pere/sami_parallel huggingface dataset:
Vi ønsker at det norske samfunnet skal få økt kunnskap og forståelse for samiske språk, kultur og samfunnsliv.
Mii háliidit ahte Norgga servodat galgá oažžut eanet máhtu ja áddejumi sámegielas, kultuvrras ja servodateallimis.
Det vil også være viktig at alle barn i barnehage og skole blir kjent med de samiske språkene, og vi tror at dersom alle barn på norsk side av Sápmi lærer noen samiske ord, vil det bidra til å høyne språkets verdi og samtidig gi økt forståelse for språklige forskjeller.
Deaŧalaš lea maiddái ahte buot mánát mánáidgárddiin ja skuvllain oahpásmuvvet sámegielaide, ja mii jáhkkit ahte jus buot mánát Norgga beale Sámis oahpašedje muhtun sámegiel sániid, de dat livččii mielde loktemin giela árvvu ja seammás loktemin áddejumi giela erohusain.
I andre flerspråklige land gis det opplæring i flere språk i skolen.
Eará máŋggagielat riikkain oahpahuvvo máŋgga gielas skuvllas.
Vi mener at alle barn på norsk side av Sápmi bør lære noen ord på de samiske språkene.
Mii oaivvildit ahte buot mánát Norgga beale Sámis galggašedje oahppat muhtun sámegiel sániid.
Sametinget vil i samarbeid med samiske barnehager og skoler utarbeide en introduksjonspakke med samiske ord til alle landets barnehager og skoler.
Sámediggi áigu ovttasbargat sámi mánáidgárddiiguin ja skuvllaiguin ráhkadan dihtii oahpásmahttinpáhkaid sámegielsániiguin buot riikka mánáidgárddiide ja skuvllaide.
Sametinget vil: · Utarbeide oppstartspakker med ordlister, fraser og uttrykk, ferdigopptrykte skilt og klistermerker og informasjon om synliggjøring av samiske språk til distribuering i samfunnet.
· Ráhkadit álggahanpáhkaid mas lea sátnelistu, dajaldagat ja doahpagat, gárvves galbbat ja liibmamearkkat, ja eará dieđut sámegiela čalmmustahttima birra. · Bovdet ealáhusaid diehtojuohkinčoahkkimii Sámedikki giellaloktema ja sámegiela čalmmustahttima birra..
· Invitere næringslivet til møter om vår satsning på synliggjøring av samiske språk · Årlig tildele språkpris til aktører som fremmer samiske språk lokalt og nasjonalt.
· Jahkásaččat juohkit giellabálkkašumi aktevrraide geat čalmmustahttet ja ovddidit sámegiela, sihke báikkálaččat ja nationálalaččat.
· Utarbeide en introduksjonspakke med samiske ord til barnehager og skoler i landet
· Ráhkadit álggahanpáhkaid main leat sámegiel sánit mánaidgárddiide ja skuvllaide.
Synliggjøring av samiske språk gjennom informasjonsmateriell
Sámegielaid oainnusmahttin diehtojuohkinávdnasiiguin
Samiske språk må i større grad brukes i offentlig forvaltning, og offentlig informasjon må også gis på samiske språk og offentlig informasjon må også gis digitalt på samiske språk Det er viktig at språkene likestilles i praksis, både i kommunal og offentlig forvaltning.
Sámegielat fertejit geavahuvvot eanet almmolaš hálddašeamis, ja almmolaš diehtojuohkin ferte addojuvvot maiddái sámegielaide digitála. Deaŧalaš lea ahte gielat dahkkojuvvojit ovttadássásažžan geavadis, sihke gielddalaš ja almmolaš hálddašeamis.
Dette er viktig for å sikre den enkeltes språkrettigheter, og for synliggjøring og verdsetting av samiske språk på norsk side av Sápmi.
Dat lea deaŧalaš ovttaskas olbmo giellavuoigatvuođaid sihkkarastimis, ja vai sámegielat Norgga beale Sámis oidnojit ja adnojuvvojit árvvus.
Sameloven slår fast at i forvaltningsområdet for samisk språk, skal kunngjøringer fra offentlige organ som særlig retter seg mot hele eller deler av befolkningen, skje på samisk og norsk.
Sámeláhka deattuha ahte sámegielaid hálddašanguovllus galget almmolaš orgánaid almmuhusat mat gusket olles álbmogiid dahje osiide das, leat sámegillii ja dárogillii.
Kravet til oversettelse av kunngjøringer omfatter oppslag, plakater, avisannonser med mer.
Almmuhusaid jorgalangáibádus guoská almmuhemiide almmuhandávvaliin, plakáhtaide, aviisaalmmuhemiide ja eará dakkáriidda.
Dette bør også gjelde utenfor forvaltningsområdet.
Dát galggašii maid gustot hálddašanguovllu olggobealde.
I byer med samisk befolkning må det finnes informasjon og annonser på flere samiske språk.
Dain gávpogiin gos lea sámi álbmot, fertejit dieđut ja almmuhusat leat máŋgga sámegillii.
Informasjonsmateriell omfatter informasjon, veiledning og kunnskapsformidling.
Diehtojuohkinávdnasiidda gullá diehtojuohkin, oaivadus ja máhttogaskkusteapmi.
Det utarbeides mye informasjonsmateriell i de ulike sektorene, og det vil være viktig at alle typer informasjon rettet mot hele befolkningen også finnes på de samiske språkene.
Iešguđet surggiide ráhkaduvvojit ođđa diehtojuohkinávdnasat, ja lea deaŧalaš ahte buot lágan dieđut mat leat jurddašuvvon olles álbmogii, maiddái leat sámegielaide.
Det bør være en automatikk i at all type informasjon alltid utarbeides på de samiske språkene parallelt med norsk.
Berre leat automatihkka das ahte buot lágan dieđut álo ráhkaduvvojit sámegielaide bálddalagaid dárogielain.
Særlig dreier dette seg om informasjon rettet mot barn, unge og eldre innenfor helsesektoren.
Dás lea erenoamážit sáhka dieđuin mat leat jurddašuvvon mánáide, nuoraide ja vuorrasiidda dearvvašvuođasuorggis.
I dag er et fåtall lover og forskrifter oversatt til samisk, eller kun til ett av de samiske språkene.
Dál leat dušše muhtun lágat ja láhkaásahusat jorgaluvvon sámegillii, dahje dušše ovtta sámegillii.
Disse lovene er omtalt slik at de er av «særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkning».
Dát lágat leat máinnašuvvon dakkár láhkan mas lea erenoamáš mearkkašupmi olles sámi álbmogii dahje osiide das.
Det må komme tydelig frem hvilke lover og forskrifter man kan finne på samiske språk, og de må også være tilgjengelig på alle de samiske språkene på norsk side av Sápmi.
Ferte čielgasit muitaluvvot guđe lágat ja láhkaásahusat leat sámegielaide, ja dat fertejit maid gávdnot buot sámegielaide Norgga beale Sámis.
· At annonsering i samiske områder også er på de samiske språkene. · At lover og forskrifter også oversettes til lule- og sørsamisk, og fortløpende oppdateres på samiske språkene dersom det vedtas endringer
· Ahte almmuhusat sámi guovlluin maiddái leat sámegielaide · Ahte lágat ja láhkaásahusat maiddái jorgaluvvojit julev- ja lullisámegillii, ja dađistaga ođasmahttojuvvojit sámegielaide go mearriduvvojit rievdadusat
Synliggjøring av samiske språk gjennom media og litteraturtilbud
Sámegielaid oainnusmahttin media- ja girjjálašvuođafálaldagaid bokte
Media og litteratur spiller en viktig rolle i samfunnet, og har et stort ansvar for å synliggjøre samiske språk og fremme god språkbruk.
