pere/sami_parallel huggingface dataset:
Soneinndelingen (for rovvilt) er i utakt med samiske primærnæringer, og bør vurderes avskaffet eller kraftig endret for å forhindre katastrofale tap for samiske næringsutøvere innenfor reindrift og jordbruk, og for å bidra til ei sterk og robust reindriftsnæring i samiske lokalsamfunn.
Avádatjuohkin (boraspiriide) ii heive sámi vuođđoealáhusaide, ja berre árvvoštallot heaittihit dehe rievdaduvvot olu eastadan dihte boazoroasu boazodoalus ja sámi ealáhusdoalu siskkobealde eanandoalus, ja váikkuhan dihte nana ja nanu boazodoalu sámi báikegottiin.
Særlig i Troms er dette problematisk, og soneinndelingen i fylket utgjør en såpass stor trussel for reindriftsnæringa at den bør revideres umiddelbart.
Earenoamážit lea dát váttisvuohtan Romssas ja avádatjuohkin fylkkas dagaha nu stuora áitaga boazodollui ahte berre jođánit ođđasit árvvoštallojuvvot.
4.7 Militærøvelser og annen aktivitet
4.7. Suodjalushárjehallan ja eará doaimmat
Det foregår utstrakt militær øvingsaktivitet i hele det samiske området.
Suodjalusas leat olu hárjehallandoaimmat miehtá sámi guovlluid.
De største enhetene ligger i
Dat stuorámus ovttadagat leat:
Sør-Varanger (øvingsområde sør og nord for GSV)
Mátta-Várjjagis (Hárjehallanguovlu lulábealde ja davábealde GSV)
Heimevernet - Porsanger (Halkavarri skytefelt)
Ruovttusuodjalus – Porsáŋggus (Hálkkavári báhčingieddi)
Brigade Nord (Målselv, Setermoen, Rena)
Brigade Nord (Málatvuopmi, Setermoen, Rena)
Luftforsvaret (Bodø, Ørland)
Áibmosuodjalus (Bådåddjo, Ørland)
Forsvarets aktiviteter er regulert av flere forhold.
Suodjalusa doaimmat leat regulerejuvvon máŋgga ládje.
Skyte- og øvingsfeltene er de som skaper størst utfordringer for samiske næringer og brukere av arealer i utmark.
Báhčin- ja hárjehallanguovllut leat stuorimus hástalusat sámi ealáhusaide ja meahcceareálaid geavaheddjiide.
Sammenbindingen av Mauken – Blåtind i Indre Troms har medført større risiko for bruk av områdene til reinbeite.
Oktiibidjan Mauken – Blåtind sis-Tromssas lea dagahan stuorát riska atnit guovllu boazoguohtumiidda.
Flytt- og trekkleia gjennom skytefeltet har medført større arbeidsbelastning på reindrifta i distriktet, både med hensyn til administrasjon og planlegging, men også på selve bruken.
Johtingeaidnu báhčinguovllu čađa lea mielddisbuktán stuorát bargonoađi boazoorohahkii, sihke go guoská hálddašeapmái ja plánemii, muhto maid dan geavaheapmái.
Også skytefeltet i Halkavarre har forverret situasjonen for reindrifta.
Maiddái Hálkavári báhčinguovlu lea vearáskahttán boazodoalu dili.
I tillegg har Forsvaret øvingsområder i tilknytning til de ovennevnte enhetene eller som kan ligge i andre områder.
Dasa lassin leat Suodjalusas hárjehallanguovllut mat leat čadnojuvvon bajábealde namuhuvvon ovttadagaide dahje mat sáhttet leat eará guovlluin.
Flybasene gir store støyforstyrrelser.
Girdihámmanat maid dagahit stuora ráfehuhttima.
Skytefeltene blir kun visuelt vurdert når det gis tilstandsvurdering.
Báhčinguovlluid árvvoštallet visuálalaččat dušše dalle go lea diliárvvoštallan.
I tiden etter kalving forekommer det også forstyrrende adferd av Forsvaret.
Guottetáigge maŋŋil maid leat suodjalusas muosehuhtti doaimmat.
Internasjonale øvelser gir store utfordringer for reindrifta og for samisk tradisjonell bruk.
Riikkaidgaskasaš hárjehallamat leat stuora hástalussan boazodollui ja sámi árbevirolaš geavaheapmái.
Det har vært flere uønskede hendelser, der rein blir forstyrret og jaget med bl.a. helikopter.
Leat leamašan máŋga dáhpáhusa mat eai leat sávahahtti, gos bohccot leat muosehuvvon ja vuojehuvvon ea.ea. helikopteriin.
Også andre kjøretøyer kan virke svært forstyrrende for rein, særlig på senvinteren og frem mot kalving.
Maiddai eará vuojánat sáhttet leat bohccui hui muoseheamit, erenoamážit giđđadálvve ja ovdal guotteha.
Utbygging og/eller etablering av områder til forsvarsformål, eksempelvis skytefelt, skal ikke forekomme uten rettighetshaveres frie, forhåndsinformerte samtykke, jamfør Folkeretten.
Huksemat ja/dahje guovlluid ásaheapmi suodjalusulbmiliidda, nugo báhčinguovlluid ásaheapmi, eai galgga Álbmotrievtti vuođul dahkkot vuoigatvuođalaččaid friddja, ovddalgihtii mieđiheami haga.
Ved enighet mellom rettighetshaver og utbygger, bør partene vurdere å fastsette klausuler i eventuelle avtaler, som skal sikre arealene for opprinnelige rettighetshavere og forhindre videre utvidelse av utbygget område uten forhåndsinformert samtykke.
Go lea ovttamielalašvuohta gaskal vuoigatvuođalaččaid ja huksejeaddji, de berrejit sii árvvoštallat eavttuid vejolaš šiehtadusain, mat sihkkarastet areálaid vuoigatvuođalaččaide ja hehttejit viidásit huksenguovllu viiddideami almmá ovdagihtii dohkkeheami.
I områder med forsvarsaktivitet, bør forsvaret og rettighetshavere etablere felles retningslinjer for gjensidig dialog, som synliggjør rettigheter og forpliktelser ved inngrep og aktiviteter i områder med samisk næringsutøvelse.
Guovlluin gos leat suodjalusdoaimmat, berrejit suodjalus ja vuoigatvuođalaččat ráhkadit oktasaš njuolggadusaid goabbat guoibmáseaskka gulahallamii, mat čalmmustahttet vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid sisabahkkemii ja doaimmaide guovlluin gos leat sámi ealáhusdoaimmat.
Utbygger skal som hovedregel påta seg ansvaret for å legge til rette for dialog og ta hensyn til sesongmessige forhold.
Váldonjuolggadus lea ahte huksejeaddjis lea ovddasvástádus heivehit gulahallama ja vuhtiiváldit áigodatgullevaš áššiid.
Informasjon om lokalsamfunn og næringsutøvelse i forsvarets virkeområder og områder rundt må utgjøre en vesentlig del av opplæringen ved inntak og ansettelse ved stasjoner/anlegg i områder som allerede er i bruk av samiske primærnæringer og andre (samiske) rettighetshavere.
Dieđut báikegottiid ja ealáhusbargguid birra mat leat suodjalusa doaibmaguovllus ja guoskevaš guovlluin ferte leat stuora oassi oahpaheamis go váldet sisa ja bidjet bargui olbmuid stašuvnnaide/rusttegiidda dain guovlluin mat leat juo anus sámi vuođđoealáhusain ja eará (sámi) vuoigatvuođalaččain.
Kunnskap om rettighetshaveres bruk av områder bør legges tilsvarende vekt som all annen elementær kunnskap ved opptak til forsvaret.
