituerende folk, og hat status som urfolk og folk både etter internasjonal og nasjonal rett.
Sámit leat okta Norgga guovtti stáhtavuođđudeaddji álbmogis, sámiin lea ja stáhtus álgoálbmogin ja álbmogin sihke riikkaidgaskasaš ja nationála rievttis.
Sametinget konstaterer at det er behov for et mer systematisk arbeid med overvåkning og informasjon om gjennomføringen av samenes menneskerettigheter i Norge.
Sámediggi gávnnaha ahte dárbbašuvvo eanet systemáhtalaš bargu sámiid olmmošvuoigatvuođaid gozihemiin ja diehtojuohkimiin Norggas.
Samene har et folkerettslig vern for sin kultur, sine språk, næringer og sitt samfunnsliv.
Sámiin lea álbmotrievttálaš suodjalus sin kultuvrii, gielaide, ealáhusaide ja servodateallimii.
Dette vernet søkes gjennomført blant annet gjennom det minoritetsrettslige vernet i FNs menneskerettskonvensjoner fra 1966, særlig i konvensjonen om sivile og politiske rettigheter (SP) artikkel 27, rasediskrimineringskonvensjonen, barnekonvensjonens artikkel 30 samt ILO Konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater (ILO 169).
Dát suodjalus geahččaluvvo čađahuvvot earret eará 1966 mannosaš ON olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnaid minoritehtarievttálaš suodjaleami bokte, erenoamážit konvenšuvnna 27. artihkkala bokte siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP), nállevealahankonvenšuvnna bokte, mánáidkonvenšuvnna artihkkala 30 bokte ja ILO konvenšuvnna nr. 169 bokte álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iehčanas stáhtain (ILO 169).
Grunnloven (Grl.) § 108 reflekterer det vernet som samenes kulturutøvelse har etter folkeretten.
Vuođđolága § 108 dávista dán suodjaleami mii sámiid kulturdoaimmaheamis lea álbmotrievtti vuođul.
Sametinget ser at Grl. § 108 ikke i tilstrekkelig grad reflekterer samenes status som folk og urfolk etter folkeretten og den utviklingen som har vært internasjonal urfolksrett siden 1980-tallet da daværende § 110a ble vedtatt i Grunnloven.
Sámediggi oaidná ahte vuođđolága § 108 ii doarvái bures dávis sámiid stáhtusa álbmogin ja álgoálbmogin álbmotrievtti ja dan ovdáneami vuođul mii lea leamaš riikkaidgaskasaš rievttis 1980-logu rájes go dalá vuođđolága § 110a mearriduvvui.
Sametinget ser at NIM kan ha en viktig rådgivende funksjon for Stortingets og regjeringens oppfølgning av representantforslag som er fremlagt på Stortinget om revisjon av Grl. § 108, som har til formål å sikre at denne bestemmelsen reflekterer samenes særskilte status.
Sámediggi oaidná ahte NIMas sáhttá leat deaŧalaš ráđđeaddi doaibma go Stuorradiggi ja ráđđehus čuovvulit áirrasevttohusaid mat leat ovddiduvvon dan oktavuođas go Stuorradiggi revidere vuođđolága § 108, man ulbmil lea sihkkarastit ahte dát mearrádus dávista sámiid erenoamáš stáhtusii.
Sametinget har en aktiv rolle i forhold til internasjonale overvåkingsorganers oppfølgning av Norges periodiske statsrapportering.
Sámedikkis lea árjjalaš rolla go riikkaidgaskasaš gozihanorgánat čuovvulit Norgga áigodatlaš stáhtaraporteremiid.
I så henseende så ser Sametinget frem til en tett dialog med NIM både om hvordan NIM best kan utøve sin virksomhet i samiske samfunn og om hvordan Sametingets rolle i det nasjonale og internasjonale arbeidet med implementering av urfolksrettighetene kan videreutvikles.
Dan dáfus vuordá Sámediggi lagas gulahallama NIMiin sihke das mo NIM buoremusat sáhttá čađahit iežas doaimma sámi servodagain ja das mo Sámedikki rolla nationála ja riikkaidgaskasaš barggus álgoálbmotvuoigatvuođaid implementeremis sáhttá ovddiduvvot viidáseappot.
Dette gjelder særlig prosesser i FNs Menneskerettskomité (herunder spesialrapportøren for oppfølgning av komiteens anbefalinger til Norge), FNs Barnekomité, FNs Kvinnekomité, FNs Rasediskrimineringskomité og ILOs Ekspertkomité.
Dat guoská erenoamážit proseassaide ON Olmmošvuoigatvuođalávdegottis (dás maiddái erenoamášdieđiheaddji čuovvoleami várás lávdegotti rávvagiid oktavuođas Norgii), ON Mánáidlávdegottis, ON Nissonlávdegottis, ON Nállevealahanlávdegottis ja ILO Áššedovdiidlávdegottis.
Sametinget ser også behovet for styrking av oppfølgningen av hvorvidt Norge gjennomfører de menneskerettslige forpliktelser som Norge har overfor særskilt utsatte grupper i det samiske samfunnet, herunder samiske eldre, samer med nedsatt funksjonsevne og samiske LHBT-individer.
Sámediggi oaidná maiddái dárbbu nannet daid olmmošvuoigatvuođalaš geatnegasvuođaid čađaheami čuovvuleami mat Norggas leat erenoamáš rašit joavkkuid ektui sámi servodagas, dás maiddái sámi vuorrasiid, sámiid geain leat doaibmanvádjitvuođat ja sámi LHBT-olbmuid.
Sametinget er tilfreds med at det har blitt større internasjonal og nasjonal oppmerksomhet rundt disse gruppers rettigheter, og ser mulighetene for å styrke dette arbeidet ytterligere gjennom NIMs virksomhet.
Sámediggi lea duhtavaš go riikkaidgaskasaš ja nationála beroštupmi dáid joavkkuid vuoigatvuođaid ektui lea sturron, ja oaidná vejolašvuođaid nannet dán barggu eanet NIM doaimma bokte.