Mediat ja girjjálašvuohta leat deaŧalaččat servodahkii, ja dain lea ovddasvástádus oainnusmahttit sámegielaid ja ovddidit buori giellageavaheami.
Gjennom media får vi både informasjon og underholdning.
Mediaid bokte mii oažžut sihke dieđuid ja guoimmuheami.
Samisk medietilbud omhandler både tilbud på samiske språk og innhold om samiske forhold, og spiller en viktig rolle i vår identitetsbygging.
Sámi mediafálaldahkii gullet sihke sámegielfálaldagat ja sisdoallu sámi diliid birra, ja dat leat deaŧalaččat min identitehtaduddjomii.
Media er i rask endring, slik som samfunnet for øvrig.
Mediat rivdet johtilit, nu mo servodat muđui ge.
Bosettingsmønstret er i endring, og en større del av den samiske befolkningen vokser opp utenfor de tradisjonelle samiske områdene.
Ássanmálle lea rievdamin, ja stuorát oassi sámi álbmogis bajásšaddá árbevirolaš sámi guovlluid olggobealde.
Dette har betydning for utviklingen av samiske språk, og skaper et økt behov for gode samiske medietilbud.
Das lea mearkkašupmi sámegielaid ovdáneapmái, ja dagaha ahte dárbbašuvvojit eambbo buorit sámi mediafálaldagat.
I mange områder er språket i en vitaliseringsprosess.
Ollu guovlluin lea giella ealáskahttinproseassas.
Samisk medietilbud for den samiske befolkningen må gjenspeile dette, og være en bidragsyter til å styrke og utvikle språkene.
Sámi mediafálaldat sámi álbmoga várás ferte dan vuhtiiváldit ja leat mielde nannemin ja ovddideamen gielaid.
Oppbygging av robuste språkmiljø innebærer å samle kompetanse og bygge opp solide institusjoner som ivaretar ulike samfunnsfunksjoner som ikke er ivaretatt i dag.
Nana giellabirrasiid huksen mearkkaša gelbbolašvuođa čohkken ja nana ásahusaid huksen mat fuolahit iešguđet servodatdoaimmaid mat dál eai fuolahuvvo.
Dette vil være viktig i arbeidet for å synliggjøre samiske språk og styrke og utvikle de samiske språkene i de ulike språkområdene.
Dat lea deaŧalaččat sámegielaid oainnusmahttimis ja nannemis, ja ovddidit sámegielaid iešguđet giellaguovlluin.
I denne sammenheng vil Sametinget se på mulige løsninger for oppbygging av sør - og lulesamiske mediemiljø.
Dan oktavuođas áigu Sámediggi geahčadit vejolaš čovdosiid lulli- ja julevsámi mediabirrasiid ovddideami várás.
Dette for å skape større mediemiljø, bidra til å styrke språkmiljøene, og gi økt medietilbud på sør- og lulesamisk.
Sihke danne vai mii oažžut stuorát mediabirrasa, ja vai leat mielde nannemin mediabirrasiid ja lasiheamen mediafálaldagaid lulli- ja julevsámegillii.
Det finnes i dag veldig få samiske programmer, filmer og produksjoner.
Dál leat hui uhccán sámi prográmmat, filmmat ja buvttadeamit.
Det må blant annet jobbes for at samiske språk får en større plass i tv-kanaler, filmer og internettsider som er beregnet for barn og unge.
Earret eará ferte bargat dan ala ahte sámegielat ožžot stuorát saji tv-kanálain, filmmain ja interneahttasiidduin mat leat jurddašuvvon mánáide ja nuoraide.
Det er viktig at programmene som lages og produseres i et land, er åpne for språkbrukerne i alle land med det samme språket.
Deaŧalaš lea ahte daid prográmmaid mat ráhkaduvvojit ja buvttaduvvojit muhtun riikkas, beassá geavahit buot riikkain main lea seamma giella.
I dag er det ofte sperret slik at man for eksempel ikke kan se NRKs programmer fra utlandet.
Dál dat leat dávjá lohkkaduvvon nu ahte ovdamearkka dihtii ii beasa NRK prográmmaid geahččat olgoriikkas.
Dette er meget uheldig da flere språkbrukere ikke får nytten av programmene som er laget.
Lea hui heittot go ollu giellageavaheaddjit eai oaččo ávkki dain prográmmain mat leat ráhkaduvvon.
Samisk litteratur er svært viktig for god språkrøkt, det er derfor viktig at det utgis samisk litteratur som både har godt språk og som samtidig er tilpasset aldersgruppen og stimulerer til leselyst.
Sámi girjjálašvuohta lea hui deaŧalaš buori giellagáhttemii, ja danne lea deaŧalaš ahte almmuhuvvo girjjálašvuohta mas lea sihke buorre giella ja mii seammás heive ahkejovkui ja movttiidahttá lohkama.
Produksjon av samiskspråklig litteratur og oversetting av litteratur til samiske språk er viktig i arbeidet for å styrke og utvikle samiske språk.
Sámegiel girjjálašvuođa buvttadeapmi ja girjjálašvuođa jorgaleapmi sámegielaide lea deaŧalaš sámegielaid nannemii ja ovddideapmái.
Rekruttering av samiskspråklige forfattere, styrking av de samiske forlagene, oversetting av utenlandsk litteratur til samisk parallelt med norsk, økonomiske ressurser til produksjon og oversetting av samiskspråklig litteratur vil være noen av Sametingets satsninger innenfor samisk litteratur.
Sámegielat čálliid rekrutteren, sámi lágádusaid nannen, olgoriikka girjjálašvuođa jorgaleapmi sámegillii, seammás go dat jorgaluvvo dárogillii, ekonomalaš resurssat sámegiel girjjálašvuođa buvttadeapmái ja jorgaleapmái leat muhtun áŋgiruššamat maid Sámediggi áigu čađahit sámi girjjálašvuođasuorggis.
Čális fal!-forfatterutdanningen er et samarbeidsprosjekt mellom Sametinget, Samisk Forfatter Forening (SGS) og Samisk Kunstnerråd (SDR).
Čális fal!-girječállioahppu lea ovttasbargoprošeakta Sámedikki, Sámi girječálliid searvvi (SGS) ja Sámi dáiddárráđi (SDR) gaskka.
Formålet med prosjektene er å stimulere til flere skjønnlitterære bokutgivelse og rekruttere flere forfattere som skriver på samisk.
Prošeavtta ulbmilin lea oččodit eanet čáppagirjjálašvuođa girjealmmuhemiid ja rekrutteret eanet girječálliid sámegillii čállit.
Sametinget ønsker å utvikle Čális fal! videre, og mener det er naturlig at utdanningen legges inn under universitet/høgskole, slik at deltakerne får studiepoeng og rett til studielån.
Sámediggi háliidat ovddidit Čális fal! viidáseappot, ja oaivvilda ahte lea lunddolaš ahte oahppu biddjojuvvo universitehtii/allaskuvlii vai oassálastit ožžot oahppočuoggáid ja sáhttet oažžut oahppoloana.
Det bør opprettes egne grupper for de ulike samiske språkene, og det vil også være nødvendig å søke samarbeidspartnere på svensk, finsk og russisk side.
