pere/sami_parallel huggingface dataset:
Departementet fremmer samtidig forslag om endring i § 2-6 nåværende tredje ledd med sikte på å gi Sametinget myndighet til å gi samtykke til bruk av samemanntallet , blant annet til forskning .
Departemeanta ovddida seammás evttohusa rievdadit § 2-6 dálá goalmmát lađđasa dainna áigumušain ahte addit Sámediggái válddi mieđihit geavahit sámi jienastuslogu , earret eará dutkamii .
Dispensasjon
Sierralohpi
Dispensasjon innebærer at en tiltakshaver etter søknad gis unntak fra planer og bestemmelser .
Sierralohpi mearkkaša ahte doaibmabiddji ohcama vuođul oažžu spiehkastaga plánain ja mearrádusain .
Bestemmelsene om dispensasjon i kapittel 19 erstatter § 7 i pbl. .
Kapihtal 19 sierralohpemearrádusat bohtet phl. 85 § 7 sadjái .
85. Vilkårene for dispensasjon klargjøres og strammes noe inn .
Sierralohpeeavttut čielggaduvvojit ja gáržžiduvvojit veháš .
Det kompliserende og uklare kriteriet « særlige grunner » er sløyfet og bestemmelsen er utformet slik at det blir tydeligere hvilken avveining som må foretas .
Váddásmahtti ja eahpečielga eaktu « erenoamáš ákkat » lea sihkkojuvvon ja mearrádus lea hábmejuvvon nu ahte šaddá čielgaseabbon guđe vihkkedallamiid lea dárbu dahkat .
For eksempel er det bare når de hensynene som ligger bak byggeforbudet i strandsonen eller en plan ikke blir vesentlig tilsidesatt , at det skal kunne gis dispensasjon .
Ovdamearkka dihtii lea dušše dalle go dain deasttain mat leat vuođđun huksengildosii gáddeavádagas dahje plánii ii spiehkastuvvo doarvái bures , ahte galgá sáhttit addit sierralobi .
Deretter skal det vurderes om fordelene ved å tillate tiltaket blir klart større enn ulempene etter en samlet vurdering .
Dasto galgá árvvoštallojuvvot leat go ovddut dainna go doaibmabidju mieđihuvvo šaddan čielgasit stuorábut go hehttehusat go árvvoštallá ášši buot beliid .
Det er gjort en tilføyelse om at nasjonale og regionale rammer og mål skal legges til grunn for interesseavveiningen .
Lasihuvvon lea ahte nationála ja regionála rámmat ja ulbmilat galget biddjojuvvot vuođđun beroštusvihkkedallamiidda .
Det skal for øvrig være adgang til å stille vilkår for å gi dispensasjon .
Muđuid galgá leat vejolaš bidjat eavttuid sierralobi addimii .
For mer utfyllende veiledning om bestemmelsen vises til veiledning gitt på planlegging.no .
Dárkilet bagadus mearrádusa birra gávdno dás : planlegging.no .
Nr. : 186/09
Nr. : 186/09
10 millioner mer til samiske kulturformål
Logi miljovnna eambbo sámi kulturulbmiliidda
Økningen inkluderer 3,3 millioner kroner til Sametinget , 3,3 millioner kroner til Samisk arkiv , 2,1 millioner kroner til byggeprosjektet ved Ája Samisk Senter og 500 000 kroner til Internasjonalt Samisk Filmsenter .
Lassáneapmi fátmmasta 3,3 miljovnna kruvnno Sámediggái , 3,3 miljovnna kruvnno Sámi arkiivii , 2,1 miljovnna kruvnno Ája Sámi Guovddáža huksemiidda ja 500 000 kruvnno Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmaguovddážii .
Regjeringen øker bevilgningen til kulturformål under Sametinget med 3,3 millioner kroner til 65 millioner kroner i 2010 .
Ráđđehus lasiha juolludusa Sámedikki vuollásaš kulturulbmiliidda 3,3 miljovnna kruvnnuin nu ahte 2010 juolludus šaddá 65 miljovnna kruvnno .
Tilskuddet til kulturformål under Sametinget er økt med over 33 millioner kroner siden 2005 .
Doarjja sámi kulturulbmiliidda Sámedikki vuolde lea lassánan badjel 33 miljovnna kruvnnuin 2005 rájes .
I forbindelse med at Samisk arkiv flytter inn i nye lokaler i Samisk vitenskapsbygg i Kautokeino , økes driftsbevilgningen til Arkivverket med 2,2 millioner kroner og investeringsmidler med 1,1 millioner kroner .
Go Sámi arkiiva dál fárre ođđa lanjaide Sámi dieđavisttis Guovdageainnus , de lasihuvvo doaibmajuolludus Arkiivadoaimmahahkii 2,2 miljovnna kruvnnuin ja investerenruhta 1,1 miljovnna kruvnnuin .
Internasjonalt Samisk Filmsenter ble opprettet i 2009 og fikk da et tilskudd på 1,5 millioner kroner .
Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmaguovddáš ásahuvvui 2009:s ja oaččui dalle 1,5 miljovnna kruvnno doarjjan .
Midlene går til produksjon av samisk kort- og dokumentarfilm , kompetanseheving og tiltak for barn og unge .
Ruhta geavahuvvo sámi oanehis- ja dokumentárafilmmaid ráhkadeapmái , gelbbolašvuođaloktemii ja mánáid ja nuoraid doaimmaide .
Bevilgningen økes med 500 000 kroner til 2 millioner kroner i 2010 .
Juolludus lasihuvvo 500 000 kruvnnuin nu ahte 2010:s šaddá 2 miljovnna kruvnno .
Riddu Riđđu- festivalen fikk knutepunktstatus fra og med 2009 og får et tilskudd på 1,5 millioner kroner i 2010 .
Riddu Riđđu-festivála dohkkehuvvui 2009:s guovddášásahussan ( knutepunktstatus ) , ja oažžu 1,5 miljovnna kruvnno doarjjan 2010:s .
Samiske aviser får et samlet tilskudd på 22,3 millioner kroner .
Sámi aviissat ožžot ollislaččat 22,3 miljovnna kruvnno doarjjan .
Midlene går til produksjon av samiske aviser og avissider på lulesamisk og sørsamisk .
Ruđat geavahuvvojit sámi aviissaid buvttadeapmái ja julevsámegiel ja lullisámegiel aviisasiidduid buvttadeapmái .
Siden 2005 er støtten til samiske aviser økt med 9,3 millioner kroner .
2005 rájes lea doarjja sámi aviissaide lassánan 9,3 miljovnna kruvnnuin .
Ája Samisk Senter skal utvides med nye lokaler for museumsformål og samisk bibliotek .
Ája Sámi Guovddáš galgá viiddiduvvot ja hukset ođđa lanjaid vuorkádavviriid ja sámi girjerádjosa várás .
Byggeprosjektet får et tilskudd på 7,3 millioner kroner i 2010 .
Huksenprošektii juolluduvvo 7,3 miljovnna kruvnno doarjjan 2010:s .
Nr. : 41/2010
Nr. : 41/2010
10 prosent flere leger i sykehjemmene
Buhcciidsiiddain 10 proseanta eanet doaktárat
Det har vi greid , sier helse- og omsorgsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen .
Dan leat nagodan , dadjá dearvvašvuođa- ja fuolahusministtar Anne-Grete Strøm-Erichsen .
Det er nye KOSTRA-tall fra Statistisk sentralbyrå som viser økningen i legedekning på sykehjemmene .
Leat Statistihkalaš guovddášbyrå ođđa KOSTRA-logut mat čájehit buhcciidsiiddaid doavttirlogu lassáneami .
– Gjennom fylkesmennene har regjeringen bedt kommunene fastsette egne mål for legedekningen .