Sametinget mener at erfaringene med kartleggingen av samiske rettigheter i Finnmark gir grunnlag for en vurdering av hvordan urfolksretten blir ivaretatt ved lov og i praksis.
Sámediggi oaivvilda ahte vásáhusat sámi vuoigatvuođaid kártemiin Finnmárkkus addá vuođu árvvoštallat mo álbmotriekti fuolahuvvo lágaid bokte ja geavadis.
Sametinget konstaterer, som påpekt i årsmeldingen fra NIM, at Høyesterett har gjort noen viktige vurderinger i Stjernøyasaken om gjennomslagskraften ILO 169 har i forhold til norsk rett. Høyesterett uttalte i dommen at der eventuelle tingsrettslige regler om rettighetserverv i ILO-konvensjonen ikke er direkte inkorporert i norsk rett, vil reglene får betydning ved tolkningen av de norske tingsrettslige reglene om rettighetserverv i tråd med presumsjonsprinsippet.
Sámediggi gávnnaha, nu mo čujuhuvvon NIM jahkedieđáhusas, ahte alimusriekti lea dahkan muhtun deaŧalaš árvvoštallamii Stiertná-áššis dan čađahannávccas mii ILO-konvenšuvnnas 169 lea Norgga rievtti ektui mas Alimusriekti oaivvildii ahte vejolaš oapmerievttálaš njuolggadusat vuoigatvuođaoamasteami birra ILO-konvenšuvnnas eai leat njuolgga váldojuvvon mielde Norgga riektái, muhto ahte njuolggadusat ožžot mearkkašumi go Norgga oapmerievttálaš njuolggadusat vuoigatvuođaoamasteapmi dulkojuvvo presumpšuvdnaprinsihpa vuođul.
Sametinget tar dette til etterretning.
Sámediggi válde dan diehttevassii.
Sametinget konstaterer at samiske rettigheter til fiske og andre marine ressurser i de kystnære samiske områdene enda ikke er anerkjent fullt ut.
Sámediggi gávnnaha ahte sámi vuoigatvuođat guolásteapmái ja eará mariidna resurssaide riddolagas sámi guovlluin eai leat vel dohkkehuvvo dievaslaččat.
Vedlagt årsmeldingen fra 2016 har NIM laget en egen temarapport om sjøsamenes rett til fiske i sjøen.
NIM lea jagi 2016 jahkedieđáhussii bidjan mielddusin sierra fáddáraportta Mearrasámiid vuoigatvuođa birra bivdit mearas.
Nasjonal institusjon mener at sjøsamenes rett til fiske bør sikres bedre i regelverket enn hva som er tilfellet i dag.
Nationála ásahus oaivvilda ahte mearrasámiid bivdovuoigatvuohta berre sihkkarastojuvvo buorebut njuolggadusain go dan mii dán rádjai lea dahkkojuvvo.
Dette gjelder yrkesfiskeres rett til fiske, vern mot andre typer inngrep samt rett til deltakelse i bruk og forvaltning av de marine ressurser.
Dat guoská fidnoguolásteddjiid vuoigatvuhtii bivdit, suodjalussii eará lágan sisabahkkemii vuostá ja vuoigatvuhtii oassálastit mariidna resurssaid ávkkástallamii ja hálddašeapmái.
Sametinget ser på denne bakgrunn et behov for en oppfølgningsdialog med statlige myndigheter om dette rettsspørsmålet som er av så stor rekkevidde for opprettholdelsen og utviklingen av samisk kultur, næringer og samfunnsliv i kyst- og fjordområder, i lys av de foreliggende vurderinger og tilrådinger fra NIM.
Dán vuođul Sámediggi oaidná dárbbu čuovvulangulahallamii stáhta eiseválddiiguin dán riektegažaldaga birra mas lea nu stuorra mearkkašupmi sámi kultuvrra, ealáhusaid ja servodateallima bisuheapmái ja ovddideapmái riddo- ja vuotnaguovlluin, daid árvvoštallamiid ja rávvagiid vuođul maid NIM dás bidjá ovdan.
Sametinget viser til at samene har både individuelle og kollektive menneskerettigheter, og at samene også har et vern etter regionale menneskerettskonvensjoner slik som Den europeiske menneskerettskonvensjonen og Europarådets rammekonvensjon om beskyttelse av nasjonale minoriteter.
Sámediggi čujuha dasa ahte sámiin leat sihke oktagaslaš ja oktasaš olmmošvuoigatvuođat, ja ahte sámiin main lea suodjalus regionála olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnaid vuođul nu go Eurohpalaš olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnna vuođul ja Eurohpáráđi rámmakonvenšuvnna vuođul nationála minoritehtaid suodjaleami birra.
Sametinget anser det nødvendig at Norges oppfølgning av Europarådets rammekonvensjonen også inkluderer en overvåking av samenes rettigheter som minoritet i Norge.
Sámediggi gávnnaha dárbbašlažžan ahte Norgga rámmakonvenšuvnna čuovvuleapmái maiddái váldojuvvo daid vuoigatvuođaid goziheapmi mii sámiin lea minoritehtan Norggas.
Sametinget presiserer at dette ikke vil innebære at samenes rettigheter som urfolk og oppfølgningen av urfolksrettslige forpliktelser skal begrenses eller nedprioriteres.
Sámediggi aiddostahttá ahte dat ii mearkkaš dan ahte sámiid vuoigatvuođat álgoálbmogin ja álgoálbmotrievttálaš geatnegasvuođaid čuovvuleapmi galgá ráddjejuvvot dahje uhcit vuoruhuvvot.
Sametinget vil også trekke frem spørsmålet om diskriminering av samer, samt samiske barn og unges rettigheter, herunder opplæring i og på samisk språk som svært viktige områder hvor NIMs virksomhet kan bidra til å styrke gjennomføringen av folkerettslige standarder i nasjonal rett.
