pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette gjaldt de samiske museene, Beaivváš Sámi Našunálteáhter, samiske festivaler, samisk idrett og andre økonomiske ordninger til kultur.
Dat guoskái sámi museaide, Beaivváš Sámi Našunálteáhterii, sámi festiválaide, sámi valáštallamii ja máŋga eará ekonomalaš doarjjaortnega kultuvrii.
Institusjonene har også et eget ansvar i å opprettholde og utvikle seg som institusjon og etablere gode samarbeidsrelasjoner til ulike aktører.
Ásahusain alddiineaset lea maid ovddasvástádus doalahit ja ovdánahttit iežaset ásahussan ja ráhkadit buriid ovttasbargooktavuođaid iešguđet aktevrraiguin.
Likevel har vi ikke økonomiske handlingsrom til å sikre museene utviklingsmulighetene de har behov for.
Dattetge ii leat Sámedikkis vejolašvuohta sihkkarastit ekonomalaš rámmaid museaide dárbbašlaš ovdánahttima váras.
Det oppfattes som uverdig at det samiske samfunn ikke fullt ut kan ta vare på sin egen kulturarv.
Ii leat dohkálaš go sámi servodat ii ollásit sáhte váldit vára iežas kulturárbbis.
Beaivváš Sámi Našunálteáhter er et samisk nasjonalteater, men de har ikke de samme økonomiske forutsetninger/ressursene som andre teatre på samme institusjonelle nivå, selv ikke som de minste regionteatrene.
Beaivváš Sámi Našunálteáhter lea sámi našunála teáhter, muhto das eai leat seamma ekonomalaš eavttut go eará teáhteriin mat lea seammá ásahusdásis, eai leat seamma eavttut gr go dan buot unnimus guovlluteáhteris.
Sametinget har begrensede midler til rådighet i eget budsjett på kulturfeltet, men har likevel over flere år valgt å bevilge mer til kulturformål over Sametingets budsjetter enn hva bevilgningene fra Kultur-departementet utgjør.
Sámedikki bušeahtas lea unnán ruhta kultursuorgái, muhto lea áŋke máŋga jagi válljen geavahit eanet ruđa kulturulbmiliidda Sámedikki bušeahta bokte go dan ektui maid oažžu Kulturdepartemeanttas.
I sak 039/15 Sametingets budsjettbehov 2017 fremgår det at Sametinget har stipulert det økte behovet til samiske kulturinstitusjoner, inkludert Bååstede, til å være omlag kr 42 millioner.
Áššis 039/15 Sámedikki bušeahtta dárbu 2017 boahtá ovdan ahte Sámediggi lea stipuleren ahte lassáneapmi sámi kulturásahusaide, oktan Bååstede, lea sullii 42 miljon ru.
Sametinget fordeler årlige driftstilskudd til 34 kulturinstitusjoner over Sametingets budsjett som denne meldingen omhandler.
Sámediggi juohká jahkásaččat doaibmadoarjaga 34 kulturásahussii maid dát dieđáhus guoskkaha Sámedikki bušeahta bokte.
I 2016 beløper dette seg til ca. 78, 3 millioner. Og i 2015 var det ca. 72, 5 millioner.
Jagis 2016 gártá dát sullii 78,3 miljon ru. Ja jagis 2015 lei dat sullii 72, 5 miljon ru. 6.2 Earát main lea ovddasvástádus Stáhta eiseválddit
Staten har det overordnete ansvaret for å sikre at samisk kultur og språk har gode rammevilkår Sametinget får et statlig rammetilskudd, som blant annet skal gå til driftstilskudd av samiske kulturinstitusjoner.
Stáhtas lea bajimuš ovddasvástádus sihkkarastit ahte sámi kultuvrras ja gielas leat buorit rámmaeavttut. Sámediggi oažžu stáhtalaš rámmadoarjaga, mii earret eará galgá mannat sámi kulturásahusaide doaibmadoarjjan.
Et ferskt eksempel er avviklingen fra 2016 av ordningen med Knutepunktinstitusjoner med driftstilskudd gitt over statsbudsjettet, hvor de fleste institusjonene overføres til en søkerbasert ordning under Norsk kulturråd.
Varas ovdamearka dasa lea go nu gohčoduvvon guovddášásahusat main lea doaibmadoarjja stádabušeahtas sirdojuvvojedje Norgga Kulturráđđái.
Riddu Riđđu festivalen berøres av dette.
Dát guoskkai Riddu Riđđu festiválii.
Når det gjelder byggeprosjekt generelt, så benyttes statens husleiefinansieringsordning for nye kulturbygg, med Statsbygg som byggherre.
Go guoská huksenprošeavttaide oppalaččat, de geavahuvvo stáda viessoláigoruhtadanortnet ođđa kulturviesuide. Stáhta huksenfitnodat lea hukseheaddji.
Kulturdepartementet er oppdragsgiver for bygg til statlige kulturinstitusjoner.
Kulturdepartemeanta lea bargoaddi ođđa stáhtalaš kulturásahusaid huksemiidda.
Den desentraliserte ordningen for tilskudd til kulturbygg forvaltes av fylkeskommunene.
Lea fylkasuohkan mii hálddaša lávdaduvvon doarjjaortnega kulturvisttiide.
I noen tilfeller har Kulturdepartementet også vært oppdragsgiver for samiske kulturinstitusjoner.
Muhtomin lea Kulturdepartemeanta leamaš bargoaddi sámi kulturásahusaide.
Statsbygg er byggherre og organiserer, planlegger og gjennomfører byggeprosjekter på vegne av staten.
Statsbygg lea huksenhearrá ja dat gii organisere, pláne ja čađaha huksenprošeavttaid stáhta ovddas.
Byggene leies ut til statlige og statlig eide institusjoner for kostnadsdekkende husleie, den såkalte husleiefinansieringsordningen.
Visttit láigohuvvojit stáhtaoamastan ásahusaide láigui mii gokčá olggosgoluid, dan nu gohčoduvvon viessoláigoruhtadanortnega bokte.
Byggeprogrammet med husleieestimat oversendes til departementet sammen med antatte konsekvenser for kap. 320 post 53 til dekning av årlige merutgifter til husleie og drift av lokalene, herunder drift av aktiviteten i lokalene.
Huksenprográmma viessoláigoárvvoštallamiin sáddejuvvo departementii ovttas jurddašuvvon váikkuhusain kapihttalii 320 poasta 53 jahkásaš liigegoluid gokčamii viessoláigui ja lanjaid áimmahuššamii, maiddái aktivitehtaid doaimmaide lanjain.
Sametinget sender til Kulturdepartementet forprosjekt med husleieberegning og kvalitetssikret inntekts- og utgiftsbudsjett for drift av lokalene og aktiviteten i lokalene.
Sámediggi sádde Kulturdepartementii ovdaprošeavtta mas lea mielde viessoláiggu árvvoštallan ja sisaboahto- ja gollobušeahta kvalitehta sihkkarastit lanjaid áimmahuššama ja aktivitehtaid lanjain.
Regionale myndigheter – herunder samarbeidsavtalene med fylkeskommunene Sametinget ser på lokale, regionale og andre samiske institusjoner som viktige arenaer for utviklingen av samiske samfunn.
Regionála eiseválddit – ovttasbargošiehtadusat fylkkagielddaiguin Sámediggi oaidná báikkálaš, regionála ja sámi ásahusaid dehálaš arenan mat ovdánahttet sámi servodagaid.
Sametinget ser det som naturlig at fylkeskommunene tar et regionalt ansvar for å tilrettelegge og sikre at samiske institusjoner har gode rammevilkår.