Diehtu mot vuoigatvuođalaččaid atnet guovllu ferte leat seammá dehálaš go eará vuođđooahppu go váldojuvvojit suodjalussii.
Ved planer om utbygging av forsvarsanlegg med store konsekvenser for samiske bygder, grender og andre lokalsamfunn, må innbyggernes oppfatning og innspill vektlegges for å sikre både samiske kulturlandskap og samisk nærings- og samfunnsliv.
Go plánejit hukset suodjalusrusttegiid main leat stuora váikkuhusat sámi giliide, báikkiide ja eará báikkálaš servodagaide, fertejit ássiid ipmárdus ja oaidnu deattuhuvvot sihkkarastin dihte sihke sámi kultureanadaga ja sámi ealáhus- ja servodateallima.
Forsvaret bør prioritere å opprettholde sin aktivitet i områder der forsvaret allerede er etablert med tilsvarende virksomhet.
Suodjalus ferte vuoruhit doalahit sin doaimma báikkiin gos suodjalusas leat juo ásahuvvon sullasaš doaimmat.
Mål: Forsvarets aktiviteter skal i størst mulig grad foregå i nær dialog med rettighetshavere og brukere, og skal gjennomføre sine aktiviteter på en skånsom måte samt tilpasse tidspunktene slik at de gjør minst skade.
Mihttomearri: Suodjalusa doaimmat galget eanemus lági mielde bargojuvvot nu ahte lea lagas gulahallan vuoigatvuođalaččaiguin ja geavaheddjiiguin ja sii galget doaimmahit barggu várrogasvuođain ja heivehit áigemuttu nu ahte dagaha unnimus váikkuhusa.
Sametinget utarbeider veileder for prosess og gjennomføring for Forsvarets aktiviteter som kan benyttes av grunneiere, reinbeitedistrikter og Forsvaret.
Sámediggi ráhkada bagadusa suodjalusa doaimmaid proseassaide ja čađahemiide maid eanaeaiggádat, boazoorohagat ja Suodjalus sáhttet atnit.
Være pådriver for å igangsette overvåkingsprogram for arealer som benyttes i Forsvarets øvingsaktiviteter
Leat vuojeheaddjin ráhkadit vákšunprográmma areálaid ektui maid suodjalus atná hárjehallandoaimmaide.
Vurdere kreve utredelse av konsekvensene av internasjonale øvelser i samiske områder
Árvvoštallat gáibidit čielggadusa makkár váikkuhusat sámi guovlluide leat riikkaidgaskasaš hárjehallamiin.
Forslag fra NSR og Fl yttsame lista: Forslag 2
NSR ja Johttisápmelaččaid listtu evttohus: 2. evttohus
1.2 Bruk og vern av arealer og ressurser
1.2. Areálaid ja resurssaid geavaheapmi ja suodjaleapmi
Nytt 2. avsnitt
Ođđa 2. teakstaoassi
Den samiske befolkningen lever av naturressursene på land og til havs.
Sámi álbmot eallá luondduresurssaiguin sihke nannámis ja mearas.
For å sikre disse ressursene også for framtidige generasjoner, er det viktig at Sametinget har adekvate ressurser for å kunne holde oversikt over planlagte/ønskede inngrep og aktiviteter i det samiske området, som strekker seg fra Hedmark til Finnmark fylker.
Sihkkarastin dihte dáid resurssaid maiddái boahtte buolvvaide, lea dehálaš ahte Sámedikkis leat áššáigullevaš resurssat vuoi beassá bearráigeahččat plánejuvvon/sávvojuvvon duohtademiid ja doaimmaid sámi guovlluin, mii lea Hedemárkkus gitta Finnmárkku fylkii.
Sametinget har behov for økte ressurser i areal-og miljøsaker og bevilgningene til Sametinget må speile dette behovet og disse oppgavene.
Sámediggi dárbbaša eambbo resurssaid areála- ja birasáššiide ja juolludeapmi Sámediggái ferte dávistit dáidda dárbbuide ja bargguide.
Sametinget må ha reelle muligheter til å følge alle prosesser som påvirker samiske lokalsamfunn og næringer, og videre kunne fremme innsigelser i saker der det er nødvendig, jfr. Sametingets planveileder.
Sámedikkis ferte leat duohta vejolašvuohta čuovvut buot proseassaid mat váikkuhit sámi báikegoddái ja ealáhusaide, ja maid sáhttit buktit vuosteákkaid áššiide gos dat lea dárbbašlaš, geahča Sámedikki plánaveahki.
5 Sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse Nytt 2.avsnitt
5 Sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuođus Ođđa 2. teakstaoassi
Ved merking av turstier i utmark, må organisator forpliktes til å informere om eksisterende bruk av området, samt utarbeide retningslinjer for bruk i særlig utfordrende sesonger.
Go dihkada vázzinbálgáid meahcis, ferte ovddasvástideaddji geatnegahttot muitalit dáláš geavaheami mii lea guovllus, ja maid ráhkadit njuolggadusaid mat adnojit go lea erenomáš hástaleaddji áigodagaide.
Eksempelvis for kalvingsområder i vårsesongen, for å sikre næringsgrunnlaget til primærnæringene.
Ovdamearkka dihte guottetbáikkiide giđđat, sihkkarastin dihte vuođđoealáhusaid ealáhusvuođu.
5.1 Kyst og hav som ressursgrunnlaget for sjøsamisk kultur Nytt 6.avsnitt
5.1 Riddu ja mearra mearrasámi kultuvrra resursavuođđun Ođđa 6. teakstaoassi
Ordningen med grønne konsesjoner for aktører innenfor havbruksnæringen er omdiskutert og bør revurderes snarest.
Ortnega birra mii guoská ruoná konsešuvnnaide mearradoalloealáhusa oasálasttiide lea olu ságastallojuvvon ja berre ođđasit árvvoštallot.
Oppdrettsnæringen vokser på bekostning av villaksen og videre det tradisjonelle samiske sjølaksefisket og annet tradisjonelt laksefiske.
Guollebiebmanealáhusat sturrot bahán luođulussii ja viidásit árbevirolaš sámi mearraluossabivdui ja eará árbevirolaš luossabivdui.
Nye oppdrettskonsesjoner bør kun innvilges aktører som kan vise til enten lukket eller landbasert anlegg.
Ođđa guollebiebmankonsešuvnnat berrejit addot dušše aktevrraide geat sáhttet čájehit ahte sis leat juogo giddejuvvon rusttegat dahje rusttegat mat leat gáttis.
Eksisterende havbruksaktører skal ha som mål å fortsette virksomheten i lukkede eller landbaserte anlegg.
Dáláš mearradoalloealáhusain galgá leat mihttu joatkit doaimma juogo giddejuvvon rusttegiin dahje rusttegiin mat leat gáttis.
Nytt 8.avsnitt
Ođđa 8. teakstaoassi
Svært mange, om ikke de aller fleste, kommuner fra Hedmark til Finnmark fylker har vesentlige reinbeiteområder innenfor sine kommunegrenser, selv om ikke reindriftsutøvere nødvendigvis har folkeregistrert adresse innenfor samme kommunegrenser.
Hui ollu, jus ii eanaš suohkaniin Hedemárkkus gitta Finnmárkui leat ollu boazoguohtuneatnamat suohkanrájiid siskkobealde, vaikko boazodolliin dan dihte ii leat álbmotregistrerejuvvon čujuhus seamma suohkanrájiid siskkobealde.
