pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tilgangen på lav er begrenset og det omsettes ikke reinlav i større kvantum som tilleggsfôr for reinsdyr.
Goikeávnnas lea dat oassi fuođđaris mii ii leat čáhci ja mas bohccot galget suolbmudanoliin oažžut biepmu.
Tilgangen på lav er begrenset og det omsettes ikke reinlav i større kvantum som tilleggsfôr for reinsdyr. Fra og med 2017 er det enda vanskeligere å få tak i lav på grunn av utbruddet av skrantesyke (CWD, chronic wasting disease) i villrein i Nordfjella.
Jeahkáliid ii leat nu álki gávdnat oastit, eai ge jeahkálat vuvdojuvvo stuora hivvodagaid mielde fuođarin bohccuide. 2017 rájes šattai vel váddásit gávdnat jeahkáliid oastit go oaivevuorri (CWD, chronic wasting disease) njoamui gottiide Nordfjellas.
Mattilsynet forbyr bruk av lav sanket sør for Nord-Trøndelag som tilleggsfôr for rein.
Biebmobearráigeahčču lea gieldán biebmamis bohccuid jeahkáliin mii lea bordojuvvon lullelis Davvi-Trøndelága.
Graspellets er tørket og kvernet gras presset til pellets.
Rásse-pellets lea goikaduvvon ja ferdnejuvvon rássi mii lea deddojuvvon pelletsan.
Graspellets inneholder rundt 90 prosent tørrstoff og 10 prosent vann.
Rásse-pellets sisttisdoallá sullii 90 proseantta goikeávdnasa ja 10 proseantta čázi.
Siden graset er kvernet, og de grove delene av graset kuttet opp i små biter, utnytter reinen plantematerialet i pelletsen svært effektivt.
Go rássi lea ferdnejuvvon, ja rási roavva oasit leat smávvejuvvon, de atná boazu hui buori ávkki šaddoávdnasis.
Kraftfôr er pellets av korn og soya tilsatt mineraler tilpasset reinens totale næringsbehov.
Fápmofuođar lea gordne- ja soija-pellets masa leat lasihuvvon minerálat heivehuvvon bohcco biebmodárbui.
Erfaringsmessig går det noe tid før reinen er tilvendt smaken av kraftfôret og spiser dette med god appetitt.
Dábálaččat láve veaháš ádjánit ovdal go boazu hárjána fápmofuođđara máhkui ja borragoahtá dan bures.
Det er lite struktur i kraftfôret og ensidig fôring, eller store mengder, kan gi løs avføring.
Fápmofuođđaris lea unnán struktuvra, ja ovttageardánis biebman, dahje jus addá olu, sáhttá lužihit.
Kraftfôr selges i småsekker på 25 kg, i storsekker på 800 kg eller levert i bulk i kraftfôrsilo. Prisen på kraftfôr levert i bulk er opp til én krone billigere per kg enn kraftfôr i småsekker.
Fápmofuođar vuvdojuvvo 25 kilosaš smávvaseahkažiid mielde, 800 kilosaš stuoraseahkaid mielde dahje luovosnaga fápmofuođarsiilus. Fápmofuođđaris mii vuvdojuvvo luovosnaga lea measta ruvnno hálbbit kilohaddi go fápmofuođđaris mii vuvdojuvvo smávvaseahkažiid mielde.
Høy er tørket gras som inneholder 80-85 prosent tørrstoff.Høy fryser ikke, og er lett å transportere dersom det leveres i baller av passe størrelse (20-40 kg).
Suoidni lea goikaduvvon rássi mii sisttisdoallá 80-85 proseantta goikeávdnasa.  Suoidni ii galbmo, ja dan lea álki fievrridit jus lea páhkkejuvvon muttágis  sturrosaš spábban (20-45 kg).
Tørrstoff er den delen av fôret som ikke er vann og som dyrene skal hente næring fra gjennom fordøyelsessystemet. Fuktig fôr, med lav tørrstoffprosent, er dyrt å transportere og fryser lett.
Goikeávnnas lea dat oassi fuođđaris mii ii leat čáhci ja mas bohccot galget suolbmudanoliin oažžut biepmu. Njuoska fuođđara, mas lea vuollegis goikeávnnasproseanta, lea divrras fievrridit ja dat jiekŋu álkit.
Høy til venstre i bildet er av god kvalitet og er velegnet som tilleggsfôr til rein.
Suinniin gurut bealde govas lea buorre kvalitehta ja dohkkejit bures fuođarin bohccui.
Høyet til høyre er fukt- og muggskadet og må ikke bukes som fôr til rein.
Suoinnit olgeš bealde leat njuoskasat ja guhppon, ii ge daiguin ábut biebmat bohcco.
Innholdet av ulike typer gras og urter i enga påvirker smakeligheten på høyet.
Iešguđetlágan rásit ja šattut giettis váikkuhit suinniid máhkui.
Foto: Svein Morten Eilertsen, NIBIO
Govven: Svein Morten Eilertsen, NIBIO
Kraftfôr (bildet) og graspellets inneholder rundt 90 prosent tørrstoff.
Fápmofuođđarat (govas) ja rásse-pelletsat sisttisdollet sullii 90 proseantta goikeávdnasa.
Dermed frakter man lite vann til fôringsplassen.
Dainna lágiin fievrrida unnán čázi biebmanbáikái.
Det er likevel flere utfordringer med høy som tilleggsfôr til rein: Høyet bør lagres tørt for å unngå at det trekker vann og begynner å råtne.
Leat goitge čadnon hástalusat dasa ahte suinniiguin biebmat bohccuid: Suinniid berre vurkkodit goikásis amaset njammat čázi ja guohcagišgohtet.
Videre er det viktig at høyet har blitt tørket raskt etter slått for å bevare næringsinnholdet og for å hindre forråtnelsesprosesser som gir usmak.
Ja lea maid dehálaš ahte suoinnit leat jođánit goikaduvvon láddjema maŋŋel seailluhan dihte álmmi ja eastadan dihte guohcaganproseassaid mat billistit mágu.
For at reinen skal kunne utnytte næringen i graset, er det viktig at graset ikke har blitt høstet for sent i vekstsesongen slik at det blir en stor andel grove stengler.
Vai boazu galgá sáhttit ávkki atnit suoinni álmmis, de lea dehálaš ahte suoinnit eai leat láddjejuvvon beare maŋŋit šaddanáigodagas nu ahte gohččirat (nađat) leat šaddan roavvásat.
Slike stengler har både lav smakelighet og fordøyelighet, og blir liggende igjen når reinen har spist av fôret en stund.