Sierra joavkkut galggašedje ásahuvvot iešguđet sámegielaide, ja dárbu lea maid ohcat ovttasbargoguimmiid Ruoŧa, Suoma ja Ruošša bealde. Sámediggi áigu:
· Være pådriver for at det produseres flere applikasjoner på samiske språk · Rekruttering av samisk språk- og kulturkompetanse innenfor samiske og norske medier.
· Váikkuhit dasa ahte buvttaduvvojit eanet applikašuvnnat sámegielaide · Rekruteret sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođa sámi ja dáru mediaide.
Skilting på samiske språk
Galben sámegielaide
Skilting på samiske språk vil være med på å løfte språkets status og gjøre språket synlig i det offentlige rom.
Galben sámegielaide lea mielde loktemin giela árvvu ja oažžumin giela oidnosii almmolaš sajiin.
Skilting har positive ringvirkninger og vil kunne bidra til at flere steder utvikler seg til flerkulturelle samfunn.
Galbemis leat buorit oalgeváikkuhusat ja sáhttá leat mielde eambbo báikkiid ovddideamen máŋggakultuvrralaš servodahkan.
I løpet av de siste årene har vi sett en økning i antall skilt, blant annet har Avinor og NSB skiltet flyplasser og togstasjoner på samisk.
Maŋimus jagiid mii leat oaidnán eanet ahte eanet galbbaid, earret eará leat Avinor ja NSB galben girdišiljuid ja ruovdemáđiistašuvnnaid sámegillii.
Statens vegvesen har også fått opp flere stedsnavnsskilt etter veiene de siste årene.
Stáhta geaidnodoaimmahat lea maid ceggen eanet báikenammagalbbaid maŋimus jagiid.
Samiske skilt i det offentlige rom løfter språkets status og verdi, samtidig som skiltene viser samisk tilstedeværelse og historie i områdene.
Almmolaš galbbat sámegillii loktejit giela stáhtusa ja árvvu, seammáš go galbbat čájehit guovllu sámi leahkima ja historjjá.
Skilting av reinbeitedistrikter som krysser bilveier vil bidra til økt synliggjøring av samiske språk samtidig som det vil bidra til bevissthet om samisk tilstedeværelse og kunnskap om samisk reindrift på norsk side av Sápmi.
Daid orohagaid galben mat rasttidit biilageainnuid, lea mielde eanet oainnusmahttimin sámegielaid, seammás go dat lea mielde loktemin dihtomielalašvuođa sámi leahkimis ja máhtu sámi boazodoalu birra Norgga beale Sámis.
I tilknytning til slik skilting vil det være nyttig å utarbeide applikasjoner som forteller både om reinbeitedistriktet, flyttveier, historie og også trafikkinformasjon ved reinflyttinger og tilfeller hvor det kan forekomme rein langs veier.
Dakkár galbema oktavuođas lea ávkkálaš ráhkadit applikašuvnnaid mat muitalit sihke orohaga, johtolagaid, historjjá ja maid ja johtaleami birra boazojohtima oktavuođas ja dalle go leat bohccot geaidnoguorain.
Sametinget ønsker at det de neste årene skal legges vekt på skilting og synliggjøring av offentlige bygg, institusjoner og steder.
Sámediggi háliida ahte lagamus jagiid deattuhuvvo almmolaš visttiid, ásahusaid ja báikkiid galben ja oainnusmahttin. Sámediggi háliida:
· At reinbeitedistrikt som krysser bilveier skiltes på samisk, og at det utarbeides tilknyttede applikasjoner som inneholder informasjon om reinbeitedistriktet · At offentlige institusjoner skiltes på samiske språk, herunder; skoler, barnehager, helsesenter idrettsanlegg, kulturbygg etc. · Bidra til at samiske språk synliggjøres på alle offentlige steder slik som flyplasser, busstasjoner, kinoer, kulturbygg og alle nasjonale bygg
· Ahte orohagat mat rasttidit biilageainnuid, galbejuvvojit sámegillii, ja ahte ráhkaduvvojit applikašuvnnat main leat dieđut orohagaid birra · Ahte almmolaš ásahusat galbejuvvojit sámegielaide, maiddái skuvllat, mánáidgárddit, dearvvašvuođaguovddážat, valáštallanrusttegat, kulturviesut jna. · Váikkuhit dasa ahte sámegielat oidnojit buot almmolaš báikkiin nu go girdišiljuin, bussestašuvnnain, kinoin, kulturviesuin ja buot nationála visttin
Bruk og synliggjøring av samiske stedsnavn er et viktig språk- og kulturfremmende tiltak.
Sámi báikenamaid geavaheapmi ja oainnusmahttin lea deaŧalaš giella- ja kulturovddidandoaibmabidju.
Samiske stedsnavn er også viktige kulturminner.
Sámi báikenamat leat maid deaŧalaš kulturmuittut.
Samiske stedsnavn beskriver ofte stedet, enten hvordan det ser ut, eller hva stedet er brukt til.
Sámi báikenamat válddahit dávjá báikki, juogo mo dat lea dahje masa báiki lea geavahuvvon.
Det finnes også flere stedsnavn som man i dag ikke kan forklare, og man kan anta at disse er så gamle at selve ordet er forsvunnet ut av dagligtalen.
Leat maid ollu báikenamat maid eat sáhte čilget dál, ja dat leat várra nu boarrásat ahte ieš sátni lea jávkan beaivválaš gielas.
I områder hvor språket over tid har blitt borte eller vært i liten bruk har mange stedsnavn forsvunnet.
Dakkár guovlluin gos giella áiggi mielde lea jávkan dahje lea uhccán geavahuvvon, leat ollu báikenamat jávkan.
I slike tilfeller kan uttalen av navn endres, og slik være vanskelig å tolke betydningen av i ettertid.
Dakkár oktavuođain sáhttá nama jietnadeapmi rievdat ja danne gártat váttisin dulkot dan mearkkašumi maŋit áiggis.
En systematisk registrering og innsamling av samiske stedsnavn, spesielt i områder med mangelfull innsamling av samisk navnemateriale vil være en god investering.
Sámi báikenamaid systemáhtalaš registreren ja čohkken, erenoamážit dakkár guovlluin gos uhccán sámi nammaávdnasat leat čohkkejuvvon, livččii buorre investeren.
I denne sammenheng er det også viktig å bygge opp et samisk navnefaglig arkiv som gjør navnematerialet lett tilgjengelig.
Dan oktavuođas lea maid deaŧalaš ráhkadit nammafágalaš arkiivva vai nammaávdnasat leat álkit olámuttus.
Dette innebærer også å få samiske stedsnavn offentlig godkjent for bruk på kart og skilt.
Dat mearkkaša maid oažžut sámi báikenamaid almmolaččat dohkkehuvvot vai sáhttet geavahuvvot kárttain ja galbbain.
For å få befolkningen til å bruke de samiske stedsnavnene er det viktig at de samiske navnene brukes i dagligtalen, og finnes på moderne plattformer, slik som applikasjoner.
Vai álbmot geavahišgoađášii sámi báikenamaid, lea deaŧalaš ahte sámi báikenamat geavahuvvojit beaivválaš gielas, ja maid gávdnojit ođđaáiggi vuođđovuogádagain, nu go applikašuvnnain.
For å skape større interesse og synliggjøre stedsnavn i større grad kan det avholdes ulike aktiviteter hvor stedsnavn er tema.