Reindriftens natur gjør at enkelte kommuner kan være vertskap for livsviktig kalvingsland, mens andre utgjør grunnleggende flytteleier for reinflokker på vei mellom sommer-og vinterbeiter.
Boazodoalu luondu dahká ahte muhtin suohkaniin sáhttet leat heaggadehálaš guottetbáikkit, ja eará suohkaniin fas leat dárbbašlaš johtingeainnut gaskal dálve- ja geasseorohaga.
Like fullt er områdene vesentlige for reindriftsnæringa og næringas framtid.
Dađi eanet leat dát guovllut dehálaččat boazodollui ja ealáhusa boahtteáigái.
Aktiviteter og anlegg med energiforsyning som hovedformål finner ofte sted i, og planlegges ofte lagt til, reinbeiteområder som befinner seg innenfor kommuner som har reinbeitearealer innenfor kommune grensene.
Doaimmat ja rusttegat main lea energiijabuvttadeapmi ulbmilin leat dávjá, ja plánejuvvojit biddjot boazodoalloguovlluide suohkaniidda gos leat guohtuneatnamat.
Ansvaret for å ivareta reindriftsnæringas behov og sikre beitegrunnlaget for næringa ligger også hos disse kommunene, og dette ansvaret må synliggjøres i relevant lovverk.
Ovddasvástádus váldit vára boazodoalu dárbbuid ja sihkkarastit guohtunvuođu ealáhussii, lea maid dáin suohkaniin, ja dát ovddasvástádus ferte boahtit oidnosii áššáigullevaš lágain.
Kommunene må forpliktes til å initiere dialog med reindriftsnæringa når det foreligger inngrepsplaner som vil påvirke reindriftsnæringa, for å kunne ivareta rettighetshaverne i henhold til det folkerettslige prinsippet om fritt, forhåndsinformert samtykke.
Suohkanat fertejit geatnegahttot sajustit gulahallama boazodoaluin, vai sáhttá áimmahuššat vuoigatvuođalaččaid álbmotrievttalaš prinsihpa mielde friddja ja ovdagihtii dieđihuvvon miehtama ektui.
Forslag fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe og Samer sørpå
Evttohus Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus ja Sámiin lulde
Tillegg i nest siste avsnitt:
Lasáhus nubbimaŋimus teakstaoassái:
Sametinget vil at eventuell tilrettelegging for verdiskapning i nasjonalparker og andre større verneområder skal skje på en måte som ivaretar eksisterende samiske næringer som har sitt næringsgrunnlag i verneområder.
Sámediggi háliida ahte vejolaš árvoháhkanláhčin álbmotmehciin ja eará stuorra suodjalanguovlluin galgá čađahuvvo dainna lágiin ahte dat fuolaha dálá sámi ealáhusaid main lea ealáhusvuođđu suodjalanguovlluin.
Tillegg i fjerde avsnitt:
Lasáhus njealját teakstaoassái:
De naturbaserte næringene har allerede merket de klimatiske endringer, og må tilpasse sin drift.
Luondduvuđot ealáhusa leat juo merken dálkkádatlaš rievdamiid, ja fertejit heivehit iežaset doaimma.
Den kortsiktige positive gevinsten av klimaendringen er lengre vekst- og barmarkssesong som kan gi fordeler for reindriftsnæringen.
Oanehisáiggi positiiva vuoitu dálkkádatrievdamii lea guhkit šaddan- ja bievlavuodjináigodat mii sáhttá leat ovdun boazodollui.
Men vi ser også at temperatursvingninger rundt frysepunktet på vinteren gjør at reinen får problemer med å nå ned til beitene på grunn av ising, og økt temperatur sommerstid gir mer sykdoms- og parasittplager.
Muhto mii oaidnit maiddá ahte temperatuvrra rievddadallamat jiekŋunčuoggá birra dálvet addá bohccuide váttisvuođa beassat guohtuma rádjai jieŋa geažil, ja báhkkasat temperatuvra geasset addá eanet dávda- ja parasihttagivssiid.
Utbrudd av miltbrann blant urfolk og rein på Yamal i 2016 viser at dette kan ha store negative konsekvenser.
Dáđvesonahat álgoálbmogiid ja bohccuid gaskkas Yamalaa 2016:s čájeha ahte das sáhttet leat stuorra negatiiva váikkuhusat.
Også utbrudd av CWD blant klovdyr, der smitten trolig kommer fra Canada, viser at dette er et internasjonalt problem, som må håndteres raskt.
Maiddái CWD dávda gazzaspiriid gaskkas, mas dávda várra boahtá Kanada, čájeha ahte dát lea riikkaidgaskasaš váttisvuohta, maid ferte jođánit gieđahallat.
Avbøtende tiltak i slike tilfeller må igangsettes og nasjonale myndigheter må ta ansvar for å begrense skader og omfang.
Váidudeaddji doaibmabijuid dakkár dáhpáhusain ferte álggahit ja riikkalaš eiseválddit fertejit váldit ovddasvástádus das ahte ráddjet vahágiid ja viidodaga.
Nytt sjette avsnitt:
Ođđa guđát teakstaoassi:
Samtidig som klimaendringer vil medføre utfordringer for eksisterende naturbaserte næringer vil de også representere muligheter for nye næringer, som tildels vil være i konkurranse og være en potensiell trussel for eksisterende næringer.
Seammás go dálkkádatrievdamat buvttihit hástalusaid dálá luondduvuđot ealáhusaide, de dat maid addet vejolašvuođaid ođđa ealáhusaide, mat muhtumassii šaddet gilvalit dálá ealáhusaiguin ja šaddet vejolaš áittan daidda.
Eksempelvis vil isfrie polområder åpne muligheter for økt transport av olje og gass i områder som i dag brukes til fiskeri.
Ovdamearkka dihtii rahpet jieŋahis polaguovllut vejolašvuođaid eanet fievrrideapmái mearraguovlluin mearradollui davvin.
I tillegg vil klimatilpasningstiltak kunne utgjøre en trussel for naturbaserte urfolksnæringer, slik som massiv satsning på grønn energi på land.
Dasa lassin sáhttet dálkkádatheivehallandoaibmabijut leat áittan luondduvuđot álgoálbmotealáhusaide, nu go issoras stuorra áŋgiruššan ruoná energiijain eanaguovlluin.
For at samiske næringer og lokalsamfunn skal kunne tilpasse seg til klimaendringer må forvaltningen ta hensyn til klimaeffektene på de økosystemene som danner grunnlaget for tradisjonelle samiske næringer.
Vai sámi ealáhusat ja báikegottit galget sáhttit heivehit iežaset dálkkádatrievdamiidda, de ferte hálddašeapmi váldit vuhtii dálkkádatváikkuhusaid daidda ekovuogádagaide mat leat vuođđun árbevirolaš sámi ealáhusaide.
Dette betyr aktiv bruk av et føre-var-prinsipp, som gir større mulighet for fleksibilitet i møte med det ukjente.
Dat mearkkaša árjjalaččat geavahit dan prinsihpa ahte dustet hástalusaid ovddalgihtii, mii addá stuorát vejolašvuođa dávggasvuhtii go deaivida dakkár mii lea amas.
Staten Norge må anerkjenne samenes tradisjonelle kunnskap, innovasjoner og praksis, som troverdige verktøy i arbeidet med klimaendringer, samt sikre samisk medbestemmelser i både politiske og administrative beslutningsprosesser.
Norgga stáhta ferte dohkkehit sámiid árbedieđu, innovašuvnnaid ja geavada, jáhkehahtti reaidun dálkkádatrievdanbarggus, ja sihkkarastit sámi mielváikkuheami sihke politihkalaš ja hálddahuslaš mearridanproseassaide.
