pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ved fordelingen av overskuddet til Norsk Tipping AS for spilleåret 2007 til idrettsformål i 2008 , vedtatt i statsråd 25. april 2008 , er det avsatt 600 000 kroner til samisk idrett .
Go juolludedje speallanjagi 2007 Norsk Tipping AS dietnasa falástallandoaimmaide jahkái 2008 , mii lea mearriduvvon stáhtaráđis cuoŋománu 25. beaivvi 2008 , de lea biddjojuvvon 600 000 ruvnno sámi falástallamii .
Dette er en økning på 100 000 kroner fra året før .
Dát lea 100 000 rudnosaš lassáneapmi ovddit jagi ektui .
Tilskuddet overføres til Sametinget , som er ansvarlig for den videre fordelingen av midlene i tråd med målsettingen for tilskuddet .
Doarjja addojuvvo Sámediggái mas lea ovddasvástádus viidáseappot juolludit ruđaid doarjaga ulbmila mielde .
Se også Sametingets årsmelding 2007 , punkt 6.3 .
Geahča maiddái Sámedikki jagi 2007 jahkedieđáhusa čuoggá 6.3 .
Samisk idrett mottar i dag også økonomisk støtte fra Sametinget .
Sámi falástallan oažžu Sámedikkis maid ruđalaš doarjaga .
I tillegg har samisk idrett mulighet til å motta tilskudd fra spillemidlene til nødvendig infrastruktur gjennom eksisterende tilskuddsordninger til idrettsanlegg .
Dasa lassin de lea sámi falástallamis vejolašvuohta oažžut doarjaga speallanruđain dárbbašlaš infrastruktuvrii dálá doarjjaortnegiid bokte mat leat jurddašuvvon falástallanrusttegiid-da .
Samiske idrettslag vil også ha en mulighet til å motta midler gjennom tilskuddsordningen til lokale lag og foreninger .
Sámi falástallanjoavkkut sáhttet maid oažžut doarjaga dan doarjjaortnega bokte mii lea báikkálaš servviide .
Utover ordinære idrettsaktiviteter organiserer Sámi Valaštallan Lihttu ( Samisk idrettsforbund ) tradisjonelle idrettsaktiviteter som er særegent samiske og knyttet til samisk kultur .
Earret dábálaš falástallandoaimmaid , de organisere Sámi Valáštallan Lihttu árbevirolaš falástallandoaimmaid mat leat sierralágan sámi falástallandoaimmat ja mat gullet sámi kultuvrii .
Det er opprettholdelse og videreutvikling av de særegne samiske idrettsaktivitetene som er begrunnelsen for et eget tilskudd til samisk idrett fra spillemidlene til idrettsformål .
Jus galgá oažžut sierra doarjaga sámi falástallamii speallanruđain mat galget falástallandoaimmaide , de lea eaktun ahte áigu seailluhit ja ovddidit sierralágan sámi falástallandoaimmaid .
Tilskuddet er derfor ikke ment å støtte opp om ordinære idrettsaktiviteter som utøves i regi av samiske idrettsorganisasjoner .
Danne doarjja ii leat jurddašuvvon galgat adnojuvvot doarjut dábálaš falástallandoaimmaid maid sámi falástallanorganisašuvnnat lágidit .
Boks 17.1 Sametingets idrettspris til ungdom
Boksa 17.1 Sámedikki valáštallanbálkkašupmi nuoraide
For ungdom er idrett en viktig møteplass .
Nuoraide lea valáštallan deaŧalaš gávnnadanbáiki .
Idrett er en kulturformidler som har betydning som identitetsskaper i samiske miljøer på tvers av landegrensene .
Valáštallan lea kulturgaskkusteaddji mii mearkkaša ollu identitehta huksejeaddjin sámi birrasiin ja riikkarájiid rastá .
Idrettsprisen kan tildeles enkeltutøvere mellom 16 og 25 år eller til lag eller klubb .
Valáštallibálkkašupmi sáhttá addojuvvot ovttaskas olbmuide gaskal 16 ja 25 jagi dahje muhtin jovkui dahje klubbii .
I 2007 gikk prisen til 17 år gamle Oda Utsi Onstad ( friidrett ) og 18 år gamle Siv Anja Mienna ( taekwondo ) .
2007:s addojuvvui dat bálkkašupmi 17 jahkásaš Oda Utsi Onstadii ( friddjavaláštallan ) ja 18 jahkásaš Siv Anja Miennai ( taekwondo ) .
Begge fikk 25 000 kroner og et diplom av den samiske duodjeutøveren Aline Mikkelsen fra Tysfjord .
Goappašagat oaččuiga 25 000 ruvnno ja diploma sámi duojáris Divt-tasvuotnalaččas Aline Mikkelsenis .
18 Økonomiske og administrative konsekvenser
18 Ekonomalaš ja administratiiva čuvvosat
Satsingsforslag på de ulike departementenes ansvarsområder må tas opp i forbindelse med den ordinære budsjettbehandlingen .
Vuoruhanevttohusat iešguđet departemeantta ovddasvástádussurggiin fertejit váldojuvvot ovdan dábálaš budjeahttagieđahallama olis .
Regjeringen ønsker å videreføre prinsippet om at fagmyndighetene på ulike sektorer og forvaltningsnivåer skal ha samme ansvar for den samiske befolkningen som for den øvrige befolkningen .
Ráđđehus háliida joatkit prinsihpain ahte iešguđet suorggi ja hálddahusdási fágaeiseválddiin galgá leat seamma ovddasvástádus sámi veahkadagas go veahkadagas muđui .
Overføring av myndighet fra fagdepartementene til Sametinget innebærer at ressurser til å forvalte den myndigheten også må overføres til Sametinget .
Válddi sirdin fágadepartemeanttain Sámediggái mearkkaša ahte veahkkevárit hálddahit dán válddi maiddái fertejit sirdojuvvot Sámediggái .
Selv om Sametinget har overtatt forvaltningen av en tilskuddsordning eller en institusjon , og har avgjørende innflytelse over disse , har fagdepartementet fremdeles et overordnet ansvar for ordninger som Sametinget forvalter .
Vaikko Sámediggi lea váldán badjelasas muhtun doarjjaortnega dahje institušuvnna hálddaheami , ja lea ožžon mearrideaddji váikkuhanfámu dáid badjel , de lea departemeanttas ain bajit ovddasvástádus ortnegiin maid Sámediggi hálddaha .
Departementene skal etablere rutiner for konsultasjon med Sametinget , legge til rette for en god og åpen dialog , og følge opp overførte ordninger både faglig og budsjettmessig .
Departemeanttat galget álggahit dagaldusaid ráđđádallamiidda Sámedikkiin , láhčit dilálašvuođaid buori ja rabas dialogii , ja čuovvolit sirdojuvvon ortnegiid sihke fágalaččat ja budjeahtalaččat .
17 Samisk kultur i Den norske Kirke
17 Sámi kultuvra Norgga Girkus
Den norske kirkes stilling som majoritetskirke stiller særlige krav til måten minoriteter blir varetatt .
Norgga girku sajádat majoritehtagirkun dagaha girkui erenoamáš gáibádusaid das movt vuhtiiváldet minoritehtaid .
For det første vil det alltid være en utfordring å forholde seg til de livssynsmessige minoritetene i samfunnet for øvrig , men fordi et overveldende flertall av borgerne er medlemmer i Den norske kirke , er det også en særlig utfordring å vareta og støtte opp om identiteter og tradisjoner hos de kulturelle minoritetene internt i kirken .