Sámediggi oaidná maid lunddolažžan ahte fylkkagielddat váldet regionála ovddasvástádusa láhčit dili ja sihkkarastit ahte sámi kulturásahusain leat buorit rámmaeavttut.
Fra statlig hold legges det opp til en 70 % - 30 % fordeling av statlig-regional/lokal driftstilskudd.
Stáhta beales addojuvvo gitta 70 % - 30 % stáhta- regionála/báikkálaš doaibmadoarjjan.
I så godt som alle tilfeller er det lokale samiske initiativ som har ført til etablering av samiske kultur-institusjoner.
Measta álo leat báikkálaš sámi álgagat duogábealde sámi kulturásahusaid ásaheami.
Fylkeskommunene er ofte eiere og finansiører av, eller oppnevner styremedlemmer til, en rekke kulturinstitusjoner.
Fylkkagielddat leat dávjá eaiggádat ja ruhtadeaddjit, dahje nammadit stivralahtuid máŋgga kulturásahussii.
Sametinget vil oppfordre fylkeskommunene til å tilrettelegge for at disse institusjonene i større grad inkluderer samisk kunst og kultur i sin virksomhet, og inngår samarbeid med samiske kulturinstitusjoner.
Sámediggi áigu ávžžuhit fylkkagielddat árvalit ahte dát ásahusat eambbo laktet sámi dáidaga ja kultuvrra iežaset doaimmaid ja ahte ovttasbarget sámi kulturásahusaiguin.
Den nordnorske kulturavtalen er en avtale mellom de tre nordligste fylkeskommunene, hvor formålet er å videreutvikle kultursamarbeidet i Nord-Norge.
Davvi-Norgga kultursoahpamuš lea soahpamuš gaskal golmma davimus fylkkagieldda. Ulbmil soahpamušain lea joatkit ja viidáseappot ovdánahttit kulturovttasbarggu Davvi-Norggas.
I avtalen, under omtale av samisk kunst og kultur, heter det blant annet at «Alle institusjoner i den nordnorske kulturavtalen har et selvstendig ansvar for å følge opp den samiske dimensjonen innenfor sitt ansvarsområde».
Šiehtadusa gos čilgejuvvo sámi dáidda ja kultuvra čuožžu earet eará: “Buot ásahusain maidda davvinorgga kulturšiehtadus guoská lea iešheanalaš ovddasvástádus čuovvolit sámi beali iežaset ovddasvástádussuorggi siskkobealde”.
Sametinget hadde gjerne sett at flere samiske institusjoner kunne vurderes inkludert i avtalen.
Sámedikki mielas galggaše eambbo sámi ásahusat veardiduvvot leat oassin dan šiehtadusas.
Det vises også til samarbeidsavtalen Tråante 2017, hvor Sametinget, sammen med samarbeidspartene Sør- Trøndelag fylkeskommune og Trondheim kommune har gått sammen for å markere en viktig begivenhet i samefolkets historie med et jubileum – Tråante[1] 2017 – en nasjonal feiring og et felles samisk jubileum.
Čujuhit maiddái ovttasbargošiehtadussii Tråante 2017, mas Sámediggi ovttasráđiid Lulli- Trøndelaga fylkkagielddain ja Trondheim gielddain leat soahpan fárrolagaid čalmmustahttit dehálaš dáhpáhusa sámi álbmoga historjjás ávvudemiin – Tråante[1] 2017 – našunála ávvudeapmi ja oktasaš sámi ávvudeapmi.
6. februar 1917 ble det første samiske landsmøtet avholdt i Metodistkirken i Trondheim.
Guovvamánu 6. b. 1917 dollui vuosttaš sámi riikkačoahkkin Troandimis, Metodist girkus.
Mange kommuner er vertskapskommuner for samiske institusjoner, noe som gir arbeidsplasser og skatteinntekter i kommunene.
Ollu gielddain leat sámi ásahusat mat addet sihke bargosajiid ja vearrosisaboađu unna gielddaide.
I noen tilfeller gir ikke kommunene driftstilskudd i det hele tatt.
Muhtun gielddat eai oppa attege doaibmadoarjaga.
Lokalt myndighetsnivå har også et ansvar for å tilrettelegge og sikre gode rammevilkår for samiske institusjoner.
Báikkálaš eiseválddii lea maiddái ovddasvástádus buriid rámmaeavttuid láhčimis ja sihkkarastimis sámi ásahusaid várás.
En utfordring i den sammenheng er ofte organisering og det å sikre driftsfinansiering og egnede lokaler.
Hástalussan dás lea sihkkarastit doaibmaruhtadeami ja gávdnat heivvolaš lanjaid.
Formidling og kommunikasjon om samisk språk og kultur overfor majoritetssamfunnet er også viktig, og kommunene er viktige samarbeidspartnere.
Gaskkusteapmi ja diehtojuohkin sámi giela ja kultuvrra birra majoritehtaservodahkii lea maid deaŧalaš, ja gielddat leat deaŧalat ovttasbargit.
Sametinget ønsker i samarbeid med kommunene å legge til rette for samiske møteplasser i byene.
Sámediggi sávvá ovttasbarggu suohkaniiguin ja láhčit dili sámi deaivvadanbáikkiide gávpogiin.
Sametinget fordeler betydelige midler til de samiske kulturinstitusjonene.
Sámediggi juohká oalle ollu ru đa sámi kulturásahusaide.
De er ulik i størrelse, virksomhet og alder, men felles for dem alle er at det ennå er store utfordringer å løse for det samiske samfunnet før de kan ha den virksomhet de ønsker, og kan utføre sitt samfunnsoppdrag til beste for den samiske befolkningen.
Ásahusat leat iešguđetláganat, sihke go guoská sturrodahkii, doaimmaide ja ahkái, muhto oktasaččat leat sámi servodagas ain stuora hástalusat ovdal go sii sáhttet doaimmahit dan maid áiggoše, ja vai sii sáhtáše doaimmahit servodatdoaimma ávkin sámi álbmogii.
Dette er også et arbeid Sametinget vil fortsette med. Vi skal videreføre innsatsen for å tilrettelegge for en stabil og forutsigbar drift og utvikling for kulturinstitusjonene, og for styrking av den generelle institusjonsmessige infrastrukturen.
Dáinna bargguin áigu Sámediggi joatkit. Mii galgat maid joatkit áŋgiruššama go guoská kulturásahusaid stabiila ja einnostan vejolaš doaimma ja ovddideami láhčimii, ja oppalaš ásahuslaš infrastruktuvrra nannemii.
Vi er kjent med at selv veletablerte institusjoner i enkeltår kan ha utfordringer med å balansere finansieringen av driften, og at flere institusjoner er avhengig av prosjektmidler for å opprettholde ønsket aktivitetsnivå og bemanning.
Mii diehtit ahte maiddái guhkádoaimmahuvvon ásahusat muhtun jagiid sáhttet leat hástalusat ruhtadit doaimma, ja ahte máŋga ásahusa leat dan duohken ahte ožžot go prošeaktaruđaid vai sáhtaše doalahit daid doaimmaid ja bargiid maid háliidit.
Dette kan bidra til å styrke institusjonene innenfor de under skisserte innsatsområdene.
Dát sáhtášii mielddisbuktit ásahusaid nannema namuhuvvon áŋgiruššansurggiin.
For mange institusjoner er det ønskelig og reelt å formidle sine aktiviteter til et internasjonalt publikum.
Máŋga ásahusa sávvet ja s áhtášeddje gaskkustit sin doaimmaid riikkaidgaskasaš geahččanjovkui.