Dakkáriin lea heajos máhku, eai ge suolbmuduvvo nu álkit, ja dat lávejit báhcit eatnamii go bohccot leat borran fuođđariid oanehaš.
Dersom reinen får for lite fôr vil den også spise på disse lite næringsrike stenglene.
Jus boazu oažžu beare unnán fuođđara, de gal borrá dáid álmmehis gohččiriid maid.
Stenglene bruker svært lang tid på å passere gjennom fordøyelsessystemet til reinen.
Gohččirat ádjánit hirbmat guhká mannat bohcco suolbmudanoali čađa.
Derfor vil reinen få for lite næring og sulte selv om fordøyelsessystemet er fullt av grove stengler.
Dan dihte oažžu boazu beare unnán biepmu ja nealgu vaikko suolbmudanoali dievva leat roavva gohččirat.
Rundballer med surfôr er syrlig, gjæret gras med 15-50 prosent tørrstoffinnhold.
Suvrrafuođarsuoidnespáppat leat suvrra, geavvaduvvon rásit mat sisttisdollet 15–50 proseantta goikeávdnasa.
Konserveringsprosessen gjør at graset ikke råtner selv om tørrstoffinnholdet er lavt.
Konserverenproseassa dihte ii guohcat rássi vaikko sisttisdoallá ge unnán goikeávdnasa.
Rundballer av god kvalitet, med minst 25 prosent tørrstoff, er velegnet som tilleggsfôr til rein.
Suoidnespábba mas lea buorre kvalitehta, mas lea unnimusat 25 proseantta goikeávnnas, heive bures fuođarin bohccuide.
Rundballer av normal størrelse veier mellom 600 og 1200 kg, men det finnes også miniballer ned mot 40 kg. Lokal tilgang på rundballer gir lavere fraktkostnader.
Dábálaš suoidnespáppat deddet 600-1200 kg, muhto gávdnojit maid unnaspáppažat mat deddet dušše 40 kg. Jus suoidnespáppaid oažžu báikkálaččat oastit, de unnot fievrridangolut.
Disse er imidlertid svært vanskelig å fôre ut dersom du ikke har mekanisk rundballeriver til å rive graset løs fra rundballene.
Muhto dáid lea gal hui váttis háddjet jus ii leat mekánalaš suoidnespábba-gaikkodeaddji mii gaiku suinniid luovos suoidnespáppain.
Videre må reinen bruke mye energi på å smelte og varme opp det frosne vannet i rundballene.
Boazu ferte maid atnit olu energiija suddadit ja liekkadit jikŋon čázi suoidnespáppain.
Dette påvirker fordøyelsessystemet til reinen negativt.
Dat čuohcá bohcco suolbmudanoallái.
I tillegg er det lite effektivt å frakte vann og ikke fôr, dersom tørrstoffinnholdet i rundballene er lavt.
Dasa lassin lea unnán gánnáhahtti fievrridit čázi, nu movt šaddá jus suoidnespáppat sisttisdollet unnán goikeávdnasa.
Det anbefales sterkt at produsentene bruker ensileringsmidler i rundballene for å sikre riktig gjæring og for å ta vare på energien, blant annet det vannløselige sukkeret.
Buvttadeaddjit ávžžuhuvvojit garrasit atnit ensilerenávdnasiid suoidnespáppain sihkkarastin dihte ahte gevvet riekta ja váras váldin dihte energiija, earret eará sohkkara mii suddá čázis.
Forsøk har vist at reinen foretrekker smaken av rundballer som har blitt tilsatt ensileringsmidler, sammenlignet med rundballer uten tilsetning. Som for høy er det viktig at graset ikke har blitt høstet for sent i vekstsesongen for at reinen skal kunne fordøye fôret og utnytte næringen i graset.
Iskkadeamit čájehit ahte bohccot leat váibmileappot suoidnespáppaide maidda leat lasihuvvon ensilerenávdnasat, go buohtastahttá suoidnespáppaiguin maidda ii leat mihkkege lasihuvvon. Nu movt suinniiguin, de lea dehálaš ahte rássi ii ge láddjejuvvo beare maŋŋit šaddanáigodagas vai boazu sáhttá suolbmudit fuođđara ja ávkki atnit rási biepmus.
For at reinen skal kunne utnytte rundballer som tilleggsfôr, må kvaliteten være god.
Suoidnespáppain ferte leat buorre kvalitehta vai boazu sáhttá dain ávkki atnit liigebiebmun.
Rundballer med mindre enn 25 prosent tørrstoff vil fryse til harde «klinkekuler» i kuldeperioder.
Suoidnespáppat mat sisttisdollet unnit go 25 proseantta goikeávdnasa jikŋot garra spábban buolašin.
Tilbakemeldinger fra reineiere med praktisk erfaring fra tilleggsfôring er at det er viktig å fôre over et så stort område at SAMTLIGE dyr får tilgang på maten SAMTIDIG.
Boazodoallit geat leat hárjánan biebmat leat muitalan ahte lea dehálaš biebmat dan mađe viiddis guovllus ahte BUOT bohccot ožžot biepmu OKTANIS.
Foto Svein Morten Eilertsen, NIBIO
Govven: Svein Morten Eilertsen, NIBIO
Med for lite tilleggsfôr risikerer du at de store dominerende reinsdyra får bedret kondisjon, samtidig som de mindre dyra sultes til døde.
Jus attát beare unnán fuođđariid, dahje leat beare vátna biebmansajit, de gokset gievrramus bohccot daid earáid.
Enkelte reineiere gir opp til to kg kraftfôr per dag for hver rein de har i flokken, for å sikre at alle dyra får tilgang på fôr.
Muhtin boazodoallit addet lagabui guokte kilo fápmofuođđara beaivválaččat juohke bohcco nammii ealus, sihkkarastin dihte ahte buot bohccot ožžot borrat.
Andre mener at 0,75 kg per dag er tilstrekkelig dersom det kombineres med at reinen får høy/rundball, eller beiter fritt i tillegg.
Earát ges oaivvildit ahte 0,75 kg beaivái lea doarvái jus kombinere suinniiguin/ suoidnespáppain, dahje jus guhtot vel dasa lassin.
Mange reineiere har ulike erfaringer med tilleggsfôring. Men, alle reineiere som fôrer reinen på det samme området over en lengre periode – både på snø og barmark – anbefaler bruk av fôrtrau – også ved løse snøforhold og ved fôring med kraftfôr eller graspellets.
Olu boazodolliin leat iešguđetlágan vásáhusat biebmamiin. Muhto, buot boazodoallit geat bibmet seamma guovllus guhkit áiggi – sihke muohtan ja bievlan – ávžžuhit atnit fuođargári – maiddái obbasis ja go bibmet fápmofuođđariiguin dahje rásse-pelletsain.