Dáidá álo leat hástalussan meannudit ovttas daiguin minoritehtaiguin mat servodagas leat eallinoainnu dáfus , ja go juo stuora eanetlohku lea miellahttun Norgga Girkus , de lea erenoamáš hástalussan váldit vuhtii ja doarjut daid identitehtaid ja árbevieruid mat girku siskko ­bealde leat , danne go doppe leat iešguđetlágan kultuvrii gullevaš minoritehtat .
Det finnes et mangfold av samiske tradisjoner og uttrykksformer , og det er mange måter å ha en samisk identitet .
Sámi árbevierut ja ovdanbuktinvuogit leat hui girját ja olbmuin sáhttá sámi identitehta leat iešguđetládje .
En slik bakgrunn av ulike tradisjoner og identiteter utfordrer kirken til å være relevant i sin forkynnelse og form , men framfor alt byr den på et mangfold og en uttrykksrikdom som kan berike og virke nyskapende på det kirkelige kulturlivet .
Go gávdnojit nu ollu iešguđetlágan árbevierut ja identitehtat , de dat hástala girku leat relevántan iežas sártnis ja hámis , muhto ovddimustá de dagaha ahte gávdno riggodat ovdanbuktinvugiid dáfus ja dat sáhttá riggudahttit ja duddjot ođđa vugiid girkolaš kultureallimii .
Kirkerådets kulturmelding Kunsten å være kirke fra 2005 legger vekt på samisk kultur i Den norske kirke .
Girkoráđi kulturdieđáhus Dáidda leat girkun 2005:s deattuha sámi kultuvrra Norgga Girkus .
Meldingen sier blant annet følgende om samiske tradisjoner og uttrykk i kirken :
Dieđáhus dadjá earret eará čuovvovaččaid sámi árbevieruid ja ovdanbuktimiid birra girkus :
« Den norske kirke bør legge til rette for at det samiske folk fritt skal få ivareta og videreutvikle sitt språk , sine symboler og uttrykksformer , og gi gode rammebetingelser for å få et levende og livskraftig samisk kirke- og kulturliv .
« Norgga girku berre láhčit dili dakkárin ahte sámi álbmot friddja beassá vuhtii váldit ja viidáseappot ovddidit iežaset giela , iežaset symbolaid ja ovdanbuktinvugiid , ja dat berre addit buriid rámmaeavttuid vai šattašii ealli ja nana sámi girko- ja kultureallin .
Det samiske folk skal ha rett til å ta i bruk egne kulturuttrykk og symboler i kirken .
Sámi álbmogis galgá leat riekti váldit atnui iežaset ovdanbuktinvugiid ja symbolaid girkus .
Det er grunnleggende viktig for å oppleve stolthet og trygghet i forhold til folkets egenart .
Dat lea deaŧalaš vuođđun vai álbmot beasašii dovdat movtta ja oadjebasvuođa iežas iešvuođa dihte .
Samiske kunstnere kan samles for å utveksle erfaringer , metoder og inspirere hverandre til å videreutvikle samiske kulturuttrykk .
Sámi dáiddárat sáhttet čoagganit lonohallat vásáhusaid , metodaid ja sii sáhttet movttiidahttit guđetguimmiideaset viidáseappot ovddidit sámi ovdanbuktimiid .
I sammenheng med gudstjenester og møter kan det legges opp til folkemøter der det kan diskuteres hva som vil kunne brukes av samiske symboler og kulturuttrykk i kirkelokalet .
Ipmilbálvalusaid ja čoakkámiid oktavuođas sáhttá lágidit ál ­bmotčoahkkimiid gos olbmot besset digaštallat makkár sámi symbolaid ja kulturovdanbuktimiid girkus heivešii atnit .
Kirken utfordres til å finne symboler og riter med bakgrunn i samisk tradisjon .
Girku hástaluvvo gávdnat symbolaid ja meanuid main lea vuođđun sámi árbevierru .
Dette fordrer et aktivt liturgisk arbeid der kjennskap til samisk historie , religiøs praksis og samiske kulturuttrykk er grunnleggende .
Dat gáibida aktiiva liturgalaš barggu mas lea guovddážis máhttu sámi historjjás , oskku doaimmaheamis ja sámi kulturovdanbuktimat .
Samiske teologer utfordres til å fortsette dette viktige arbeidet , mens de teologiske undervisningsinstitusjonene bør legge til rette for formidling av slik kunnskap . »
Sámi teologaid hástala joatkit dainna deaŧalaš bargguin ja teologalaš oahpahusásahusat berrejit láhčit dili nu ahte diekkár máhtu sáhttá gaskkustit . »
17.1 Samisk kirkeliv
17.1 Sámi girkoeallin
Et overordnet hensyn i varetakelsen av samisk kirkeliv i Den norske kirke er at det må utvikles i pakt med samisk selvforståelse og samiske tradisjoner .
Dat maid buot ovddimus ferte váldit vuhtii sámi girkoeallimis Norgga Girku siskkobealde lea ahte dan ferte ovddidit ovttas sámiid iešipmárdusain ja sámi árbevieruiguin .
For det første skal samiske kirkemedlemmer oppleve at kirkens virksomhet og forkynnelse gjenspeiler og gir mening i deres livsverden .
Ovddimustá de galget sámi girkomiellahtut muosáhit dan ahte girku doaibma ja sárdni speadjalastá sin eallima ja dagaha ahte sin eallimis lea oaivil .
For at samisk kirkeliv skal være en integrert og likeverdig del av det øvrige kirkelivet , er det blant annet viktig å videreføre arbeidet med tilpasning av kirkens liturgier til samisk språk og musikk , og det må utarbeides mer materiell på samisk – særlig i de lule- og sørsamiske språkområdene .
Jus sámi girkoeallin galgá leat integrerejuvvon oassi ja dakkár mii lea seamma dásis go girkoeallin muđui , de lea earret eará deaŧalaš viidáseappot bargat dainna ahte heivehit girku liturgiija sámi gillii ja musihkkii , ja fertejit maid ráhkadit eambbo materiealla sámegillii – erenoamážit julev- ja oarjelsámi guovlluin .
I arbeidet med å fornye salmerepertoaret og liturgiene blir det derfor lagt stor vekt på samisk gudstjenestetradisjon og på samisk språk , musikktradisjon og kultur .
Go galgat lasihit sálmmaid logu ja ođastit liturgiija , de hir ­bmadit deattuhit ge sámi ipmilbálvalusárbevieru , sámegiela , musihkkaárbevieru ja kultuvrra .
På rådsmøtet som ble holdt i Tromsø i september 2006 , uttalte Samisk kirkeråd blant annet følgende :
Sámi girkoráđđi dajai čuovvovaččaid dan ráđđečoahkkimis maid dolle Romssas 2006 čakčamánu :
« Den norske kirke blir en sannere og helere kirke når samisk kirkeliv får utfolde seg i tråd med sine forutsetninger .
« Norgga girku čájeha eambbo duohta ja ollislaš girku go sámi girkoeallin beassá doaibmat iežaset eavttuid vuođul .
Samisk kultur og kirkeliv kan tilføre kirken impulser til forståelse av tro og identitet og av sammenhengen mellom natur og livsanskuelse .
Sámi kultuvra ja girkoeallin sáhttá buktit girkui ođđa jurdagiid das movt sáhttá ipmiridit oskku ja identitehta ja maid das movt luonddu ja eallima áiccalmas ­vuohta gullet oktii .
Kirkemøtet er innforstått med at Den norske kirke har en særskilt forpliktelse overfor samene som urfolk i kirken .
Girkočoahkkin diehtá Norgga Girkus leat erenoamáš geatnegasvuohta sámiid ektui go sii leat álgoálbmot girkus .
Dette innebærer blant annet et ansvar for å legge til rette for et gudstjeneste- og kirkeliv på samiske premisser .