I det følgende vil vi presentere 5 innsatsområder som vil bidra til å styrke, robustgjøre og vitalisere kulturinstitusjonene:
Boahttevaččat mii čilget vihtta áŋgiruššansuorggi mat nannejit, nanosmahttet ja ealáskahttet kulturásahusaid:
1. Sikre samiske kulturinstitusjoner med gode rammevilkår
Sihkkarastit kulturásahusaide buriid rámmaeavttuid
2. Sikre egnet eierskap til kulturinstitusjoner
Sihkkarastit kulturásahusaide buori eaiggátvuo đ a
3. Sikre faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
Sihkkarastit fágalaš nana sámi kulturásahusa id
4. Sikre utvikling og nyskaping i samiske kulturinstitusjoner
Sihkkarasit Sámi ásahusaide ovddideami ja ođđaháhkama
5. Sikre samiske kulturinstitusjoner med tilfredsstillende lokaler og bygg
Sihkkarastit s ámi kultur ásahusaid main leat dohkálaš lanjat ja visttit
7.1 Sikre samiske kulturinstitusjoner med gode rammevilkår
7.1 Sihkkarastit sámi kulturásahusaide buriid rámmaeavttuid
Samiske institusjoner erfarer fortsatt store etterslep i de økonomiske rammevilkårene sammenlignet med tilsvarende norske institusjoner, noe som igjen gir store utfordringer i forhold til både drift, faglig utvikling, vedlikehold og kapasitet.
Sámi ásahusat vásihit ain ollu váilevašvuođa ekonomalaš rámmaeavttuin go buohtastahttá dáža ásahusaiguin, mii fas mielddisbuktá stuora hástalusaid sihke doibmii, fágalaš ovdáneapmái, áimmahuššamii ja kapasitehtii.
Sametingets oppfølging av institusjonene kan eksempelvis følges opp ved: a) Tilsagnsbrev eller oppdragsdokumenter I forbindelse med bevilgning b) Dialogmøter
Sámediggi sáhttá čuovvolit ásahusaid ovdamearkka dihte: a) juolludusreivviiguin dahje barggahandokumeanttaiguin, juolludusa oktavuođas, b) gulahallančoahkkimiid bokte.
7.1.1 Tilsagnsbrev/oppdragsdokumenter i forbindelse med bevilgning I de årlige tilsagnsbrevene om direktetilskudd og vedlagte regelverk, fremgår Sametingets mål for den aktuelle ordningen, samt ulike kriterier, vilkår og tidsfrister.
7.1.1 Juolludusreive/barggahandokumeanttat juolludusa oktavuođas Jahkásaš juolludusreivviin njuolggodoarjagiidda ja mielddusin biddjojuvvon njuolggadusaid mielde, bohtet ovdan Sámedikki mihttomearit dán ortnegii, ja iešguđet lágan juolludaneavttut, máksineavttut ja áigemearit.
7.1.2 Dialogmøter Sametinget er opptatt av å utvikle dialogen med de samiske institusjonene, og legge til rette for at institusjonene skal få muligheter til å utvikle seg til sterke faglige institusjoner.
7.1.2 Gulahallančoahkkimat Sámediggái lea dehálaš ovddidit gulahallama sámi ásahusaiguin, ja láhčit dili vai ásahusat ožžot vejolašvuođa ovdánit nanu fágalaš ásahussan.
Hovedmål: Samiske kulturinstitusjoner med gode rammevilkår
Váldomihttomearri: Sámi ásahusaide buorit rámmaeavttut.
Delmål og strategier 1. En styrking av overordnede økonomiske rammevilkår for samiske kulturinstitusjoner
Oassemihttomearit ja strategiijat 1. Nannet bajit ekonomalaš rámmaeavttuid sámi kulturásahusaide
Sametinget skal arbeide strategisk for å komme i budsjettforhandlingsposisjon med Regjeringen.
Ráđđehusa ja Sámedikki ovddasvástádus sámi kultuvrii ja kulturásahusaide dahkko čielggasin bušeahttašiehtadallamiid bokte bealálaččaiguin.
Regionale og lokale myndigheter bidrar til felles utvikling av samiske kulturinstitusjoner
2. Regionála ja báikkálaš eiseválddit ovddidit oktasaš ovdáneami sámi kulturásahusain
Kulturinstitusjoner med direktetilskudd fra Sametinget har forutsigbare rammevilkår for sin virksomhet
3. Kulturásahusain mat ožžot njuolggodoarjaga Sámedikkis leat einnostahtti rámmaeavttut iežaset doibmii
Utarbeide retningslinjer for målrapporteringer
Ráhkadit njuolggadusaid mihttomearreraporterema várás
4. En styrking av overordnede økonomiske rammevilkår for samiske kulturinstitusjoner
4. Sámi kulturásahusaid bajimus ekonomalaš rámmaeavttuid nannen
a) Sametinget skal arbeide strategisk for å komme i budsjettforhandlingsposisjon med Regjeringen.
a. Sámediggi bargá strategalaččat beassat bušeahttašiehtadallanposišuvdnii Ráđđehusain
i direktetilskudd til ulike kulturinstitusjoner som denne meldingen omhandler, med en fordeling fra noen titusener og opptil 20 mill kr. Det er både naturlig og påkrevd av Sametinget har en aktiv rolle, bygger legitimitet og tar ansvar overfor de som mottar direktetilskudd over Sametingets budsjett.
Sámediggi juolludii 2016s badjelaš 78 miljon ru njuolggadoarjjan iešguđege kulturásahusaide, maid birra dán dieđáhusas válddahuvvo, ja juolludusaid sturrodat lei loge mat duhát rájes ja gitta 20 miljon ru rádjai. Lea sihke lunddolaš ja vurdojuvvo ahte Sámedikkis lea árjjalaš rolla, hukse legitimitehta ja váldá ovddasvástádusa sin ektui geat ožžot njuolggadoarjaga Sámedikki bušeahta bokte.
I tillegg til de politiske mål, strategier, tiltak og forventninger uttrykt gjennom Sametingets overordnede dokumenter som meldinger og sametingsbudsjettene, kan Sametingets oppfølging overfor institusjonene teoretisk gjennomføres på i alle fall 3 måter:
Dasa lassin leat politihkalaš mihtut, strategiijat doaibmabijut ja vuordámušat boahtán ovdasii Sámedikki bajit dokumeanttain nu go dieđáhusain ja sámediggebušeahtain, ja Sámediggi sáhttá čuovvolit ásahusaid teorehtalaččat dadjat ain juo golmma vuogi mielde:
Disse 3 punktene som skisserer Sametingets oppfølging av institusjonene, er alle virkemidler og verktøy Sametinget kan benytte for å bidra til å utvikle og bygge opp kulturinstitusjonene.
Dát 3 čuoggá mat muitalit movt Sámediggi čuovvola ásahusaid, leat buot váikkuhangaskaoamit ja reaiddut maid Sámediggi sáhttá geavahit kulturásahusaid ovddideapmái ja huksemii.
7.2.1 Eierskap gjennom aksjer eller stiftelsesandeler Omorganiseringene etter ” Sametingsrådets melding om samisk institusjonsutvikling ” (2008) førte til at flere institusjoner ble omorganisert til stiftelser.
Eaiggátvuohta ossosiid dahje vuođđudusosiid bokte Ođđasis organiseremiid maŋŋá “ Sámediggeráđi sámi ásahusovddidandieđáhusa ” (2008) dagahii ahte ollu ásahusat ođđasis organiserejuvvojedje vuođđudussan.