Lokten dihtii beroštumi báikenammii ja oažžun dihtii dan eanet oidnosii, de sáhttá lágidit iešguđet doaimmaid main báikenamma lea fáddán.
· Ta initiativ til at det utvikles en applikasjon i tilknytning til stedsnavn med fokus på kultur, tradisjoner og historieformidling fra området.
· Váikkuhit dasa ahte ráhkaduvvo applikašuvdna báikenamaide, mas deaddu biddjojuvvo guovllus kultuvrii, árbevieruide ja historjágaskkusteapmái.
Terminologiutvikling
Terminologiijaovddideapmi
Felles terminologiutvikling for samiske språk på tvers av landegrenser og normering er viktig for å sikre fellesgrunnlaget for samiske språk.
Sihkkarastin dihtii oktasaš vuođu sámegielaide lea deaŧalaš oažžut oktasaš terminologiijaovddideami ja normerema riikkarájáid rastá.
Det vil være svært uheldig om de samiske språkene utvikler seg i ulike retninger, da det vil kunne gi kommunikasjonsproblemer på tvers av landegrensene.
Livččii hui unohas jus sámegielat ovdánit iešguđet guvlui, go dat sáhttá dagahit gulahallanváttisvuođaid riikkarájáid rastá.
Sametinget er opptatt av nordisk samarbeid slik at terminologien kan brukes over landegrensene.
Sámediggái lea deaŧalaš oažžut áigái davviriikkalaš ovttasbarggu vai terminologiija sáhttá geavahit riikkarájáid rastá.
Målet er at terminologiutvikling, kvalitetssikring og normering skjer i gjennom et nordisk samarbeid bestående av både fag- og språkkompetanse.
Mihttomearrin lea ahte terminologiijaovddideapmi, kvalitehtasihkkarastin ja normeren dáhpáhuvvá dakkár davviriikkalaš ovttasbarggus mas lea sihke fága- ja giellagelbbolašvuohta.
I dag er det samarbeidet over landegrensene prosjektbasert i organet Sámi Giellagáldu, som er underlagt Samisk Parlamentarisk råd (SPR).
Dál ovttasbargu rastá riikkarájáid dáhpáhuvvá prošeaktan Sámi Giellagáldu olis, mii lea Sámi Parlamentáralaš Ráđi (SPR) vuollásaš.
Utvikling av terminologi innenfor alle samfunnsområder er helt nødvendig for at språket skal kunne brukes innenfor de ulike fagfeltene.
Terminologiijaovddideapmi dárbbašuvvo buot servodatsurggiin go giela galgá sáhttit geavahit iešguđet fágasurggiin.
Mangel på terminologi skaper store utfordringer i dag, særlig er dette alvorlig for sør- og lulesamisk språk.
Váilevaš terminologiijat dagahit stuorra hástalusaid dál, ja dilli lea duođalaš earenoamážit lulli- ja julevsámegielas.
Det er derfor viktig at det finnes et permanent organ som kan jobbe med terminologiutvikling, kvalitetssikring og normering.
Danne lea deaŧalaš ahte gávdno bistevaš orgána mii bargá terminologiijaovddidemiin, kvalitehtasihkkarastimiin ja normeremiin.
Sametinget ser behovet for at det opprettes egne terminologigrupper for pite- og umesamisk underlagt Sámi Giellagáldu,
Sámediggi oaidná dárbun ásahit sierra terminologiijajoavkkuid bihtán- ja ubmisámegielaid várás Sámi Giellagáldu vuollásažžan.
Sametinget vil: · Effektivisere terminologiutviklingsarbeidet · Sikre at Sámi Giellagáldu blir et permanent organ for å normere samiske språk · Arbeide for at det opprettes terminologigrupper for pite- og umesamisk språk
· Beavttálmahttit terminologiijabarggu · Sihkkarastit ahte Sámi Giellagáldu šaddá bistevaš orgánan sámegielaid normeremii · Váikkuhit dasa ahte ásahuvvojit terminologiijajoavkkut bihtán- ja ubmisámegielaide
Samiske språk og bruk av IKT
Sámegielat ja IKT geavaheapmi
For at de samiske språkene skal kunne følge den teknologiske utviklingen og digitaliseringen i samfunnet vil der være viktig at det blant annet finnes fungerende korrekturprogrammer, grammatikk- kontroller og oversettelsesprogrammer.
Earret eará doaibmi korrekturprográmmat, divvunprográmmat ja jorgalanprográmmat leat deaŧalaččat jus sámegielat galget sáhttit čuovvut teknologalaš ovdáneami ja digitaliserema servodagas.
Dette vil være med på å gjøre det enklere å bruke samiske skriftspråk.
Dat álkidivččii sámi čállingiela geavaheami.
Det er også viktig at det finnes andre teknologiske hjelpemidler, slik som for eksempel velfungerende talesynteser på de samiske språkene.
Deaŧalaš lea maid ahte gávdnojit eará teknologalaš veahkkeneavvut nu go buresdoaibmi hállansyntesa sámegielaide.
Disse språkfaglige verktøyene må også oppdateres ved behov.
Dát giellafágalaš reaiddut fertejit maid ođasmahttojuvvot dárbbu mielde.
Samiske tegn i ulike databaser skaper utfordringer blant annet i forbindelse med registrering av samiske navn og stedsnavn.
Sámi čállinmearkkat iešguđet diehtovuođuin buktet hástalusaid earret eará sámi namaid ja báikenamaid registrerema oktavuođas.
Det er et behov for teknologisk utvikling i forbindelse med databaser, GPS, applikasjoner og annet slik at det blir lett å bruke samiske tegn i disse.
Diehtovuođuid, GPS, applikašuvnnaid ja eará dakkáriid oktavuođas dárbbašuvvo teknologalaš ovddideapmi vai dain lea álki geavahit sámi čállinmearkkaid.
Digitale ordbøker og andre verktøy må også finnes på de samiske språkene.
Sámegielain fertejit maid leat digitála sátnegirjjit ja eará veahkkeneavvut.
Det er avgjørende at disse er brukervennlige, og helst samlet på en plass, slik at de blir enkle å bruke.
Áibbas deaŧalaš lea ahte daid lea álki geavahit ja áinnas čohkkejuvvon seamma sadjá.
Det må også finnes informasjon om hvilke språkfaglige verktøy som finnes, og disse må gjøres kjent i samfunnet.
Fertejit maid leat dieđut dan birra guđe giellafágalaš veahkkeneavvut gávdnojit, ja daid ferte oahpásmahttit servodahkii.
Informasjon om oppdateringer av språkfaglige verktøy må også nå ut til brukerne.
Geavaheddjiide ferte maid juohkit dieđuid giellafágalaš veahkkeneavvuid ođasmahttima birra.
For at alle skal kunne bruke de forskjellige språkfaglige verktøyene, så er det viktig at det finnes veiledning og teknisk hjelp for bruk av verktøyene.
Vai buohkat galget sáhttit geavahit iešguđet giellafágalaš veahkkeneavvuid, lea deaŧalaš ahte gávdno bagadus ja teknihkalaš veahkki veahkkeneavvuid geavaheami várás.
Sametinget vil: · Bidra til at det finnes velfungerende korrekturprogram, grammatikk -kontroller og oversettingsprogram på de samiske språkene og at de kommersielle bedriftene tar disse inn som standarder i sine produksjoner · Bidra til at det arbeides videre med nordsamisk talesyntese, og at det utvikles talesyntese også på lule- og sørsamisk. · Bidra til at det i programmer og registre skal være mulig å bruke samiske bokstaver.