Dat mielddisbuktá earret eará dan ovddasvástádusa ahte lágidit ipmilbálvalusa- ja girkoeallima sámi eavttuid vuođul .
På bakgrunn av fornorskning og den urett som er begått mot samene , har Kirkemøtet påtatt seg et særlig ansvar for at samisk språk , tradisjoner og kirkeliv blir akseptert og gitt utviklingsmuligheter .
Dáruiduhttima ja daid boasttuvuođaid dihte maid leat bargan sámiid vuostá lea Girkočoahkkin váldán badjelasas erenoamáš ovddasvástádusa vai sámegiella , sámi árbevierut ja girkoeallin dohkkehuvvoše ja vai dat oččosii ovdánanvejolašvuođaid .
Bare slik kan sår som uretten har forårsaket bli leget og forsoning bli skapt . »
Dušše fal dakko bokte sáhttá soabadit ja buoridit daid háviid maid vuoigatmeahttunvuohta lea dagahan . »
Kirkemøtet ba i 2006 ( sak 07/06 ) om at Samisk kirkeråd i samarbeid med bispedømmerådene i Nord-Hålogaland , Sør-Hålogaland , Nidaros og Oslo utarbeider en plan for utviklingen av samisk kirkeliv , hvor nordsamisk , lulesamisk og sørsamisk språk samt samisk kultur i sitt mangfold blir ivaretatt .
Girkočoahkkin bivddii 2006 ( ášši 07/06 ) ahte Sámi girkoráđđi ovttasráđiid Davvi-Hålogalándda , Lulli-Hålogalándda , Nidarosa ja Oslo bismágottiiguin ráhkada plána das movt ovddidit sámi girko ­eallima gos davvisámegiella , julevsámegiella ja oarjelsámegiella ja maid girjás sámi kultuvra váldojuvvo vuhtii .
En målsetting med planen er å gi menigheter , kirkelige medarbeidere og kirken som helhet konkret veiledning og hjelp i arbeidet med å styrke samisk kirkeliv lokalt .
Ulbmil dainna plánain lea addit searvegottiide , girkolaš mielbargiide ja girkui oppalaččat konkrehta bagadallama ja veahki nannet sámi girkoeallima báikkálaččat .
Videre legges det vekt på arbeidet med bibeloversettelse , salmer og liturgier intensiveres .
Muđui deattuhuvvo bargagoahtit eambbo biibbaljorgalemiin , sálmmaiguin ja liturgiijain .
Rekrutteringssituasjonen i Sis-Finnmárkku proavássuohkan / Indre Finnmark prosti skal spesielt gjennomtenkes i planen .
Plánas galgá erenoamážit jurddašuvvot Sis-Finnmárkku proavássuohkana rekruterendilli .
Kirkemøtet ber om at planen fremmes som sak på Kirkemøtet i 2008 .
Girkočoahkkin bivdá plána galgat biddjojuvvot áššin 2008 Girkočoahkkimis .
17.1.1 Samisk kirkeråd
17.1.1 Sámi girkoráđđi
Samisk kirkeråd for Den norske kirke er Kirkemøtets organ for samisk kirkeliv .
Sámi girkoráđđi Norgga Girkus lea Girkočoahkkima orgána sámi girkoeallimis .
Rådet ble opprettet i 1992 med det siktemål at samene skulle få større innflytelse over sin egen situasjon innenfor ulike områder av kirkelivet .
Ráđđi ásahuvvui 1992:s dainna ulbmiliin ahte sámiin galgá leat eambbo dadjamuš iežaset dili badjel girkoeallima iešguđet surggiin .
Med opprettelsen av Samisk kirkeråd har Den norske kirke fått et representativt organ som kan fremme og følge opp tiltak for samisk kirkeliv .
Go Sámi girkoráđi leat ásahan , de lea Norgga girkus ovddasteaddji orgána mii sáhttá ovddidit ja čuovvolit sámi girkoeallima doaimmaid .
Kirkemøtet har vedtatt at samisk kirkeliv skal være et satsingsområde .
Girkočoahkkin lea mearridan ahte sámi girkoeallin galgá leat okta nannensuorgi .
De økonomiske midlene Kirkemøtet disponerer i denne sammenheng , blir kanalisert til og gjennom Samisk kirkeråd .
Dat ruđat mat Girkočoahkkimis leat dan oktavuođas , galget fievrriduvvot Sámi girkoráđđái ja Sámi girkoráđi bokte .
Hovedoppgavene til Samisk kirkeråd er :
Sámi girkoráđi váldobarggut leat :
å fremme , verne og samordne samisk kirkeliv i Den norske kirke ,
ovddidit , gáhttet ja ovttastahttit sámi girkoeallima Norgga girkus .
å ta stilling til saker som etter rådets oppfatning berører samisk kirkeliv og urfolk ,
buktit oaiviliiddis dakkár áššiide mat ráđi ipmárdusa mielde gusket sámi girkoeallimii ja álgoálbmogiidda
å stimulere til at samisk kirkeliv blir ivaretatt som en nødvendig og likeverdig del av Den norske kirke ,
bargat dan ala ahte sámi girkoeallin váldojuvvošii vuhtii dárbbašlaš ja ovttadássásaš oassin Norgga girkus
å fremme kjennskap til de særlige verdier samisk kirkeliv og den samisk kristne arv representerer for kirken som helhet , og bearbeide de spørsmål kirken møter i samisk kultur , tradisjon og historie ,
addit olbmuide dieđu dain erenoamáš árvvuin maid sámi girkoeallin ja sámi kristtalaš árbi addá girkui ollislaččat , ja bargat áššiiguin maiguin girku deaivvada sámi kultuvrras , árbevierus ja historjjás
å bidra til å styrke den samiske befolknings kultur og språk , og fremme kunnskap og engasjement om samenes stilling i Den norske kirke ,
bargat dan ala ahte nannet sámi álbmoga kultuvrra ja giela ja ovddidit máhtu ja beroštumi sámiid sajádagas Norgga Girku siskkobealde
å holde kontakt med kirker med samiske menigheter i Norden og på Kola og å fremme tiltak og samordning av saker av felles samisk-kirkelig interesse ,
doalahit oktavuođaid daiguin girkuiguin gos leat sámi searvegottit Davviriikkain ja Guoládagas ja ovddidit doaimmaid ja ovttastahttit dakkár áššiid mat leat oktasaš sámi-girkolaš áššit
å ivareta arbeidet med urfolksspørsmål på vegne av Den norske kirke i samarbeid med Mellomkirkelig råd .
váldit vuhtii álgoálbmotáššiid Norgga Girku bealis ja ovttasráđiid Gaskagirkolaš ráđiin .
17.2 Bispedømmene
17.2 Bismagottit
De tre nordligste bispedømmene ( Nord-Hålogaland , Sør-Hålogaland og Nidaros ) og Oslo bispedømme er de områdene der det bor flest samer .
Golbma davimus bismágotti ( Davvi-Hålogalanda , Lulli-Hålogalanda ja Nidaros ) ja Oslo bismágoddi leat guovllut gos orrot eanemus sápmelaččat .
Disse bispedømmene har derfor et særskilt ansvar for å vareta et levende samisk kirkeliv i sitt område .
Dain bismágottiin lea danne erenoamáš ovddasvástádus fuolahit ealli sámi girkoeallima iežaset guovlluin .
Nord-Hålogaland , Sør-Hålogaland og Nidaros bispedømmeråd har alle en samisk representant , henholdsvis nordsamisk , lulesamisk og sørsamisk .
Davvi-Hålogalanda , Lulli-Hålogalanda ja Nidarosa bismágodderáđiin lea buohkain okta sámi áirras , okta davvisámi , okta julevsámi ja oarjelsámi .