Dette er noe Sametinget jevnlig vil fortsette med. Det er et krav for institusjoner som får driftstilskudd over Sametingets budsjett å ha 40-60 % kjønnsbalanse i styret.
Dán áigu Sámediggi jeavddalaččat joatkit. Gáibiduvvo ahte ásahusain mat ožžot doaibmadoarjaga Sámedikki bušeahtas lea 40-60 % sohkabealdássedeaddu stivrras.
7.2.3 Bidra til kompetanseheving i institusjonene Det er viktig at de samiske institusjonene styres med solid faglighet og utrustes til robuste organisasjoner, i møte med dagens og fremtidens utfordringer og endringsprosesser.
7.2.3 Váikkuhit ásahusaid gelbbolašvuođaloktemii Lea dehálaš ahte sámi ásahusat stivrejuvvojit nannosit fágalaččat, ja ahte ásahuvvojit ceavzilis organisašuvdnan, dálá ja boahtteáiggi rievdademiid ja hástalusaid dihte.
Dette omtales også delvis under kapittel 7.3 Sikre faglig sterke institusjoner.
Dán birra čuožžu maid muhtin muddui 7.1 kapihttalis Sihkkarastit fágalaččat nanu ásahusaid.
Delmål og strategier Sametinget skal være en aktiv langsiktig eier som bidrar til å utvikle institusjonene
Oassemihttomearit ja strategiijat 1. Sámediggi galgá leat aktiivvalaš guhkitáiggi eaiggát mii váikkuha ásahusaid ovddideami
Organisasjonsform avklares i dialog med institusjonen
2. Organiserenmálle čielggaduvvo ovttas ásahusain
Kulturinstitusjoner med aktive og kompetente styrer
3. Kulturásahusat mat leat aktiivvalaččat ja main lea stivra mas lea rievttes gelbbolašvuohta
Koordinering med andre styreoppnevnende organ om målsettinger om slik at kravet om 40-60 % kjønnsbalanse i styrene etterleves
Oktiiheiveheapmi eará stivranammaduvvon orgánaiguin nu ahte 40-60% sohkabealdási stivrrai n ollašuhttojuvvo.
Utvikle Sametingets oppfølging av institusjonene
4. Ovddidit Sámedikki ásahusčuovvoleami
7.3 Sikre faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
7.3 Sihkkarastit fágalaš nana sámi kulturásahusaid
Denne kompetansen er ikke fullstendig kartlagt, men de har trolig et uutnyttet potensial og kompetanse, ikke bare for det samiske samfunnet men også for den regionen de virker i. Dette er også omtalt i Sametingsrådets redegjørelse om kulturminnevernet (2013) og Sametingsrådets museumspolitiske redegjørelse (2013).
Dát gelbbolašvuohta ii leat ollásit kártejuvvon, muhto várra dain lea geavatkeahtes vejolašvuohta ja gelbbolašvuohta, ii dušše sámi servodagas muhto maiddái regiovnnas gos doibmet. Dát lea válddahuvvon maiddái Sámediggeráđi čilgehusas kulturmuitosuodjaleami birra (2013) ja Sámediggeráđi museapolitihkalaš čilgehusas (2013).
Kulturinstitusjonene har mye kompetanse både i og om samiske språk, samt opparbeidet erfaring i ulike måter og metoder for bruk og synliggjøring av de samiske språkene i produksjoner, dokumentasjon og formidling av samisk kunst, kultur og kulturarv.
Kulturásahusain lea alla gelbbolašvuohta sihke sámi gielas ja sámi giela birra, ja leat alcceseaset huksen vásihusaid iešguđet vugiin ja metodain movt geavahit ja čalmmustahttit sámi gielaid buvttadeamis, duođaštemiin ja gaskkustemiin sámi dáidagis, kultuvrras ja kulturárbbis.
Språk er en viktig del av den samiske kulturen og Sametingets målsetning om levende samiske språk må gjenspeiles i de samiske kulturinstitusjonene.
Giella lea deaŧalaš oasis sámi kultuvrras ja Sámedikki mihttomearri ealli sámi gielaid ektui galgá dávistuvvot sámi kulturásahusain.
For å sikre det lokale engasjementet bør institusjonene vurdere å ha et brukerorientert fokus, der man også ser på hva behovet og ønskene er i lokalsamfunnet og den regionen de virker i. Kulturinstitusjonene kan utvikle en faglig og strategisk profil, som bygger på egne fortrinn og er tilpasset deres rolle i det samiske samfunnet.
Maiddái báikkálaš áŋgiruššama sihkkarastima dihte berrejit ásahusat árvvoštallat doallat geavaheaddjioiddot fokusa, man oktavuođas geahčadit maiddái makkár dárbbut ja sávaldagat báikegottiin ja regiovnnas gos dat doibmet leat. Kulturásahusat sáhttet ovdánahttit fágalaš ja strategalaš profiilla, mii lea huksejuvvon iežaset ovdamuniid ala, ja mii lea heivehuvvon sin rollii sámi servodagas.
Det kan i den sammenheng også være formålstjenlig med en oppdatert kartlegging av institusjonenes behov for kompetanse når det gjelder administrative, økonomiske og andre forhold som berører virksomheten.
Dan oktavuođas sáhttá maid leat gánnáhahtti ođđasis kártet ásahusaid gelbbolašvuođa dárbbuin mat gusket hálddašeapmái, ekonomiijii ja eará diliide mat gusket doibmii.
Delmål og strategier 1. Styrket kompetanse innen fag, administrasjon og ledelse
Oassemihttomearit ja strategiijat 1. Nannejuvvon gelbbolašvuohta fágaid, hálddahusa ja jođiheami siskkobealde
Sør- og lulesamiske kulturinstitusjoner prioriteres i hht til målsetning om sør- og lulesamisk som arbeidsspråk på kulturinstitusjoner.
a) Lulli- ja julevsámi kulturásahusat vuoruhuvvojit dan mihttomeari vuođul ahte kulturáshusain galgá lulli- ja julevsámegiella leat bargogiellan.
3. Samiske kulturinstitusjoner med godt samarbeid
3. Sámi kulturásahusat buriin ovttasbargguin
4. Faglig ansvarsfordeling mellom kulturinstitusjoner om det er formålstjenlig
4. Fágalaš ovddasvástádusa juohkin kulturásahusaid gaskka jos dat vástida ulbmila
5. Kulturinstitusjoner som tilretteleggere for kunstnere, kulturutøvere og kulturnæringsaktører
5. Kulturásahusat mat láhčet dáiddáriidda, kulturbargiide ja kulturealáhusaktevrraide
Bidra til tettere kobling med næringsutviklingsprosjekter og –virkemidler
Váikkuhit lávgadet oktavuođa ealáhusovddidanprošeavttaiguin ja –váikkuhangaskaomiiguin
6. Kulturinstitusjoner med tydeligere samfunnsoppdrag/-rolle
6. Kulturásahusat main lea čielgaseappot servodatbargui/-rolla
Dialog med institusjonene om samfunnsoppdrag, faglige utvikling og innhold
a) Gulahallan ásahusaiguin servodatbarggu, fágalaš ovdáneami ja sisdoalu birra.
Dialog med lokale og regionale myndigheter om å etablere og utvikle møteplasser i tettsteder og byer, og i områder hvor samisk tilstedeværelse og identitet revitaliseres.»
b) Gulahallat báikkálaš ja regionála eiseválddiiguin ásahit ja ovddidit deaivvadanbáikkiid čoahkkebáikkiin ja gávpogiin, ja dakkár guovlluin gos sámi leahkin ja identitehta ealáskahttojuvvo.