Sámediggi váldá maid ovdan gažaldaga sámiid vealaheamis, ja sámi mánáid ja nuoraid vuoigatvuođaid, dás maiddái deattuha oahpahusa sámegielas ja sámegillii hui deaŧalaš suorgin mas NIM sáhttá váikkuhit nannet álbmotrievttálaš standárddaid čađaheami nationála riektái.
Samiske barns rett til opplæring i og på samisk er av grunnleggende betydning for sikring og utvikling av samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Sámi mánáid vuoigatvuohta oahpahussii sámegielas ja sámegillii mearkkaša hui ollu sihkkarastimii ja ovddideapmái sámi giela, kultuvrra servodateallima.
Sametinget har merket seg at NIM i sin årsmelding har anbefalinger om konkrete tiltak som en oppfølgning av konklusjonene til samisk språkutvalg.
Sámediggi oaidná ahte NIM iežas jahkedieđáhusas lea rávven konkrehta doaibmabijuid čuovvuleapmin sámi giellalávdegotti gávdnosiid.
I årsmeldingen anbefales for det første at utdanningstilbudet som gjelder samiske språk bør utredes nærmere for å sikre at menneskerettighetene til samiske barn ivaretas.
Jahkedieđáhusas rávvejuvvo vuos ahte dat oahppofálaldat mii guoská sámi gielaide, berre čielggaduvvot lagabui sihkkarastin dihtii ahte sámi mánáid olmmošvuoigatvuođat fuolahuvvojit.
For det andre anbefaler NIM at myndighetene bør snarlig, etter konsultasjoner med Sametinget, finne en egnet løsning for å fremskaffe pålitelig statistisk data om samiske språkbrukere.
Dasto rávve NIM ahte eiseválddit farggamusat, konsultašuvnnaid vuođul Sámedikkiin, gávdnet heivvolaš čovdosa dasa ahte háhkat luohtehahtti statistihkkadieđuid sámi giellageavaheddjiid birra.
Sametinget stiller seg bak disse anbefalingene og ser det som naturlig at vi anmoder myndighetene om en videre dialog og oppfølgning av disse anbefalingene som en naturlig oppfølgning av arbeidet med samisk språkutvalgets rapport “Hjertespråket”.
Sámediggi doarju dáid rávvagiid ja oaidná lunddolažžan ahte mii ávžžuhit eiseválddiid gulahallat minguin viidáseappot ja čuovvulit dáid rávvagiid mat leat sámi giellalávdegotti raporttas “Váibmogiella”.
Sametinget har respekt for at NIM selv velger hvilke saker man vil omtale i sine årsmeldinger, men gjør samtidig oppmerksom på situasjonen i laksefisket nå i 2017.
Sámediggi atná árvvus dan go NIM ieš vállje guđe áššiid sii háliidit máinnašit iežaset jahkedieđáhusain, muhto fuomášuhttá seammás dan dili mas luossabivdu lea dál jagis 2017.
Sametinget konstaterer at det materielle kulturgrunnlaget som utgjøres av samenes tradisjonelle fiske etter laks i sjø og elv er kritisk truet.
Sámediggi gávnnaha ahte dat ávnnaslaš kulturvuođđu mii lea sámiid árbevirolaš luossabivddus mearas ja jogain, lea hui sakka áitojuvvon.
Reguleringene som har blitt utarbeidet for sjølaksefiske og gjennom Tanaavtalen mellom Norge og Finland er utført uten noen form for lokal og samisk forankring eller legitimitet.
Muddemat mat lea ráhkaduvvon mearraluossabivddu várás ja Deanusoahpamuša bokte gaskal Norgga ja Suoma leat ráhkaduvvon almmá mange bákkálaš ja sámi čatnaseami dahje legitimitehta haga.
Dette innebærer klare brudd på samenes prosessuelle og materielle menneskerettigheter.
Dat mearkkaša sámiid prosessuála ja ávnnaslaš olmmošvuoigatvuođaid čielga rihkkuma.
Sametinget håper at også NIM har merket seg laksefiskernes situasjon og imøteser gjerne de vurderinger og anbefalinger man i så henseende kunne ha kommet med i kommende årsmeldinger.
Sámediggi doaivu ahte maiddái NIM lea oaidnán luossabivdiid dili ja vuordá áinnas daid árvvoštallamiid ja rávvagiid mat vejolaččat boađášedje mielde boahttevaš jahkedieđáhusain.
Videre ønsker Sametinget at NIM setter fokus på samenes rett til utmarkshøsting som en materiell rettighet med både nasjonalt og urfolksrettslig vern.
Viidáseappot háliida Sámediggi ahte NIM čalmmustahttá sámiid vuoigatvuođa meahcceávkkástallamii ávnnaslaš vuoigatvuohtan sihke nationála ja álgoálbmotrievttálaš suodjalusain.
Situasjonen i dag er at det foreligger sterke lovmessige og forvaltningsmessige hindringer for å utøve tradisjonell utmarksbruk- og høsting.
Dál leat stuorra lágalaš ja hálddašeami dáfus hehttehusat go galgá doaimmahit árbevirolaš meahccegeavaheami ja –ávkkástallama.
Sametinget ser frem til at NIMs virksomhet blir mer kjent i samiske samfunn, og at NIMs ledelse gjør de nødvendige grep for å sikre at urfolksrettighetene får den nødvendige prioritet i NIMs faglige arbeid.
Sámedikkis leat vuordámušat dasa ahte NIM doaibma oažžu eanet fuomášumi sámi servodagain, ja ahte NIM njunušgoddi dahká dan mii dárbbašuvvo sihkkarastin dihtii ahte álgoálbmotvuoigatvuođat ožžot dárbbašlaš vuoruheami NIM fágalaš barggus.
Sametinget ser fram til det videre arbeidet til Nasjonal institusjon for menneskerettigheter og dets bidrag til samfunnsdebatten om samiske rettigheter og gjennomføringen av disse.
Sámedikkis leat vuordámušat dan bargui maid Nasjonal institusjon for menneskerettigheter dahká ja das mo sii váikkuhit servodatdigaštallamii sámi vuoigatvuođaid birra ja daid čađaheapmái.