Ved bruk av kraftfôr, anbefales fôr  tilpasset reinsdyr, slik som Reinfôr bas.
Go biebmá fápmofuođđariiguin, de ávžžuhuvvo atnit fuođđariid mat leat heivehuvvon bohccuide, nu movt Reinfôr bas.
Alle de norske kraftfôrleverandørene leverer fôr tilpasset reinsdyr.
Buot Norgga fápmofuođarlágideaddjit lágidit fuođđariid mat leat heivehuvvon bohccuide.
Velg helst en lokalitet med godt drenert grunn – gjerne på en høyde eller i et hellende terreng – for å unngå opptråkking som kan gi gjørme og våte og forurensede forhold. I tillegg bør dyra ha god plass, for å unngå at de blir gående i egen avføring.
Vállje fal dakkár eatnama gokko čáhci golgá eret – áinnas aláža dahje luohká – vai ii stánžžo, njuoskka ja duolvva. Dasa lassin berre bohccuin leat buorre sadji, vai eai oro iežaset baikkaid siste.
Flere reineiere benytter store fôrtrau av plast påmontert drag slik at de kan fraktes ut i terrenget med snøskuter.
Olu boazodoallit atnet stuora plastihkka fuođargáriid maidda leat bijahan áissáid vai sáhttet skuhteriiguin geasehit.
Først fordeles graset ut over et større område, slik at reinen bruker tid på å spise dette fôret mens kraftfôret kjøres ut.
Álggos háddjejuvvojit suoinnit viidát, vai bohccot ádjánit daid borrat dan botta go fápmofuođar buktojuvvo.
Fordelen med å kombinere kraftfôr med grovfôr som høy eller rundballer (som er tidlig høstet og av god kvalitet), er at grovfôret inneholder plante- materiale som gir struktur og metthetsfølelse hos reinen.
Ovdamunni go kombinere fápmofuođđara roavvafuođđariiguin nu go suinniiguin dahje suoidnespáppaiguin (mat leat árrat láddjejuvvon ja main lea buorre kvalitehta), lea ahte roavvafuođar sisttisdoallá šaddoávdnasa mas lea struktuvra ja mii galleha bohcco.
Metthetsfølelsen gjør at dyrene blir roligere og bruker mer tid på å ligge og tygge drøv.
Galláneapmi maid lodjuda bohcco ja dat ádjána guhkit livvadit ja smirezastit.
Samtidig sikrer tilførselen av kraftfôr at reinen får tilstrekkelig næring til at den opprettholder kondisjonen.
Seammás sihkkarastá fápmofuođar ahte boazu oažžu doarvái biepmu vai bissu vuoimmis.
Det rimeligste tilleggsfôret er sannsynligvis lokalproduserte rundballer av god kvalitet, men dette fordrer at opplegget for fôringen er praktisk og effektivt.
Hálbbimus liigefuođđarat leat jáhkkimis suoidnespáppat buori kvalitehtas báikkálaččat buvttaduvvon, muhto dat eaktuda ahte lea praktih- kalaš ja doaimmalaš biebmanlágideapmi.
Enkelte reineiere har anskaffet mekaniske rundballerivere som blåser fôret opp i store sleder som så trekkes med snøskuter ut til reinflokken.
Muhtin boazodoallit leat háhkan alcceseaset mekánalaš suoidnespábba-gaikkodeddjiid mat bossot fuođđara stuora reagaide maid de geasehit skuhteriin ealu lusa.
Beregning av fôrkostnad:
Fuođargoluid rehkenastin:
• Med et beiteopplegg der reinen kan ta opp deler av fôrbehovet gjennom beiting, beregnes cirka 650 gram kraftfôr per rein per dag
• Guohtunlágideamis mas bohccot ožžot oasi biebmodárbbus lunddolaš guohtu- miin, rehkenastojuvvo sullii 650 grámma fápmofuođar bohccui juohke beaivvi
• 0,65 kg kraftfôr á 4,20 kr/kg = 2,73 kr per rein per dag
• 0,65 kg fápmofuođar á 4,20 kr/kg = 2,73 kr bohccui beaivái
• Lokalprodusert rundball av god kvalitet gir lavere pris enn kraftfôr
• Báikkálaš buvttaduvvon suoidnespáppat main lea buorre kvalitehta leat hálbbibut go fápmofuođđarat
Høyt tørrstoffinnhold i rundballene er god økonomi:
Suoidnespáppat main lea olu goikeávnnas lea buorre ekonomiija:
• En rundball på 750 kg med 20 prosent tørrstoff inneholder totalt 150 kg tørrstoff.
• Suoidnespábba mii deaddá 750 kg ja mas lea 20 proseantta goikeávnnas sisttisdoallá oppalaččat 150 kg goikeávdnasa.
Tre rundballer inneholder dermed 450 kg tørrstoff
Golbma suoidnespáppa sisttisdollet de oktiibuot 450 kg goikeávdnasa.
• En fortørket rundball på 750 kg med 30 prosent tørrstoff inneholder totalt 225 kg tørrstoff.
• Goikaduvvon suoidnespábba mii deaddá 750 kg ja mas lea 30 proseantta goikeávnnas sisttisdoallá oppalaččat 225 kg goikeávdnasa.
To rundballer inneholder dermed 450 kg tørrstoff
Guokte suoidnespáppa sisttisdollet de 450 kg goikeávdnasa.
• Dersom tørrstoffinnholdet er 30 prosent, vil to rundballer gi like mye fôr som tre rundballer med 20 prosent tørrstoff
• Guovtti suoidnespáppas main lea 30 proseantta goikeávnnas lea seamma olu fuođar go golmma suoidnespáppas main lea 20 proseantta goikeávnnas.
Rundballer med mugg skal IKKE brukes som tilleggsfôr for reinsdyr.
II galgga biebmat bohccuid suoidnespáppaiguin mat leat guhppon.
Flere reineiere rapporterer om betydelig slitasje – både på snøskuter, sleder og egen kropp – i forbindelse med utfôring av rundballer.
Olu boazodoallit muitalit stuora gollamiid birra – sihke skuhterat, reagat ja iežaset rupmašat gollet – dan oktavuođas go suoidnespáppaiguin bibmet.
Om fôret skal fraktes over lengre strekninger, eller det ikke er tilgjengelig opplegg for fôring med rundballer, vil høy eller graspellets/kraftfôr være å anbefale.
Jus fuođđara galgá fievrridit guhkes gaskkaid, dahje eai leat biebmanhoiddut maiguin suoidnespáppaid háddje, de lea buoret biebmat suinniiguin dahje rásse-pelletsaiguin/fápmofuođđariiguin.