– Fylkkamánniid bokte lea ráđđehus bivdán gielddaid bidjat iežaset mihttomeriid doavttirlogu ektui .
Det er svært gledelig å se at flere leger jobber med eldre i sykehjemmene , sier helse- og omsorgsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen .
Lea hui illudahtti oaidnit ahte eanet doaktárat barget buhcciidsiiddain orru boarrásiiguin , dadjá dearvvašvuođa- ja fuolahusministtar Anne-Grete Strøm-Erichsen .
Siden 2005 har det vært en samlet økning på 16.000 årsverk i omsorgssektoren .
2005 rájes leat fuolahussuorggis obbalaš virgelasáhus leamaš 16 000 jahkivirggi .
– Ved valget i 2005 lovet vi 10.000 årsverk .
– 2005 válggas lohpideimmet 10 000 jahkivirggi .
Det oppfylte vi til gangs .
Dán leat eambbo go ollášuhttán .
Nå er vi godt i gang med å oppfylle løftet fra i fjor om 12.000 nye årsverk innen 2015 , sier Strøm-Erichsen .
Dál leat bures bargamin diimmáš lohpádusa ollášuhttimiin , ahte 2015 rádjái bohtet 12 000 ođđa jahkivirggi , dadjá Strøm-Erichsen .
Kostra-tallene viser at kommunene satte inn 1.800 nye årsverk i omsorgssektoren i 2009 .
Kostra-logut čájehit ahte gielddat lasihedje fuolahussuorggi jahkivirggiid 1 800:in 2009:s .
– Dette er en svært gledelig utvikling .
– Dát lea hui illudahtti ovdáneapmi .
Det viser at kommunene satser tungt på omsorgstjenestene .
Dát čájeha ahte gielddat bidjet searaid fuolahusbálvalusaide .
Det som er ekstra gledelig er at økningen består i personell med helse- og sosialutdanning .
Dat mii illudahttá erenoamážit , lea ahte ođđa virggiide leat biddjon olbmot geain lea dearvvašvuohta- ja sosiálaoahppu .
Det betyr høyere kvalitet på tjenesten og økt trygghet for brukerne , sier helse- og omsorgsministeren .
Dát dagaha buoret bálvalusaid ja geavaheddjiide oadjebasat dili , dadjá dearvvašvuođa- ja fuolahusministtar .
10 Utdanning
10 Oahppu
Skolen spiller en viktig rolle i arbeidet med å styrke og utvikle samisk kultur og samfunnsliv .
Skuvllas lea deaŧalaš rolla sámi kultuvrra ja servodateallima nannen- ja gárgedanbarggus .
Gjennom en opplæring bygget på samisk språk og kultur , vil samiske elever få en sikker forankring i det samiske samfunnet , og utvikle en positiv kulturell identitet .
Oahpaheami bokte mii lea vuođđuduvvan sámi gillii ja kultuvrii , ožžot sámi oahppit oadjebas čatnašumi sámi servodahkii , ja gárgedit positiiva kultuvrralaš identitehta .
Skolen i samiske områder er en del av fellesskolen , og gir samiske elever del i det felles kunnskapsgrunnlaget som gjelder for alle norske elever .
Sámi guovlluid skuvla lea oassin oktasašskuvllas , ja addá sámi ohppiide oasi oktasaš diehtovuđđosis mii gusto buot norgalaš ohppiide .
Regjeringens mål er å videreutvikle en flerkulturell forståelse , og bidra til positive holdninger og kunnskaper som kommer de samiske lokalsamfunnene , så vel som det norske samfunnet , til gode .
Ráđđehusa juksanmearrin lea viidáseappot gárgedit máŋggakultuvrrat áddejumi , ja váikkuhit positiiva miellaguottuide ja dieđuide mat bohtet sihke sámi báikkálašservodagaide ja dáža servodahkii buorrin .
Utdanning for samer med utgangspunkt i samisk språk og kultur er en viktig forutsetning for levedyktige samiske samfunn .
Oahppu sámiide mas lea sámi giella ja kultuvra vuolggasadjin , lea eallinnávccalaš sámi servodagaid deaŧalaš ovdehussan .
Samenes innflytelse på innholdet i skolen er et viktig redskap i bevaring og utvikling av samisk språk , kultur og samfunnsliv .
Sámiid váikkuhanfápmu skuvlla sisdollui lea deaŧalaš reaidu sámi giela , kultuvrra ja servodateallima seailluheamis ja gárgedeamis .
Sametinget har derfor et ansvar for skolens rolle i utviklingen av samiske lokalsamfunn og samisk identitet hos samiske barn og unge .
Danne lea Sámedikkis ovddasvástádus skuvlla rollas sámi báikkálašservodagaid ja sámi mánáid ja nuoraid sámi identitehta gárgedeamis .
Det samiske samfunnet er også en del av det norske storsamfunnet .
Sámi servodat lea maiddái oassi norgalaš stuorraservodagas .
Utgangspunktet for opplæringen for samiske elever skal være reelt likeverd .
Sámi ohppiid oahpaheami vuolggasadjin galgá leat duođalaš ovttaárvosašvuohta .
Derfor er det viktig at opplæringen for samiske elever skjer innenfor rammen av fellesskolen .
Danne lea deaŧalaš ahte sámi ohppiid oahpaheapmi dáhpáhuvvá oktasašskuvlla rámmaid siskkabealde .
Funksjonell tospråklighet og tokulturell kompetanse er en forutsetning for samers aktive deltakelse i samfunnet .
Doaibmi guovttegielatvuohta ja guovttekultuvrrat gelbbolašvuohta lea ovdehussan dasa ahte sámit sáhttet árjjálaččat oassálastit servodahkii .
10.1 Sametingets syn på organiseringen av utdanningssektoren
10.1 Sámedikki oaidnu oahpposuorggi organiserema hárrái
Sametinget , Samisk utdanningsråd og Samisk språkråd har utarbeidet en rapport om « Organisering av Sametingets arbeid med språk- og opplæringssaker » .
Sámediggi , Sámi oahpahusráđđi ja Sámi giellaráđđi leat ráhkadan raportta Sámedikki barggu organiseremis giella- ja oahpahusáššiiguin .
Arbeidsutvalget som har avgitt rapporten , foreslår å overføre oppgaver til Sametinget utover dem som følger av bestemmelsene i opplæringsloven .
Bargolávdegoddi mii lea addán raportta , evttoha sirdit dahkamušaid Sámediggái lassin daidda mat čuvvot oahpahuslága mearrádusain .
Til Sametingets plenumssamling i juni 2000 hadde Sametingsrådet en utdanningspolitisk redegjørelse .
Sámedikki dievasčoahkkimii geassemánus 2000 lei Sámediggeráđis oahppopolitihkalaš čilgehus .
Disse dokumentene presenterer Sametingets syn på hvilken rolle Sametinget bør ha i forhold til utdanning i tillegg til de oppgavene Sametinget får gjennom opplæringsloven .
Dát áššegirjjit ovdanbuktet Sámedikki oainnu das makkár rolla Sámedikkis berre leat oahpu hárrái lassin daid dahkamušaide maid Sámediggi oažžu oahpashuslága bokte .
10.2 Det rettslige grunnlaget
10.2 Rievttálaš vuođus
Internasjonale konvensjoner , anbefalinger og erklæringer fastsetter verdenssamfunnets minimumsnormer for urfolks rettigheter .
Riikkaidgaskasaš konvenšuvnnat , neavvagat ja julggaštusat mearridit máilmmeservodaga unnimusnorpmaid eamiálbmogiid vuoigatvuođaide .