Sametinget ser det som naturlig at statlige myndigheter i sin gjennomgang av årsmeldingen fra NIM følger opp denne gjennom en videre dialog mellom Storting/ Regjering og Sametinget for en konkret oppfølging av NIMs anbefalinger i årsmeldingen fra 2016.
Sámediggi oaidná lunddolažžan ahte stáhta eiseválddit NIM jahkedieđáhusa guorahaladettiin čuovvulit dan viidáseappot stuorradikki/ráđđehusa ja Sámedikki gaskasaš gulahallama bokte vai NIM rávvagat jagi 2016 jahkedieđáhusa čuovvuluvvojit konkrehta.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen - 004/17
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 004/17
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens innstilling Innledning Sametingets oppvekst-, omsorg- og utdanningskomité har behandlet sak 29/17 Årsmelding 2016 fra Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM).
Baj ásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus Álggahus S ámedi kk i baj ásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 29/17 Norgga olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahusa jahkedieđáhusa 2016 (NIM).
Institusjonen leverer sin andre årsmelding etter å ha vært virksom siden 2015, og rapporten omtaler blant annet Stjernøyadommen, urfolks menneskerettigheter ved industriutvikling, samiske språkrettigheter og en rekke andre saker med betydning for det samiske samfunnet, eksempelvis næringsliv og menneskerettigheter, ytringsfrihet og utredning om ny barnevernslov.
Ásahus ovddida iežas nuppi jahkedieđáhusa maŋŋágo lea doaibman 2015 rájes, ja raporta gieđahallá earret eará Stierdná-duomu, álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid industriija ovddideami oktavuođas, sámi giellavuoigatvuođaid ja máŋga eará ášši main lea mearkkašupmi sámi servodahkii, ovdamearkka dihtii ealáhuseallima ja olmmošvuoigatvuođaid, sátnefriddjavuođa ja čielggadeami ođđa mánáidsuodjaluslága birra.
Institusjonen har også levert en temarapport om sjøsamenes rett til sjøfiske, og anbefaler der sterkere vern og lovfesting av sjøsamenes rett til sjøfiske.
Ásahus lea maid geigen fáddáraportta mearrasámiid vuoigatvuođa birra mearraguolásteapmái, ja rávve dan oktavuođas ahte mearrasámiid vuoigatvuohta mearraguolásteapmái suodjaluvvo nannoseappot ja mearriduvvo lága bokte.
Merknader Merknad fremmet av Norske Samers Riksforbund /Samefolkets parti (NSR/S ÁB) Christina Henriksen, Aili Keskitalo, Tor Gunnar Nystad og Piera Heaika Muotka.
Mearkkašupmi Mearkkašupmi ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SÁB) Christina Henriksen, Aili Keskitalo, Tor Gunnar N ystad ja Piera Heaika Muotka bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (AP) Johan Vasara, Ronny Wilhelmsen, Ragnhild Melleby Aslaksen og Jørn Are Gaski, fra Árja Torbjørg Haldis Leirbakken og Rolf Anders Hætta, fra Åarjel-Saemiej Giel h Jon Tomas Bransfjell og fra Høyre Nils Ante Oskal Eira stiller seg bak: Oppfølging av anbefalinger fra NIM og eventuelle brudd på menneskerettigheter Disse medlemmene mener det er viktig å etablere praksis for oppfølging av anbefalinger fra Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM) og ved statens eventuelle brudd på menneskerettigheter.
Lávdegotti lahtut Bargiidbellodaga (BB) Johan Vasara, Ronn y Wilhelmsen, Ragnhild Melleby Aslaksen ja Jørn Are Gaski, Árja Torbjørg Leirbakken ja Rolf Anders Hætta, Åarjel-Saemiej Gielh Jon Tomas Bransfjell ja Olge šbellodaga Nils Ánte Oskal Eira dorjot: NIM rávvagiid čuovvoleapmi ja olmmošvuoigatvuođaid vejolaš rihkkun D át lahtut oaivvildit ahte lea deaŧalaš ásahit geavada Norgga olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahusa (NIM) rávvagiid čuovvoleapmái ja go stáhta vejolaččat rihkku olmmošvuoigatvuođaid.
Sentrale myndigheter må, i tett dialog med Sametinget, finne gode prosedyrer for dette arbeidet.
Guovddáš eiseválddit fertejit, lagas gulahaladettiin Sámedikkiin, gávdnat buriid prosedyraid dán bargui.
Sametinget må løfte denne problemstillingen til sentralt myndighetsnivå i forbindelse med konsultasjon.
Sámediggi ferte loktet dán čuolbmačilgehusa guovddáš eiseválddiid dássái konsultašuvnnaid oktavuođas.
Forslag Forslag fremmet av Norske Samers Riksforbund /Samefolkets parti (NSR/S ÁB) Christina Henriksen, Aili Keskitalo, Tor Gunnar Nystad og Piera Heaika Muotka.
Evttohusat Evttohus ovddiduvvon Norgga Sámiid Riikkasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SÁB) Christina Henriksen, Aili Keskitalo, Tor Gunnar N ysta d ja Piera Heaika Muotka bokte.
Gáldu - kompetansesenter for urfolks rettigheter er av 1. januar 2017 innlemmet i den nyetablerte institusjonen, som dermed har ansvar for oppfølging og implementering av samiske rettigheter i nasjonalstaten Norge.
Gáldu – álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš lea ođđajagimánu 1. b. 2017 rájes váldojuvvon mielde ođđavuođđuduvvon ásahussii, mas dalle lea ovddasvástádus sámi vuoigatvuođaid čuovvuleamis ja implementeremis Norgga nationála stáhtii.
Institusjonen er, ifølge egen årsmelding, en uavhengig offentlig organisasjon som skal være en sterk faglig aktør, en samlende brobygger og en tydelig vaktbikkje.