Staten må også bidra til at samiske lokalsamfunn er i stand til å møte utfordringer som vil inntreffe.
Stáhta ferte maid váikkuhit dasa ahte sámi báikegottit nagodit dustet daid hástalusaid mat bohtet.
Nytt siste avsnitt:
Ođđa maŋimus teakstaoassi:
Forskning på klima og effektene på rein må følges opp med konkrete prosjekter, slik at det kan utvikles og iverksettes avbøtende tiltak.
Dálkkádatdutkama ja váikkuhusaid dutkama bohccuide ferte čuovvolit konkrehta prošeavttaiguin, vai sáhttá ovddidit ja čađahit váidudeaddji doaibmabijuid.
Universitetet i Tromsø jobber med forvaltningsmessige problemstillinger med biodiversitet og inkluderer klimaforskning.
Romssa universitehta bargá hálddahuslaš čuolbmačilgehusaiguin mat gusket biodiversitehtii ja dálkkádatdutkamii.
Tillegg avslutning i delkapitlet:
Lasáhus oassekapihttala lohppii:
Satse på økt klimaforskning, konsekvenser og effekter på primærnæringene
Áŋgiruššat eanet dálkkádatdutkamiin ja váikkuhusaiguin vuođđoealáhusaide
Støtte opp om nye teknologiske løsninger i pilotprosjekter som kan benyttes av næringa
Doarjut ođđa teknologalaš čovdosiid ovddasmanni prošeavttain mat sáhttet leat ávkin ealáhussii
Igangsette et fellespolitisk, sektorovergripende samarbeid på regjerings- og departementsnivå for kunnskap om natur, rovvilt, klima, rein og reindrift
Álggahit oktasašpolitihkalaš, suorgerasttideaddji ovttasbarggu ráđđehus- ja departemeantadásis háhkan dihtii máhtu luonddu, boraspiriid, dálkkádaga, bohccuid ja boazodoalu birra
Nytt underkapittel
Ođđa vuollekapihtal
3.5 Oppdrett – havbruk – fiskeri
3.5 Biebman – mearradoallu – guolástus
Målet innenfor fiskeriene i de sjøsamiske områdene er å skape en bærekraftig og lønnsom fiskeri- og havbruksnæring.
Mearrasámi guovlluid guolástusaid mihttomearri lea oččodit ceavzilis ja gánnáhahtti guolle- ja mearradoalloealáhusa.
Ressursgrunnlaget må sikres slik at folk får trygge og gode arbeidsplasser.
Resursavuođđu ferte sihkkarastojuvvot nu ahte olbmuin leat oadjebas ja buorit bargosajit.
Fram til 2010 kunne Sametinget konsultere med fiskeridirektoratet om tildeling av oppdrettskonsesjoner.
2010 rádjai sáhtii Sámediggi konsulteret guolástusdirektoráhtain biebmankonsešuvnnaid juohkima oktavuođas.
Denne myndigheten ble flyttet til fylkeskommunen etter innføringen av forvaltningsreformen.
Dát váldi sirdojuvvui fylkkagildii maŋŋá hálddašanođastusa ásaheami.
Det vil være fordelaktig at det i Sametingets planveileder tas inn en formulering som regulerer forholdet mellom arealer for tradisjonell næringsutøvelse og havbruk.
Livččii ovdun jus Sámedikki plánaveahkkái váldošii mielde dajaldat mii mudde árbevirolaš ealáhusdoaimmaheami ja mearradoalu areálaid gaskavuođa.
Verdien av et sjøområde omhandler ikke bare den økonomiske verdien, men også verdien av den økologiske, sosiale og kulturelle bærekraften til det materielle grunnlaget for fisket.
Mearraguovllu árvvus ii leat sáhka dušše ekonomalaš árvvus, muhto maiddái guolástusa ávnnaslaš vuđđosa ekologalaš, sosiála ja kultuvrralaš ceavzima árvvus.
I saker om konflikt mellom fiske og oppdrett må det avklares om det foreligger allerede eksisterende rettigheter til sjøarealene.
Guolástusa ja biebmama riidoáššiin ferte čielggadit gávdnojit go doppe juo vuoigatvuođat mearraareálaide.
Det kan også forekomme konflikter mellom ulike grupper av brukere innenfor samme næring, slik som mellom fjordfiske med passive redskaper og kystfiske med aktive redskaper.
Sáhttet maid leat riiddut seamma ealáhusa geavaheddjiid iešguđet joavkkuid gaskkas, nu go passiiva bivdosiid geavaheaddji vuotnaguolásteami ja aktiiva bivdosiid geavaheaddji riddoguolásteami gaskkas.
Mange kommuner er kommet godt i gang med utarbeiding av kystsoneplaner.
Ollu gielddat leat bures ráhkadišgoahtán riddoavádatplánaid.
Disse planene må omfatte det som berører samisk kultur og samfunnsliv.
Dáin plánain ferte leat mielde dat mii guoská sámi kultuvrii ja servodateallimii.
3.6 Innlandsfiske
3.6 Sáivaguolásteapmi
Som tilleggsnæring har innlandsfisket et utviklingspotensiale.
Lasseealáhussan lea sáivaguolásteamis ovdánanvejolašvuohta.
En del strukturelle forhold gjør det imidlertid komplisert å få dette til å bli en attraktiv næring.
Muhtun struktuvrralaš bealit dahket dattetge váttisin oažžut dan šaddat geasuheaddji ealáhussan.
om motorferdsel i utmark en del begrensninger i benyttelse av ressursene.
Earret eará bidjá Mohtorjohtolatláhka muhtun ráddjehusaid resurssaid geavaheapmái.
behov for bedring av mottakssituasjonen. Dette for å sikre avsetningen.
Šaddá dárbu buoridit vuostáiváldindili vai lea vejolaš vuovdit guliid.
Tilleggssetning i første avsnitt i kapitlet.
Lassecealkka kapihttala vuosttaš teakstaoassái.
Et godt samvirke mellom samiske interesser og offentlige myndigheter i beslutninger knyttet til areal, naturvern og ressursutvinningsforvaltning er avgjørende for at naturgrunnlaget for samiske kultur sikres.
Buorre ovttasdoaibman sámi beroštusaid ja almmolaš eiseválddiid gaskkas daid mearrádusaid oktavuođas mat čatnasit areálii, luonddugáhttemii ja resursaávkkástallanhálddašeapmái lea mearrideaddjin dasa ahte sámi kultuvrra luondduvuođus sihkkarastojuvvo.
Forvaltningen av reindrift skal være i tråd med rettsgrunnlaget.
Boazodoalu hálddašeapmi galgá čuovvut riektevuođu.
Sametinget legger til grunn at det relevante kunnskapsgrunnlaget skal også omfatte tradisjonell kunnskap.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte relevánta máhttovuođđu galgá maid fátmmastit árbedieđu.
Tilleggssetning før siste avsnitt:
Lassecealkka ovdal maŋimus teakstaoasi:
Mangel på avbøtende tiltak eller avbøtende tiltak som foreslås uten å være kvalitetssikret, er en av de problemstillingene som rettighetshavere og berørte interesser opplever.
Váilevaš váidudeaddji doaibmabijut dahje váidudeaddji doaibmabijut mat evttohuvvojit almmá kvalitehtasihkkarastima haga, lea okta dain čuolbmačilgehusain maid vuoigatvuođalaččat ja guoskevaš beroštusat vásihit.
Tilleggspunkter under strategier:
Lassečuoggát strategiijaid vuolde:
De statlige forvaltningsorganene må legge til rette for å fremskaffe oversikt over det samlede arealinngrep i reinbeitedistriktene, så som hyttebygging, skogsbilveier, nydyrkinger og andre utbygginger i reinbeiteområdene.