Med sine generelle bestemmelser og fleksibilitet inspirerer disse internasjonale dokumentene også til en levende debatt i samfunnet om samiske spørsmål ( jf. kap 3 ) .
Oppalaš mearrádusaidisguin ja rievddadanmuniinnis oaivadit dát riikkaidgaskasaš áššegirjjit maiddái ealli digaštallamii servodagas sámi gažaldagaid birra ( vrd. kap. 3 ) .
Det norske skoleverket er regulert av en rekke lover og forskrifter .
Norgalaš skuvladoaibma lea ásahallojuvvon máŋggain lágain ja láhkaásahusain .
De fleste tiltakene overfor den samiske befolkningen iverksettes innenfor rammene av den ordinære lovgivningen .
Eanaš doaibmabijut sámi veahkadahkii biddjojuvvojit fápmui dábálaš láhkamearrádusaid rámmaid siskkabealde .
På noen områder har det vært nødvendig med spesielle bestemmelser for å imøtekomme behov i den samiske befolkningen .
Muhtun duovdagiin lea leamaš dárbbašlaš ásahit erenoamáš mearrádusaid ovddaldastin dihtii dárbbuid mat leat sámi veahkadagas .
10.2.1 Ny opplæringslov
10.2.1 Ođđa oahpahusláhka
Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa ( Opplæringslova ) trådte i kraft 1. august 1999 sammen med forskriftene til loven .
Láhka vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa birra ( Oahpahusláhka ) bođii fápmui borgemánu 1. 1999 oktan lága láhkaásahusaiguin .
Betegnelsen same , samisk og samisk distrikt blir definert i Opplæringsloven .
Namahusat sápmelaš , sámegiella ja sámi guovlu meroštallojuvvojit Oahpahuslágas .
Rettighetsbestemmelsene , som i loven er knyttet til disse betegnelsene , er dermed blitt mer presise .
Vuoigatvuođa-mearrádusat , mat lágas čatnasit dáid namahusaide , leat dainna šaddan aiddolaččabun .
Alle elever i grunnskolen i samisk distrikt har rett til opplæring i og på samisk .
Sámi guovllu vuođđoskuvlla buot ohppiin lea vuoigatvuohta oahpaheapmái sámegielas ja sámegillii .
I samisk distrikt kan kommunen gi forskift om at alle i grunnskolealder skal ha opplæring i samisk språk .
Sámi guovllus sáhttá gielda addit láhkaásahusa dan birra ahte buohkain vuođđoskuvlaagis galgá leat sámegiela oahpaheapmi .
Utenfor samisk distrikt har minst ti elever som ønsker opplæring i og på samisk i en kommune , rett til slik opplæring så lenge det er minst seks elever ( samer og ikke samer ) igjen i gruppa .
Sámi guovllu olggobealde lea unnimustá logi oahppis geat háliidit oahpaheami sámegielas ja sámegillii man nu gielddas , vuoigatvuohta diekkár oahpaheapmái juos leat unnimustá guhtta oahppi ( sámit ja eai-sámit ) vel báhcán jovkui .
Kommunene kan gi opplæring i samisk til mindre grupper , men er ikke pålagt å gjøre det i følge opplæringsloven .
Gielddat sáhttet addit oahpaheami sámegielas unnit joavkkuide , muhto eai leat skihkkejuvvon dan dahkat oahpahuslága mielde .
For å sikre Sametinget reell innflytelse , også over opplæringen i de øvrige fagene for elever som får opplæring etter særskilt samisk læreplan , har Sametinget fått ansvar for utarbeidelse av planene , mens Kirke- , utdannings og forskningsdepartementet beholder sin myndighet til å fastsette planene .
Váfistan dihtii Sámediggái duođalaš váikkuhanfámu , maiddái daid eará fágaide ohppiide geat ožžot oahpaheami vásedin sámi oahppaplána mielde , lea Sámediggi ožžon ovddasvástádusa plánaid ráhkadeamis , ja Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta doalada fas iežas válddis mearridit plánaid .
Denne rollefordelingen gir et godt utgangspunkt for et nært samarbeid i utarbeidelsesprosessen .
Dát rollajuohkin addá buori vuolggasaji lagas ovttasbargui ráhkadanproseassas .
10.3 Økonomiske , administrative og pedagogiske tiltak
10.3 Ekonomalaš , hálddahuslaš ja pedagogalaš doaibmabijut
Opplæringstilbudet for samer administreres og iverksettes gjennom det ordinære utdanningssystemet .
Sámiid oahpahanfálaldat hálddašuvvo ja doibmiibiddjojuvvo dábálaš oahppovuogádaga bokte .
På noen områder er det likevel nødvendig å sette inn spesielle tiltak i form av administrative enheter , institusjoner , drift av bygninger og tilskuddsordninger .
Muhtun duovdagiin lea dattetge dárbbašlaš bidjat erenoamáš doaibmabijuid hálddahuslaš ovttadagaid , institušuvnnaid , visttiid doallama ja doarjjaortnegiid hámis .
De overordnede målene for opplæringen framgår av læreplan for grunnskolen , videregående opplæring og voksenopplæring – generell del .
Oahpaheami bajit juksanmearit bohtet ovdan vuođđoskuvlla , joatkkaoahpahusa ja rávisolbmuid oahpahusa – oppalaš oasi – bokte .
Denne arven må gis rom for videre utvikling i skoler med samiske elever , slik at den styrker samisk identitet og vår felles kunnskap om samisk kultur » ( L97 , s . 19 ) .
Dán árbái ferte addojuvvot vejolašvuohta viidáseappot ovdánit skuvllain main leat sámi oahppit , nu ahte dat nanne sámi identitehta ja min oktasaš dieđu sámi kultuvrra birra » ( O97 , s 19 ) .
En skole med forankring i samisk språk og kultur er et viktig virkemiddel i arbeidet med å styrke samisk identitet .
Skuvla mas lea čatnasupmi sámi gillii ja kultuvrii lea deaŧalaš váikkuhangaskaoapmi sámi identitehta nannenbarggus .
Samene er en del av Norges befolkning .
Sámit leat oassi Norgga veahkadagas .
Kunnskaper om samisk historie og kultur vil være av stor betydning for å utvikle positive holdninger til den samiske folkegruppen .
Dieđuin sámi historjjá ja kultuvrra birra lea stuorra mearkkašupmi positiiva miellaguottuid gárgedeapmái sámi álbmotjoavkku hárrái .
Læreplanverket for den 10-årige grunnskolen ( L97 ) legger vekt på at alle elever i norsk skole skal opparbeide grunnleggende kunnskap om ulike sider ved samisk språk , kultur og samfunnsliv .
10-jagi vuođđoskuvlla oahppaplánadagus ( O97 ) deattuha ahte norgalaš skuvlla buot oahppit galget leat dábuhan vuđolaš dieđuid iešguđet beliid birra sámi gielas , kultuvrras ja servodateallimis .
10.3.1 Sametingets opplæringsavdeling
10.3.1 Sámedikki oahpahusossodat
For å gi Sametinget administrativ kapasitet og pedagogisk kompetanse til de nye oppgavene , i henhold til Opplæringsloven , overførte departementet det tidligere Samisk utdanningsråds sekretariat til Sametinget i januar 2000 .
Addin dihtii Sámediggái hálddahuslaš cuokka ja pedagogalaš gelbbolašvuođaid ođđa dahkamušaide , Oahpahuslága mielde , sirddii departemeanta ovddeš Sámi oahpahusráđi čállingotti Sámediggái ođđajagemánus 2000 .
Med denne overføringen overtok også Sametinget ansvaret for sekretariatets oppgaver i forhold til samisk utdanning .
Dáinna sirdimiin válddii Sámediggi maiddái badjelasas ovddasvástádusa čállingotti dahkamušain sámi oahpu hárrái .