Ásahus lea, jahkedieđáhusa mielde, sorjjasmeahttun almmolaš organisašuvdna mii galgá leat nana fágalaš aktevra, čohkkejeaddji šaldehuksejeaddji ja čielga fáktabeana.
Sametinget anerkjenner målsetningene og understreker behovet for en uavhengig, profesjonell aktør som følger opp Norges implementering av sine urfolksrettslige forpliktelser.
Sámediggi dohkkeha ulbmiliid ja deattuha dárbbu sorjjasmeahttun, fitnolaš aktevrii mii čuovvula dan mo Norga implementere iežas álgoálbmotrievttálaš geatnegasvuođaid.
NIM gir råd til Stortinget og Sametinget.
NIM addá ráđiid Stuorradiggái ja Sámediggái.
Sametinget forventer at NIMs uavhengighet er gjennomgående i hele organisasjonen og virksomheten.
Sámediggi vuordá ahte NIM sorjjasmeahttunvuohta guoská olles organisašuvdnii ja doibmii.
Flere internasjonale lovverk fastslår det folkerettslige vernet av samenes næringer, kultur, språk og næringsliv, deriblant
Máŋga riikkaidgaskasaš lága nannejit sámiid ealáhusaid, kultuvrra, giela ja ealáhuseallima álbmotrievttálaš suodjalusa, earret eará
ILO konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater
ILO konven šuvdna nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iehčanas stáhtain
FNs menneskerettskonvensjoner fra 1966, særlig Konvensjonen om sivile og politiske rettigheter (SP) artikkel 27RasediskrimineringskonvensjonenBarnekonvensjonens artikkel 30
O N 1966 mannosaš olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnat, erenoamážit Konven šuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP) artihkal 27NállevealahankonvenšuvdnaMánáidkonvenšuvdna artihkal 30
Konvensjonen om sivile og politiske rettigheter (SP) artikkel 27
Konven šuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP) artihkal 27
Rasediskrimineringskonvensjonen
Nállevealahankonvenšuvdna
Barnekonvensjonens artikkel 30
Mánáidkonvenšuvdna artihkal 30
FNs erklæring om urfolks rettigheter
ON julggaštus álgoálbmotvuoigatvuođaid birra
Norges grunnlov skal etter § 108 sikre samenes rett til kulturutøvelse i henhold til folkeretten.
Norgga vuođđoláhka galgá § 108 vuođul sihkkarastit sámiid vuoigatvuođa kulturdoaimmaheapmái álbmotrievtti vuođul.
Etter Sametingets syn reflekterer ikke den aktuelle paragrafen samenes status som folk og urfolk i henhold til folkeretten eller den samfunnsmessige utviklingen siden daværende § 110a ble vedtatt 21. april 1988.
Sámedikki oainnu mielde guoskevaš paragráfa ii dávis sámiin stáhtusa álbmogin ja álgoálbmogin álbmotrievtti vuođul dahje servodatlaš ovdáneami dan rájes go dalá § 110a mearriduvvui cuoŋománu 21. b. 1988.
Sametinget vurderer NIM som en sentral rådgivende part i oppfølgingen av representantforslag i Stortinget angående endring av nevnte paragraf, nåværende Grl. § 108.
Sámediggi árvvoštallá NIM deaŧalaš ráđđeaddi beallin Stuorradikki áirrasevttohusa čuovvuleamis namahuvvon paragráfa rievdadeami oktavuođas, dálá Grl. § 108.
Internasjonale overvåkningsorganer følger opp Norges periodiske rapportering av implementering av menneskerettigheter, og Sametinget har en aktiv rolle i arbeidet.
Riikkaidgaskasaš gozihanorgánat čuovvulit Norgga áigodatlaš raporterema olmmošvuoigatvuođaid implementeremis, ja Sámedikkis lea árjjalaš rolla dan barggus.
Sametinget ser fram til en tett dialog med NIM om NIMs egen rolle og virksomhet i det samiske samfunnet, og om videreutvikling av Sametingets rolle i nasjonale og internasjonale prosesser ved implementering av urfolksrettighetene.
Sámedikkis leat vuordámušat oažžut lagas gulahallama NIMain NIM iežas rolla ja doaimma birra sámi servodagas, ja Sámedikki rolla birra nationála ja riikkaidgaskasaš proseassain álgoálbmotvuoigatvuođaid implementeremis.
Særlig gjelder det prosesser innenfor følgende organ:
Erenoamážit dat guoská proseassaide čuovvovaš orgánain:
FNs menneskerettighetskomité (herunder Spesialrapportøren for urfolks rettigheter)
ON olmmošvuoigatvuođalávdegoddi (dás maiddái Álgoálbmotvuoigatvuođaid erenoamášdieđiheaddji)
FNs barnekomité
ON mánáidlávdegoddi
FNs kvinnekomité
ON nissonlávdegoddi
FNs komité mot rasediskriminering
ON lávdegoddi nállevealaheami vuostá
ILOs ekspertkomité
ILO áššedovdilávdegoddi
Sametinget anerkjenner NIM som en selvstendig organisasjon, med full rett til selv å vurdere saksfelt fra år til år.
Sámediggi dohkkeha NIM iehčanas organisašuvdnan, dievaslaš vuoigatvuođain ieš árvvoštallat áššesurggiid jagis jahkái.
Sametinget har tillit til at NIMs ledelse ivaretar og prioriterer urfolksrettigheter i institusjonens faglige arbeid og ser fram til en større oppmerksomhet i det samiske samfunnet rundt NIMs arbeid.
Sámedikkis lea luohttámuš dasa ahte NIM jođihangoddi fuolaha ja vuoruha álgoálbmotvuoigatvuođaid ásahusaid fágalaš barggus ja vuordá stuorát fuomášumi sámi servodagas NIM barggu ektui.
Sametinget ser likevel behov for å peke på saksfelt som til nå ikke er omfattet av NIMs virksomhet, som direkte innspill fra samenes folkevalgte organ.
Dattetge oaidná Sámediggi dárbbu čujuhit áššesurggiid mat dán rádjai eai leat gullan NIM doibmii, nu go njuolgga cealkámušat ja evttohusat sámiid álbmotválljen orgánas.