· Váikkuhit dasa ahte gávdnojit buresdoaibmi korrekturprográmmat, grammatihkkadárkkisteamit ja jorgalanprográmmat sámegielaide ja ahte gávppálaš fitnodagat váldet daid mielde standárdan iežaset buvttademiin · Váikkuhit dasa ahte davvisámegiela hállansyntesabargu ovdána, ja ahte ráhkaduvvojit maiddái hállansyntesat julev- ja lullisámegiela várás · Váikkuhit dasa ahte prográmmain ja registariin galgá leat vejolaš geavahit sámi bustávaid.
Kartlegge bruken av samiske språk
Sámegielaid geavaheami kárten
God språkpolitikk må ta utgangspunkt i de ulike situasjonene språket står ovenfor.
Iešguđet giela dilli ferte biddjojuvvot vuođđun buori giellapolitihkkii.
Dette forutsetter god bakgrunnskunnskap og jevnlige kartlegginger.
Dat eaktuda buori duogášmáhtu ja dássidis kártemiid.
Det har vist seg å være vanskelig å få oversikt over antall språkbrukere fordi man ikke har registre som kan brukes til dette.
Leat vásihan ahte lea váttis háhkat dieđuid giellageavaheddjiid loguid birra go eai leat registerat maid sáhttá geavahit dasa.
Sametinget vil sammen med Statistisk Sentralbyrå (SSB) jobbe for at det utarbeides et design som kan brukes som grunnlag for å kartlegge antallet samiske språkbrukere.
Sámediggi áigu ovttas statistihkalaš guovddášdoaimmahagain váikkuhit dasa ahte ráhkaduvvo málle maid sáhttá geavahit vuođđun kártet sámegielhálliid logu.
God språkplanlegging forutsetter at det gjennomføres jevnlige kartlegginger.
Buorre giellaplánen eaktuda ahte čađahuvvojit kártemat dássidit.
Situasjonen for de samiske språk er ulike, ikke bare mellom men også innenfor språkene.
Sámegielaid dilli lea iešguđetlágan, ii dušše gielaid gaskkas muhto maiddái iešguđet giela siskkobealde.
Dette gjør at det er behov for ulike strategier for styrking og utvikling av samiske språk.
Dat dagaha ahte dárbbašuvvojit iešguđet strategiijat dasa ahte nannet ja ovddidit sámegielaid.
For å innhente økt kunnskap om de ulike språksituasjonene, og slik sikre at strategier er tilpasset språkområdet er det behov for en kontinuerlig kartlegging av språkenes stilling.
Háhkan dihtii eanet máhtu iešguđet gielladiliid birra, ja nu sihkkarastit ahte strategiijat leat heivehuvvon giellaguvlui, ferte dássedit kártet gielaid dili.
For å styrke pitesamisk, umesamisk og skoltesamisk er det først og fremst nødvendig å gjøre en del grunnleggende arbeid, slik som dokumentasjon og kartlegging av dagens situasjon for språkene.
Bihtánsámegiela, ubmisámegiela ja nuortalaš giela nannemii dárbbašuvvo vuosttažettiin vuođđobargu, nu go geavaheddjiid dálá dili duođašteapmi ja kárten.
Kartleggingene av språkene skal brukes til å tilpasse språktiltak og tjenester i de ulike områdene.
Gielaid kárten galgá geavahuvvot dasa ahte heivehit iešguđet guovlluid gielladoaibmabijuid ja bálvalusaid.
Det vil også være hensiktsmessig å registrere språk i folkeregistret, slik at man kan få tilbud om samiskspråklige tjenester uten å måtte be om det.
Livččii maid vuogas registreret gielaid álbmotregistarii vái oččošii sámegiel bálvalusfálaldagaid vaikke ii leat daid jearahallan.
Sametinget vil: · Utvikle en hensiktsmessig metode for å kartlegge antall samiskspråklige på norsk side av Sápmi · At det foretas registrering av samiske språk i folkeregisteret · Arbeide for at Analysegruppa for samisk statistikk får ressurser for å jevnlig kartlegge og analysere situasjon og utviklingen av samiske språk på norsk side av Sápmi. · Kartlegge dagens situasjon for pitesamisk, umesamisk og skoltesamisk på norsk side av Sápmi
Sámediggi áigu: · Ovddidit ulbmillaš vuogi dasa mo kártet sámegielagiid logu Norgga beale Sámis · Váikkuhit dasa ahte sámegielat registrerejuvvojit álbmotregistarii · Bargat dan ala ahte Sámi statistihka fágalaš analysajoavku oažžu resurssaid vai sáhttá dássidit kártet ja analyseret sámegielaid dili ja ovdáneami Norgga beale Sámis · Kártet bihtánsámegiela, ubmisámegiela ja nuortalaš giela dili Norgga beale Sámis
Samarbeid med private og offentlige aktører
Ovttasbargu priváhta ja almmolaš oassálastiiguin
Sametinget bevilger i dag midler til flere institusjoner og aktører.
Sámediggi juolluda dál ruđaid ollu ásahusaide ja oassálastiide.
Sametinget ønsker at tilskuddsmottakerne i større grad skal vurdere språkperspektivet ved sine prosjekter, på lik linje som det stilles krav om vurdering av kjønnsperspektivet i prosjekter og tiltak.
Sámediggi háliida ahte doarjjaoažžut buorebut árvvoštallet giellaperspektiivva iežaset prošeavttain, seamma láhkai go sohkabeale perspektiivva galget árvvoštallat prošeavttain ja doaibmabijuin.
Sametinget ser det som naturlig å innføre et språkkrav ved bevilgninger av både direktetilskudd og søkerbaserte tilskudd.
Sámediggái lea lunddolaš ásahit giellagáibádusa sihke njuolggadoarjagiid ja ohcanvuđot doarjagiid juolludeami oktavuođas.
Dette gjelder også tilskuddsordninger innenfor andre områder enn språk, eksempelvis kultur, næring og helse.
Dat guoská maiddái doarjjaortnegiidda eará surggiin go gielas, ovdamearkka dihtii kultuvrras, ealáhusain ja dearvvašvuođas.
Språkkravet innebærer at institusjonene og aktørene skal synliggjøre samiske språk, og/eller fremme bruk av samiske språk.
Giellagáibádus mearkkaša ahte ásahusat ja earát galget oainnusmahttit sámegielaid, ja/dahje ovddidit sámegielaid geavaheami.
Det må fremkomme i søknader hvordan tilskuddet skal føre til økt synliggjøring og bruk av samiske språk, og dette skal rapporteres til Sametinget som en del av den ordinære rapporteringen over bruken av midlene.
Ohcamiin galgá boahtit ovdan mo doarjja galgá oainnusmahttit sámegielaid ja lasihit daid geavaheami, ja galgá dieđihuvvot Sámediggái dábálaš raproteremis das mo ruđat leat geavahuvvon.
Sametinget ønsker at synliggjøring og bruk av samiske språk skal være et tema på møter med institusjoner og aktører.
Sámediggi háliida ahte sámegielaid oainnusmahttin galgá leat fáddán čoahkkimiin ásahusaiguin ja eará aktevrraiguin.
Samarbeid med private og offentlige aktører innebærer også at aktører i større grad synliggjør og etterspør språk- og kulturkompetanse, og bidrar til at slik kompetanse oppleves som verdifull.