10.3.2 Utvikling av samiske læremidler
10.3.2 Sámi oahppaneavvuid gárgedeapmi
Samisk utdanningsråd ( nå Opplæringsavdelingen i Sametinget ) fikk en betydelig styrking av 98-budsjettet for læremiddelproduksjonen .
Sámi oahpahusráđđi ( dál Sámedikki oahpahusossodat ) oaččui mearkkašahtti nannejumi 98-budjeahta bokte oahppaneavvobuvttadeapmái .
Dette nivået er holdt siden for den samlede læremiddelutviklingen for barnehager , grunnskole , videregående skole og for spesialpedagogiske formål .
Dát dássi lea dollojuvvon das rájes buohkanas oahppaneavvogárgedeamis mánáidgárddiide , vuođđoskuvlii , joatkkaoahpahussii ja erenoamášpedagogalaš ulbmiliidda .
Det er etablert et nordisk samarbeid for å utarbeide programmer for læremiddelutvikling , og et videre internasjonalt samarbeid om utviklingsarbeidet .
Lea álggahuvvon davviriikkalaš ovttasbargu oahppaneavvogárgedeami prográmmaid ráhkadeapmái , ja viidát riikkaidgaskasaš ovttasbargu gárgedanbarggu birra .
Med finansiering fra Læringssenteret går det nå egne prosjekter for utvikling av nettbasert fjernundervisning i nordsamisk og sørsamisk .
Oahppaneavvoguovddáža ruhtadeami veagas leat dál doaimmas sierra neahttavuođđuduvvan gáiddusoahpahusa gárgedanprojeavttat davvisámegielas ja oarjelsámegielas .
Se kap. 10.6.3 om tilsvarende satsing for lulesamisk .
Geahča kap. 10.6.3 seamma lágan rahčamušaid birra julevsámegiela várás .
10.3.3 Nye spesialpedagogiske tiltak
10.3.3 Ođđa erenoamášpedagogalaš doaibmabijut
Fra august 2000 ble det satt i gang en del tiltak for å styrke samisk spesialpedagogikk .
Borgemánu rájes 2000 leat álggahuvvon muhtun doaibmabijut sámi erenoamášpedagogihka nannemii .
Det gjelder administrasjonen ved Opplæringsavdelingen i Sametinget , kompetanseheving i skolen og styrking av Samisk høgskole .
Dát gusto Sámedikki oahpahusossodaga hálddahussii , skuvlla gelbbolašvuođaloktemii ja Sámi allaskuvlla nannemii .
Et prosjekt for kartleggingsprøver i leseferdighet på samisk vil bli sluttført i 2001 .
Sámegiela lohkandáiddu kárteniskosiid projeakta gárvvistuvvo 2001 .
Da vil det foreligge prøver med veiledningsmateriell for 2. , 3. , 5. , 7. og 9. klasse .
Dalle gávdnojit iskosat oktan nevvodanávdnasiiguin 2. , 3. , 5. ja 9. luohkkái .
10.4 Grunnskolen
10.4 Vuođđoskuvla
10.4.1 Innføringen av Det samiske læreplanverket for den 10-årige grunnskolen ( L97S )
10.4.1 Sámi plánadahkosa 10-jagi vuođđoskuvlii ( O97S ) sisafievrrideapmi
Det Samiske læreplanverket for den 10- årige grunnskolen er omtalt i St.meld. nr. 18 ( 1997–98 ) ) Tillegg til St.meld. nr. 41 ( 1996–97 ) Om norsk samepolitikk , pkt. 9.4.1 .
Sámi plánadagus 10-jagi vuođđoskuvlii lea máinnašuvvon st. dieđ. nr. 18 ( 1997–98 ) Lasáhus st. dieđáh . nr. 41 ( 1996–97 ) Norgga sámepolitihka birra , čuoggás 9.4.1 .
Fag som det er utarbeidet egne læreplaner for i L 97 Samisk ble prioritert .
Fágat maidda leat ráhkaduvvon sierra plánat O97:s Sámi vuoruhuvvojedje .
I andre fag tok arbeidet med kompetanseutvikling utgangspunkt i planer for etterutdanning og veiledninger knyttet til L 97.
Eará fágain adnojuvvojedje gelbbolašvuođagárgedeami vuolggasadjin lasseoahpu plánat ja O97:i Sámi čatnasuvvi oaivadusat .
Dessuten er det utarbeidet en veiledning i det lokale arbeidet med L 97 Samisk – Fellesskap og tilpasning .
Dasa lassin lea ráhkaduvvon oaivadus báikkálaš bargui 097:in Sámi – Searvevuohta ja heiveheapmi .
Dette heftet vil foreligge fra Læringssenteret første halvår i 2001 .
Dát gihpa lea gárvvis Oahppanguovddážis vuosttas jahkebealis 2001 .
Samisk høgskole har fått i oppdrag å evaluere innføringen av L 97 samisk .
Sámi allaskuvla lea ožžon bargun árvvoštallat 097 Sámi sisafievrrideami .
Rapportene vil foreligge i perioden desember 2001 – juni 2003 .
Raporttat gárvánit juovlamánu rájes 2001 geassemánu rádjai 2003 .
Prosjektet legger vekt på å belyse samenes situasjon som minoritetsbefolkning .
Projeakta deattuha čuvget sámiid dili veahádatveahkadahkan .
10.4.2 Grunnskoletiltak i det sørsamiske området
10.4.2 Vuođđoskuvladoaibmabijut oarjelsámi guovllus
De sørsamiske gruppene bor spredt over et stort geografisk område ( jf. kap. 6 ) .
Oarjelsámi joavkkut ásset bieđgguid stuorra geográfalaš guovlluin ( vrd. kap. 6 ) .
For å ivareta språkets og kulturens egenart , er det opprettet to internatskoler .
Giela ja kultuvrra iešlági áimmahuššama dihtii leat ceggejuvvon guokte internáhttaskuvlla .
Sameskolen i Snåsa er en kommunal internatskole , som er 100 pst. statsfinansiert .
Snoase Sámeskuvla lea gielddalaš internáhttaskuvla , mii lea 100 pst. stáhtaruhtaduvvon .
Sameskolen for Midt-Norge i Hattfjelldal er en statlig eid internatskole .
Gaska-Norgga Sámeskuvla Aarbortes lea stáhta eaiggáduššan internáhttaskuvla .
Det pågår nå et arbeid med målsetting om å lage et helhetlig opplæringsopplegg for sørsamiske elever ved hjemstedsskolene basert på alternative metoder .
Dál lea bargojuvvomin dainna ulbmiliin ahte ráhkaduvvo oppalaš oahpahanvuogádat oarjelsámi ohppiide ruovttubáikeskuvlan mii vuođđuduvvá molssaevttolaš metodaide .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet regner med at prosjektet kan fullføres i løpet av skoleåret 2002/2003 .
Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta rehkenastá ahte projeakta sáhttá gárvvistuvvot skuvlajagi 2002/2003 mielde .
Etter en utbygging og renovering ved Sameskolen i Snåsa , ble 1–10 skolen tatt i bruk i januar 2001 .
Snoase Sámeskuvlla viiddideami ja divvuma maŋŋá váldojuvvui 1–10 skuvla atnui ođđajagemánus 2001 .
Internatdelen vil stå ferdig renovert ved skolestart høsten 2001 .
Internáhttaoassi lea gárvásit divvojuvvon skuvlaálgimii čakčat 2001 .
Se Kap. 10.6.3 om satsing i det lulesamiske området .
Geahča kap. 10.6.3 nannema birra julevsámi guovllus .