Er du usikker på kvaliteten på det tilgjengelige høyet eller rundballene, anbefales graspellets eller kraftfôr siden det har en stabil kvalitet.
Jus leat eahpesihkar dollet go suoinnit dahje suoidnespáppat kvalitehtadási, de gánnáha baicca addit rássepelletsaid dahje fápmofuođđara go dain lea stabiila kvalitehta.
I forbindelse med bruk av kraftfôr/graspellets har enkelte reineiere rapportert om støvproblemer når de fyller fôret i fôrtrauene.
Fápmofuođđara/rásse-pelletsa oktavuođas leat boazodoallit dieđihan váttisvuođaid domuid geažil (dárogillii: støv) go devdet fuođđara fuođargáriide.
Dersom reinen står i nærheten når dette gjennomføres, kan både rein og reineier få problemer med støv i øynene / luftveiene.
Jus bohccot leat das lahkosis go dan dahká, sáhttet bohccot, ja maid boazoeaiggádat, oažžut domuid čalmmiide ja vuoiŋŋahahkii.
KRAV TIL KVALITET PÅ TILLEGGSFÔRET
KVALITEHTAGÁIBÁDUSAT FUOĐĐARII
Ved bruk av rundballer bør fôret inneholde minst 25 prosent tørrstoff.
Suoidnespáppain berre leat unnimusat 25 proseantta goikeávnnas.
Fôret bør være tidlig høstet 1. slått.
Fuođar berre láddjejuvvot árrat vuosttaš lájus.
Vi anbefaler at tilleggsfôret fra 1. slått bør være høstet senest ved skyting for timotei.
Mii ávžžuhit ahte fuođar mii boahtá vuosttaš lájus lea láddjejuvvon maŋemus mearis dalle go timoteija upmol ihtá (dárogillii: skyting).
Fôr høstet senere enn én uke etter begynnende skyting for timotei, har liten verdi som tilleggsfôr for rein.
Fuođar mii lea láddjejuvvon eambbo go vahkku maŋŋel go timoteijas lea upmol ihtigoahtán, ii bálljo anit bohcco fuođarin.
Fôr fra 2. slått, som er rik på blader, kan også benyttes.
Fuođđara mii boahtá nuppi lájus, mas leat olu lasttat, sáhttá maid atnit.
Ved lavt innhold av tørrstoff betaler du mye for vann, særlig dersom prisen er per rundball og ikke per kilo tørrstoff.
Go lea unnán goikeávnnas, de mávssát divrasit čázi ovddas, erenoamážit jus mávssát suoidnespáppaid mielde, it ge goikeávdnasa kiloid mielde.
• For å sikre god smakelighet og høyt energiinnhold bør fôret være tilsatt ensileringsmidler.
• Sihkkarastin dihte buori mágu fuođđarii ja ahte dat sisttisdoallá olu energiija, de berrejit leat lasihuvvon ensilerenávdnasat fuođđarii.
Ensilering reduserer dessuten faren for feilgjæring og ødelagt fôr
Ensileren unnida maid vára dasa ahte fuođar geavvá boasttu láhkái ja ahte dat billohuvvá.
• For rundballer med over 35-40 prosent tørrstoff kan det være fare for muggdannelse.
• Suoidnespáppain mat sisttisdollet eambbo go 35-40 proseantta goikeávdnasa, lea várra guohpput.
Det er viktig at rundballene er tilsatt ensileringsmidler tilpasset godt fortørket gras.
Lea dehálaš ahte suoidnespáppaide leat lasihuvvon ensilerenávdnasat mat leat heivehuvvon rásiide maid ovdagihtii leat bures goikaduvvon.
Rundballer med mugg skal ikke brukes som tilleggsfôr for reinen
Ii galgga biebmat bohccuid suoidnespáppain mas lea guohpa.
• Dersom du er usikker på kvaliteten på fôret, bør du kreve fôranalyse.
• Jus leat eahpesihkar fuođđara kvalitehta hárrái, de berret gáibidit fuođaranalysa.
Fôranalyse utføres blant annet av Eurofins.
Fuođaranalysa čađaha earret eará Eurofins.
Med analyseresultatet følger det en oversikt over hva som er akseptable verdier av de ulike stoffene i fôrprøven.
Analysabohtosiid mielde čuovvu oppalaš listu dohkálaš árvvuin daid iešguđetlágan ávdnasiid hárrái fuođariskosis.
Det skal for eksempel ikke være over fire gram smørsyre per kg tørrstoff.
Ovdamearkka dihte ii galgga leat badjel njeallje grámma vuodjasivra juohke kilo goikeávdnasis.
Innholdet av eddiksyre bør ligge i området 12-30 gram per kg tørrstoff.
Edetsivra berre leat 12-30 grámma juohke kilo goikeávdnasis.
Eksempel på tolking av fôranalyser: https://www.fkra.no/kraftfor/grovfor
Ovdamearkkaid fuođaranalysa dulkomiidda gávnnat dán neahttasiiddus: https://www.fkra.no/kraftfor/grovfor
• Tørrhøy bør være tidlig høstet 1. eller 2. slått.
• Goikesuoinnit berrejit láddjejuvvon vuosttaš dahje nuppi lájus.
Høy med mugg, mørk farge eller dårlig lukt, det vil si lukt av mugg eller jord, skal ikke benyttes som tilleggsfôr
Ii galgga biebmat guhppon, sevdnjes ivnnát dahje guohca suinniiguin, main hakso guohpa dahje eananhádja.
Mer informasjon på nibio.no - reindrift
Eambbo dieđut dán neahttasiiddus: nibio.no - reindrift
Nina Økland ny ekspedisjonssjef i Medieavdelingen - regjeringen.no
Nina Økland ođđa ekspedišuvdnahoavda Mediaossodagas
Nina Økland ble i statsråd i dag utnevnt til ekspedisjonssjef i Kulturdepartementets Medieavdeling.
Otná stáhtaráđis nammaduvvui Nina Økland ekspedišuvdnahoavdan Kulturdepartemeanta Mediaossodahkii.
Økland har vært konstituert ekspedisjonssjef siden nyttår.
Økland lea gaskaboddosaččat leamašan ekspedišuvdnahoavdan ođđajagi rájes.
Økland har lang og variert erfaring fra departementet, både som saksbehandler og leder.
Øklandas lea guhkes ja nana vásihus departemeantas, sihke áššemeannudeaddjin ja jođiheaddjin.
Hun begynte i Kulturdepartementet (tidligere Kirke- og undervisningsdepartementet) i 1986.