7. Samiske kulturinstitusjoner med god kommunikasjon og evne til formidling av samiske verdier og ho ldninger
7. Sámi kulturásahusat main lea buorre gulahallan ja návccat gaskkustit sámi árvvuid ja guottuid.
Utvikle strategier for god brukermedvirkning og brukerkontakt
a)Ráhkadit strategiijaid buori geavaheaddjimielváikkuheapmái ja geavaheaddjioktavuhtii.
Utvikle strategier for formidling av aktivitet og innhold
b)Ráhkadit strategiijaid doaimmaid ja sisdoalu gaskkusteapmái.
Utvikle strategier for god kommunikasjon og formidling via sosiale medier
c)Ráhkadit strategiijaid buori gulahallamii ja gaskkusteapmái sosiála mediaid bokte.
7.4 Sikre utvikling og nyskaping i samiske kulturinstitusjoner
7.4 S ihkkarastit s ámi kulturásahusaid ovddideami ja ođđaháhka ma
Et økt fokus på dette gjennom samarbeidsavtaler med kommuner er en nøkkel for å gi samiske kulturinstitusjoner gode utviklingsmuligheter gjennom å trekke veksler på både institusjonenes kompetanse og kapasitet, samtidig som institusjonens virksomhet kan bli en mer integrert del av tilbudet i kommunen.
Eanet fokus dása ovttasbargošiehtadusaid bokte suohkaniiguin leat čovdosat addit sámi kulturásahusaide buriid ovdánanvejolašvuođaid go váldá vuhtii sihke ásahusaid gelbbolašvuođa ja návccaid, seammás go ásahusa doaibma sáhttá dahkkot stuorit oassin suohkana fálaldagain.
Her vil mulighetene for nyskaping være større gjennom møte med andre kulturer og nye konstellasjoner av samarbeidspartnere.
Dás bohtet vejolašvuođat ođđaháhkamii leat buorebut go deaivvadit eará kultuvrraiguin ja ođđa konstellašuvnnaid bokte ovttasbargoguimmiiguin.
Spesielt i møte med andre urfolksinstitusjoner og –tiltak vil innovasjoner ha gode vekstvilkår.
Earenoamážit deaivvademiin eará álgoálbmotásahusaiguin ja -doaimmaiguin oažžu innovašuvdna buriid stuorruneavttuid.
Delmål 1: Samiske kulturinstitusjoner er synlige både regionalt og nasjonalt
Oassemihttomearri 1: Sámi kulturásahusat leat oidnosis sihke regionála ja ndásis
Utarbeide handlingsplan for å styrke den internasjonale dimensjonen i kulturinstitusjonenes arbeid
Ráhkadit doaibmaplána nannen dihte riikkaidgaskasaš ipmárdusa kulturásahusaid barggus
Delmål 3: Økt nyskapingstakt i samiske kulturinstitusjone r
Oassemihttomearri 3: Lassi ođđahutkantákta sámi kulturásahusaid e
7.5 Sikre samiske kulturinstitusjoner med tilfredsstillende lokaler og bygg
7.5 Sihkkarastit sámi kulturásahusaid dárbbuid oažžut dohkálaš lanjaid ja visttiid
Noen av de etablerte samiske kulturinstitusjonene er eiere av bygningsmassen de har sin virksomhet i. Flere av disse har behov for oppgraderinger av lokalene slik at de tilfredsstiller dagens faglige krav til den virksomheten de har.
Muhtin ásahuvvon sámi kulturásahusat eaiggádit visttiid main sii doibmet. Máŋgga visttis lea dárbu buoridit lanjaid nu ahte sis leat dohkálaš lanjat dálá fágalaš gáibádusaid mielde dan doaimma ektui mii sis lea.
Andre kulturinstitusjoner leier lokaler til sin virksomhet.
Eará kulturásahusat láigohit lanjaid iežaset doibmii.
En annen problemstilling - spesielt ved små samiske kulturinstitusjoner som eier eget bygg men kanskje er uten fast ansatte - kan i noen tilfeller være at belastningen med rehabilitering og vedlikehold av bygget går på bekostning av det å drive aktiviteter.
Eará čuolbma – earenoamážit smávva sámi kulturásahusain mat eaiggádit visttiid muhto main eai soaitte leat fásta bargit, sáhttá leat ahte divodeamit ja hoiden visttiin dagaha doaimma ovdii.
Bygningene bør i tillegg ha en viss arkitektonisk kvalitet, uten at dette trenger å være som signalbygg.
Dasa lassin berre visttiin leat dihto arkitektonalaš kvalitehta, vaikke vel ii dárbbaš ge.
Det innebærer at kostnadene dekkes over fremtidig husleie.
Dát mielddisbuktá ahte golut máksojuvvojit boahtteáiggi viessoláigoortnega badjel.
Statsbyggs prosjektmodell og husleieordningen er tidkrevende.
Stáhta huksenfitnodaga prošeaktamálle ja viessoláigoortnet váldá ollu áiggi.
Den er avhengig av Kulturdepartementets godkjenning av iverksetting av alle ledd i prosessen med nye bygg.
Dat lea sorjavaš das ahte Kulturdepartemeanta dohkkeha johtui bidjama buot osiin ođđa vistehuksemis.
3. Kulturinstitusjoner med tilfredsstillende utstillings- og scenefasiliteter og attraktive møteplasser
3. Kulturásahusat dohkálaš čájáhus- ja lávde vejolašvuođaiguin ja geasuheaddji deaivvadanbáikkiiguin.
a. Arbeide for at kulturinstitusjoner har egnede fasiliteter for tilrettelegging for utstillinger og sceniske framføringer b.
Bargat dan nala ahte kulturásahusain leat heivvolaš reaiddut láhčit vejolašvuođa čájáhusaide ja lávdečájálmasaid čađaheapmái.
Arbeide for at det utvikles samiske møteplasser i byene med egnede lokaliteter, og i områder hvor samisk tilstedeværelse og identitet revitaliseres.
Bargat dan ala ahte ovddiduvvojit sámi deaivvadanbáikkit gávpogiin main leat heivvolaš lanjat, ja dakkár guovlluin gos sámi leahkin ja identitehta ealáskahttojuvvo.
8. Avslutning
8. Loahpaheapmi
Sametinget vil følge opp med handlingsplaner for de ulike typer institusjoner for oppfølging av meldingen.
Sámediggi áigu čuovvolit doaibmaplánaiguin daid iešguđetlágan ásahusaid dieđáhusa čuovvolemiin.
Meldingen har et langsiktig perspektiv, og det vil være naturlig å ha en gjennomgang av meldingen etter tre til fire år for å vurdere om Sametinget har oppnådd de målene som er satt i meldingen.
Dieđáhusas lea guhkesáiggi perspektiiva, ja lea lunddolaš ođđasis geahčadit dieđáhusa golmma njealji jagi geahčen, árvvoštallan dihte lea go Sámediggi olahan daid mihttomeriid mat leat biddjojuvvon dieđáhusas.
Ášši/Sak 019/16
Ášši 019/16
16/1852
16/1852
19.04.16
19.04.16
SR 065/16
SR 065/16
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Bajášsaddan-, fuolahus ja oahppolávdegoddi
05.16
05.16
SP 19/16
DC 19/16
Samiske stedsnavn er en del av vår felles språk- og kulturarv, og beskriver hvor vi har bodd og ferdes, og hvordan våre områder har blitt brukt.