10.5 Den videregående opplæringen
10.5 Joatkkaoahpahus
10.5.1 Språktiltak i videregående opplæring
10.5.1 Gielladoaibmabijut joatkkaoahpahusas
Det gis tilskudd til ekstra språkopplæring i samisk for elever og lærlinger i videregående opplæring .
Addojuvvo doarjja sámegiela liigegiellaoahpaheapmái sámi ohppiide ja bargoohppiide joatkkaoahpahusas .
Tilskuddet gis for samiske elever / lærlinger som får undervisning i samisk ved andre enn de samiske videregående skolene .
Doarjja addojuvvo sámi ohppiide / bargoohppiide geat ožžot oahpahusa sámegielas eará skuvllain go sámi joatkkaskuvllain .
10.5.2 Om innholdet i videregående opplæring
10.5.2 Joatkkaoahpahusa sisdoalu birra
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har godkjent reindrift som nytt lærefag .
Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta lea dohkkehan boazodoalu ođđa oahpahallanfágan .
Sametinget , departementet og partene i arbeidslivet er nå i ferd med forarbeidet for å iverksette vedtaket .
Sámediggi , departemeanta ja bargoeallima áššeoasálaččat leat dál bargamin ovdabargguin dán mearrádusa fápmuibidjama nammii .
Det er opprettet et eget opplæringsråd for faget duodji .
Sierra oahpahusráđđi lea ceggejuvvon duodjefágii .
Rådet er rådgivende organ innenfor sitt faglige virkefelt overfor Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet .
Ráđđi lea ráđđeaddi orgána iežas fágalaš doaibmasuorggi siskkabealde Girko- , oahppo- ja dutkandepartementii .
I løpet av år 2000 kom det tre evalueringsrapporter :
Jagi 2000 mielde bohte golbma árvvoštallanraportta :
Samisk videregående opplæring – rettigheter og innhold ( Nordisk samisk institutt )
Sámi joatkkaoahpahus – vuoigatvuođat ja sisdoallu ( Sámi Instituhtta )
Samisk videregående opplæring under reform 94 ( NIBR )
Sámi joatkkaoahpahus ođastusa 94 vuolde ( NIBR )
sammendraget Evaluering av samisk videregående opplæring under Reform 94 laget av AGENDA .
Sámi joatkkaoahpahusa árvvoštallan Ođastusa 94 vuolde oktiigeassu man ráhkadii AGENDA .
Departementet har sendt evalueringsrapportene til Læringssenteret for videre behandling .
Departemeanta lea sádden árvvoštallanraporttaid Oahppanguovddážii viidáset gieđahallamii .
10.5.3 Støttepunktfunksjoner
10.5.3 Doarjjabáikedoaimmat
I Finnmark
Finnmárkkus
Ved de fylkeskommunale videregående skolene i Finnmark , får alle elever som velger det , opplæring i samisk .
Finnmárkku fylkkagielddalaš joatkkaskuvllain ožžot buot oahppit , geat válljejit dan , sámegiela oahpaheami .
Samisk videregående skole i Karasjok og Samisk videregående skole og reindriftskole i Kautokeino er statlige skoler som gir opplæring på videregående nivå .
Sámi joatkkaskuvla Kárášjogas ja Sámi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvla Guovdageainnus leat stáhtalaš skuvllat mat addet oahpaheami joatkkadásis .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet vil vurdere tiltak for å styrke disse skolenes framtid .
Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta áigu árvvoštallat doaibmabijuid maiguin nanne dáid skuvllaid boahtteáiggi .
I dette arbeidet må en ha oppmerksomhet rettet både mot skolenes organisatoriske tilhørighet og samarbeidsforhold .
Dán barggus ferte fuopmášumi giddet sihke skuvllaid organisatoralaš gullevašvuhtii ja ovttasbargogaskavuođaide .
En hovedmålsetting bør være å opprettholde og utvikle skolenes faglige kompetanse og å sikre en akseptabel ressursutnyttelse over tid .
Okta váldojuksanmearri berre leat bisuhit ja gárgedit skuvllaid fágalaš gelbbolašvuođa ja váfistit dohkálaš veahkkevárreávkkástallama áiggi vuollái .
Utenfor Finnmark
Olggobealde Finnmárkku
For å ivareta fjernundervisning i lulesamisk område , har Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet de senere årene satset betydelig på stiftelsen Árran og grunnskolen i Musken i Tysfjord kommune .
Gáiddusoahpahusa áimmahuššama dihtii julevsámi guovllus lea Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta maŋimuš jagiid mearkkašahtti láhkai nannen vuođđudusa Árrana ja Moskke vuođđoskuvlla Divttasvuona suohkanis .
Hensikten er å styrke det pedagogiske utviklingsarbeidet med fjernundervisning i lulesamisk språk og kultur .
Háhkun lea nannet julevsámi giela ja kultuvrra gáiddusoahpoahpahusa pedagogalaš gárgedanbarggu .
I grunnskolen i Tysfjord er det for eksempel nå opprettet egne klasser for opplæring i og på samisk , i hht. opplæringslovens § 6-2 , andre ledd .
Vuođđoskuvllas Divttasvuonas leat ovdamearkka dihtii dál álggahuvvon luohkát main lea oahpaheapmi sámegillii ja sámegielas , Oahpahuslága § 6–2 , nuppi lađđasa , mielde .
I Troms skal Nordreisa videregående skole stå for fjernundervisning i samisk fra skoleåret 2001/2002 .
Romssas galgá Ráissa joatkkaskuvla fuolahit gáiddusoahpahusa sámegielas skuvlajagi 2001/2002 rájes .
I Nordland er det to skoler som har ansvaret for samisk i videregående opplæring .
Nordlánddas leat guokte skuvlla main lea ovddasvástádus sámi joatkkaoahpahusas .
Hamarøy videregående skole har ansvar for lulesamisk og Mosjøen videregående har ansvar for tilbudet i sørsamisk .
Hábmera joatkkaskuvllas lea ovddasvástádus julevsámegielas ja Musarre joatkkaskuvllas lea ovddasvástádus oarjelsámegiela fálaldagas .
Grong videregående skole koordinerer all samisk opplæring ved de videregående skolene i Nord-Trøndelag .
Grong joatkkaskuvla buohtalastá buot Davvi-Trøndelága joatkkaskuvllaid sámi oahpaheami .
I Sør-Trøndelag har Røros og Oppdal videregående skoler opplæring i samisk .
Mátta-Trøndelágas lea Plassje ja Oppdal joatkkaskuvllain oahpaheapmi sámegielas .
En gruppe lokaltilknyttede ressurspersoner har i 2001 orientert Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet om at de vil bidra med en plan for forbedringer av tilbudet i videregående opplæring for lulesamisk ungdom .
Joavku mas leat báikkálaš olbmot lea 2001 čuvgen Girko- , oahppo- ja dutkandepartementii ahte sii áigot veahkehit plánain buoridit joatkkaoahpaheami fálaldaga julevsámi nuoraide .
Departementet ser positivt på dette initiativet , som kan gi et verdifullt supplement til de nevnte rapportene om samisk videregående opplæring , jf. kap. 10.6.2 .
Departemeanta atná positiivvalažžan dán álgaga mii sáhttá addit mávssolaš lasáhusa namahuvvon raporttaide sámi joatkkaoahpaheami birra , vrd. kap. 10.6.2 .
10.6 Høyere utdanning
10.6 Alit oahppu
Samisk utdanning og forskning har en nøkkelfunksjon i å bevare og videreutvikle samisk kultur , språk og tradisjoner , og for å bidra til en bærekraftig utvikling .
Sámi oahpus ja dutkamis lea čoavddadoaibma sámi kultuvrra , giela ja árbevieruid seailluheamis ja viidáset gárgedeamis , ja guoddinnávccalaš gárgedeapmái .