Son álggii Kulturdepartementii (ovddeš Girko- ja oahpahusdepartementii) jagi 1986 Šs.
Da var hun saksbehandler i Administrasjons- og økonomiavdelingen før hun ble byråsjef i Medieavdelingen og senere underdirektør.
Dalle son lei áššemeannudeaddjin Hálddahus- ja ekonomiijaossodagas ovdal go nammaduvvui doaimmahathoavdan mediaossodahkii ja maŋŋil vuolitdirektevran.
I 2001 ble hun avdelingsdirektør og nestleder i avdelingen.
Jagi 2001 son nammaduvvui ossodatdirektevran ja nubbinjođiheaddjin dán ossodagas.
I første halvår i 2009 var Økland konstituert ekspedisjonssjef i Samfunns- og frivillighetsavdelingen.
2009 vuosttaš jahkebeali lei Økland gaskaboddosaš ekspedišuvdnahoavdan Servodat- ja eaktoáhtoossodahkii.
Økland er født 20.10.1954 og er utdannet cand.mag. ved Universitetet i Oslo i 1980 med mellomfag historie og norsk og grunnfag i statsvitenskap.
Økland lea riegádan 20.10.1954 ja lea 1980 Šs váldán cand.mag. dási oahpu Oslo Universitehtas historjjá gaskafága ja dárogiella ja stáhtadieđa vuođđofága.
LOV 1983-06-03 nr 40:
LÁHKA 1983-06-03 nr 40: Láhka mearraguolásteami jna. birra
DEPARTEMENT: FKD (Fiskeri- og kystdepartementet)
Dát lea eahpeformálalaš jorgaleapmi dárogielas davvisámegillii.
SENTRALE FORSKRIFTER--------------------------------------------------------------------------------
Jus čuožžila eahpádus lága dulkomis, de gusto láhka dárogillii, nu mo Stuorradiggi dan lea mearridan.
INNHOLD Lov om saltvannsfiske m.v.
SISDOALLU Láhka mearraguolásteami jna. birra
Kapittel I. Lovens virkeområde.
Kapihtal I. Lága doaibmaguovlu.
Lovens stedlige virkeområde.
Lága báikkálaš doaibmaguovlu.
Lovens saklige virkeområde.
Lága áššálaš doaibmaguovlu.
Folkerettslig begrensning.
Álbmotrievttálaš ráddjen.
Kapittel II. Begrensninger i fiske m.v.
Kapihtal II. Guolástusa jna. ráddjemat.
Reguleringsfullmakter.
Muddenfápmudusat.
§ 4a.
§ 4a.
Redskapsbegrensing for ikke-manntallsførte fiskere
Guolásteaddjiidlogahallamii girjekeahtes guolásteaddjiid bivddusráddjen.
Fartøykvoter.
Fanasearit.
§ 5a.
§ 5a.
Spesielle kvoteordninger.
Sierra earreortnegat.
Salgsorganisasjonenes myndighet til å fastsette kvoter.
Vuovdinorganisašuvnnaid váldi mearridit eriid.
Inndragning av fangst utover fastsatt kvote.
Mearriduvvon eari badjelmearálaš sállaša duogušteapmi.
Adgang til å drive fiske med trål.
Lohpi guolástit trolain.
§ 8a.
§ 8a.
Adgang til å drive fiske med større fartøy som nytter annet redskap enn trål
Lohpi guolástit stuorát fatnasiin mii geavaha eará bivdosa go trola.
Plikt til å gi oppgave og til å lytte på radio.
Girjengeatnegasvuohta ja geatnegasvuohta guldalit radio.
§ 9a.
§ 9a.
Plikt til å gi oppgave ved mottak av fangst.
Girjengeatnegasvuohta go váldá vuostái sállaša.
§ 9b.
§ 9b.
Departementet kan ved forskrift pålegge den som leverer fangst å betale en avgift av fangstverdien til et strukturfond for...
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain geatnegahttit su gii buktá sállaša,…
Reguleringsrådets kompetanse.
Muddenráđi gelbbolašvuohta.
Kapittel III. Utnytting, utkast og omsetning av fangst.
Kapihtal III. Sállaša geavaheapmi ja bálkesteapmi ja gávppašeapmi sállašiin.
Utnytting og utkast.
Sállaša geavaheapmi ja bálkesteapmi.
Forbud mot omsetning.
Gávppašangielddus.
Kapittel IV. Fiske og fangst i sjøen på søn- og helligdager.
Kapihtal IV. Guolástus ja bivdu mearas sotnabeivviid ja basiid.
Helligdagsfredning.
Ráfáiduhttin bassin.
Kapittel V. Regler om orden på fangstfelt m.v. § 14.
Kapittel V. Ortnetnjuolggadusat bivdoguovllus jna. § 14.
Aktsomhet.
Várrugasvuohta.
Vikeplikt.
Garvingeatnegasvuohta.
Forkastregelen.
Suohppunovdavuorronjuolggadus.
Fiske med krokredskaper.
Guolásteapmi vuoggabivdosiiguin.
Fiske med landnot.
Guolásteapmi gáddenuhtiin.
Snurpenotfiske.
Guolásteapmi soaikonuhtiin.
Drivgarnfiske.
Mearragolgadeapmi.
Fiske med trål og snurrevad.
Guolásteapmi trolain ja snoranuhtiin.
Sammenvikling av redskaper.
Bivdosiid okttiisorron.
Merking av redskap.
Bivdosiid merken.
Bruk av sprengstoff og skytevåpen.
Bávkkanasaid ja báhčinvearjjuid geavaheapmi.
Stengsetting.
Steaŋgga bidjan.
Forbud mot å etterlate gjenstander i sjøen.
Gielddus guođđit áđaid merrii.
Fiske m.m. og annen virksomhet.
Guolásteapmi jna. ja eará doaibma.
Fiske ved lokaliteter til akvakultur.
Guolásteapmi guollebiebmanrusttegiid lahka.
Kapittel VI. Berging av redskap.
Kapihtal VI. Bivdosiid gádjun.
Opplysningsplikt.
Dieđihangeatnegasvuohta.
Bergelønn.
Gádjunbálká.
Innløsning.
Lotnun.
Forskrifter om berging.
Láhkaásahusat gádjuma birra.
Kapittel VII. Utvalg og lokale oppsyn.
Kapihtal VII. Juhkosat ja báikkálaš bearráigeahčut.
Tilsynsmenn og utvalg.
Bearráigeahččit ja juhkosat.
Tilsynsmennenes oppgaver.
Bearráigeahččiid bargamušat.
Utvalgets kompetanse.