De tre nordligste bispedømmerådene har etablert underutvalg for bispedømmerådene for å ivareta samisk kirkeliv .
Golbma davimus bismagodderáđi leat vuođđudan juhkosiid mat galget bismagodderáđiid sámi girkoeallima fuolahit .
Underutvalgene rapporterer til bispedømmerådet .
Juhkosat raportejit bismagodderáđđáset .
Nord-Hålogaland bispedømme har stiftskapellan for nordsamer .
Davvi-Hålogalándda bismágottis lea váldokapellána davvisámiide .
Nidaros bispedømmeråd har hel stilling for prest for sørsamer .
Nidaros bismágodderáđis lea olles virgi oarjelsámi báhppii .
Sør-Hålogaland bispedømmeråd har ingen prestestillinger for å ivareta samisk kirkeliv i lulesamisk område .
Lulli-Håloglándda bismágodderáđis eai leat báhppavirggit mat galget vuhtiiváldit sámi girkoeallima julevsámi guovllus .
Indre Finnmark prosti ble opprettet i 1990 .
Sis-Finnmárkku proavássuohkan ásahuvvui 1990:s .
Etableringen av Indre-Finnmark prosti bestående av prestegjeldene Karasjok , Kautokeino , Tana og Nesseby , og Porsanger .
Sis-Finmmárkku proavássuohkanii gullet báhpasuohkanat Kárášjohka , Guovdageaidnu , Deatnu ja Unjárga ja Porsáŋgu .
Dette området er det eneste i landet der styrking av samisk kirkeliv har vært en av begrunnelsene for organiseringen i et eget prosti .
Dat lea áidna guovlu riikkas gos sámi girkoeallima nannen lea leamaš okta ákkain organiseret sierra proavássuoh ­kana .
I flere år har det pågått et arbeid for å opprette en egen samisk menighet i det sørsamiske området .
Máŋga jagi lea leamaš bargu ásahit sierra sámi searvegotti oarjelsámi guovllus .
Den sørsamiske befolkningen er spredt over et område som omfatter Nidaros bispedømme og deler av Sør-Hålogaland og Hamar bispedømmer .
Oarjelsámi álbmot orru bieđgguid dan guovllus masa gullá Nidarosa bismágoddi ja oasit Lulli-Hålogalándda ja Hámara bismágottit .
Et særskilt ansvar for å vareta sørsamisk kirkeliv er derfor lagt til Nidaros bispedømmeråd .
Bismágodderáđđi lea dál ohcan oažžut dohkkehuvvot ovtta geahččaleami mii lea ahte ásahit sierra sámi searvegotti .
Både Utvalg for sørsamisk kirkeliv , Samisk kirkeråd og Kirkerådet har gitt sin tilslutning til at en slik menighet kan opprettes .
Sihke oarjelsámi girkoeallima lávdegoddi , Sámi girkoráđđi ja Girkoráđđi leat miehtan ahte ásahuvvošii dakkár searvegoddi .
Departementet er innstilt på å imøtekomme søknaden .
Departemeanta áigu dohkkehit dan ohcama .
Oslo bispedømmeråd har fire samiske gudstjenester årlig i Oslo , og i Bergen holdes det et par samiske gudstjenester i året .
Oslo bismágodderáđđi lágida juohke jagi njeallje sámi ipmilbálvalusa Oslos , ja Bergenis dollet moadde sámi ipmilbálvalusa jagis .
17.3 Trosopplæring
17.3 Oskkuoahpahus
Trosopplæringsreformen ble vedtatt av Stortinget i 2003 .
Oskkuoahpahusođastus mearriduvvui Stuoradikkis 2003:s .
Formålet er å sikre at Den norske kirke har et tilbud om opplæring i egen tro til alle medlemmer fra til 18 år .
Ulbmilin das lea sihkkarastit ahte Norgga Girkus galgá leat dakkár fálaldat mas buot miellahtut gaskal ja 18 jagi ožžot oahpahusa iežaset oskkus .
Trosopplæringen skal stimulere til bygging av egen identitet og forståelse av egen kultur og tradisjon i et samfunn med kulturelt og livssynsmessig mangfold .
Oskkuoahpahus galgá movttiidahttit olbmuid hukset iežaset identitehta ja movttiidahttit olbmuid oažžut ipmárdusa iežas kultuvrras ja árbevierus dakkár servodagas mas lea girjái ­vuohta kultuvrralaččat ja gos eallinoainnut maid leat máŋggat .
Reformen ble satt i gang i 2004 , og den første fasen er en femårsperiode med prosjektbaserte forsøk .
Ođastus álggahuvvui 2004:s ja vuosttaš oassi lea viđajagát guhkkosaš áigodat gos leat geahčča-leamit mat leat prošeaktahámis .
De erfaringene som blir gjort i denne prosjektfasen , skal danne et grunnlag for et tilbud om systematisk trosopplæring til alle døpte .
Dat vásáhusat mat bohtet prošeaktaáigodagas galget leat vuođđun ráhkadit systemáhtalaš oskkuoahpahusa buoh ­kaide geat leat gásttašuvvon .
Videreutvikling av samisk trosopplæring er blant de prioriterte områdene i reformen .
Sámi oskkuoahpahusa viidáset ovdáneapmi lea ođastusa vuoruhuvvon surggiid gaskkas .
Blant menighetene som driver trosopplæringsforsøk i prosjektperioden , er menighetene Karasjok , Kautokeino , Tana , Nesseby og Porsanger i Indre Finnmark prosti .
Muhtin searvegottit doaimmahit oskkuoahpahus geahččalemiid prošeaktaáigodagas ja dat leat Kárášjohka , Guovdageaidnu , Deatnu , Unjárga ja Porsáŋgu Sis-Finnmárkku proavásgottis .
Dette forsøket har som målsetting å etablere en trosopplæring som er forankret i samisk kristen tradisjon , og som uttrykkes på barnas morsmål .
Geahččaleami ulbmilin lea ásahit dakkár oskkuoah-pahusa mii lea vuođđuduvvon sámi kristtalaš árbevirrui ja mii lea mánáid eatnigillii .
Også i det sørsamiske området , i Nord-Rana , er det etablert forsøk med trosopplæring .
Oarjelsámi guovllus , Davvi-Ránus maid álggahuvvui geahččaleapmi oskkuoahpahusas .
Olavsstipendet , som Kultur- og kirkedepartementet årlig tildeler en prest i Den norske kirke , ble for 2006 tildelt Tore Johnsen , som senere også har blitt valgt til leder av Samisk kirkeråd .
Olavstipeanda , maid Kultur- ja girkodepartemeanta juohke jagi geige ovtta báhppii Norgga girkus , geigejuvvui 2006:s Tore Johnsenii , gii maŋŋil maid válljejuvvui Sámi girkoráđi jođiheaddjin .
I løpet av stipendperioden har han ferdigstilt et manus til den samiske katekismen Jordens barn , solens barn , vindens barn .
Stipeandaáigodagas lea son ráhkadan giehtačállosa sámi katekismusii Máilmmi mánát , beaivváža mánát , biekka mánát .
På nasjonalt nivå i kirken er etablering av nettsted for samisk trosopplæring et pilotprosjekt med store utviklingsmuligheter .
Girku nationála dásis lea ovddasmanniprošeaktan go ásahedje neahttabáikki sámi oskkuoahpahussii ja das leat stuora ovdánahttinvejolašvuođat .
Materiell for aldersgruppen 6 – 18 år publiseres på nett på sørsamisk , lulesamisk , nordsamisk og norsk i tråd med trosopplæringsreformens intensjon .
Materiealla sidjiide geat leat 6 – 18 jagi boarrásat , almmuhuvvojit neahtas oarjelsámegillii , julevsámegillii , davvisámegillii ja dárogillii ja dat lea ge oskkuoahpahusođastusa áigumuša mielde .