FNs komité mot rasediskriminering (CERD) kom i 2015 med flere bemerkninger vedrørende Norges svikt innenfor flere felt som angår samenes situasjon, og Sametinget registrerer at NIM følger opp flere av disse punktene, blant annet punktene som omhandler samisk språk og sjøsamenes rett til sjøfiske.
ON lávdegoddi nállevealaheami vuostá (CERD) buvttii 2015:s máŋga mearkkašumi Norgga beahttima oktavuođas máŋgga suorggis mat gusket sámiid dillái, ja Sámediggi registrerii ahte NIM čuovvulii máŋga daid čuoggáin, earret eará čuoggáid sámi giela birra ja mearrasámiid vuoigatvuođa birra mearraguolásteapmái.
Imidlertid har Sametinget forventninger om at NIM følger opp de øvrige punktene i rapporten fra CERD, som anerkjennelse og vern av samenes landrettigheter, i sær østsamenes landrettigheter og østsamisk kultur, samt reell implementering av konsultasjonsplikten overfor samene som urfolk og samenes rett til fritt og forhåndsinformert samtykke i prosjekter som omfatter inngrep i samiske områder.
Almmatge lea Sámedikkis vuordámušat dasa ahte NIM čuovvula CERD raportta eará čuoggái ge, nu go sámiid eanavuoigatvuođaid dohkkeheami ja suodjaleami, earenoamážit nuortalaččat eanavuoigatvuođaid ja nuortalaš kultuvrra, ja konsultašuvdnageatnegasvuođa duohta implementerema sámiid ektui álgoálbmogin ja sámiid vuoigatvuođa friija ja ovddalgihtii dieđihuvvon miehtamii dakkár prošeavttain mat mearkkašit sisabahkkema sámi guovlluide.
Erfaringene fra kartlegging av samiske landrettigheter i Finnmark etter Finnmarksloven, gir grunnlag for en vurdering av hvordan staten ivaretar urfolksretten ved lov og i praksis.
Vásáhusat sámi eanavuoigatvuođaid kártemis Finnmárkkus Finnmárkolága vuođul addá vuođu árvvoštallat mo stáhta fuolaha álgoálbmotrievtti lága ja geavada bokte.
Sametinget viser til omtale i NIMs årsrapport om ILO konvensjon nr. 169 sin betydning og gjennomslagskraft i norsk rett, illustrert ved Høyesteretts vurderinger i Stjernøyadommen.
Sámediggi čujuha máinnašeapmái NIM jahkeraporttas ILO konvenšuvnna nr. 169 mearkkašumi ja deattu birra Norgga rievttis, govvejuvvon Alimusrievtti árvvoštalliin Stiertná duomus.
Høyesterett slår fast at der ILO-konvensjonens tingsrettslige regler om rettighetserverv ikke er inkorporert i norsk lov, vil reglene få betydning ved tolkningen av de norske tingsrettslige reglene om rettighetserverv, i tråd med presumsjonsprinsippet.
Alimusriekti deattasta das ahte doppe gos ILO-konvenšuvnna oapmerievtti njuolggadusat vuoigatvuođaoamasteami birra ii leat váldojuvvon mielde Norgga riektái, de ožžot njuolggadusat mearkkašumi go Norgga oapmerievttálaš njuolggadusat dulkojuvvojit vuoigatvuođaoamasteami oktavuođas, presumšuvdnaprinsihpa vuođul.
Sametinget tar dette til etterretning.
Sámediggi váldá dan diehttevassii.
Sametinget viser til bemerkning fra FNs komité mot rasediskriminering angående kartlegging og anerkjennelse av samiske landrettigheter utenfor Finnmark, og understreker behovet for snarlig oppfølging av Samerettsutvalget II. ILOs ekspertkomité har også etterlyst framdrift i denne saken.
Sámediggi čujuha ON nállevealahanlávdegotti mearkkašupmái sámi eanavuoigatvuođaid kártema ja dohkkeheami birra olggobealde Finnmárkku, ja deattuha dárbbu fargga čuovvulit Sámi vuoigatvuođalávdegotti II. ILO áššedovdilávdegoddi lea maid jearahan ášši ovdáneami birra.
Sametinget konstaterer at samenes rettigheter til fiske og andre marine ressurser i de kystnære samiske områdene fortsatt ikke er anerkjent, og viser til NIMs anbefalinger i temarapporten Sjøsamenes rett til sjøfiske, der lovfesting av sjøsamenes rett til fiske som en del av deres kulturutøvelse, basert på deres historiske fiske, fremmes som nødvendig tiltak.
Sámediggi gávnnaha ahte sámiid vuoigatvuođat guolásteapmái ja eará mariidna resurssaide riddolagas sámi guovlluin eai leat vel dohkkehuvvon, ja čujuha NIM rávvagiidda fáddáraporttas mearrasámiid vuoigatvuođa birra mearraguolásteapmái (Sjøsamenes rett til sjøfiske), mas mearrasámiid vuoigatvuođa guolásteapmái oassin sin kulturdoaimmaheamis, sin historjjálaš guolásteami vuođu, ovddiduvvo dárbbašlaš doaibmabidjun.
NIM slår også fast i temarapporten at sjøsamenes rett til fiske i dag har et svakt og mangelfullt vern, og peker på Sametingets aksept av Fiskeri- og kystdepartementets forslag i forbindelse med at Kystfiskeutvalgets innstilling ble forkastet.
NIM deattasta maid fáddáraporttas ahte mearrasámiid vuoigatvuohta guolásteapmái lea heajut ja váilevaččat suodjaluvvon, ja čujuha dasa ahte Sámediggi lea dohkkehan Guolástus- ja riddodepartemeantta evttohusa dan oktavuođas go Riddoguolástuslávegotti árvalus hilgojuvvui.