Juhkosa gelbbolašvuohta.
Forskrifter om utvalg.
Láhkaásahusat juhkosiid birra.
Forvaltningslovens anvendelse.
Hálddašanlága geavaheapmi.
§ 38.
§ 38.
Lokale fiskerioppsyn.
Báikkálaš guoálatusbearráigeahčut.
§ 39.
§ 39.
Det lokale fiskerioppsyns kompetanse.
Báikkálaš guolástusbearráigeahču gelbbolašvuohta.
§ 40.
§ 40.
Megling av det lokale fiskerioppsyn.
Báikkálaš guolástusbearráigeahču soabaheapmi.
§ 41.
§ 41.
Særlige rettergangsregler.
Sierra riektemeannudannjuolggadusat.
Kapittel VIII. Erstatning.
Kapihtal VIII. Buhtadus.
§ 42.
§ 42.
Objektivt ansvar.
Objektiiva ovddasvástádus.
§ 43.
§ 43.
Bevisbyrderegler.
Duođaštangeatnegasvuođanjuolggadusat.
§ 44.
§ 44.
Panterett for erstatning.
Pántavuoigatvuohta buhtadusa várás.
Kap. IX. Kontroll og håndheving.
Kapihtal IX. Dárkkistus ja giehtaguššan.
§ 45.
§ 45.
Fiskeridirektoratets kompetanse
Guolástusdirektoráhta gelbbolašvuohta.
§ 45a.
§ 45a.
Salgsorganisasjonenes kontrollansvar m.v. § 46.
Vuovdinorganisašuvnnaid dárkkistanovddasvástádus jna. § 46.
Kontrollavgift
Dárkkistandivát.
§§ 47-52. (Opphevet ved lov 13 juni 1997 nr. 42 (i kraft 5 nov 1999 iflg. res. 5 nov 1999 nr. 1143).)...
§§ 47-52. (Fámuhuhttojuvvon geassemánu 13. b. 1997-mannosaš lágain nr. 42 (fápmui 5...
Kapittel X. Straffebestemmelser og rettergangsregler m.v. § 53.
Kapihtal X. Ráŋggáštusmearrádusat ja riektemeannudannjuolggadusat jna. § 53.
Straffansvar.
Ráŋggáštusovddasvástádus.
§ 54.
§ 54.
Inndragning.
Duogušteapmi.
Kapittel XI. Ikrafttreden.
Kapihtal XI. Fápmuiboahtin.
Oppheving og endring av andre lover.
Eará lágaid fámuhuhttin ja rievdadeapmi.
§ 55.
§ 55.
1. Loven her trer i kraft fra den tid Kongen bestemmer...
1. Dát láhka doaibmagoahtá dan áiggi rájes maid Gonagas mearrida.
Lov om saltvannsfiske m.v.
Láhka mearraguolásteami jna. birra.
Jfr. tidligere lover 25 juni 1937 nr. 20, 17 juni 1955 og 17 jan 1975 nr. 1.
Gč. ovddeš geassemánu 25. b. 1937-mannosaš lága nr. 20, geassemánu 17 b. 1955-mannosaš lága ja ođđajagimánu 17 b. 1975-mannosaš lága nr. 1.
b) i farvann utenfor noen stats fiskerijurisdiksjon på norsk fartøy som driver fiske eller fangst, eller som mottar eller transporterer fisk, eller som mottar eller leverer forsynings- og støttetjenester, c) i farvann under fremmed stats fiskerijurisdiksjon på norsk fartøy som driver fiske eller fangst, som mottar eller transporterer fisk eller som mottar eller leverer forsynings- og støttetjenester, men bare for så vidt gjelder kapitlene II, III, X og § 24.
b) mearraguovlluin mat eai gula mange stáhta guolástusduopmováldái, Norgga fatnasis mii guolásta dahje bivdá, dahje mii váldá vuostá dahje fievrrida guliid, c) mearraguovlluin mat gullet vieris riikka guolástusduopmováldái jus guolástit dahje bivdet Norgga fatnasiin, muhto dušše dalle go dat guoská kapihttaliidda II, III, X ja §:i 24.
a) aksjeselskap, allmennaksjeselskap og annet selskap med begrenset ansvar når selskapets hovedkontor og styrets sete er i Norge, b) staten, innretning eller fond som styres av staten, samt norsk kommune,
a) oasusfitnodat, dábálaš oasusfitnodat ja eará fitnodat ráddjejuvvon ovddasvástádusain go fitnodaga váldokantuvra ja stivra lea Norggas, b) stáhta, lágádus dahje foanda man stáhta stivre, ja vel Norgga gielda,
Med norsk fartøy menes fartøy som oppfyller vilkårene i sjøloven § 1 første, annet og fjerde ledd.
Norgga fatnasiin oaivvilduvvo fanas mii ollašuhttá mearralága § 1 vuosttas, nuppi ja njealját lađđasiid eavttuid.
For andre enn de som går inn under de foregående ledd, får kapitlene V, VI, VIII, IX og X anvendelse i farvann som nevnt i første ledd bokstav a. Forskrifter fastsatt etter kapittel II får anvendelse i disse farvann for de som er nevnt i foregående punktum når det er uttrykkelig bestemt.
Earáide go daidda geat gullet dás ovddabealde namahuvvon lađđasiidda, galget kapihttalat V, VI, VIII, IX ja X gustot, mearraguovlluin nu go namahuvvon vuosttas lađđasa bustáva a vuolde. Láhkaásahusat mat leat mearriduvvon kapihttala II vuođul, galget gustot dáin mearraguovlluin daidda geat leat namahuvvon ovddit dadjosis go dat leat čielgasit mearriduvvon.
For andre enn de som går inn under de foregående ledd, får kapitlene IX og X og forskrifter fastsatt etter kapittel II dessuten anvendelse i farvann som nevnt i første ledd bokstav b i den utstrekning dette følger av overenskomst med fremmed stat, eller det drives fiske eller fangst med statsløst fartøy.
Earáide go daidda geat heivejit ovddit lađđasiidda, galget kapihttalat IX ja X ja kapihttala II vuođul mearriduvvon láhkaásahusat dasa lassin gustot mearraguovlluin nu mo namahuvvon vuosttas lađđasa bustáva b vuolde jus dát čuovvu vieris riikkain dahkkojuvvon soahpamušas, dahje jus guolástuvvo dahje bivdojuvvo fatnasiin mii ii gula mange riikii.
I forskrift fastsatt etter kapittel II kan også bestemmes at § 11 skal få tilsvarende anvendelse.
Láhkaásahusas mii lea mearriduvvon kapihttala II vuođul, sáhttá maiddái mearriduvvot ahte § 11 galgá gustot seamma láhkai.