Stáhta hálddašanorgánat fertejit láhčit dasa ahte oččodit dieđuid ollislaš areálasisabahkkemis boazoguohtunguovlluide, nu mo bartahuksen, meahccebiilageainnut, ođđa eanaráhkadeamit ja eará huksemat boazoguohtunguovlluide.
Sametinget vil bidra til å sikre at forvaltningen er i tråd med rettsgrunnlag, og sikre tvisteløsningsmekanismer for å unngå langvarige rettssaker om siidaers rettigheter.
Sámediggi áigu váikkuhit dasa ahte hálddašeapmi čuovvu riektevuođu, ja sihkkarastit riidočoavdinvugiid eastadan dihtii guhkilmas diggeáššiid siiddaid vuoigatvuođaid dáfus.
Tillegg i siste avsnitt:
Lasáhus maŋimus teakstaoassái:
Sametinget ser det som avgjørende at samiske interesser og rettighetshavere sikres retten til å bli konsultert i spørsmål som berører vårt naturgrunnlag.
Sámediggi oaidná mearrideaddjin ahte sámi beroštusaide ja vuoigatvuođalaččaide sihkkarastojuvvo vuoigatvuohta konsulterejuvvo dakkár áššiin mat gusket min luondduvuđđosii.
Selv om konsultasjonsplikten så langt ikke er fastsatt i lov, gjelder denne folkerettslige plikten også for lokale og regionale myndigheter.
Vaikke vel konsultašuvdnageatnegasvuohta ii leat ge vel mearriduvvon lága bokte, de gusto dát álbmotrievttálaš geatnegasvuohta maiddái báikkálaš ja regionála eiseválddiide.
Det er viktig å få styrket mulighetene for en reell og aktiv deltakelse for samiske interesser og rettighetshaver i beslutningsprosessene om endret bruk av arealer og naturgrunnlag.
Lea deaŧalaš oažžut nannejuvvot vejolašvuođaid duohta ja árjjalaš oassálastimii sámi beroštusaid ja vuoigatvuođalaččaid várás mearridanproseassaide areálaid ja luondduvuđđosa rievdaduvvon geavaheami birra.
For å oppnå dette i kommunal forvaltning bør kunnskapen om samisk kultur, samfunnsforhold og rettigheter økes.
Dán juksan dihtii gieldda hálddašeamis berre lasihit máhtu sámi kultuvrra, servodatdiliid ja vuoigatvuođaid birra.
Også i kommuner med betydelig samisk befolkning mangler det kunnskap og kompetanse om samiske forhold.
Maiddái gielddain main lea mearkkašahtti stuorra sámi álbmot, váilu máhttu ja gelbbolašvuohta sámi diliid birra.
Sametinget anser det som presserende at det gjennomføres en forvaltningsrevisjon, slik at ansvar for planlegging og gjennomføring av kunnskapsheving kan komme på plass.
Sámediggái lea hui deaŧalaš ahte čađahuvvo hálddašanođasmahttin, vai ovddasvástádus máhttoloktema plánemis ja čađaheamis sáhttá čađahuvvot.
Sametinget er ikke dimensjonert for det ansvar man har gjennom Plan-og bygningsloven.
Sámedikkis eai dat návccat mat gáibiduvvojit dan ovddasvástádussii mii das lea Plána- ja huksenlága vuođul.
Samiske interesser og rettighetshavere må samtidig få styrket sin kapasitet og kompetanse til å delta i beslutningene.
Sámi beroštusat ja vuoigatvuođalaččat fertejit seammás oažžut nannejuvvot sin návccaid ja gelbbolašvuođa sáhttit oassálastit mearrádusaide.
Tilleggspunkter under strategier:
Lassečuoggát strategiijaid vuollai:
Sametinget skal bruke sin innsigelsesmyndighet til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutvikling for fremtidige generasjoner på en tydelig og konstruktiv måte.
Sámediggi galgá geavahit iežas vuostecealkinválddi sihkkarastin dihtii sámi kultuvrra ja ealáhusovddideami luondduvuđđosa boahttevaš buolvvaid várás čielga ja konstruktiiva láhkai.
Sametinget må få rammer for å få styrket og utviklet sin egen veilederrolle ovenfor kommunene med tanke på at de skal bedre kunne legge til rette for reell medvirkning av direkte berørte samiske interesser.
Sámediggi ferte oažžut rámmaid vai sáhttá nannet ja ovddidit iežas bagadanrolla gielddaid ektui dainna áigumušain ahte buorebut láhčit duohta mielváikkuheapmái daid sámi beroštusaid várás mat leat njuolgga guoskkahuvvon.
Tredje avsnitt utgår i sin helhet, avsnittet begynner med: Fra 2015 har Sametinget etablert en søknadsbasert tilskuddspost…
Goalmmát teakstaoassi sihkkojuvvo ollásit, teakstaoassi álgá ná: 2015 rájes lea Sámediggi ásahan ohcanvuđot doarjjapoastta…
I siste avsnitt utgår setningen som begynner med:
Maŋimus teakstaoasis sihkkojuvvo cealkka mii álgá ná:
Reinbeitedistriktene får tilskudd over reindriftsavtalen …
Orohagat ožžot doarjaga boazodoallošiehtadusa bokte …
Tilleggspunkt under strategier:
Lassečuokkis strategiijaid vuollai:
Sametinget skal arbeide for at det utarbeides retningslinjer til konsultasjonsavtalen som gir reinbeitedistriktene/siidaene økonomi til å ha nødvendig kompetanse og kapasitet til å delta i konsultasjoner som en mer jevnbyrdig part.
Sámediggi galgá bargat dan ala ahte ráhkaduvvojit njuolggadusat konsulterenšiehtadussii mat addet orohagaide/siiddaid ekonomiija vai lea dárbbašlaš gelbbolašvuohta ja návccat oassálastit konsultašuvnnaide ovttadássásaš beallin.
Tillegg i første avsnitt:
Lasáhus vuosttaš teakstaoassái:
Sametingets målsetting er at det stilles særskilte krav til utredere som skal beskrive planenes og tiltakenes konsekvenser til reindrifta.
Sámedikki mihttomearri lea ahte biddjojuvvot sierra gáibádusat daidda čielggadeddjiide mat galget válddahit plánaid ja doaibmabijuid váikkuhusaid boazodollui.
Det bør stilles krav om kunnskap om samisk kultur og de spesifikke næringer/temaer som skal utredes.
Berre bidjat gáibádus máhttui sámi kultuvrra birra ja daid sierra ealáhusaid/fáttáid birra mat galget čielggaduvvot.
Å ha kjennskap til fagutrykk og naturbeskrivelser bør også være en del av kompetansen en utreder bør ha.
Dat ahte dovdat fágadoahpagiid ja luondduválddahusaid berre maid leat oassin dan gelbbolašvuođas mii čielggadeaddjis berre leat.
I tillegg bør det utvikles statlige retningslinjer for hvordan de berørte reinbeitedistriktene skal involveres i arbeidet for at sakene skal bli forsvarlig utredet.
Dasa lassin berrejit ráhkaduvvot stáhta njuolggadusat das mo guoskevaš orohagat galget searvvahuvvot bargui vai áššit šaddet dohkálaččat čielggaduvvot.
Tilleggsord i tredje avsnitt:
Lassesátni goalmmát teakstaoassái:
Det er lite hensiktsmessig å bruke verktøy som er utviklet for å dokumentere jordbrukets naturbruk og landskapsforståelse.