Sametinget anser rekkevidden av dette rettsspørsmålet som så omfattende for opprettholdelsen og utviklingen av samiske næringer, kultur og samfunnsliv i kyst-og fjordområder, i tråd med NIMs vurderinger og anbefalinger, at behovet for en umiddelbar oppfølgingsdialog med statlige myndigheter er tilstede.
Sámediggi atná dan ahte dát riektegažaldat fátmmasta nu viidát riddo- ja vuotnaguovlluid sámi ealáhusaid, kultuvrra ja servodateallima bisuheapmái ja ovddideapmái, NIM árvvoštallamiid ja rávvagiid vuođul, ahte dárbbaša dakkaviđe oažžut čuovvulangulahallama stáhta eiseválddiiguin.
Sametinget vil, på sin side, fremme en strategi for styrking av nettopp samiske næringer, kultur og samfunnsliv i kyst-og fjordområder.
Sámediggi áigu fas iežas bealis ovddidit strategiija mo nannet aiddo fal sámi ealáhusaid, kultuvrra ja servodateallima riddo- ja vuotnaguovlluin.
Sametinget peker på at samiske sjølaksefiskere opplever at deres materielle kulturgrunnlag er kritisk truet, fordi deres tradisjonelle laksefiske i fjord og vassdrag de senere år har blitt stadig strengere regulert.
Sámediggi čujuha dasa ahte sámi mearraluossabivdit vásihit ahte sin ávnnaslaš kulturvuođđu lea duođalaččat áitojuvvon, go sin árbevirolaš luossabivdu vuonain ja jogain maŋimus jagiid garraseappot ja garraseappot gáržžiduvvo.
Sentrale myndigheters jevnlige innstramminger i fiskeperioden for samiske sjølaksefiskere har vært gjennomført uten lokal og samisk forankring, og har ingen legitimitet blant rettighetshaverne.
Guovddáš eiseválddiid dađistaga gáržžideamit sámi mearraluossabivdiid bivdináiggis leat čađahuvvon almmá báikkálaš ja sámi miehtama haga, ja vuoigatvuođalaččat eai leat man ge láhkai dorjon dan.
Reguleringene representerer dermed tydelige brudd på sjøsamenes prosessuelle og materielle menneskerettigheter.
Danne lea gáržžideami mearrasámiid prosessuála ja ávnnaslaš olmmošvuoigatvuođaid rihkkun.
Sametinget imøteser NIMs potensielle vurderinger av sjølaksefiskernes situasjon.
Sámediggi vuordá NIM vejolaš árvvoštallamiid mearraluossabivdiid dilis.
Videre ønsker Sametinget å trekke NIMs oppmerksomhet mot samenes rett til å høste av utmark, som en materiell rett vernet av både nasjonal rett og urfolksrett.
Viidáseappot háliida Sámediggi fuomášuhttit NIM sámiid vuoigatvuođa beassat ávkkástallat mehciin, ávnnaslaš vuoigatvuohtan maid sihke nationála riekti ja álgoálbmotriekti suodjalit.
Dagens forvaltning og lovverk skaper store utfordringer og hindringer for samer som utøver tradisjonell høsting og bruk av utmark.
Dálá hálddašeapmi ja lágat buvttihit stuorra hástalusaid ja hehttehusaid sámiide geat doaimmahit árbevirolaš meahcceávkkástallama ja –geavaheami.
Sametinget viser også til behovet for å synliggjøre disse rettighetene i internasjonal sammenheng, blant annet for å sikre at internasjonale og regionale lovgivere er oppmerksomme på disse rettighetene i utvikling av nytt lovverk, eksempelvis i Den europeiske union (EU).
Sámediggi čujuha maiddái dárbui čalmmustahttit dáid vuoigatvuođaid riikkaidgaskasaččat, earret eará sihkkarastin dihtii ahte riikkaidgaskasaš ja regionála láhkaaddit fuomášit dáid vuoigatvuođaid go ráhkadit ođđa lágaid, ovdamearkka dihtii Eurohpá uniovnnas (EU).
NIMs årsmelding omtaler også andre saksfelt av betydning for samene, blant annet barnevern og retten til familieliv.
NIM jahkedieđáhus namuha maid eará áššesurggiid main lea mearkkašupmi sámiide, earret eará mánáidsuodjalus ja vuoigatvuohta bearašeallimii.
NIM viser til at hele syv barnevernssaker fra Norge har blitt kommunisert til Den europeiske menneskerettighetsdomstolen (EMD) i løpet av 2016, i tillegg til én fra 2015.
NIM čujuha dasa ahte olles čieža mánáidsuodjalusášši Norggas leat dieđihuvvon Eurohpá olmmošvuoigatvuođaduopmostullui 2016:s, lassin ovtta áššái 2015:s.
Sametinget er tilfreds med at NIM har fokus på barns rettigheter i møte med barnevernet, og viser til nødvendigheten av å sikre samiske barns rettigheter i denne forbindelse.
Sámediggi lea duhtavaš dainna go NIM lea deattuhan mánáid vuoigatvuođaid deaivvadeamis mánáidsuodjalusain, ja čujuha dárbbašlašvuhtii sihkkarastit sámi mánáid vuoigatvuođaid dan oktavuođas.
Samiske barn har rett til å vokse opp i et samisk språkmiljø og i den samiske kulturen, og Sametinget ser fram til NIMs videre arbeid på saksfeltet.
Sámi mánáin lea vuoigatvuohta beassat bajásšaddat sámi giellabirrasis ja sámi kultuvrras, ja Sámedikkis leat vuordámušat NIM viidásat bargui dán áššesuorggis.
Sametinget ser også fram til videre oppfølging av feltet næringsliv og menneskerettigheter, og viser til Norges menneskerettslige forpliktelser overfor urfolk både innenfor og utenfor egne statsgrenser, og til Nasjonal handlingsplan for FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter.
Sámedikkis leat maid vuordámušat viidásat čuovvuleapmái suorggis ealáhuseallin ja olmmošvuoigatvuođat, ja čujuha Norgga olmmošrievttálaš geatnegasvuođaid álgoálbmogiid ektui sihke siskkabealde ja olggobealde iežas stáhtarájáid, ja Nationála doaibmaplánii ON bagadeaddji prinsihpaide ealáhuseallima ja olmmošvuoigatvuođaid várás.