Sámi báikenamat leat oassin min oktasaš giella- ja kulturárbbis, dat muitalit gos mii leat ássan ja johttán ja movt guovllut leat geavahuvvon.
Sametinget arbeider for at samiske stedsnavn skal være i offentlig bruk.
Sámediggi bargá dan ala ahte sámi báikenamat galget leat almmolaš geavahusas.
Stedsnavnloven omfatter samiske stedsnavn, og Sametinget har en egen stedsnavnstjeneste, men til tross for dette er det mange områder der de samiske stedsnavnene fortsatt ikke er samlet inn og registrert, og områder der de ikke er tatt i bruk på kart, skilt og i offentlig forvaltning.
Báikenammaláhka gullá sámi báikenamaide maid, ja Sámedikkis lea iežas báikenammabálvalus, liikká leat ollu guovllut gos eai leat vuos sámi báikenamat čohkkejuvvon ja registrerejuvvon, ja guovllut gos báikenamat eai leat váldon geavahussii kárttain, galbbain ja almmolaš hálddašeamis.
Sametinget vil styrke sin egen stedsnavnstjeneste for å øke kapasiteten i stedsnavnssaker.
Sámediggi áigu nannet min iežamet báikenammabálvalusa nu ahte leat eanet návccat bargat báikenammaáššiin.
Sametinget har virkemidler til stedsnavnsprosjekter, og vil prioritere prosjekter i områder der det til nå er få registrerte samiske stedsnavn.
Sámedikkis leat váikkuhangaskaoamit báikenammaprošeavttaide, ja áigu vuoruhit guovlluid gos leat unnán registrerejuvvon sámi báikenamat.
Sametinget vil vurdere tiltak for å stimulere til flere stedsnavnsprosjekter.
Sámediggi áigu árvvoštallat doaibmabijuid váikkuhan dihte ahte álggahuvvojit eanet báikenammaprošeavttat.
Sametinget vil prioritere et samarbeid med utdanningsinstitusjoner for å sikre kurs i stedsnavnsinnsamling og registrering.
Sámediggi áigu vuoruhit ovttasbarggu oahpahusinstitušuvnnaiguin sihkkarastin dihte ahte gávdnojit kurssat báikenammačoaggimis ja registreremis.
Det er viktig å sikre den faglige kvaliteten på dette arbeidet.
Lea dehálaš sihkakrastit fágalaš kvalitehta dán barggus.
Sametinget vil anmode Statens Kartverk om å styrke arbeidet med stedsnavn i Nord-Norge, slik at navnesakene blir behandlet raskere.
Sámediggi dáhttu Stáhta Kártadoaimmahaga nannet báikenammabarggu Davvi-Norggas, vai báikenammaáššit mannet njuovžilit ja jođáneabbo.
Sametinget forventer at kommunene følger stedsnavnsloven, slik at samiske stedsnavn kommer i godkjent form og kan bli tatt i bruk av det offentlige.
Sámediggi vuordá ahte gielddat čuvvot báikenammalága, vai sámi báikenamat leat dohkkehuvvon hámis ja sáhttet boahtit almmolaš geavahussii.
Lov og forskrift bør omtale tidsfrister for at stedsnavn tas i bruk etter at de godkjente.
Lágain ja láhkaásahusain berrejit leat áigemearit mat sihkkarastet ahte namat váldojit atnui dihto áiggi siste maŋŋel go leat dohkkehuvvon.
Sametinget forventer at Vegvesenet aktivt tar i bruk godkjente samiske stedsnavn på skilt.
Sámediggi vuordá ahte Geaidnodoaimmahat aktiivvalaččat váldá dohkkehuvvon sámi báikenamaid geavahussii galbbain.
Sametinget mener det bør innføres en tilsyns- eller ombudsordning for å sikre at stedsnavnsloven følges av offentlige myndigheter.
Sámediggi oaivvilda ahte berre ásahuvvot bearráigeahččan- dahje áittardanortnet mii sihkkarastá ahte báikenammaláhka čuvvojuvvo almmolaš eiseválddiiguin.
Sametinget mener det er et behov for å etablere et felles nordisk samisk stedsnavnsarkiv, og vil delta i forarbeidet for dette.
Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbbašlaš ásahit oktasaš davviriikkalaš báikenammaarkiivva, ja áigu oassálastit dán ovdabargui.
Sametinget forventer at de nordiske statene bidrar til rammevilkårene for denne etableringen.
Sámediggi vuordá ahte davviriikka stáhtat dorjot dán ásaheami rámmaeavttuid.
Når det gjelder revidering av stedsnavnslovens forskrift § 7, om språkrekkefølgen på skilt, støtter Sametinget Kulturdepartementets forslag nr 1, som innebærer en videreføring av dagens lovforskrift innenfor forvaltningsområdet for samisk språk, mens kommunene utenfor forvaltningsområdet selv bestemmer rekkefølgen, men slik at de tar hensyn til språket som brukes å stedet.
Dat mii guoská báikenammalága láhkaásahusa § 7 rievdadeapmái, guhte giella boahtá vuosttažiin galbbas, de doarju Sámediggi Kulturdepartemeantta vuosttaš evttohusa, mii lea seammá go odne lea sámegiela hálddašanguovllus, ja ahte gielddat olggobeale hálddašanguovllu besset ieža mearridit guhte giella galgá vuosttažin galbbas, muhto ahte ferte váldit vuhtii guhte giella lea geavahusas dan guovllus.
Sametinget viser til at Lov om eigedomsregistrering (Matrikkelloven) blir tolket ulikt når det gjelder flerspråklige adressenavn.
Sámediggi čujuha matrikkelahki mii dulkojuvvo iešguđet láhkai máŋggagielat namaid ektui.
Sametinget mener at adressenavn bør kunne være flerspråklige, og vil jobbe for at loven endres dersom den ikke åpner for flerspråklige adressenavn.
Sámediggi oaivvilda ahte čujuhusnamat galget sáhttit leat máŋgga gillii, ja áigu bargat dan ala ahte láhka ođasmahttojuvvo jos ii leat vejolašvuohta geavahit máŋga giela.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen - 003/16
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 003/16
OOUK - vedtak:
BFOL - Mearr ádus:
Innledning Sametingets oppvekst -, omsorg- og utdanningskomite har behandlet sak 19/16 Samiske stedsnavn i offentlig bruk.
Álggahus S ámedikki bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea meannudan ášši 19/16 Sámi báikenamat almmolaš geavahusas.
Samiske stedsnavn er en del av vår kulturarv og synliggjør både vår kultur og tilstedeværelse, og det er derfor viktig at flere samiske stedsnavn registreres og tas i bruk i offentlig sammenheng.
Sámi báikenamat gullet min kulturárbái ja dat oainnusindahket sihke min kultuvrra ja min leahkima, ja danne lea deaŧalaš ahte eanet sámi báikenamat registrerejuvvojit ja váldojuvvojit atnui almmolaččat.
Merknad fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Beaska Niillas, Inger Elin Utsi, Cecilie Grape og Olof Anders Kuhmunen, fra Arbeiderpartiet (AP) Vibeke Larsen, Jørn Are Gaski, John Kappfjell og Kåre Ivar Olli, fra Árja Hartvik Hansen og Torbjørg Haldis Leirbakken, fra Åarjel-Saemiej Gielh Eva Maria Fjellheim, fra Nordkalottfolket Ståle Nilsen og fra Høyre Lars Filip Paulsen: Samiske stedsnavn er beskyttet ved lov og myndighetene og offentlige etablissementer har et ansvar.