Lea uhccán ulbmillaš geavahit reaidduid mat leat ráhkaduvvo dasa ahte duođaštit eanadoalu luonddugeavaheami ja eanadoalloáddejumi.
Flere stiller seg også kritiske til hvordan utredere kvalifiseres til å gjøre utredninger.
Ollugat moitet maiddái dan mo čielggadeaddjit ožžot gelbbolašvuođa dahkat čielggadusaid.
Tilleggspunkt under mål:
Lassečuokkis mihttomeriid vuolde:
Det skal være et statlig ansvar at de kumulative effektene av utbygginger utredes.
Galgá lea stáhta ovddasvástádus das ahte huksemiid kumulatiiva váikkuhusat čielggaduvvojit.
5.3 Beitegrunnlaget for reindrift – Tilleggsoverskrift på delkapitlet
5.3 Boazodoalu guohtunvuođđu - Lassibajilčála oassekapihttalii Boazoguohtunguovlluid suddjen
Endring i første avsnitt:
Rievdadus vuosttaš teakstaoasis:
For å sikre en fremtidig levedyktig og sterk reindriftsnæring, må reindrifta ha arealer for alle årstidsbeiter, flytteleier og særverdiområder for rein.
Sihkkarastindihte ceavzilis ja nanu boazodoalloealáhusa boahtteáiggis, de fertejit boazodoalus leat eatnamat buot jahkodatguohtumiidda, johtingeainnut ja earenoamášárvoguovllut bohccuide.
Tillegg nytt andre avsnitt:
Lasáhus ođđa nubbi teakstaoassi:
I sørsamiske reinbeitedistrikter/sijte er beitebruken spredt over flere fylker og flere kommuner.
Lullisámi orohagain ja siiddain doaibmá guođoheapmi máŋgga fylkkas ja máŋgga suohkanis.
Her er det også relativt få sijte/siidaandeler.
Doppe leat maid unnán siidaossosat.
I tillegg kommer grenseoverskridende reindrift med kommuner/län på svensk side, som representerer utfordringer da det ikke er vedtatt noen grenseoverskridende reinbeitekonvensjon.
Dasa lassin boahtá rájáidrasttildeaddji boazodoallu suohkaniiguin ruoŧabeale, mat ovddastit hástalusaid danne go ii leat mearriduvvon makkárge rájáidrasttildeaddji boazoguohtunkonvenšuvdna.
Tilleggspunkt under mål:
Lasáhus mihtuid vuollái:
Sametingets målsetting er at reindrifta har tilgang til nødvendige beitearealer, flyttleier og særverdiområder.
Sámedikki mihttomearri lea ahte boazodoalus leat olahanmuttus dárbbašlaš guohtuneatnamat, johtingeainnut ja earenoamášárvoguovllut.
Det må være muligheter for at nye arealer, og at arealer som tidligere har vært fredet og benyttet til reinbeiter, åpnes for bruk av reindriftsnæringen.
Ferte leat vejolašvuohta rahpat ođđa areálaid, ja areálaid mat ovdal leat ráfáiduhtton ja geavahuvvon boazodollui, nu ahte boazodoallu sáhttá daid geavahit.
Tilleggspunkter under strategier:
Lassičuoggát strategiijaid vuollái:
Energi- og industriutbygginger må veies opp mot de totale inngrep i reinbeiteområder, og de kumulative effektene må synliggjøres.
Energiija- ja industriijahuksemat fertejit vihkkedallot oppalaš sisabahkkemiid ektui boazoguovlluin, ja lassáneaddji bohtosat fertejit čalmmustahttot.
Intensivere arbeidet med ferdigstillelse og oppdatering av reindriftskart, slik at samfunnsplanene i kommunene tar utgangspunkt i reindriftens bruk av områdene.
Bidjat lasi návccaid bargui oažžut válmmasin ja ođasmahttit boazodoallokártta, nu ahte servodatplánejeaddjit suohkaniin atnet vuolggasadjin boazodoalu geavaheami guovlluin.
Gjennomgå retningslinjer for hvordan reindriftsnæringen skal ivaretas i sameksistens med andre næringer
Geahčadit njuolggadusaid movt boazoealáhus galgá vuhtiiváldojuvvot ovttasdoaibmamis eará ealáhusaiguin.
Tillegg siste avsnitt:
Lasáhus maŋimuš teakstaoassái:
Regjeringens målsetting og strategi for energiutbygginger vil ikke nødvendigvis hensynta samiske rettighetshavere og brukeres behov.
Ráđđehusa áigumuš ja strategiija energiijahuksemiidda eai soaitte vuhtiiváldit sámi riektelaččaid ja geavaheddjiid dárbbuid.
I områder der det allerede er tildelt store arealer til annen offentlig bruk, må energiutbygginger minimeres for å hindre ytterligere press på samisk arealbruk.
Guovlluin gos leat juo addán stuorra areálaid eará almmolaš geavaheapmái, ferte unnidit energiijahuksemiid vai eastadivčče eambbo bahkkema sámi areálageavaheapmái.
Tilleggspunkt under strategier:
Lassičuoggát strategiijaid vuollái:
Sametinget vil prioritere å gi samtykke til energiutbygginger som ikke er til hinder for samiske næringer, og skal vurdere det totale inngrep i de enkelte sakene.
Sámediggi áigu vuoruhit energiijahuksemiidda mieđihit mat eai heađuš sámi ealáhusaid, ja áigu árvvoštallat ollislaš billisteami iešguđet áššiin.
Tilleggssetning i tredje avsnitt:
Lassicealkka goalmmát teakstaoassái:
Hensyn til eksisterende samisk bruk må også omfatte tilstøtende landområder.
Dálá sámi geavaheami vuhtiiváldin ferte maid guoskat guovlluide mat leat bálddas.
Tillegg etter siste avsnitt:
Lasáhus maŋábeallai maŋimuš teakstaoasi:
Lover, forskrifter og retningslinjer om jakttider og jaktbare arter må ta hensyn til at naturen og ressursene er det materielle grunnlaget for samisk kultur, språk og samfunnsliv.
Lágat, láhkaásahusat ja njuolggadusat bivdoáiggiid ja náliid birra maid sáhttá bivdit fertejit vuhtiiváldit ahte luondu ja luondduriggodagat leat sámi kultuvrra, giela ja servodateallima ávnnaslaš vuođđu.
Det må tilrettelegges slik at uttak av materialer, skinn og annet som har langvarige tradisjoner kan videreføres.
Ferte láhččojuvvot nu ahte sáhttá boahtteáiggis ávdnasiid ja náhki viežžat ja eará árbevieruid seailluhit.
Det kan eksempelvis være for å kunne videreføre tradisjonen med oterskinn som en del av den tradisjonelle koftelua for menn i enkelte samiske distrikter.
Ovdamearkka dihte galggašii beassat seailluhit árbevieru čeavránáhki ektui mii muhtun sámi guovlluin geavahuvvo albmáid sámi gahpirii.
Statlige virksomheter og selskaper må ikke styres slik at det oppstår misforhold mellom tradisjonell samisk bruk av utmark og nasjonale satsingsområder.
Stáhtalaš doaimmat ja gávpelágádusat eai ábut jođihuvvot nu ahte árbevirolaš sámi meahccegeavaheapmi ja nationála áŋgiruššansuorggit eai soaba oktii.
Offentlige grunneiere bør bestrebe seg på å ha god dialog med samiske brukere og rettighetshavere, spesielt i områdene sør for Finnmark.
Almmolaš eanaeaiggádat berrejit bargat dan ala ahte bures gulahallat sámi geavaheddjiiguin ja riektelaččaiguin, earenoamážit guovlluin Finnmárkku máttabealde.