17.4 Gudstjenesteliv og diakoni
17.4 Ipmilbálvalusat ja diakoniija
Ved å legge til rette for at samiske tradisjoner og uttrykksformer kan spille en levende rolle i gudstjenestelivet , vil Den norske kirke samtidig kunne bidra til å styrke samiske språk .
Norgga Girku láhčá dili nu ahte sámi árbevierut ja ovdanbuktimat maid leat ealas oassin ipmilbálvalusain , ja dan seammás lea dat mielde nanneme sámegiela .
Slik bibeloversettelser og salmer tidligere har vært viktige for utviklingen av norsk , vil også samiske språkfellesskap kunne berikes av bibeloversettelser og ny dikting .
Nu movt biibbaljorgaleamit ja sálmmat ovdal leat leamaš deaŧalaččat dárogiela ovdánahttimis , de besset dál čoagganeamit mat leat sámegillii atnit ávkin biibbaljorgalemiid ja ođđa diktema .
Et godt tilfang av tekster til kirkelig bruk gir også forutsetninger for å utvikle samisk som helligspråk .
Gávdnojit ollu teavsttat girkolaš atnui ja dat addá maid vejolašvuođa ovddidit sámegiela bassigiellan .
Særlig innen det lulesamiske og sørsamiske området er det behov for en styrking av samisk som språk i kirken .
Julev- ja oarjelsámi guovlluin lea erenoamáš dárbu nannet sámegiela geavaheami girkus .
I 1993 ble ansvaret for å utarbeide liturgier på nordsamisk lagt til Samisk kirkeråd .
Jagis 1993 addojuvvui Sámi girkoráđđái ovddasvástádussan ráhkadit liturgiijaid davvisámegillii .
På samme tid initierte Nidaros bisedømme et arbeid med å utvikle ordninger for gudstjenesten på samisk .
Seamma áiggi bijai Nidarosa bismágoddi johtui barggu ráhkadit ipmilbálvalus ortnegiid sámegillii .
Her ble det også lagt vekt på et sørsamisk perspektiv .
Das maid deattuhuvvui oarjelsámi perspektiiva .
I 2004 og 2005 gav Samisk kirkeråd økonomisk støtte til arbeidet med å utvikle liturgier på lulesamisk .
2004:s ja 2005:s juolludii Sámi girkoráđđi ekonomalaš doarjaga julevsámegiel liturgiija ráhkadanbargui .
Videre nedsatte Samisk kirkeråd for perioden 2006 – 2007 et utvalg som arbeidet med gudstjenestefornyelse , der alle tre språkområdene er representert .
Sámi girkoráđđi lea nammadan lávdegotti 2006 – 2007 áigodahkii mii bargá ipmilbálvalusođastemiin sámegillii . Dan lávdegottis leat buot golbma sámi giellaguovllu ovddastuvvon .
I oktober 2005 ble Salbmagirji II , salmebok på nordsamisk , gitt ut på Verbum forlag .
Golggotmánu 2005:s almmuhuvvui , davvisámegillii sálbmagirji , Sálbmagirji II , Verbum lágádusas .
Den nordsamiske prøveliturgien Allameassu 99 har vært i bruk siden 1999 .
Davvisámi geahččalanliturgiija Allameassu 99 lea leamaš anus 1999 rájes .
Samisk kirkeråd er nå i sluttfasen med å tilrettelegge liturgiene fra 1978 til ny nordsamisk rettskriving .
Sámi girkoráđđi lea dál geargame 1978 liturgiija heivehanbargguin davvisámegiela riektačállimii .
Et svensk-norsk samarbeid førte til utgivelsen av salmeboken Julevsame Sálmmagirjje på lulesamisk i 2005 .
Ruoŧa-Norgga ovttasbarggu mielddisbuvttii sálbmagirjji almmuheami 2005:s . Dat lei Julevsáme Sálmmagirjje .
Boken er utgitt på Svensk Verbum Förlag , men arbeidet har siden 1994/1995 vært delfinansiert av Samisk kirkeråd .
Girji lea almmuhuvvon Ruoŧa Verbum lágádusas , muhto oasi dan barggus lea Sámi girkoráđđi ruhtadan 1994/1995 rájes .
Ved årsskiftet 2006 – 2007 forelå en høymesseliturgi på sørsamisk for første gang .
2006 – 2007 jahkemolsumis gárvánii vuosttaš geardde allameassoliturgiija oarjelsámegillii .
Det er ikke snakk om en oversettelse fra norsk , men tekster og melodier som er forankret i sørsamisk kultur og tradisjoner .
Ii dat leat jorgaluvvon dárogielas , muhto das leat teavsttat ja melodiijat mat leat vuođđuduvvon oarjelsámi kultuvrii ja árbevieruide .
Det norske bibelselskap driver et løpende arbeid med å oversette Bibelen til samisk .
Norgga biibbalsearvi bargá jeavddalaččat jorgalit Biibbala sámegillii .
Deler av dette er et finsk-svensk-norsk samarbeid .
Oassi dien barggus lea suoma-ruoŧa-Norgga ovttasbargu .
Det nye testamentet er oversatt til nordsamisk ( 1998 ) og lulesamisk ( 2003 ) .
Ođđa testa mean ­ta lea jorgaluvvon davvisámegillii ( 1998 ) ja oarjelsámegillii ( 2003 ) .
Det arbeides nå med oversettelsen av Det gamle testamentet til nordsamisk og utvalgte nytestamentlige tekster til sørsamisk .
Dál leat bargame jorgalit Boares testameantta davvisámegillii ja muhtin vál ­ljejuvvon ođđatestameantta teavsttaid oarjelsámegillii .
Ungdommens kirkemøte er Den norske kirkes nasjonale organ for ungdomsarbeid og andre saker som berører ungdom .
Nuoraid girkočoahkkin lea Norgga Girku nationála orgána nuoraidbargui ja eará áššiide mat gusket nuoraide .
Siden 2000/2001 har samisk ungdom deltatt i Ungdommens kirkemøte .
2000/2001 rájes leat sámi nuorat leamaš mielde Nuoraid girkočoahkkimis .
Samisk kirkeråd har også et eget ungdomsutvalg , som skal sikre at samisk ungdom blir varetatt i arbeidet med samisk gudstjenesteliv .
Sámi girkoráđis lea maid sierra nuoraidlávdegoddi mii galgá sihkkarastit ahte sámi nuorat váldojuvvojit vuhtii sámi ipmilbálvaluseallinbarggus .
Det er i 2007 utgitt en håndbok for samisk diakoni .
Sámi diakoniijai lea 2007:s almmuhuvvon giehtagirji .
17.5 Strategier og tiltak
17.5 Strategiijat ja doaibmabijut
I likhet med på andre områder ( jf. kap. 5.2 ) , er tilgangen på kvalifisert samiskspråklig arbeidskraft en utfordring i kirken .
Nu go maid eará surggiin ge ( gč. kap. 5.2 ) de lea hástalussan gávdnat dohkkehuvvon sámegielat bargiid girkui .
Samisk kirkeråd har hatt ulike tiltak for å fremme rekruttering av samer til kirkelig virksomhet og til kirkelige utdanninger .
Sámi girkoráđis leat leamaš iešguđetlágan doaibmabijut vai sápmelaččat rekruterejuvvoše girkolaš doaimmaide ja girkolaš oahpuide .
I dag er det likevel som oftest slik at prester , kateketer og diakoner som tilsettes i kirkelige stillinger i samiske områder , ikke har samiskspråklig eller – kulturell bakgrunn .