Mearkkašumit Mearkkašupmi Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) lahtuin Beaska Niillas, Inger Elin Utsi, Cecilie Grape ja Olof Anders Kuhmunen, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku lahtuin Vibeke Larsen, Jørn Are Gaski, John Kappfjell ja Kåre Ivar Olli, Árja lahtuin Hartvik Hansen ja Torbjørg Haldis Leirbakken, Åarjel-Saemiej Gielh lahtus Eva Maria Fjellheim, Nordkalottfolket lahtus Ståle Nilsen ja Olgešbellodaga lahtus Lars Filip Paulsen: Sámi báikenamain lea láhkasuodjalus ja eiseválddiin ja almmolaš ásahusain leat čielga ovddasvástádusat.
Men de samiske stedsnavnene blir ofte ikke prioriterte og de forskjellige etablissementene synes ikke å vise vilje til å følge forpliktelsene.
Sámi báikenamat dávjá aŋkke eai vuoruhuvvo ja go iešguđet ásahusain ii oro dáhttu čuovvolit geatnegasvuođaideaset.
Det er verdt å legge merke til at Sametinget allerede i 1992 viste til en rapport som påpekte at kommunene har manglende språkpolitiske strategier og språkutvikling blir ikke prioritert og realisert.
Lea mearkkašahtti ahte sámediggi 1992:s jo čujuhii raportii mas celkojuvvui ahte gielddain leat váilevaš giellapolitihkalaš strategiijat ja giellaovdáneapmi ii vuoruhuvvo ja duohtandahkkojuvvo.
Vi er nå i 2016 og på 24 år synes ikke situasjonen for samiske stedsnavn å ha blitt bedre.
Dál lea 2016, ja 24 jagis ii oro dilli olu buorránan sámi báikenamaid ektui.
Ofte blir for eksempel samiske stedsnavn, av forskjellige grunner, ikke prioritert men neglisjert av kommunene og Statens vegvesen.
Ovdamearkka dihtii gielddat ja Stáhta geaidnodoaimmahat dávjá, iešguđet sivaid dihtii, eai vuorut ja badjelgehččet sámi báikenamaid.
Dette er eksempler på hvordan strukturell diskriminering og videreføring av fornorskningen fremdeles fungerer selv om myndighetene har uttrykt at fornorskningen har opphørt offisielt.
Dát leat ovdamearkkat mo struktuvrralaš vealaheapmi ja joatkašuvvon dáruiduhttin ain doaibmá vaikko eiseválddit leat cealkán ahte dáruiduhttináigi lea almmolaččat nohkan.
De forskjellige etablissementene må følge regler og lover, bedre sine rutiner og prioritere framgangen av stedsnavnarbeidet.
Dát iešguđet ásahusat fertejit čuovvut njuolggadusaid ja lágaid, buoridit dábiideaset ja vuoruhit báikenammabargguid ovdáneami.
Komiteen forventer at kommunene følger stedsnavnloven slik at de samiske stedsnavnene får aksepterte former og kan tas i offentlig bruk.
Lávdegoddi vuordá ahte gielddat čuvvot báikenammalága, vai sámi báikenamat leat dohkkehuvvon hámis ja sáhttet boahtit almmolaš geavahussii.
Komiteen forventer også at Statens vegvesen setter opp skilt med samiske stedsnavn der samisk språk er i bruk.
Lávdegoddi vuordá maid ahte stáhta geaidnodoaimmahat galbe sáme báikenamaiguin doppe gos sámegiella geavahuvvo.
Det finnes dog gode eksempler.
Leat gal aŋkke buorit ovdamearkkat.
For eksempel har Storfjord kommune satt opp skilt på samisk selv om de ikke er med i forvaltningsområdet for samisk språk.
Ovdamearkka dihtii Omasvuona gielda lea galben sámegillii vaikko eai leat sámi giellahálddašanguovllus.
Det viser at der det er vilje og initiativ, skulle det ikke være vanskelig å prioritere disse oppgavene.
Dát čájeha ahte jus lea dáhttu ja áigumuš de ii galggašii leat váttis vuoruhit dáid bargguid.
Storfjord kommune, selvsagt blant andre kommuner, kan være et forbilde for de kommunene som ser på samiske stedsnavn som en belastning.
Omasvuona suohkan, dieđusge eará gielddaid gaskkas, s áhttá leat ovdagovvan gielddaide mat atnet sámi báikenamaid noađđin.
Forslag fra Norske Samers Riksforbund (NSR), fra Arbeiderpartiet (AP), fra Árja, fra Åarjel-Saemiej Gielh, fra Nordkalottfolket og fra Høyre: Forslag 1 Nytt avsnitt etter avsnitt 1: I dag foregår det liten kartlegging av samiske stedsnavn av myndighetene, til tross for at stedsnavn er å regne som kulturminner.
Evttohusat Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvi (NSR) lahtuin, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku lahtuin, Árja, Åarjel-Saemiej Gielh, Nordkalottfolket ja Olgešbellodaga lahtuin: Evttohus 1 Ođđa teakstaoassi maŋŋá 1. teakstaoasi: Dál eai kárte eiseválddit olus sámi báikenamaid, vaikke vel báikenamat adnojuvvojit kulturmuitun.
Kulturminner dokumenterer tidligere generasjoners liv og levesett.
Kulturmuittut duođaštit ovddeš buolvvaid eallima ja eallinvugiid.
De samiske steds- og områdenavnene beviser og stadfester vår bruk og tilstedeværelse.
Sámi báike- ja guovlonamat duođaštit ja nannejit min geavaheami ja leahkima.
Stedsnavn er viktig orienteringsgrunnlag og forteller hva områdene er brukt til, hvordan de er forvaltet, hvem som har brukt de, de forteller historier om stedene og hvor man bør og ikke bør ferdes.
Báikenamat leat deaŧalaš dádjadanvuođđun ja muitalit masa guovllut leat geavahuvvon, mo dat leat hálddašuvvon, gii daid lea geavahan, dat muitalit historjjáid báikkiid birra ja gos berre ja gos ii berre jođašit.
Stedsnavnene er på den måten med på å videreformidle viktige deler av den samiske kulturen, språket og historien.
Nie leat báikenamat mielde viidásat gaskkusteamen deaŧalaš osiid sámi kultuvrras, gielas ja historjjás.
Det er viktig å bevisstgjøre hvordan samenes land- og sjøområder bærer språket og kulturen.
Lea deaŧalaš dahkat dan diehtomielalažžan mo sámiid eana- ja mearraguovllut guddet giela ja kultuvrra.
Sápmi er grunnlaget for samenes eksistens.
Sápmi lea sámiid leahkima vuođđu.
Samenes kulturelle og språklige tilknytning til egne land- og sjøområder sammen med alders tids bruk utgjør grunnlaget for samiske rettigheter til land og vann i samiske områder.
Sámiid kultuvrralaš ja gielalaš čatnaseapmi iežaset eana- ja mearraguovlluide ovttas dološ áiggi rájes geavahemiin lea vuođđun sámi eana- ja čáhcevuoigatvuođaide sámi guovlluin.
Disse områdene har navn, og samiske stedsnavn er en del av samenes immaterielle kulturarv.
Dáin guovlluin leat namat ja sámi báikenamat gullet sámi vuoiŋŋalaš kulturárbái.
På grunn av fornorskningsperioden er det mange stedsnavn som ikke er skriftlig dokumentert, og det haster å dokumentere disse slik at de samiske stedsnavnene ikke forsvinner.
Dáruiduhttináiggi geažil leat ollu báikenamat mat eai leat duođaštuvvon čálalaččat, dál ferte doapmat duođaštit dáid amas sámi báikenamat jávkat.