Ovttasbargu priváhta ja almmolaš aktevrraiguin mearkkaša maiddái ahte aktevrrat buorebut oainnusmahttet ja jearahit giella- ja kulturmáhtu, ja leat mielde dahkamin dakkár máhttu árvvolažžan.
Etterspørsel og verdsetting av språk- og kulturkompetanse vil bidra til attraktive arbeidsplasser, og slik være med på å bygge behov for språkkompetanse i samfunnet.
Giella- ja kulturmáhtu jearaheapmi ja árvvusatnin lea mielde dahkamin bargosajiid geasuheaddjin, ja lea nu mielde loktemin giellamáhttodárbbu servodagas.
Sametinget ønsker at private og offentlige aktører tar et større ansvar, og bidrar til at statusen til de samiske språkene løftes.
Sámediggi háliida ahte priváhta ja almmolaš aktevrrat váldet stuorát ovddasvástádusa ja leat mielde loktemin sámegielaid árvu.
Private og offentlige aktører bør være aktive i arbeidet med å rekruttere samiskspråklig kompetanse til sine fagområder, og i større grad oppsøke videregående skoler og studiesteder for å rekruttere kompetanse mens studenter er under utdanning.
Priváhta ja almmolaš aktevrrat galggašedje aktiivvalaččat rekrutteret sámegiel gelbbolašvuođa iežaset fágasurggiide, ja eanet fitnat joatkkaskuvllain ja oahpposajiin rekrutteremin gelbbolašvuođa dan áiggi go studeanttat leat oahpu váldimin.
Dette vil være med på å bidra til attraktive studier og konkurranse om kompetanse.
Dat livččii mielde dagaheamen oahpuid geasuheaddjin ja vuolggaheamen gilvvu gelbbolašvuođas.
Videre vil det være nyttig for private og offentlige aktører og institusjoner å foreta en kartlegging av samiskspråklig kompetanse innenfor egen sektor, for slik til enhver tid kunne utarbeide en rekrutteringsplan for egen institusjon.
Viidáseappot livččii ávkkálaš priváhta ja almmolaš aktevrraide ja ásahusaide kártet sámegielmáhtu iežaset suorggis vai álo sáhtášedje ráhkadit rekrutterenplána iežaset ásahussii.
Sametinget vil også oppfordre private og offentlige aktører om å vurdere å tilby studiehjemler eller lønn under utdanning for å sikre nødvendig samiskspråklig kompetanse til sin arbeidsplass eller institusjon.
Sámediggi ávžžuha maiddái priváhta ja almmolaš aktevrraid árvvoštallat fállat oahppolobiid dahje oahpu bálkkáin sihkkarastin dihtii dárbbašlaš sámegielmáhtu iežaset bargosadjái dahje ásahussii.
I arbeidet for å sette i gang nye språktiltak, etablere nye språkarenaer og bygge opp robuste språkmiljø i samfunnet, er det behov for et godt samarbeid med ulike aktører.
Barggus álggahit ođđa gielladoaibmabijuid, ásahit ođđa giellaarenaid ja ovddidit nana giellabirrasiid servodagas, dárbbašuvvo buorre ovttasbargu iešguđet aktevrraid gaskka.
Samtidig som det er viktig å igangsette nye tiltak lokalt, regionalt og nasjonalt er det også viktig å se på hvordan eksisterende tilbud, ordninger og institusjoner kan implementere synliggjøring av samiske språk.
Seammás go lea deaŧalaš álggahit ođđa doaibmabijuid báikkálaččat, regiovnnalaččat ja nationálalaččat, lea maid deaŧalaš árvvoštallat mo dálá doaibmabijut, ortnegat ja ásahusat sáhttet geavahuvvot oainnusmahttimis sámegielaid.
Sametinget ser viktigheten av å være pådriver for at alle aktører i samfunnet bidrar til å fremme samiske språk og samisk kultur.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš váikkuhit dasa ahte buot aktevrrat servodagas leat mielde ovddideamen sámegielaid ja sámi kultuvrra.
Videre handler det om å utvikle tilbud som er tilpasset målgruppene på de arenaer hvor de oppholder seg, og være nyskapende i forhold til utvikling av gode språktiltak.
Lea maid sáhka das ahte ovddidit fálaldagaid mat leat heivehuvvon daid ulbmiljoavkkuide doppe gos sii leat, ja hutkáivuođain ovddidit buriid gielladoaibmabijuid.
Særlig gjelder dette språktilbud for barn og unge.
Dat guoská erenoamážit giellafálaldagaide mánáid ja nuoraid várás.
Den teknologiske utviklingen skjer raskt, og nye tilbud utvikles stadig.
Teknologiija ovdána johtilit, ja ođđa fálaldagat ovddiduvvojit dađistaga.
Utarbeidelse av språktilbud må derfor tilpasses dagens samfunn og teknologisk utvikling, og det vil være viktig å søke samarbeid med aktører innenfor ulike bransjer.
Danne ferte giellafálaldagaid heivehit dálá servodahkii ja teknologalaš ovdáneapmái, ja ferte maid geahččalit ovttasbargat iešguđet surggiid aktevrraiguin.
Sametinget vil: · At institusjoner og aktører som mottar tilskudd fra Sametinget skal synliggjøre språket og/eller fremme økt bruk av samiske språk. · Være pådriver for at private og offentlige aktører etterspør samiskspråklig kompetanse · Være pådrivere for at private og offentlige aktører er aktive i rekruttering til fagområder · Arbeide for at nasjonale institusjoner: Operaen, Nasjonalmuseet, Nasjonalbiblioteket, Nasjonalarkivet og andre som får statlig driftsstøtte programmerer samisk kunst og kultur.
· Ahte ásahusat ja oassálastit mat ožžot doarjaga Sámedikkis galget oainnusmahttit giela ja /dahje ovddidit sámegielaid lassi geavaheami · Váikkuhit dasa ahte priváhta ja almmolaš aktevrrat jearahit sámegiela gelbbolašvuođa · Váikkuhit dasa ahte priváhta ja almmolaš aktevrrat aktiivvalaččat rekrutterejit gelbbolašvuođa iežaset fágasurggiide · Bargat dan ala ahte nationála ásahusat: Opera, Nationálamusea, Nationálabibliotehka, Nationála arkiiva ja earát mat ožžot stáhtas doaibmadoarjaga programmerejit sámi dáidaga ja kultuvrra.
Dette bør nedfelles i institusjonenes vedtekter jmf. NRKs vedtekter (NRK-plakaten §16 og §22) vedtatt av Stortinget.
Dat berre biddjojuvvot ásahusaid mearrádusaide gč. NRK mearrádusaid (NRKplakáhta §16 ja §22 maid Stuorradiggi lea mearridan.
Samarbeid med samiske språksentre
Ovttasbargu sámi giellaguovddážiiguin
Sametinget er opptatt av å sikre robuste samiske språksentre med faglig kompetanse, gode rammevilkår og et mangfold av språkaktiviteter.
Sámediggái lea deaŧalaš sihkkarastit nana sámi giellaguovddážiid fágalaš gelbbolašvuođain, buriid rámmaeavttuiguin ja máŋggabealat gielladoaimmaiguin.
De samiske språksentrene er viktige aktører i arbeidet med å styrke og utvikle samiske språk lokalt.
Sámi giellaguovddážiid bargu nannemiin ja ovddidemiin sámegielaid báikkálaččat lea hui deaŧalaš.