Dál leat liikká dakkár báhpat , katekehtat ja diakonat geain ii leat sámi giella- ii ge kulturduogáš geat biddjojuvvojit girkolaš virggiide sámi guovl-luin .
For å bøte noe på dette har Nord-Hålogland det siste året utviklet språkopplæring for prester .
Buoridan dihte dien dili , de lea Davvi-Hålogalánda maŋimus jagi ásahan giellaoahpahusa báhpaide .
Utfordringen må også ses i et større perspektiv .
Dien hástalusa ferte maid geahččat stuorát perspektiivvas .
Det er for eksempel nødvendig å styrke rekrutteringsarbeidet rettet mot samisk ungdom også innenfor kirkelige utdanninger .
Ovdamearkka dihte lea dárbu nannet rekrutterenbarggu sámi nuoraid ektui , maiddái girkolaš oahpuin .
Konsekvensen av rekrutteringssituasjonen er at også innenfor forvaltningsområdet for samisk språk blir samer i stor grad betjent på norsk .
Rekruterendili váikkuhus lea maid dat ahte maiddái sámegiela hálddašanguovlluin ožžot sápmelaččat eanaš oasi bálvalusain dárogillii .
I følge sameloven § 3 – 6 har enhver rett til individuelle kirkelige tjenester på samisk i Den norske kirkes menigheter i forvaltningsområdet , det vil si åtte kommuner – Snåsa , Tysfjord , Kåfjord , Kautokeino , Karasjok , Porsanger , Nesseby og Tana .
Sámelága § 3 – 6 mielde lea juohkehaččas riekti oažžut individuála girkolaš bálvalusaid sámegillii Norgga girku searvegottiin sámegiela hálddašanguovlluin , ja dat leat gávcci suohkana – Snoasa , Divttasvuotna , Gáivuotna , Guovda , ­geaidnu Kárášjohka , Porsáŋgu , Unjárga ja Deatnu .
Lavangen kommune i Troms har vedtatt at kommunen skal søke om innlemmelse i språkområdet .
Loabát suohkan Romssas lea mearridan ahte suohkan galgá ohcat beassat leat oassin sámegiela hálddašanguovllus .
Uavhengig av forvaltningsområdet arbeider kirken for å styrke samisk språk .
Girku bargá sámegiela nannemiin maiddái olggobealde hálddašanguovllu .
I tillegg til kirkefaglig kompetanse , er behovet for kompetanse i samisk språk og kultur nødvendig for de fleste kirkelige stillinger i samiske områder .
Lassin girkofágalaš gelbbolašvuhtii , de lea dárbu sámi giella- ja kulturgelbbolašvuhtii eanaš girkolaš virggiin sámi guovlluin .
Dette gjelder alle nivåer i kirken , og dreier seg om for eksempel tolketjeneste , IT-løsninger , kursopplegg for tilsatte , og tospråklig skilting .
Diet guoská buot dásiide girkus , ja dás lea sáhka ovdamearkka dihte dulkonbálvalusas , IT-čovdosiin , bargiid kurssain , ja guovttegielat galbbaid geavaheamis .
I kommuner med mange samiskspråklige innbyggere har ordningen med kirketolk eksistert lenge .
Dakkár suohkaniin gos leat ollu sámegielat ássit , lea girkodulkaortnet juo guhká leamaš .
Det er imidlertid en utfordring også å få dekket behovet for kirketolker .
Lea maid hástalussan gokčat girkodulkadárbbu .
Utgifter knyttet til tospråklighet dekkes innenfor virksomhetenes eksisterende budsjettrammer .
Golut mat leat guovttegielalašvuođa dihte gokčojuvvojit doaimma dálá bušeahttarámmaid siskkobealde .
Kirkelig fellesråd har ansvar for å ivareta administrative og økonomiske oppgaver på vegne av sognene , utarbeide mål og planer for kirkelig virksomhet i kommunen , fremme arbeidet mellom menighetsrådene og ivareta soknenes interesse i forhold til kommunen , jf. Kirkeloven § 14 .
Girkolaš oktasašráđis lea ovddasvástádus fuolahit hálddahuslaš ja ekonomalaš bargguid báhpasuohkaniid ovddas , ja ráhkadit ubmiliid ja plánaid suohkana girkolaš doaimmaid várás , ovddidit barggu searvegotteráđiid gaskkas ja fuolahit báhpasuohkana beroštumiid suohkana ektui , gč. Girkolága § 14 .
Kirkeloven § 15 sier hvilke områder kommunen har ansvar for å finansiere etter budsjettforlag fra kirkelig fellesråd .
Girkoláhka § 15 dadjá makkár surggiid suohkanis lea ovddasvástádus ruhtadit girkolaš oktasašráđi evttohusa mielde .
Rundskriv V-5 2002 / av 16. januar 2002 fra Kultur- og kirkedepartementet er en veiledning om forholdet mellom kommunen og kirken .
Kultur- ja girkodepartemeantta johtučálus V-5 2002 / ođđajagimánu 16. beaivvi 2002:s lea bagadus suohkana ja girku oktavuođa ektui .
Her vises det til at intensjonen i kirkeloven er at ressursbehovet og prioriteringen av de kirkelige oppgavene , ikke minst innenfor diakoni , barne- og ungdomsarbeid , kirkemusikk mv. skal foregå lokalt , i et samarbeid mellom kirken og kommunen .
Dás čujuhuvvo girkolága áigumuššii mii lea ahte ressursadárbu ja girkolaš doaimmaid vuoruheapmi , erenoamážit diakoniija dáfus , mánáid- ja nuoraidbargu , girkomusihkka jna. galgá dáhpáhuvvat báikkálaččat , ja girku ja suohkan galget ovttasbargat dain áššiin .
Dette er områder som naturlig hører hjemme i budsjettdrøftingene mellom kirken og kommunen .
Die leat dakkár suorggit mat lunddolaččat gullet daidda bušeahttaságastallamiida mat leat girku ja suohkana gaskkas .
Dette innbefatter også utgifter knyttet til tospråklighet .
Diesa gullet maid guovttegielatvuođa golut .
Bevilgningsbehovet for å sikre en forsvarlig kirkelig administrasjon vil variere etter lokale forhold .
Báikkálaš dilli lea vuođđun dasa makkár dárbu lea juolludemiide go galgá sihkkarastit dohkálaš girkolaš hálddahusa .
Kravet er at kirken skal ha tilstrekkelig administrative ressurser slik at oppgavene kan ivaretas på forsvarlig måte .
Gáibádus lea ahte girku galgá oažžut doarvái hálddahuslaš resurssaid vai sáhttá bargat iežas bargguid dohkálaš vugiin .
Det pågår arbeid for å etablere samisk menighet i sørsamisk område .
Dál lea jođus bargu ásahit sámi searvegotti oarjelsámi guvlui .
Kultur- og kirkedepartementet støtter dette .
Kultur- ja girkodepartemeanta doarju dan .
St.meld. nr. 33 ( 2001-2002 )
2001– 2002 St.dieđ. nr. 33
Tilleggsmelding til St.meld. nr. 55 ( 2000–2001 ) Om samepolitikken
Lassedieđáhus St. dieđáhussii nr. 55 ( 2000–2001 ) Sámepolitihka birra
Regjeringen vil vurdere begge dommene grundig i forbindelse med den kommende lovproposisjonen om rettsforhold og grunnforvaltning i Finnmark .
Ráđđehus áigu árvvoštallat guktuid duomuid vuđolaččat čuovvovaš láhkaproposišuvnna oktavuođas Finnmárkku riektedilálašvuođaid ja vuođđohálddaheami birra .
Hvorvidt dommene vil ha noen betydning for samerettsutvalgets arbeid med områdene sør for Finnmark , vil utvalget selv måtte ta stilling til , sammen med øvrig relevant rettspraksis .