Tillegg til kulepunkt 2 etter siste setning: Det haster med å kartlegge samiske stedsnavn da generasjoner som kjenner til navnene er i ferd med å dø ut.
Lasáhus 2. kuvlačuoggái maŋŋá maŋimus cealkaga: Ferte doapmat kártet sámi báikenamaid go dat buolva mii dovdá namaid, lea jávkamin.
Tillegg til kulepunkt 3 etter siste setning: Sametinget vil også arbeide for et sterkere forskningsarbeid rundt identifisering og dannelse av både samiske og norske stedsnavn.
Lasáhus 3. kuvlačuoggái maŋŋá maŋimus cealkaga: S ámediggi áigu maid bargat dan ala ahte čađahuvvo nannoset dutkanbargu sihke sámegielat ja dárogielat báikenamaid identifiserema ja hápmašuvvama oktavuođas.
Endringer i kulepunkt 4: Stryke og erstatte ordet ”Nord-Norge” med ”samiske områder”.
Rievdadusat 4. kuvlačuoggás: Sihkkut sáni “Davvi-Norggas” ja dan sadjái bidjat “sámi guovlluin”.
Endring i ordlyd, 5. kulepunkt, første setning: Sametinget forutsetter at kommunene følger stedsnavnsloven, slik at…
Rievdadus sátnehámis 5. kuvlačuoggá vuosttaš cealkagis: Sámediggi eaktuda ahte gielddat čuvvot báikenammalága, vai...
Endring i ordlyd, 6. kulepunkt, første setning: Sametinget forutsetter at Vegvesenet aktivt tar i...
Rievdadus sátnehámis 6.kuvlačuoggá vuosttaš cealkagis: S ámediggi eaktuda ahte geaidnodoaimmahat aktiivvalaččat váldá...
Tillegg til kulepunkt 8 etter siste setning: De kartlagte navnene som er i eget samisk stedsnavnsarkiv, kan benyttes og vektlegges i forbindelse med forvaltningen og bruken av områdene, samt den historiske dokumentasjonen.
Lasáhus 8. kuvlačuoggái maŋŋá maŋimus cealkaga: Kártejuvvon namat mat leat sierra sámi báikenammaarkiivvas, sáhttet geavahuvvot ja deattuhuvvot guovlluid hálddašeami ja geavaheami oktavuođas, ja historjjálaš duođašteami oktavuođas.
Samiske stedsnavn må implementeres i nasjonale kartverk.
Sámi báikenamaid ferte váldit mielde nationála kárttaide.
Nytt tilleggskulepunkt: Sametinget vil arbeide for at der man har samiske navn på ulike samiske språk skal alle stedsnavnene behandles likeverdig både i dokumenter og på skilt.
Ođđa kuvlačuokkis: S ám ediggi áigu bargat dan ala ahte doppe gos leat sámi namat iešguđet gillii, galget buot báikenamat meannuduvvot ovttaárvosaččat sihke dokumeanttain ja galbbain.
Nytt tilleggskulepunkt: Sametinget forventer at alle offentlige tjenester skal benytte seg av samiske stedsnavn der disse finnes, og dette gjelder spesielt nødmeldetjenesten.
Ođđa kuvlačuokkis: Sámediggi vuordá ahte buot almmolaš bálvalusat galget geavahit sámi báikenamaid doppe gos dat gávdnojit, ja dát guoská erenoamážit heahtebálvalussii.
Nytt tilleggskulepunkt: Det er som oftest det norske stedsnavnet, i flerspråklige områder, som har vært i bruk i offisielle sammenhenger.
Ođđa kuvlačuokkis: Dábálaččat lea dat dárogielat báikenamma, máŋggagielat guovlluin, mii lea geavahuvvon almmolaččat.
Det samiske navnet har ikke hatt status og det er derfor vanskelig å argumentere for det samiske navnet i en lovmessig kontekst.
Sámi namas ii leat leamaš stáhtus ja danne lea váttis ákkastit sámi nama bealis lágalaš oktavuođas.
Det er viktig at det åpnes for bruk av både samisk og norsk – både i stedsnavn og vei/gatenavn.
Lea deaŧalaš ahte addojuvvo vejolašvuohta geavahit sihke sámegiela ja dárogiela – sihke báikenamain ja geaidno-/gáhtanamain.
Sametinget vil derfor arbeide for at eventuelle hindringer i Matrikkelloven angående matrikkelføring av flere navn utbedres, slik at det kan legges til rette for at både samiske og norske navn kan matrikkelføres.
Danne áigu Sámediggi bargat dan ala ahte njulgejuvvojit vejolaš hehttehusat Matrikkellágas máŋga nama matrikkelčáliheamis, vai sáhttá láhččojuvvot dasa ahte sihke sámegielat ja dárogielat namat sáhttet matrikkelčálihuvvot.
Forslag fra Nordkalottfolket: Forslag 2 Kulepunkt 7: «Sametinget mener det bør innføres tilsyns- eller ombudsordning for å sikre at stedsnavnsloven følges av offentlige myndigheter» - Strykes.
Evttohus Nordkalottfolket: Evttohus 2 Kuvlačuokkis 7: «Sámediggi oaivvilda ahte berre ásahuvvot bearráigeahččan- dahje áittardanortnet mii sihkkarastá ahte báikenammaláhka čuvvojuvvo almmolaš eiseválddiiguin.
Komiteens tilrådning Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegotti ráva Lávdegottis eai leat šat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju Sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 019/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 019/16
Merknad - Fremskrittspartiet - Representant Arthur Tørfoss
Mearkkšupmi - Ovddádusbellodat - Arthur Tørfoss bokte
Samiske stedsnavn i offentlig bruk
Sámi báikenamat almmolaš geavaheames
Samiske stedsnavn er en del av vår felles språk- og kulturarv, og beskriver hvor samer har bodd og ferdes, og hvordan samiske områder har blitt brukt.
Sámi báikenamat leat oassin min oktasaš giella- ja kulturárbbis, ja muitalit gos sápmelaččat leat orron ja mátkkoštan, ja movt sámi guovllut leat geavahuvvon.
Stedsnavnloven omfatter samiske stedsnavn, og samiske stedsnavn i offentlig bruk er naturlig på steder med stor samisk tilstedeværelse, tatt i bruk på kart og skilt.
Báikenammaláhka siskkilda sámi báikenamaid, ja báikenamat almmolaš geavaheamis leat lunddolaččat báikkiin nugo kárttáin ja galbbain gos sápmelaččat leat eanetlogus.
Fremskrittspartiet forventer at lokale myndigheter og vegvesenet skilter på samisk der det er naturlig.
Ovddádusbellodat vuordá ahte báikkálaš eiseválddit ja luoddadoaimmahat bidjet sámegiel galbbaid dohko gos lea lunddolaš.
Et av Sametingets viktigste formål er å bevare og styrke det samiske språket.
Okta deháleamos ulbmiliin Sámedikkis lea seailluhit ja nannet sámegiela.
Dette innebærer også samiske stedsnavn.
Dát guoská maid sámi báikenamaide.
Samtidig mener Fremskrittspartiet at hensynet til sikkerhet, liv og helse er viktigst, og mener det er riktig at alle eiendommer i offentlige registre har et norsk navn.
Seammás oaivvilda Ovddádusbellodat ahte beroštupmi sihkarvuhtii, heggii ja dearvvašvuhtii lea deháleamos, ja Ovddádusbellodaga mielas lea riekta ahte buot eatnamiin leat dárogiel namat almmolaš registariin.