Språksentrenes arbeid bidrar til synliggjøring av samiske språk, og er med på å skape samlingspunkter og arenaer for bruk av samiske språk.
Giellaguovddážat leat mielde oainnusmahttimin sámegielaid, ja leat mielde ovddideamen čoahkkanan- ja deaivvadansajiid gos sámegielat geavahuvvojit.
Samiske språksentre, i tillegg til barnehager og grunnskoler, har en sentral rolle i språkopplæringa lokalt.
Sámi giellaguovddážiin, lassin mánáidgárddiin ja vuođđoskuvllain, lea deaŧalaš doaibma giellaoahpahusas báikkálaččat.
Språksentrene innehar viktig fagkompetanse og utgjør kjernen av samisk språkopplæring utenfor grunnskolen.
Giellaguovddážiin lea deaŧalaš fágagelbbolašvuohta ja leat hui deaŧalaččat giellaoahpahusas olggobealde vuođđoskuvlla.
Flere språksentre drar nytte av lokale språkbærere og overføring av tradisjonelle kunnskap utgjør en viktig del av språksentrenes tilbud.
Ollu giellaguovddážat geavahit báikkálaš giellaguddiid, ja árbedieđu gaskkusteapmi lea deaŧalaš oassi giellaguovddážiid fálaldagas.
De samiske språksentrene er ulikt organisert, og aktivitetene er varierte.
Sámi giellaguovddážat leat organiserejuvvon iešguđet láhkai, ja doaimmat leat máŋggabealagat.
Noen språksentre tilbyr språkopplæring på grunn - og videregående nivå via fjernundervisning, i tillegg til språkkurs for voksne.
Muhtun giellaguovddážat fállet giellaoahpahusa vuođđo- ja joatkkadásis gáiddusoahpahusa bokte, lassin giellakurssaide rávesolbmuid várás.
Andre språksentre har også tilbud til førskolebarn og skoleelever som støtte i opplæringa i barnehage og skole.
Eará giellaguovddážiin leat maid fálaldagat ovdaskuvlamánáide ja skuvlaohppiide doarjjan oahpahussii mánáidgárddis ja skuvllas.
Flere språksentre har vært aktive i utarbeidelse av læremidler.
Máŋga giellaguovddáža leat árjjalaččat ráhkadan oahpponeavvuid.
Språksentrene bidrar også til dokumentasjon av områdets historie, dialekt, kulturminner og registrering og dokumentering av stedsnavn.
Giellaguovddážat leat maid mielde duođašteamen guovllu historjjá, suopmana, kulturmuittuid ja báikenamaid registreremiin ja duođašteamen.
Mange språksentre utarbeider språktilbud spesielt rettet mot barn og unge, og de bidrar til oppbygging av mange og viktige språkarenaer i lokalsamfunnet.
Ollu giellaguovddážat ráhkadit giellafálaldagaid erenoamážit mánáid ja nuoraid várás, ja leat mielde ráhkadeamen deaŧalaš giellaarenaid báikkálaš servodagas.
De samiske språksentrene er ofte samlokalisert med samiske museer.
Sámi giellaguovddážat leat dávjá oktii lokaliserejuvvon sámi museaiguin.
Sametinget har gjennom "Sametingets strategier for samiske språksentre" fra 2015 foretatt endringer av direktetilskudd til de samiske språksentrene, samt fastsatt strategier for å sikre faglige sterke språksentre, sikre gode rammevilkår for språksentrene og sikre tilbud i tråd med behovene i språksentrenes virkeområde.
Sámediggi lea Sámedikki jagi 2015 mannosaš strategiija vuođul sámi giellaguovddážiid várás dahkan rievdadusaid njuolggadoarjagiin sámi giellaguovddážiidda, ja mearridan strategiijaid dasa ahte sihkkarasti fágalaččat nana giellaguovddážiid, sihkkarastit rámmaeavttuid giellaguovddážiidda ja sihkkarastit fálaldagaid giellaguovddážiid doaibmaguovllu dárbbuid vuođul.
Sametinget er opptatt av å styrke og utvikle de samiske språksentrene, og vi har en intensjon om at det skal opprettes flere språksentre.
Sámediggái lea deaŧalaš nannet ja ovddidit sámi giellaguovddážiid,ja min áigumuš lea ahte galget ásahuvvot eanet giellaguovddážat.
Siden 2015 har det kommet flere initiativer til etablering av nye språksentre.
2015 rájes leat boahtán máŋga initiatiivva ásahit ođđa giellaguovddážiid.
Som et ledd i arbeidet for å opprette flere språksentre utarbeidet sametinget en trappetrinns modell for språksentre under etablering.
Oassin dan barggus ásahit eanet giellaguovddážiid, ráhkadii Sámediggi ráidalasmodealla daid giellaguovddážiid várás mat leat ásahuvvomin.
Språksentrene utarbeider i dag 3-årige aktivitetsplaner, som i større grad skal sikre økonomiske forutsigbarhet.
Giellaguovddážat ráhkadit dál 3-jahkásaš doaibmaplánaid mat buorebut galget sihkkarastit ekonomalaš vuorddehahttivuođa.
Sametinget arrangerer årlige språksentertreff i nært samarbeid med språksentrene.
Sámediggi lágida jahkásaččat gielladeaivvademiid lagas ovttasbargguin giellaguovddážiiguin.
I tillegg er Sametinget i gang med årlige faglige samlinger for språksentrenes ansatte.
Dasa lassin lea Sámediggi bargamin jahkásaš fágalaš čoahkkanemiiguin giellaguovddážiid bargiid várás.
Gjennom faglige samlinger håper vi å styrke språksentrenes kompetanse, samtidig som vi ser viktigheten av at det utarbeides strategier for rekruttering av fagkompetanse og kompetansehevingstiltak for ressurspersoner og ansatte i språksentrene.
Fágalaš čoahkkanemiid bokte lea doaivva nannet giellaguovddážiid gelbbolašvuođa, seammás go oaidnit man dárbbašlaš dat lea ahte ráhkaduvvojit strategiijat fágagelbbolašvuođa háhkamii ja gealboloktemii giellaguovddážiid resursaolbmuid ja bargiid várás.
Sametinget vil også etablere et nettverksforum for språksenterledere.
Sámediggi áigu maid ásahit fierpmádatforuma giellaguovddážiid jođiheddjiid várás.
Gjennom et slikt forum ønsker Sametinget å styrke samarbeidet mellom Sametinget og språksentrene, og samarbeid mellom språksentrene.
Dakkár foruma bokte háliida Sámediggi nannet ovttasbarggu Sámedikki ja giellaguovddážiid gaskka, ja ovttasbarggu giellaguovddážiid gaskkas.
I arbeidet for å sikre språktilbud i tråd med behovene i språksentrenes virkeområde vil det være nyttig med felles strategier for måling av brukertilfredshet og gjennomføring av brukerundersøkelser.
Barggus sihkkarastit giellafálaldagaid giellaguovddážiid doaibmaguovllu dárbbuid vuođul, leat oktasaš strategiijat deaŧalaččat dasa ahte mihtidit geavaheddjiid duhtavašvuođa ja čađahit geavaheddjiidiskkademiid.