Regjeringen mener at det er behov for å se sa-misk høyere utdanning og forskning i sammenheng .
Ráđđehus oaivvilda ahte lea dárbu geahččat sámi alit oahpu ja dutkama oktalaččat .
Nergård-utvalgets innstilling , NOU 2000 : 3 Sa-misk lærerutdanning – mellom ulike kunnskapstradisjoner , foreslår en rekke tiltak , blant annet når det gjelder organiseringen av , og innholdet i , samisk lærerutdanning .
Nergård-lávdegotti árvalus NA— 2000 : 3 Sámi oahpaheaddjeoahppu – iešguđet diehtoárbevieruid gaskkas , evttoha máŋggaid doaibmabijuid , earret eará sámi oahpaheaddjeoahpu organiserema , ja sisdoalu , hárrái .
Nergård-utvalget og Mjøs-utvalget ( NOU .
Nergård-lávdegoddi ja Mjøs-lávdegoddi ( NOU .
2000 : 14 Frihet med ansvar ) foreslår begge at Samisk høgskole får status som vitenskapelig høgskole , der man har både samisk forskning og høyere utdanning .
2000 : 14 Frihet med ansvar ( Luđolašvuohta ovddasvástádusain ) evttohit goappašagat ahte Sámi allaskuvla oažžu stáhtusa dieđalaš allaskuvlan , gos lea sihke sámi dutkan ja alit oahppu .
Kirke- , utdannings- og forskingsdepartementet vil vurdere forslagene i NOU 2000 : 3 i et eget kapittel i lærerutdanningsmeldingen i 2002 , jf. St.meld. nr. 27 ( 2000–2001 ) Gjør din plikt – krev din rett .
Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta áigu árvvoštallat NOU 2000 : 3 evttohusaid sierra kapihttalis oahpaheaddjeoahppodieđáhusas 2002 , vrd. st.meld. nr. 27 ( 2000–2001 ) Gjør din plikt – krev din rett ( Daga iežat geatnegasvuođa – gáibit iežat vuoigatvuođa ) .
Det er likevel også behov for å se utvalgenes forslag i et helhetlig perspektiv .
Dattetge lea maiddái dárbu geahččat lávdegottiid evttohusaid ollislaš perspektiivvas .
Regjeringen varslet en bred gjennomgang av samisk utdanning og forskning i St.meld. nr. 27 ( 2000–2001 ) .
Ráđđehus dieđihii dieđáhusas St.meld. nr. 27 ( 2000–2001 ) ahte sámi oahppu ja dutkan galgá govdadit guorahallojuvvot .
Regjeringen ønsker , i tråd med Stortingets innstilling , å foreta en bred gjennomgang av samisk utdanning og forskning , både ved Samisk høyskole og ved andre institusjoner på ulike nivåer .
Ráđđehus háliida , Stuorradikki árvalusa mielde , dahkat govdes guorahallama sihke Sámi allaskuvlla ja eará iešguđet dási institušuvnnaid sámi oahpu ja dutkarna hárrái .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet vil komme nærmere tilbake til Stortinget med dette i en egnet form .
Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta áigu fas máhccat Stuorradiggái dárkileappot dáinna áššiin heivvolaš hámis .
10.6.1 Samisk høgskole
10.6.1 Sámi allaskuvla
Samisk høgskole ble etablert i 1989 for å ivareta det samiske samfunnets utvikling og behov for kompetanse og forskning .
Sámi allaskuvla álggahuvvui 1989 áimmahuššat sámi servodaga gárgedeami ja gelbbolašvuođa ja dutkama dárbbu .
Samisk utdanning og forskning er høgskolens særegne faglige profil og skolens hovedspråk er samisk .
Sámi oahppu ja dutkan leat allaskuvlla erenoamáš fágalaš profiila ja skuvlla váldogiella lea sámegiella .
Høgskolen har kontinuerlig i gang et vitenskapelig og faglig utviklingsarbeid av høyere utdanningstilbud på samisk .
Allaskuvla lea oktilaččat bargamin sámegiel alit oahppofálaldaga dieđalaš ja fágalaš gárgedanbargguid .
I dette arbeidet inngår det en løpende utvikling av det samiske innholdet , urfolksperspektivet og det samiskspråklige begrepsapparatet som innpasses i fagene og utdanningstilbudene .
Dán bargui gullá jotkkolaččat gárgedit sámi sisdoalu , eamiálbmotperspektiivva ja sámi doabaduojáldaga mat heivehuvvojit fágaide ja oahppofálaldagaide .
All utdanning er rettet mot behovene i det samiske samfunnet og omgivelsene .
Visot oahppu lea heivehuvvon sámi servodaga ja birrasa dárbbuide .
Høgskolens oppgave er å utvikle nasjonal spisskompetanse innen samisk høyere utdanning og drive forskning som fremmer utviklingen av høgskolens egne fag og utdanninger , og som tjener utviklingen av samisk nærings- og kulturliv og de vitenskapsbaserte behovene i samfunnet .
Allaskuvlla dahkamuš lea gárgedit riikkagottálaš čogastatgelbbolašvuođa sámi alit oahpus ja doaimmaheamis dutkama mii ovddida allaskuvlla iežas fágaid ja oahpuid gárgedeami , ja mii bálvala sámi ealáhus- ja kultureallima ja servodaga diehtagii vuođđuduvvan dárbbuid .
Utdanningstilbudet ved Samisk høgskole er det sentrale virkemiddelet for å sikre godt kvalifisert personell til barnehager og skoleverk i de samiske områdene .
Sámi allaskuvlla oahppofálaldat lea guovdilis váikkuhangaskaoapmi váfistit dohkálaš bargiid sámi guovlluid mánáidgárddiide ja skuvladoibmii .
Utdanningstilbudet har basis i samisk kultur , bl.a. ved at undervisningen foregår på samisk .
Oahppofálaldagas lea vuođđu sámi kultuvrras , earret eará nu ahte oahpahus dáhpáhuvvá sámegillii .
Utdanningen gir samme kvalifikasjon som norsk lærerutdanning .
Oahppofálaldat addá seamma dohkálašvuođa go norgalaš oahpaheaddjeoahppuge .
Oppgaven til samiske lærere er blant annet å føre tradisjonell samisk viten og kunnskap videre til kommende generasjoner , samtidig som de er med på å utvikle ny viten og kunnskap .
Sámi oahpaheddjiid dahkamuš lea earret eará fievrridit árbevirolaš sámi dieđu ja máhtu viidáseappot boahttevaš buolvvaide , seammás go sii leat mielde gárgedeamen ođđa dieđu ja máhtu .
Høgskolens hovedoppgave er lærerutdanning .
Allaksuvlla váldodahkamuš lea oahpaheaddjeoahppu .
For å øke rekrutteringen , er det en utfordring å gjøre lærerutdanningen mer fleksibel og attraktiv for søkerne .
Bestema lasiheami dáfus lea hástalussan dahkat oahpaheaddjeoahpu máškkibun ja geasuheaddjin ohcciide .
Et aktuelt tiltak er å gi desentraliserte tilbud .
Áigeguovdilis doaibmabidju lea addit lávdaduvvon fálaldaga .
Høgskolen er også i ferd med å organisere lærerutdanningstilbudet som fjernundervisning .
Allaskuvla lea organiseremin oahpaheaddjeoahppofálaldaga gáiddusoahpahussan .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har i en 4-års periode støttet høgskolen særskilt for å styrke fagpersonalets IKT-kompetanse .
Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta lea 4-jagi áigodaga badjel dorjon allaskuvlla vásedin nannen dihtii fágabargiid IKT-gelbbolašvuođa .