Guđe muddui duomuin lea mearkkašupmi sámi vuoigatvuođalávdegotti bargui guovlluiguin lullelis Finnmárkku , ferte lávdegoddi ieš gávnnahit , ovttas eará čuožžovaš riektegeavadiin .
I det følgende gis det en redegjørelse for hovedpunktene i de to sakene , og for regjeringens vurderinger av dommene .
Čuovvovaččat čilget mat dán guovtti ášši váldočuoggát leat , ja mo Ráđđehus árvvoštallá duomuid .
19.1 Selbusaken
19.1 Selbuášši
19.1.1 Innledning Høyesterett avsa 21. juni 2001 dom i den såkalte Selbusaken .
19.1.1 Álggahus Alimusriekti celkkii geassemánu 21. 2001 duomu nu gohčoduvvon Selbuáššis .
Dommen ble avsagt i plenum etter først å ha vært behandlet på vanlig måte i avdeling med fem dommere .
Duopmu celkojuvvui plenumis maŋŋil go dábálaš vuogi mielde lei gieđahallojuvvon ossodagas mas leat vihtta duopmára .
Lov av 25. juni 1926 nr. 2 gir adgang til plenumsbehandling når særlige grunner gjør det ønskelig , jf. § 4 første ledd , jf. § 3 .
Láhka geassemánu 25. 1926 nr. 2 addá vejolašvuođa plenumgieđahallamii go erenoamáš sivat dahket dan sávahahttin , vrd. § 4 vuosttas lađđasiin , vrd. § 3 .
Saken gjaldt utstrekning av reinbeiterett på privat grunn i Selbu kommune i Sør-Trøndelag fylke , innenfor reinbeitedistriktene Essand og Riast / Hylling .
Ášši gustui boazoguohtunriektái priváhta eatnamis Selbu gielddas Lulli-Trøndelága fylkkas , Saanti sijtes ja Gåebrien sijtes .
Grunneierinteresser hadde gått til sak mot reindriften i området med påstand om at det ikke forelå rett til reindrift på deres eiendommer .
Eanaeaiggátberoštusat leat čuoččáldahttán ášši guovllu boazodoalu vuostá čuoččuhemiin ahte ii gávdno riekti boazodollui sin eatnamiid alde .
Tvisteområdet utgjorde ca. 320 kvadratkilometer i Essand og ca. 92 kvadratkilometer i Riast , / Hylling i alt ca. 412 kvadratkilometer . Distriktenes totalareal er henholdsvis 2300 og 1900 kvadratkilometer .
Riidoguovlu dagai sullii 320 njealjehaskilomehtera Saanti sijtes ja sullii 92 njealjehaskilomehtera Gåabrien sijtes , oktiibuot sullii 412 km 2. Orohagaid buohkanasearála lea 2300 ja 1900 njealjehaskilomehtera .
( I tillegg kommer vinterbeite i Femund reinbeitedistrikt lenger sør . )
( Lassin bohtet dálveguohtuneatnamat Femund orohagas lullelis . )
Distriktene har hver 10 driftsenheter og om lag 4500 rein i vårflokk ( før kalving ) .
Orohagain leat goappásge 10 doalloovttadaga ja birrasiid 4500 bohcco giđđaealus ( ovdal guotteha ) .
Etter å ha tapt saken i herredsretten og lagmannsretten ( dissenser ) vant grunneierne heller ikke fram med sine anførsler i Høyesterett .
Maŋŋil go eanaeaiggádat vuoittahalle áššis gielddarievttis ja lágamánnerievttis ( sierraoaivilat ) , de eai vuoitán ovdandoallamiiddisetguin Alimusrievttisge .
Høyesterett delte seg i et flertall og et mindretall ( 9–6 ) , men også mindretallet ga reindriften for en vesentlig del medhold .
Alimusriekti juohkásii eanetlohkun ja unnitlohkun ( 9–6 ) , muhto maiddái unnitlohku doarjjui eanaš muddui boazodoalu .
Reindriftsrettens geografiske utstrekning er et tema som har stått sentralt i de senere år .
Boazodoallorievtti geográfalaš viidodat lea fáddá mii lea leamaš guovdil maŋimuš jagiin .
Oppmerksomheten omkring disse spørsmål har mye sin bakgrunn i Høyesteretts avgjørelse i Korssjøfjellsaken , Rt. 1988 side 1217 .
Fuopmášupmi dáid gažaldagaide lea olu vuolgán Alimusrievtti mearrádusas Korssjøfjelláššis , Rt. 1988 siidu 1217 .
Høyesterett kom imidlertid i Korssjøfjelldommen til , etter en konkret bevisvurdering basert på alminnelige tingsrettslige prinsipper , at det på et nærmere angitt område innenfor forvaltningsgrensene ikke var etablert reindriftsrett gjennom alders tids bruk .
Alimusriekti gávnnahii almmatge Korssjøfjellduomus , maŋŋil go lei konkrehta duođaštusaid árvvoštallan dábálaš diggerievttálaš prinsihpaid vuođul , ahte dárkileappot albmaduvvon guovllus hálddahanrájáid siskkabealde ii lean ásahuvvan boazodoalloriekti dološ áiggi rájes geavaheami bokte .
Høyesterett tok også avstand fra oppfatningen om at det foreligger en presumsjon for reindriftsrett på utmark innenfor forvaltningsgrensene .
Alimusriekti máhcahii maiddái oainnu ahte lea sivva jáhkkit ( presumšuvdna ) ahte gávdno boazodoalloriekti mehciin hálddahanrájáid siskkabealde .
I stortingsmelding nr. 28 ( 1991–92 ) En bærekraftig reindrift ble dette forhold viet betydelig oppmerksomhet , og det ble foreslått endringer i reindriftsloven § 2 som skulle gi reindriftssamene et bedre rettighetsmessig vern .
Stuorradiggedieđáhusas nr. 28 ( 1991–92 ) Nana bistevaš boazodoallu giddejuvvui dán dilálašvuhtii mealgat fuopmášupmi , ja evttohuvvojedjege nuppástusat boazodoalloláhkii § 2 mat galge addit boazosámiide buoret vuoigatvuođalaš suoji .
Dette ble fulgt opp gjennom Ot.prp. nr. 28 ( 1994–95 ) med et forslag til et nytt tredje punktum i § 2 første ledd som ble vedtatt av Stortinget i 1996 ( lov 23. februar 1996 nr. 7 ) .
Dát čuovvoluvvui Od.prp. nr. 28 ( 1994–95 ) bokte mas evttohuvvui ođđa goalmmát čuokkis § 2 vuosttas lađđasii , mii mearriduvvui Stuorradikkis 1996s ( láhka guovvamánu 23. 1996 nr. 7 ) .
Høyesterett avsa dom i Aursundensaken i 1997 , Rt. 1997 side 1608 .
Alimusriekti celkkii duomu Aursundáššis 1997s , Rt. 1997 siidu 1608 .
Endringen i reindriftsloven § 2 ble ikke tillagt særlig vekt .
Boazodoallolága § 2 nuppástusat eai olus deattuhuvvon .
Med Selbusaken er bildet blitt mer nyansert , og vilkårene for rettsstiftende bruk ved samisk reindrift mer klarlagt .
Selbuáššiin sáhttá gova veaháš earuhit , ja sámi boazodoalu riektevuođđudeaddji geavaheami eavttut leat eambbo čielggasmahttojuvvon .
Folkerettslige spørsmål Som ny anførsel for Høyesterett påberopte reinbeitedistriktene seg Norges folkerettslige forpliktelser .
Álbmotrievttálaš gažaldagat Ođđa ovdandoallamin Alimusriektái čujuhedje boazoorohagat Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid láhkavuđđosii .