Sametinget viser til samenes individuelle og kollektive menneskerettigheter, og samenes rett til vern etter følgende regionale menneskerettskonvensjoner
Sámediggi čujuha sámiid oktagaslaš ja oktasaš olmmošvuoigatvuođaide, ja sámiid vuoigatvuhtii oažžut suodjalusa čuovvovaš regionála olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnaid vuođul
Den europeiske menneskerettskonvensjonen
Eurohpá olmmošvuoigatvuođakonvenšuvdna
Europarådets rammekonvensjon om beskyttelse av nasjonale minoriteter
Euro hpáráđi rámmakonvenšuvdna nationála minoritehtaid suodjaleami birra
Norges oppfølging av nevnte konvensjoner må, etter Sametingets mening, også omfatte overvåking av samenes rettigheter som minoritet i Norge, uten at dette skal innebære begrensninger eller nedprioritering av samenes rettigheter som urfolk og av oppfølgingen av Norges urfolksrettslige forpliktelser.
Norgga čuovvuleapmái namuhuvvon konvenšuvnnain ferte, Sámedikki oainnu mielde, maid gullat sámi vuoigatvuođaid goziheapmi danne go sámit leat minoritehta Norggas, almmá dan haga ahte dat galgá mearkkašit sámi vuoigatvuođaid gáržžidemiid dahje uhcit vuoruheami dan geažil go sámit leat álgoálbmot dahje ahte Norgga álgoálbmotrievttálaš geatnegasvuođaid čuovvuleapmi galgá gáržžiduvvot dahje uhcit vuoruhuvvot.
Sametinget vil videre vektlegge behovet for sterkere oppfølging av Norges implementering av menneskerettslige forpliktelser overfor særskilt utsatte grupper i det samiske samfunnet, som samiske LHBT-personer, samiske eldre og samer med nedsatt funksjonsevne.
Sámediggi áigu viidáseappot deattuhit dárbbu nannoset čuovvuleapmái Norgga olmmošrievttálaš geatnegasvuođaid atnui váldima erenoamáš rašis joavkkuid ektui sámi servodagas, nu go sámi LHBT-olbmuid, sámi boarrásiid ja doaibmavádjit sámiid.
Økt oppmerksomhet rundt rettighetene til de nevnte gruppene er positivt, og Sametinget ser muligheter for ytterligere samarbeid med NIM på dette feltet.
Stuorát fuomášupmi namuhuvvon joavkkuid vuoigatvuođaid birra lea buorre, ja Sámediggi oaidná vejolašvuođa oažžut eanet ovttasbarggu NIMiin dán suorggis.
Sametinget ønsker å vektlegge samiske barn og unges rettigheter, herunder rett til opplæring i og på samisk.
Sámediggi háliida deattuhit sámi mánáid ja nuoraid vuoigatvuođaid, dás maiddái vuoigatvuođa oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii.
Dette, samt diskriminering av samer, er sentrale områder hvor NIMs virksomhet kan bidra til å styrke gjennomføringen av folkerettslige standarder i norsk rett.
dát, ja sámiid vealaheapmi, leat deaŧalaš suorggit main NIM doaibma sáhttá leat mielde nannemin álbmotrievttálaš standárddaid čađaheami Norgga rievttis.
Samisk språk, kultur og samfunnsliv er avhengig av samiske barn og unges rett til opplæring i og på samisk, og Sametinget ser svært positivt på NIMs anbefalinger om konkrete tiltak i oppfølgingen av NOU 2016:18 Váibmogiella – Hjertespråket.
Sámi giella, kultuvra ja servodateallin sorjá sámi mánáid ja nuoraid vuoigatvuođas oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii, ja Sámediggi oaidná hui positiivan NIM rávvagiid konkrehta doaibmabijuide čuovvuleami oktavuođas NOU 2016:18 Váibmogiella – Hjertespråket.
Anbefalingene omfatter nærmere utredning av utdanningstilbudet innenfor samiske språk for å sikre ivaretakelse av samiske barn og unges menneskerettigheter, samt at myndighetene, etter konsultasjoner med Sametinget, bør søke en snarlig løsning for statistisk dokumentasjon av samiske språkbrukere.
Rávvagiin lea lagat čielggadeapmi oahppofálaldagas sámegielas sihkkarastin dihtii sámi mánáid ja nuoraid olmmošvuoigatvuođaid fuolaheapmi, ja ahte eiseválddit, maŋŋá konsultašuvnnaid Sámedikkiin, berre fargga gávdnat statistihkalaš čovdosa sámi giellageavaheddjiid duođašteapmái.
Sametinget støtter disse anbefalingene og forventer dialog og oppfølging av nevnte foreslåtte tiltak.
Sámediggi doarju dáid rávvagiid ja vuordá gulahallama ja čuovvuleami dáin evttohuvvon doaibmabijuin.
Sametinget forventer at statlige myndigheter, i dialog med Sametinget, etablerer praksis for oppfølging av anbefalinger fra Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter, samt for oppfølging av eventuelle brudd på menneskerettigheter.
Sámediggi vuordá ahte stáhta eiseválddit, gulahaladettiin Sámedikkiin, ásaha geavada Norgga olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahusa rávvagiid čuovvuleapmái, ja čuovvuleapmái vejolaš olmmošvuoigatvuođarihkkumiid.
Sametinget ser fram til NIMs videre arbeid og bidrag i samfunnsdebatten om implementering av samenes rettigheter.
Sámedikkis lea vuordámušat NIM viidásat bargui ja váikkuheapmái servodatdigaštallamiid sámiid vuoigatvuođaid implementerema birra.
Sametingets plenum - 029/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 029/17
Forslag 2 - Representant Ragnhild Melleby Aslaksen, AP
Evttohus 2 - Áirras Ragnhild Melleby Aslaksen, Bargiidbellodat