Hensikten er blant annet å utvide lærerutdanningens arbeidsmåter , for eksempel ved å legge til rette for mer egenaktivitet hos studentene .
Háhkun lea earret eará viiddidit oahpaheaddjeoahpu bargovugiid , ovdamearkka dihtii nu ahte láhččojuvvojit dilálašvuođat studeanttaid eanet iehčanassii doaibmamii .
Det vil bli lagt vekt på at lærerutdanningstilbudet ved Samisk høgskole blir fleksibelt og attraktivt for flere studenter .
Deattuhuvvot galgá ahte Sámi allaskuvlla oahpaheaddjeoahppofálaldat šaddá máškkibun ja geasuheaddjin eanet studeanttaide .
Samisk språk anvendes i den daglige virksomheten , undervisningen og FOU-arbeidet .
Sámegiella adnojuvvo beaivválaš doaimmas , oahpahusas ja DjO-barggus .
Høgskolen har samisk språk som et studiefag på grunnfags- og mellomfagsnivå .
Allaskuvllas lea sámegiella lohkangiellan vuođđofága- ja gaskafágadásis .
Samisk grunnfag tilbys årlig , mens mellomfaget tilbys år om annet .
Sámegiela vuođđofága fállojuvvo jahkásaččat , ja gaskafága fállojuvvo jagis jahkái .
I tillegg har høgskolen studietilbud , med forskningsbasert undervisning , i samisk semesteremne og samisk begynneropplæring for voksne .
Lassin leat allaskuvllas oahppofálaldagat , main lea dutkamii vuođđuduvvan oahpahus , sámegiela lohkanbadjeoahpus ja sámegiela álgooahpaheamis rávisolbmuide .
Høgskolen har også utviklet videreutdanningstilbud og andre utdanningstilbud spesielt tilpasset det samiske samfunnet .
Allaskuvla lea maiddái gárgedan lasseoahppofálaldagaid ja eará oahppofálaldagaid mat leat vásedin heivehuvvon sámi servodahkii .
Høgskolen har studietilbud på grunnfagsnivå i tospråklighetspedagogikk , flerkulturell forståelse , duodji , spesialpedagogikk , joik og fortellerkunst og praktisk-pedagogisk utdanning for duodji og kunstutøvere .
Allaskuvllas lea oahppofálaldat vuođđofágadásis guovttegielatvuođapedagogihkas , máŋggakultuvrrat áddejumis , duojis , erenoamášpedagogihkas , juoigamis ja muitaleamis ja praktihkalaš-pedagogalaš oahpus duojáriidda ja dáiddáriidda .
Tilgang på faglige og økonomiske ressurser og studentgrunnlag avgjør om de ulike studiene kan tilbys årlig .
Fágalaš ja ekonomalaš veahkkeváriid fitnašuvvan mearrida sáhttetgo iešguđetlágan oahput fállojuvvot juohke jagi .
Enkelte utdanningstilbud tilbys også som desentraliserte tilbud .
Muhtun oahppofálaldagat fállojuvvojit maiddái lávdaduvvon fálaldahkan .
Det blir viktig for høgskolen å arbeide for å nå denne målgruppen .
Deaŧalažžan šaddá allaskuvlii bargat juksat dán ulbmiljoavkku .
Høgskolen rekrutterer også studenter fra Sverige , Finland og Russland .
Allaskuvla beste maiddái studeanttaid Ruoŧas , Suomas ja Ruoššas .
Høgskolen har siden 2000 tilbudt 2-årig journalistutdanning på deltid over 3 år .
Allaskuvla lea jagi 2000 rájes fállan 2-jahkásaš journalistaoahpu oasseáiggis 3 jagi badjel .
Dette tilbudet rekrutterte svært godt .
Dát fálaldat bestii hui bures .
Fra høsten 2000 er det også etablert et spesialpedagogisk tyngdepunkt for samiske brukere .
— avčča rájes 2000 lea maiddái álggahuvvon erenoamášpedagogalaš guovddáš sámi geavaheddjiide .
Senteret skal bygges opp til tre årsverk i 2003 , og skal administreres av styret for Statlig spesialpedagogisk støttesystem .
Guovddáš galgá huksejuvvot golmma jahkedoaibman 2003 , ja dan galgá hálddašit Stáhtalaš erenoamášpedagogalaš doarjjavuogádaga stivra .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet har mottatt planer om et nytt bygg for Samisk høgskole , som i tillegg skal romme Nordisk Samisk Institutt , Samisk arkiv og Navnekonsulenttjenesten for samiske og finske stedsnavn .
Girko- , oahppo- ja dutkandepartemeanta lea ožžon plánaid Sámi allaskuvlla ođđa vistti várás gosa maiddái galget čáhkat Sámi Instituhtta , Sámi Arkiiva ja Sámi ja suoma báikenammanevvohat .
En samlokalisering av de ulike institusjonenes faglige arbeid , samiskspråklige oppgaver og vitenskapelige virksomhet , vil trolig styrke og effektivisere miljøet .
Sávahahtti lea maiddái ahte sámi erenoamášpedagogalaš doarjjavuogádat , ja Eamiálbmogiid vuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš , ožžot saji dán oktasašvistái .
Det vil være naturlig at et slikt fellesbygg plasseres på prioritetslisten over bygg i universitets- og høgskolesektoren .
Dát lea okta máŋgga doaimmas mii ferte vuoruhuvvot ja juohke ovtta jagi budjeahtas ferte árvvoštallojuvvot man alla vuoruheami dát visti oažžu .
Dette er en av de mange virksomhetene som må prioriteres og det må vurderes i hvert enkelt års budsjett hvor høy prioritering dette bygget vil få .
Seammás lea čielggas ahte gávdnojit máŋga logi duhát sápmelačča / sámesogalačča geat eai máhte sámegiela eai njálmmálaččat eaige čálalaččat .
10.6.2 Universitetet i Tromsø
10.6.2 Romssa universitehta
Universitetet i Tromsø har et særskilt ansvar for forskning , utdanning og formidling med særlig relevans for Nord-Norge , herunder det samiske feltet .
Romssa universitehtas lea vásedin ovddasvástádus dutkamis , oahpus ja gaskkusteamis mat leat erenoamáš čuožžovaččat Davvi-Norgii , dán vuolde maiddái sámi duovdagis .
Her er det undervisning på en rekke fagområder opp til hovedfagsnivå , og forskningsaktivitet på disse områdene .
Dáppe lea oahpahus máŋgga fágaduovdagis gitta váldofágadássái , ja dutkandoaibma dáid duovdagiin .
Det er etablert et Senter for samiske studier som blant annet skal bidra til økt forskning og undervisning om samiske forhold ved universitetet , styrket rekruttering til slik forskning samt informasjon og kontakt vedrørende samiske forhold nasjonalt og internasjonalt .
Lea álggahuvvon Sámi dutkamiid guovddáš mii earret eará galgá veahkehit lasihit dutkama ja oahpahusa sámi dilálašvuođaid birra universitehtas , nannet bestema dákkár dutkamii ja dieđihit ja oktavuođa doallat sámi dilálašvuođaid birra riikkagottálaččat ja riikkaidgaskasaččat .
10.6.3 Andre utdanningstilbud
10.6.3 Eará oahppofálaldagat
Reindriftsundervisningen ved Norges landbrukshøgskole blir gitt som et 2-vekttalls frivillig kurs i reindrift .
Norgga eanadoalloallaskuvlla boazodoallooahpahus addojuvvui 2-čuoggásaš eaktodáhtolaš boazodoalu kursa .
Omlag 600 studenter har gjennomført kurset .
Birrasiid 600 studeantta leat čađahan kurssa .
Kurset har generert mange spesialoppgaver og hovedoppgaver innen reindrift .