Kongen kan bestemme at loven eller deler av den ikke skal gjelde bestemte områder.
Gonagas sáhttá mearridit ahte láhka dahje dan oasit eai galgga gustot dihto guovlluin.
Denne lov gjelder for fiske i sjøen med unntak av fiske etter anadrome laksefisk.
Dát láhka gusto mearraguolásteapmái earret anadroma guliid guolásteapmái.
Med fisk forstås her også pigghuder og skall- og bløtdyr (krepsdyr og skjell).
Guollin lohkkojuvvojit dás maiddái biikanáhkagat ja skálžo- ja šlieddaeallit (kreaktaeallit ja skálžžut).
Loven gjelder også omlasting, landing, transport, oppbevaring og ved kontroll av omsetning av fisk og mottak og levering av forsynings- og støttetjenester.
Láhka gusto maiddái guliid sirdimii nuppi fatnasis nuppi fatnasii, guliid gáddái buktimii, guliid fievrrideapmái, guliid vurkemii ja guollegávppašeami goziheapmái.
Lovens kapitler II, III, IV, IX og X samt § 24 gjelder og for sel- og hvalfangst.
Lága kapihttalat II, III, IV, IX ja X ja vel § 24 gustojit njuorjjo- ja fálisbivdui ge.
Kongen kan bestemme at andre av lovens kapitler helt eller delvis skal gjelde for slik fangstvirksomhet.
Gonagas sáhttá mearridit ahte lága eará kapihttalat áibbas dahje muhtumassii galget gustot dákkár bivdimiidda.
Videre kan Kongen bestemme at kapitel V og X skal gjelde for fiske etter anadrome laksefisk.
Viidáseappot sáhttá gonagas mearridit ahte kapihttalat V ja X galget gustot anadroma luossaguliid bivdimii.
Kongen kan og bestemme at kapitlene II, V, VI, VIII og X helt eller delvis skal gjelde for annen virksomhet enn fiske.
Gonagas sáhttá maiddái mearridit ahte kapihttalat II, V, VI, VIII ja X áibbas dahje muhtumassii galget gustot eará doaimmaide go guolásteapmái.
Fiskeridirektoratet kan tillate at vitenskapelige undersøkelser og praktiske fiskeforsøk utøves uten hensyn til bestemmelsene i eller i medhold av denne lov.
Guolástusdirektoráhta sáhttá addit lobi čađahit dieđalaš iskkadallamiid ja geavatlaš guolástusgeahččaladdamiid beroškeahttá dán lágas dahje mearrádusain mat leat addojuvvon dán lága vuođul.
Endret ved lover 15 mai 1992 nr. 47, 15 juni 2001 nr. 51, 22 des 2006 nr. 96. § 3.
Rievdaduvvon miessemánu 15. b. 1992-mannosaš lágain nr. 47 ja geassemánu 15. b. 2001-mannosaš lágain nr. 51.§ 3.
Denne lov berører ikke retten til skipsfart i den økonomiske sone, jfr. lov av 17. desember 1976 nr. 91 om Norges økonomiske sone, og lovens regler gjelder med de begrensninger som følger av folkeretten eller overenskomst med fremmed stat.
Dát láhka ii guoskka mearrajohtolatvuoigatvuhtii ekonomalaš avádagas, gč, juovlamánu 17. b. 1976-mannosaš lága nr. 91 Norgga ekonomalaš avádaga birra, ja lága njuolggadusat gustojit daid ráddjemiiguin, mat čuvvot álbmotrievttis dahje vieris riikkain dahkkojuvvon soahpamušas.
Departementet kan bestemme at en del av totalkvoten for den enkelte bestand fastsatt etter § 4, skal leveres for tilvirkning ved landanlegg i bestemte distrikt.
Departemeanta sáhttá mearridit ahte iešguđet máttodaga olleseari oassi mii lea mearriduvvon § 4 vuođul, galgá dolvojuvvot buvttadeapmái dihto guovllu gádderusttegii.
Av totalkvoten kan det avsettes bestemte kvanta til bestemte tidsrom og til bestemte grupper av fartøy.
Ollesearis sáhttá bidjat dihto hivvodagaid dihto áigodagaide ja dihto fanasčohkiide.
I fiske på bestander som står i fare for å bli overbeskattet, kan departementet forby at norsk fartøy nyttes av andre enn norske statsborgere eller dem som er likestilt med norske statsborgere etter § 1 annet ledd.
Dakkár máttodagaid bivdima oktavuođas, mii orru áitimin dáid náliid, sáhttá departemeanta gieldit ahte Norgga fatnasa geavahit earát go Norgga stáhtalahtut dahje dat geat leat ovttadássásaččat Norgga stáhtalahtuiguin § 1 nuppi lađđasa vuođul.
Uten tillatelse av departementet må ingen sette ut organismer og levende rogn i fjorder og havområder.
Departemeantta lobi haga ii oaččo giige luoitit organismmaid ja ealli meađđimiid vuonaide ja mearraguovlluide.
Tillatelse til utsetting kan gis ved forskrift for visse organismer og for bestemte områder eller ved enkeltvedtak.
Láhkaásahusain dahje bođu mearrádusain sáhttá lohpi addojuvvot luoitit dihto organismmaid dihto guovlluide.
§ 4a. Redskapsbegrensing for ikke-manntallsførte fiskere
Guolásteaddjiidlogahallamii girjekeahtes guolásteaddjiid bivddusráddjen.
Med mindre departementet bestemmer noe annet med hjemmel i § 4, kan person som ikke er registrert i manntall for fiskere og fangstmenn m.v. (fiskermanntallet), drive fiske med følgende redskaper: a) Håndsnøre, fiskestang og én maskindrevet juksa eller dorg, b) garn med samlet lengde på inntil 210 meter, c) liner med inntil 300 angler og d) inntil 20 teiner eller ruser.
Jus departemeanta ii mearrideš eará § 4 vuođul, de sáhttá olmmoš gii ii leat girjejuvvon guolásteaddjiid ja bivdiid jna. logahallamii (guolásteaddjiidlogahallamii), guolástit čuovvovaš bivdosiiguin:a) giehtaváđuin, stákkuin ja dušše ovttain giehtaváđđomašiinnain dahje uštinmašiinnain, b) firpmiiguin mat oktiibuot eai leat guhkibut go 210 mehtera, c) liinnaiguin main leat eanemusat 300 vuokka ja d) eanemusat 20 dáinniin dahje merddiin.
Det er forbudt for ikke-manntallsførte fiskere å fiske med trål, snurrevad og not.