Det ble anført at dersom ikke alders tids bruk etter tradisjonell tolking beskytter samenes reindrift , som er grunnlaget for opprettholdelse av samisk kultur , i områder hvor reindriften tradisjonelt har vært utøvd , kan de påberope seg disse konvensjonene også i en tvist med private grunneiere .
Ovdandollojuvvui ahte juos dološ áiggi rájes geavaheapmi árbevirolaš dulkojumi mielde ii suddje sámiid boazodoalu , mii lea sámi kultuvrra bisuheami vuođus , guovlluin gos boazodoallu lea árbevirolaččat doaimmahuvvon , de sáhttet čujuhit dáid konvenšuvnnaid láhkavuđđosii maiddái soahpameahttunvuođas priváhta eanaeaiggádiiguin .
De konvensjoner det her dreier seg om er FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter av 16. desember 1966 artikkel 27 , jf. lov av 21. mai 1999 nr. 30 om styrking av menneskerettighetenes stilling i norsk rett , og ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater .
Konvenšuvnnat main lea sáhka lea ON-konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra juovlamánu 16. 1966 artihkal 27 , vrd. lágain miessemánu 21. 1999 nr. 30 olmmošvuoigatvuođaid dili nannema birra norgga rievttis , ja ILO-soahpamuš nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iešstivrejeaddji stáhtain .
Denne diskusjonen har ingen betydning for spørsmålet om samene kan påberope seg den aktuelle bestemmelsen i Selbu . »
Dát digaštallan ii mearkkaš maidege gažaldahkii sáhttetgo sámit čujuhit guoskevaš mearrádusa láhkavuđđosii Selbus . »
« Jeg finner det ikke nødvendig å gå nærmere inn på de konvensjonene , forholdet mellom dem og anvendelsen i tvister mellom private parter .
Loahpas dadjá vuosttasjienasteaddji : « In ane dárbbašlažžan čilget konvenšuvnnaid dárkileappot , daid gaskavuođa ja atnima soahpameahttunvuođain priváhta áššeoasálaččaid
Slik jeg ser det , er de norske rettsreglene om alders tids bruk , basert på tradisjonelle norske rettskilder og med den tilpasningen som må gjøres for reindriften , tilstrekkelige til å begrunne beiterett i tvisteområdene . »
Nugo mun oainnán , de leat norgga riektenjuolggadusat dološ áiggi rájes geavaheami birra , mat leat vuođđuduvvan árbevirolaš norgga riektegálduide ja heivehemiin mii ferte dahkkojuvvot boazodoalu ektui , doarvái vuođuštit guohtunrievtti riidoguovlluin . »
Bestemmelsen har etter endringen i 1996 slik ordlyd : « De utmarksstrekninger ( jf. § 11 ) som inngår i reinbeiteområdene er å anse som lovlig reindriftsareal med slike særlige rettigheter og plikter som nevnt første punktum , med mindre annet følger av særlige rettsforhold . »
Boazodoallolága § 2 vuosttas lađas goalmmát čuokkis Mearrádusas lohká maŋŋil nuppástuhttima 1996 ná : « Meahccegaskkat ( vrd. § 11 ) mat gullet boazoguovlluide galget adnojuvvot lobálaš boazodoalloareálan main leat dakkár vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat mat leat namahuvvon vuosttas čuoggás , juos eará ii čuovo erenoamáš riektedilálašvuođain . »
Som lovforslag var bestemmelsen svært omstridt i Stortinget , og foranlediget blant annet to gangers behandling i odelsting og lagting .
Láhkaevttohussan lei mearrádus hui riidduvuloš Stuorradikkis , ja dagahii earret eará guovtti geardde gieđahallama odeldikkis ja láhkadikkis .
Det springende punkt var om en bestemmelse som denne kom i konflikt med Grunnloven § 105 .
Eahpesihkar lei šattaigo dákkár mearrádus vuostálaga Vuođđolága §:in 105 .
Det ble fra noen hold hevdet at en slik bestemmelse etter sin ordlyd kunne innebære et inngrep i grunneierens eierrådighet ved at det etter omstendighetene kunne tenkes at det ble etablert reindriftsrett der slik rett ikke tidligere forelå .
Muhtumat čuoččuhedje ahte dákkár mearrádus sániidis mielde sáhtii mearkkašit ahte bahkkejuvvo eanaeaiggáda eaiggátráđđema badjelii dainna lágiin ahte áššediliid mielde sáhtii jurddašuvvot ahte ásahuvvui boazodoalloriekti dohko gos ovdal dakkár ii gávdnon .
I forbindelse med Stortingets behandling ble spørsmålet forelagt Justisdepartementets lovavdeling som la til grunn at bestemmelsen måtte anses som en ren presumsjonsregel ( bevisbyrderegel ) som fikk anvendelse der hvor domstolen etter bevisføringen anser det like sannsynlig at beiterett eksisterer som ikke eksisterer .
Stuorradikki gieđahallama oktavuođas biddjojuvvui gažaldat Justiisadepartemeantta láhkaossodahkii mii anii vuođđun ahte mearrádus fertii adnojuvvui buhtes presumšuvdnanjuolggadussan ( duođaštusnoađđenjuolggadussan ) mii bođii atnui doppe gos duopmostuollu duođaštusovdanbuktima mielde atná seamma jáhkehahttin ahte guohtunriekti gávdno go ahte dat ii gávdno .
I så fall skulle avgjørelsen gå i favør av den som hevder at beiterett foreligger .
Dalle gal galggašii mearrádus oidit su gii čuoččuha guohtunrievtti gávdnot .
Med en slik tolking fant lovavdelingen at forslaget ikke var i strid med Grunnloven § 105 .
Diekkár dulkojumiin gávnnahii láhkaossodat ahte evttohus ii leat vuostálaga Vuođđolága §:in 105 .
Saksordfører ga under annen gangs behandling i Odelstinget uttrykk for at bestemmelsen , i tråd med Lovavdelingens uttalelse , måtte anses som en svak presumsjonsregel .
Áššejođiheaddji albmanahtii nuppi gearddi gieđahallamis Odeldikkis ahte mearrádus , Láhkaossodaga cealkámuša mielde , fertii adnojuvvot láivves presumšuvdnanjuolggadussan .
« Dersom lovens ordlyd leses isolert , tilsier den at det må påvises et særlig rettsgrunnlag som fører til at det ikke består noen rett til reindrift i utmarksstrekninger innenfor reinbeiteområdene .
Dán gažaldaga birra dadjá vuosttasjienasteaddji : « Juos lága sánit lohkkojuvvojit sierranassii , de gáibida dat ahte ferte čujuhuvvot vásedin riektevuđđosii mii dagaha ahte ii biso makkárge riekti boazodollui meahccegaskkain boazoguovlluid siskkabealde .
Men på bakgrunn av de uttalelsene om tolkingen som forelå ved vedtakelsen , og som må antas å ha vært motiverende , må bestemmelsen gis en mer begrenset rekkevidde .
Muhto cealkámušaid vuođul dulkojumi birra mii lei mearrideami oktavuođas , ja mat fertejit navdojuvvot oalgguheaddjin , ferte mearrádussii addojuvvot eanet ráddjejuvvon sisdoallu .
Det er uheldig at ordlyden ikke gir uttrykk for bestemmelsens reelle innhold , men den må forstås slik at den pålegger grunneierne en bevisbyrde i reinbeiteområdene .
lága sánit eai albmanahte mearrádusa duođalaš sisdoalu , muhto dat ferte áddejuvvot nu ahte dat geatnegahttá eanaeaiggádiidda duođaštusnoađi boazoguovlluin .