Sametinget vil: · Bidra til styrking av eksisterende og opprettelse av nye språksentre · Invitere til samarbeid om lokale tiltak for synliggjøring av samiske språk og utvikling av språkarenaer og aktiviteter · Styrke samarbeidet mellom sametinget og språksentrene gjennom etablering av nettverksforum for språksenterledere og Sametinget · Igangsette kompetansehevingstiltak for de samiske språksentrene
· Bargat dan ala ahte nannet dálá sámi giellaguovddážiid ja leat veahkkin ovddideamen ođđa giellaguovddážiid · Bovdet ovttasbargui báikkálaš doaibmabijuid birra mat čalmmustahttet sámegielaid ja ovddidit giellaarenaid ja gielladoaimmaid · Nannet ovttasbarggu Sámedikki ja giellaguovddážiid gaskka fierpmádaga ásahemiin giellaguovddážiid jođiheddjiide ja Sámediggái · Álggahit doaimmaid mat buoridit giellaguovddážiid gelbbolašvuođa
Samarbeid med samiske næringer
Ovttasbargu sámi ealáhusaiguin
Samiske næringer er viktige bærebjelke for samiske språk, samisk kultur og samfunnsliv.
Sámi ealáhusat leat sámegielaid, sámi kultuvrra ja servodateallima deaŧalaš geađgejuolggit.
Innenfor reindrift, fiske, landbruk og utmarksnæringer finnes det et levende, mangfoldig og rikt språk som har en egen terminologi.
Boazodoalus, guolástusas, eanadoalus ja meahcástemiin lea ealli, máŋggabealat ja rikkis giella mas lea sierra terminologiija.
En stor del av denne terminologien lever kun i næringene, og det er viktig at det levende språket i næringene også når ut til samfunnet.
Stuorra oassi dán terminologiijas eallá dušše ealáhusain, ja lea deaŧalaš ahte dat ealli giella ealáhusas ollá maiddái servodahkii muđuid.
Språk og terminologi er en viktig kilde for næringenes tradisjonelle kunnskap.
Giella ja terminologiija lea deaŧalaš gáldu ealáhusaid árbedihtui.
Storfamilien har spilt en viktig rolle i overføring av tradisjonskunnskap og overføring av språk og terminologi.
Stuorrabearaš lea leamaš hui deaŧalaš árbedieđu, giela ja terminologiija gaskkusteapmái.
Dagens samfunn er i stadig endring, og det påvirker også språkutviklingen innenfor de samiske næringene.
Dálá servodat lea oppa áiggi rievdamin, ja dat váikkuha giellaovdáneami sámi ealáhusain.
Språkbærere innen tradisjonelle samiske næringer innehar viktig kunnskap om samiske språk, tradisjon og verdier.
Sámi árbevirolaš ealáhusaid giellaguddiin lea deaŧalaš máhttu sámegielain, árbevieruin ja árvvuin.
Språket har tradisjonelt sett stått sterkt innenfor primærnæringene og de ulike næringene har spilt en viktig rolle som bærere av samiske språk og tradisjonell kunnskapsoverføring.
Giella lea árbevirolaččat leamaš nanus vuođđoealáhusain ja iešguđet ealáhusat leat leamaš deaŧalaččat sámegielaid ja sámi árbedieđu gaskkusteamis.
Tradisjonelle samiske næringers rolle som språkopplæringsarenaer må ivaretas og styrkes.
Árbevirolaš sámi ealáhusaid rolla giellaoahpahusarenain ferte fuolahit ja nannet.
Mange av de samiske næringene er en livsform og næring basert på sterke kulturelle elementer, hvor også de familiemessige og andre relasjoner er viktige.
Máŋga sámi ealáhusa leat eallinvuohki ja ealáhus mat leat vuođđuduvvon nana sámi kulturbeliide, mas maiddái bearašlaš ja eará gaskavuođat leat deaŧalaččat.
Næringene bidrar til å bevare samiske språk, verdier og tradisjoner, og bidrar til at tradisjonell kunnskap holdes i hevd, videreutvikles og videreføres.
Ealáhusat leat mielde gáhttemin sámegielaid, árvvuid ja árbevieruid, ja leat mielde bisuheamen, viidáseappot ovddideamen ja gaskkusteamen árbedieđu.
Eksempelvis er reindrift en viktig bærer av det samiske språket.
Ovdamearkka dihtii lea boazodoallu deaŧalaš giellaguoddi sámegielain.
Det sørsamiske språket er på Unescos liste over svært truede språk og er avhengig av en livskraftig sørsamisk reindrift.
Lullisámegiella lea dan UNESCO listtas mii čájeha hui áitojuvvon gielaid ja lea gitta nana lullisámi boazodoalus.
Reindrift har derfor avgjørende rolle i bevaring av sørsamisk språk og kultur, men er også viktig for språkbevaring i andre samiske områder.
Danne lea boazodoalus mearrideaddji rolla lullisámi giela ja kultuvrra gáhttemis, muhto lea maid deaŧalaš giellagáhttemii eará sámi guovlluin.
Sametinget ser det som viktig at språkbærere i samiske næringer brukes aktivt for å videreføre samiske språk både på formelle og uformelle arenaer.
Sámediggi oaidná deaŧalažžan ahte giellaguoddit geavahuvvojit árjjalaččat dasa ahte viidáseappot fievrridit sámegielaid sihke formálalaš ja eahpeformálalaš arenain.
Særlig innenfor barnehager, grunnskole og innenfor lokale språktiltak vil bruk av språkbærere være nyttig og av stor verdi.
Erenoamážit mánáidgárddiin, vuođđoskuvllas ja báikkálaš gielladoaibmabijuin lea ávkkálaš ja árvvolaš geavahit giellaguddiid.
Det vil kunne være nyttig at det utarbeides veiledere og ordninger for hvordan institusjoner kan dra nytte av språkbærere i opplæringssituasjoner.
Sáhttá leat ávkkálaš ráhkadit bagadusaid ja ortnegiid dasa mo ásahusat sáhttet oažžut ávkki giellaguddiin oahpahusdiliin.
Inn på tunet og Ut på vidda – lærings- og omsorgsbaserte tjenester i landbruket og reindrifta Landbruks- og matdepartementet (LMD) har i samarbeid med Kunnskapsdepartementet (KD) igangsatt tiltaket "Inn på tunet".
Šilljui ja Duoddarii – oahppan- ja fuolahusvuđot bálvalusat eanadoalus ja boazodoalus EBD lea ovttas máhttodepartemeanttain álggahan Inn på tunet (šilljui) gohčoduvvon doaibmabiju.
Dette er lærings- og omsorgsbaserte tjenester som bruker gården som læringsarena.
Dat leat oahppan- ja fuolahusvuđot bálvalusat mat geavahit dálu oahppanarenan.
Inn på tunet tjenester (IPT) er tilrettelagte og kvalitetssikrede velferdstjenester på gårdsbruk.
Inn på tunet tjenester (IPT) (šilljui bálvalusat) leat heivehuvvon ja kvalitehtasihkkarastojuvvon čálgobálvalusat dállodoalus.
Et felles mål for alle IPT-tjenester er at tjenestene skal gi mestring, utvikling og trivsel.
Buot IPT-bálvalusaid oktasaš mihttomearri lea ahte bálvalusat galget ovddidit hálddašeami, ovddideami ja čálggu.
Når skolen kjøper tjenester av en godkjent IPT-tilbyder, innebærer dette at elevene får ta del i arbeid og aktiviteter på gården.
Go skuvla oastá bálvalusaid dohkkehuvvon IPT-fállis, de dat mearkkaša ahte oahppit besset searvat dálu bargguide ja doaimmaide.