Sametinget ønsker regionale samarbeidsfora der disse er representert.
Sámediggi háliida ovttasbargoforumiid gos sii leat mielde.
Tilleggspunkt under strategier:
Lassičuokkis strategiijaid vuolde:
Sametinget vil gjennom samarbeidsavtaler være pådriver for å få opprettet regionale samarbeidsforumer for utmarksbruk.
Sámediggi áigu ovttasbargošiehtadusaid bokte vuolggahit regionála ovttasbargoforumiid ásaheami meahcásteapmái.
Tillegg i første avsnitt:
Lassin vuosttaš teakstaoassái:
Sametinget vil fortsatt sikre at samiske rettigheter og interesser ivaretas i forvaltningen av grunnen i Finnmark og at bygdene i Finnmark kan benytte seg av og forvalte fornybare ressurser i sine nærområder.
Sámediggi áigu sihkkarastit ahte sámi vuoigatvuođat ja beroštumit vuhtiiváldojuvvojit Finnmárkku eatnama hálddašeamis, ja ahte márkanbáikkit Finnmárkkus sáhttet geavahit ja hálddašit ođasmahtti resurssaid lágašguovlluin.
Tilleggsord i tredje avsnitt:
Lassisátni goalmmát teakstaoassái:
Selv om samisk bruk og rettstenking kan avvike fra norske juridiske begrep som eiendomsrett og bruksrett, må tradisjonell samisk bruk av områdene telle som grunnlag for en framtidig forvaltning.
Vaikke vel sámi geavaheapmi ja riektejurddašeapmi sáhttá spiehkastit Norgga juridihkalaš doahpagiin nu go oamastanvuoigatvuohta ja geavahanvuoigatvuohta, de galgá guovlluid árbevirolaš sámi geavaheapmi adnot vuođđun boahttevaš hálddašeapmái.
Tilleggssetning i fjerde avsnitt:
Lassicealkka njealját teakstaoassái:
En helhetlig forvaltning som vurderer og ivaretar alle samiske interesser og rettigheter med likeverdig samisk deltakelse i beslutningene vil styrke grunnlaget for samisk kultur og næring.
Ollislaš hálddašeapmi mii veardida ja vuhtii váldá buot sámi beroštumiid ja vuoigatvuođaid seammaárvosaš sámi oasseváldin mearrádusain boahtá nannet sámi kultuvrra ja ealáhusa vuođu.
Tilleggsord i femte avsnitt:
Lassisátni viđát teakstaoassái:
Sametingets syn er at en helhetlig forvaltning av fornybare naturresurser i Finnmark må skje ut fra en forståelse av at lokalbefolkninga har et selvstendig rettsgrunnlag i sedvane og alders tids bruk til utnyttelse av fornybare naturgoder.
Sámedikki oaidnu lea ahte ođasmuvvi luondduresurssaid ollislaš hálddašeapmi Finnmárkkus ferte dahkkojuvvot dakkár áddejumi vuođul ahtte báikkálaš álbmogis lea iehčanas riektevuođđu virolašvuođas ja dološ áiggis rájes geavaheami bokte ávkkástallamiin ođasmuvvi luondduriggodagaiguin.
Tilleggsavsnitt:
Lassi teakstaoassi:
I områdene sør for Finnmark er det en rekke private eiere, og Statsskog forvalter den statlige grunnen.
Guovlluin Finnmárkku máttabealde leat olu priváhta eaiggádat, ja Statsskog hálddaša stáhta eatnama.
Fjellstyrer har et utstrakt forvaltningsansvar, og her er den samiske bruken av utmark ikke representert.
Várrestivrrain leat stuora hálddašanovddasvástádus, ja dás ii leat sámi meahccegeavaheapmi ovddastuvvon.
Fjellstyrene kan legge begrensninger for den samiske kulturen og samisk utmarksbruk.
Várrestivrrat sáhttet bidjat hehttejumiid sámi kultuvrii ja sámi meahccegeavaheapmái.
Følgende punkt under mål utgår:
Čuovvovaš čuokkis mihtuid vuolde váldo eret:
Tillegg nytt underkapittel:
Lassin ođđa vuollekapihtal:
8.5 Samisk arealbruk sør om Finnmark
8.5 Sámi areálageavaheapmi Finnmárkku máttabealde
NOU 2007:13 Den nye sameretten ble avlevert Justisdepartementet 3.desember 2007.
NOU 2007:13 Ođđa sámevuoigatvuohta geigejuvvui Justisdepartementii juovlamánu 3. beaivvi 2007.
Denne utredningen foreslår endringer i en rekke lover og den offentlige forvatningen for å ivareta samiske rettigheter.
Dát čielggadeapmi evttoha nuppástuhttit moanaid lágaid ja almmolaš hálddašeami áimmahuššat sámi vuoigatvuođaid.
Noe av dette er fulgt opp mens anerkjenning og kartlegging av samiske rettigheter til land og ressurser ennå ikke er igangsatt.
Muhtin oassi dáin lea čuovvoluvvon, muhto sámi vuoigatvuođaid dohkkeheapmi ja vuoigatvuođat eatnamiidda ja luondduriggodagaid kárten ii leat vel álggahuvvon.
Det er også en stor folkerettslig mangel at man i selve utredningen NOU 2007:13 vil begrense rettighetskartlegging kun til umatrikulert grunn og begrense samisk deltakelse i forvaltning av restgrunnen til et mindretall.
Lea maid stuora álbmotrievtti váilevašvuohta ahte ieš NOU 2007:13 čielggadeamis áigot rádjet vuoigatvuođaidkártema dušše eatnamiidda mat eai leat matrikulerejuvvon ja rádjet sámi oassálastima unnitlohkui eará eatnamiin.
Det kan stilles legitime spørsmål ved flere av de private eiendomservervingene i områder sør for Finnmark.
Sáhttá bidjat gažaldaga makkár lobálašvuohta lea priváhta eaiggádašservviide mat leat Finnmárkku máttabealde.
Det er derfor viktig at kartlegging ikke bare foregår på privat grunn men at også rettshistorien til disse områdene synliggjøres gjennom denne kartleggingen.
Danin lea dehálaš ahte kárten ii leat dušše priváhta eatnamin muhto maiddái ahte dáid guovlluid riektehistorjá čalmmustahttojuvvo dán kártema bokte.
Stadig marginalisert samisk bruk av arealer er intet argument for at samisk deltakelse i forvaltningsbeslutningene skal reduseres til et mindretall.
Dađi čavgejuvvon sámi areála geavaheapmi ii leat argumeanta dasa ahte sámi oasseváldin hálddašanmearrádusain unniduvvo unnitlohkui.
Det er heller et argument for at samisk deltakelse i forvaltningen av restgrunnen må være likeverdig med alle andre interesser.
Dat lea baicce argumeanta dasa ahte sámi oasseváldin reastaeatnama hálddašeamis galgá leat seammaárvosaš go earáid beroštumit.
Sørsamisk språks og kulturs overlevelse er sterkt knyttet til sørsamisk reindrift og sørsamisk reindrift er avhengig av arealer.
Máttasámi giela ja kultuvrra ceavzin lea garrasit čatnon máttasámi boazodollui ja máttasámi boazodoallu lea areálaiguin gitta.
Av den grunn omfatter den sørsamiske arealbruken i det vesentlige reindriftens arealbruk.
Máttasámi areálageavaheapmi lea dan sivas seammá go boazodoalu areálageavaheapmi.
Yttergrensen for sørsamisk reindrift mot sør og vest ble fastsatt tidlig i forrige århundre.