Kursa lea gártadan máŋga sierrabargobihtá ja váldofágadutkosa boazodoalu siskkabealde .
Høgskolen i Nord-Trøndelag ble i 1987 tildelt hovedansvar for sørsamisk språk og kultur .
Davvi-Trøndelága allaskuvla oaččui 1987 váldoovddasvástádusa oarjelsámi gielas ja kultuvrras .
Høgskolen i Bodø gir tilbud i lulesamisk språk og kultur / samfunnsfag .
Budejju allaskuvla addá fálaldaga julevsámi gielas ja kultuvrras / servodatfágas .
Tilbudene ved de to høgskolene er avhengige av at det melder seg nok søkere , og de blir ikke gitt årlig .
Dien guovtti allaskuvlla fálaldagat leat sorjavaččat das ahte almmuhit doarvái ohccit , ja dat eai addojuvvo jahkásaččat .
Søkergrunnlaget tilsier ikke at det blir utviklet en egen lærerutdanning i sørsamisk og lulesamisk etter tilsvarende modell som ved Samisk høgskole ved høgskolene i Bodø og Nord-Trøndelag .
Ohccivuođus dahká ahte ii gárgeduvvo sierra oahpaheaddjeoahppu oarjelsámegielas ja julevsámegielas Budejju allaskuvllas ja Davvi-Trøndelága allaskuvllas seamma málle mielde go Sámi allaskuvllas .
Høgskolene i Finnmark har også tilbud som tar utgangspunkt i det samiske perspektivet , blant annet sykepleierutdanning .
Finnmárkku allaskuvllas leat maiddái fálaldagat main lea vuolggasadji sámi perspektiivvas , earret eará buohccidivššároahppu .
10.6.4 Rekruttering til høyere utdanning og etterutdanning
10.6.4 Besten alit ohppui ja lasseohppui
En viktig forutsetning for et sterkt og bærekraftig samisk samfunn er at det samiske folk besitter kompetanse på flest mulig samfunnsområder .
Gievrras ja guoddinnávccalaš sámi servodaga ovdehussan lea ahte sámi álbmogis lea gelbbolašvuohta nu eatnat servodatduovdagiin go vejolaš .
Det har over tid vært lagt vekt på særskilte tiltak for å bedre rekrutteringen av samiske søkere til høyere utdanning .
Áiggi mielde leat vásedin doaibmabijut deattuhuvvon vai sámi ohcciid besten alit ohppui buoriduvvo .
Kvoteordninger
Earreortnegat
Ved høgskole- og universitetsutdanninger er det fastsatt særskilt kvoteordning for samiske søkere .
Allaskuvla- ja universitehttaoahpuin lea mearriduvvon vásedin earreortnet sámi ohcciid várás .
Ved sykepleierutdanningen ved Høgskolen i Finnmark , er inntil 10 pst. av plassene i regional kvote forbeholdt samiske søkere .
Finnmárkku allaskuvlla buohccidivššároahpus leat 10 pst. rádjai oahpposajiin guovlluguovdasaš earis várrejuvvon sámi ohcciide .
Ved Universitetet i Bergen , medisinstudiet , er inntil 2 studieplasser for samisktalende .
Birggona ( Bergen ) universitehtas , medisiidnaoahpus , leat 2 saji rádjai sámegielhálliide .
Ved Universitetet i Tromsø har de fleste utdanninger i det samordna opptaket kvoter av ulik størrelse .
Romssa univeristehtas leat eanaš oahpuin bálddalastojuvvon sisaváldimis earit iešguđet sturrodagas .
Studiepermisjon med lønn
Lohkanvirgelohpi bálkkáin
Forutsetningen er at læreren forplikter seg til å undervise i språkblandingsdistrikt .
Ovdehussan lea ahte oahpaheaddji geatnegahttá iežas oahpahit giellaseaguhusguovlluin .
Denne bindingstiden ble endret fra 5 til 2 år i 1998 .
Dát čatnasanáigi rievdaduvvui 5 jagis 2 jahkái 1998 .
For årene 1998- 2000 ble det i Nordland , Troms og Finnmark innvilget studiepermisjoner med lønn tilsvarende 12 helårsstudier .
Jagiin 1998–2000 juolluduvvojedje Nordlánddas , Romssas ja Finnmárkkus lohkanvirgelobit bálkkáin mat vástidit 12 ollesjahkelohkama .
Fra 2002 vil Statens utdanningskontor i Nord-Trøndelag få to tilsvarende studiehjemler per år .
2002 rájes oažžu Stáhta oahppokantuvra Davvi-Trøndelágas guokte vástideaddji lohkanvirggi juohke jagi .
Disse skal tildeles lærere for videreutdanning i sørsamisk , med bindingstid ved skoler der det gis opplæring i sørsamisk .
Dát galget juolluduvvot oahpaheddjiide vai váldet lasseoahpu oarjelsámegielas , oktan čatnasanáiggiin skuvllain mat addet oarjelsámegiela oahpaheami .
Nedskrivning av studielån
Oahppoloana oanidus
Lånetakere i Statens lånekasse for utdanning som bor og arbeider i Finnmark , eller i en av de syv virkemiddelkommunene i Nord-Troms , får nedskrevet lånet sitt med 10 pst. av opprinnelig lånebeløp , maksimalt kr 16 500 for hvert år de har opphold og arbeid i virkeområdet .
Stáhta loatnakássa oahpu várás nammasaš oahpporuhtadanlágadusa loanaheaddjit geat ásset ja barget Finnmárkkus , dahje ovtta čieža váikkuhangaskaoapmegielddas Davvi-Romssas , ožžot oaniduvvot loanaset 10 proseanttain álgovuolggalaš loatnasupmis , eanemustá kr 16 500 juohke jagi nammii maid leat orron ja bargan doaibmaguovllus .
Stipend
Stipeanda
Utdanningsstøtte gis i samsvar med lov om utdanningsstøtte til elever og studenter .
Oahppodoarjja addojuvvo lága mielde oahppodoarjaga birra ohppiide ja studeanttaide .
Det gis særskilte stipender til borteboende elever i videregående opplæring fra Nord- Troms og Finnmark .
Addojuvvojit sierra stipeanddat joatkkaoahpahusa ohppiide geat eai oro ruovttus ja geat leat Davvi-Romssas dahje Finnmárkkus eret .
Sametinget har en stipendordning for alle elever som har samisk som fag i videregående skole .
Sámedikkis lea stipeandaortnet buot ohppiide geain lea sámegiella fágan joatkkaskuvllas .
Antall elever er økende fra år til år .
Ohppiid lohku lassána jagis jahkái .
10.7 Samisk forskning
10.7 Sámi dutkan
10.7.1 Status og strategier
10.7.1 Dilli ja strategiijat
Forskning innen humaniora og samfunnsvitenskap har tradisjonelt vært , og er fortsatt , dominerende innen samisk forskning .
Humaniora ja servodatdiehtaga dutkan lea árbevirolaččat leamaš , ja lea ain , ráđđejeaddji sámi dutkamis .
Det er fortsatt også behov for rettsforskning om samiske sedvaner og om relasjonen mellom statssamfunnet og samene opp gjennom tiden .
Ain lea dárbu riektedutkamii sámi virolašvuođaid birra ja stáhtaservodaga ja sámiid gaskavuođa birra áiggiid čađa .
Det er viktig å få kartlagt og dokumentert samefolkets tradisjonelle kunnskaper om natur , økologi og bruksformer i samiske områder .
Deaŧalaš lea oažžut guorahallojuvvot ja duođaštuvvot sámeálbmoga árbevirolaš dieđuid luonddu , ekologiija ja geavahanvugiid birra sámi guovlluin .