Máttasámi boazodoalu rádjá mátta ja oarjjabealde lea mearriduvvon mannán čuohtelogu álggus.
Tradisjonelle reindriftsområder som Gausdalsvidda og Trollheimen ble stengt for samisk reindrift.
Árbevirolaš boazodoaluguovllut dego Gausdalsduottar ja Trollheimen eai beassan geavahuvvot šat.
Reindrifta i Trollheimen ble formelt tillatt på spesielle vilkår fra 1984, og har også fått et landskapsvernområde.
Boazodoallu Trollheimenis oaččui erenomáš lobi 1984 rájes, dát guovlu lea maid luonddusuodjalanguovlu.
Dette mens den forvilla tamreinen på Gausdalsvidda fikk status som villrein og la grunnlag for Forollhogna nasjonalpark.
Gausdalsduoddara bohccot ožžo stáhtusa goddin ja dahke vuođu Forollhogna álbmotmeahccái.
Sørsamer la også mye av grunnlaget for tamreinlagene som oppsto i tilknytning til Hardangervidda.
Máttasámit ledje maid mielde ahte boazosearvvit ásahuvvojedje Hardangerduoddarii.
Noen av disse var relativt store og gikk bra i perioder, men det siste ble lagt ned på slutten av 1950 - tallet.
Muhtin dáid servviin ledje oalle stuorrá ja nagodedje bures doaibmat, muhto maŋimuš heaittihuvvui loahpageahčen 1950.
I vernplanprosessen for bl.a Blåfjella/Skjækerfjella har sørsamiske talsmenn gitt et klart uttrykk av at i stedet for å være et reelt vern, var nasjonalparkene i ferd med å bli redskaper for konkurrerende arealbruksinteresser.
Låarte-Skæhkere ovddasteaddjit leat addán čielga oainnuid ahte álbmotmeahcit leat šaddan reaidun areálaberošteddjiid gilvui iige suodjaleami várás.
Myndighetene sier at man tar hensyn til og legger vekt på reindrifta, mens reindriftssamene fortsatt opplever at deres argumentasjon ikke tas hensyn til.
Eiseválddit dadjet ahte váldet vuhtii ja deattihit boazodoalu, muhto boazodoallit vásihit ain ahte sin argumeanttat eai váldo vuhtii.
Samisk interesser ble ansett som mindretallsinteresser og måtte vike.
Sámi beroštumit gehččojuvvojit vuolitárvosažžan ja fertejit čáhkket saji.
Reindriftas arealbruk kommer inn som tredjeformål, prioritert etter naturvern og friluftsliv.
Boazodoalu areálageavaheapmi vuoruhuvvo goalmmádin, maŋŋá luonddusuodjaleami ja olgoáibmodoaimmaid.
I Selbudommen fra 2001 fremheves det at ”Rettserverv ved alders tidsbruk hvilerpå tre elementer: det må foreligge en viss bruk, som har funnet sted i lang tid, og ha skjedd i god tro”.
Selbuduomus 2001 daddjo ahte “Riekteháhkan áiggiid geavaheami badjel, das leat golbma oasi: ferte leat vissis geavaheapmi mii lea leamaš guhkit áiggi badjel, ja dáhkkon buori jáhkus”.
Selbudommen la vekt på samiske kulturelle særtrekk, reindriftens egenart, reinens næringsvandring og bruk av naturlandskapet.
Selbuduopmu bijai deatti sámi kultuvrralaš iešvuođaide, boazodoalu iešláhki, bohcco guohtumii ha luonddu geavaheapmái.
Dette ledet til at reinbeitedistriktene Essand og Riast-Hylling vant fram med krav om beiterett innenfor nærmere angitte private områder i Sebu kommune grunnet i alders tids bruk.
Dát dagahii ahte boazodoaluguovllut Essan ja Riast-Hylling vuite go gáibidedje guohtunvuoigatvuođaid vissis priváhta guovlluin Selbu gielddas go leat guhkit áigge geavahan dáid guovlluid.
Storstilt vindkraftutbygging på Fosenhalvøya blir et alvorlig hinder og inngrep i reindriftens arealbruk.
Stuora bieggafápmohuksen Fosen-njárggas lea cakkus ja sisabahkken boazodoalu areálageavaheapmái.
Tilsvarende prosess er i gang i Kalvvatnan i Nordland og i Sør-Trøndelag med vindkraftutbygging.
Dákkár proseassa lea maid jođus Kalvvatnan Norlánddas ja Mátta-Trøndelágas.
Mål: Få igangsatt kartleggings og anerkjennelsesprosessene sør for Finnmark
Mihttomearri: Oažžut johtui kárten ja dohkkehanproseassa Finnmárkku máttábealde.
- Sametinget vil gjennom utstrakt kontakt med Stortinget og dets presidentskap påminne om statens forpliktelse til å kartlegge og anerkjenne samiske rettigheter også sør for Finnmark
- Sámediggi muittuha Stuorradikki ja dan presideanttadoaimma stáhta geatnegasvuođa kártet ja dohkkehit sámi vuoigatvuođaid maiddái Finnmárkku máttabealde.
Sametinget vil fortsette å melde manglende statlig vilje til å følge opp urfolksrettigheter sør for Finnmark til ILO og ande internasjonale organ.
Sámediggi joatká dieđihit stáhta váilevaš dáhttu čuovvolit álgoálbmotrivttiid ILO ja eará riikkaidgaskasaš orgánaide.
Sametinget vil melde manglende anerkjennelses- og kartleggingsprosesser til Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter.
Sámediggi áigu dieđihit váilevaš stáhta dáhttu čuovvolit álgoálbmotrivttiid Norgga našunála olbmovuoigatvuođaid orgánii.
Forslag fra Fastboendes liste Isak Mathis O. Hætta:
Evttohus Dáloniid Listtus Isak Mathis O. Hætta:
Mangel på beskrivelse av samlede belastning av eksisterende og nye planer og tiltak for det enkelte fastboendes rettigheter er en selvstendig innsigelsesgrunn for Sametinget.
Válddaheami váilun oppalaš váikkuhusain dálá ja ođđa plánain ja doaimmain ovttaskas dálona vuoigatvuođaid ektui lea iešheanalaš vuosttaldanágga Sámediggái.
(vedtak stenging av områder som tradisjonelt har vært bruk).
(mearrádus ahte giddet guovlluid mat árbevirolaččat leat leamaš anus).
Sametinget vil bidra til nydyrking
Sámediggi áigu váikkuhit ođđagilvimii.
Sametinget ber om at lokale næringshytter behandles positivt, ikke som fritidshytter.
Sámediggi bivdá ahte báikkálaš ealáhusbarttat meannuduvvojit positiivvalaččat, eaige astoáiggebartan.
Sametinget påpeker fylkesmannens brudd på folkerettslig vurderinger i enkeltsaker, når de i retten sier at samiske rettigheter skal ikke dem vurdere.
Sámediggi čujuha fylkkamánni rihkkuma álbmotrievtti veardidemiiguin ovttaskasáššiin, go sii leat dadjan dikkis ahte sii eai galgga sámi vuoigatvuođaid árvvoštallat.
Sametinget vil arbeide for å sikre at lokalbefolkningen har økonomiske ressurser og faglig kapasitet til å delta som likeverdig part i beslutningsprosesser som påvirker deres levesett.
Sámediggi áigu sihkkarastit ahte báikkálašálbmogis leat ekonomalaš resurssat ja fágalaš návccat oassálastit ovttaárvosaš oassálastin mearridanproseassaiguin mat váikkuhit sin eallinvuogi.