Guolásteaddjiidlogahallamii girjekeahtes guolásteaddjiin ii leat lohpi bivdit trolain, snoranuhtiin ja nuhtiin.
Departementet kan gi dispensasjon for bruk av landnot.
Departemeanta sáhttá addit sierralobi bivdit gáddenuhtiin.
Fra et enkelt fartøy kan det ikke fiskes med større antall redskap enn nevnt i første ledd.
Ovttaskas fatnasis ii sáhte bivdit eanet bivdosiiguin go dat mat leat namahuvvon vuosttas lađđasis.
Departementet kan fastsette forskrifter om utforming av redskap, hva som er å anse som redskap og om gjennomføring av fritidsfiske etter denne paragraf.
Departemeanta sáhttá dán paragráfa vuođul mearridit láhkaásahusaid dan birra mo sáhttá hábmet bivdosiid, mii sáhttá lohkkojuvvot bivddusin ja mo astoáiggiguolásteapmi galgá čađahuvvot.
Tilføyd ved lov 13 juni 1997 nr. 41. § 5.
Lasihuvvon geassemánu 13. b. 1997-mannosaš lágain nr. 41.§ 5.
Når det er fastsatt et maksimalt fangstkvantum for en bestemt bestand etter § 4 eller når hensynet til en økonomisk og rasjonell utnytting av en bestemt bestand tilsier det, kan departementet gi forskrifter om kvoter for de deltagende fartøyer for bestemte tidsrom og pr. tur.
Go dihto guollemáttodaga stuorámus sálašhivvodat lea mearriduvvon § 4 vuođul dahje go dihto máttodaga ekonomalaš ja jierpmálaš ávkkástallan dahká dan govttolažžan, de sáhttá departemeanta addit láhkaásahusaid oassálasti fatnasiid eriid birra dihto áigodagaide ja juohke bivdomátkái.
Fangstbegrensning kan gjøres gjeldende for en eller flere redskapsgrupper, fartøygrupper og størrelsesgrupper.
Sálašráddjema sáhttá mearridit ovtta dahje eanet bivddusčohkiid, fanasčohkiid ja sturrodatčohkiid várás.
Fartøyenes kvote kan fastsettes på grunnlag av fartøyenes størrelse, lastekapasitet og sysselsetting ved tilvirkning av fangsten om bord og i land.
Fatnasiid eriid sáhttá mearridit fatnasiid sturrodaga vuođul, goastadannávcca vuođul ja dan barggaheami vuođul, maid sállaša buvttadeapmi gáibida fatnasis ja gáttis.
Kvoten kan også fastsettes forskjellig for de ulike redskapsgrupper.
Iešguđet bivddusčohkiid earit eai dárbbaš mearriduvvot ovtta stuorisin.
Kvoter til fartøyer som driver fiske eller fangst med samme redskap kan for en sesong fastsettes på grunnlag av en samlet kvote i flere kvoteregulerte fiskerier.
Daid fatnasiid earit, mat guolástit dahje bivdet ovttalágan bivdosiin, sáhttet ovtta áigodahkii mearriduvvot dan buohkanas eari vuođul, mii lea muhtun eriid dáfus muddejuvvon guolástusain.
Det kan videre fastsettes fangstbegrensning eller utelukkelse fra enkelte kvoteregulerte fiskerier, når fartøyene i andre fiskerier samlet får en rimelig fangstordning.
Viidáseappot sáhttá mearridit sálašráddjema dahje gildosa oassálastit muhtun eriid dáfus muddejuvvon guolástusain, go eará guolástusaid fatnasat oktiibuot ožžot govttoleabbo sálašortnega.
Endret ved lov 23 des 1988 nr. 99. § 5a.
Rievdaduvvon juovlamánu 23. b. 1988-mannosaš lágain nr. 99.§ 5a.
Som et ledd i en tilpasning av den konsesjonsbelagte trål- og ringnotflåte, kan totalkvoten for vedkommende gruppe deles i et antall like kvoter (enhetskvoter), som kan være større enn antall deltagende fartøy i vedkommende fartøygruppe.
Eriid heivehettiin konsešuvdnadárbbašeaddji trola- ja soaikonuohttefatnasiidda sáhttá guoskevaš čoahki olleseari juohkit ovttasturrosaš earrin (ovttadatearrin), maid lohku sáhttá leat stuorát go guoskevaš fanasčoahki oassálasti fatnasiid lohku.
Enhetskvoten kan fordeles ulikt mellom de deltagende fartøy innenfor gruppen.
Ovttadatearri sáhttá juhkkojuvvot máŋggasturrosažžan čoahki oassálasti fatnasiidda.
Innenfor rammen av totalkvoten for vedkommende gruppe, kan det også fastsettes andre former for spesielle kvoteordninger som innebærer at kvotene fordeles ulikt mellom de deltagende fartøy, herunder ordninger som bytte av kvoter.
Guoskevaš čoahki olleseari rámmaid siskkabealde sáhttet maiddái mearrridit eará sierralágan earreortnegiid mat mielddiset buktet ahte earit juhkkojuvvojit máŋggasturrosažžan oassálasti fatnasiidda, dás maiddái earrelonuhanortnegiid.
Første ledd gjelder tilsvarende for andre fartøy som deltar i grupper som er underlagt adgangsbegrensning.
Vuosttas lađas gusto seamma láhkai eará fatnasiidda mat oassálastet čohkiin, maidda searvan lea ráddjejuvvon.
Departementet kan ved forskrift gi nærmere bestemmelser om fastsettelse og fordeling av enhetskvoter.
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain addit dárkilat mearrádusaid ovttadateriid mearrideami ja juohkima birra.
Tilføyd ved lov 21 des 1984 nr. 94, endret ved lover 23 des 1988 nr. 99, 11 juni 1993 nr. 74, 30 april 1999 nr. 21, 1 juni 2001 nr. 25.
Lasihuvvon juovlamánu 21. b. 1984-mannosaš lágain nr. 94, rievdaduvvon juovlamánu 23. b. 1988-mannosaš lágain nr. 99, geassemánu 11. b. 1993-mannosaš lágain nr. 74, cuoŋománu 30. b. 1999-mannosaš lágain nr. 21 ja geassemánu 1. b. 2001-mannosaš lágain nr. 25.§ 6.
Når det for en fiskebestand er fastsatt et maksimalt fangstkvantum, kan departementet bemyndige en salgsorganisasjon, hvis vedtekter er godkjent i medhold av lov av 14 desember 1951 nr. 3 om omsetning av råfisk, til etter gitte fordelingsnormer å fastsette de deltagende fartøyers kvoter.
Go dihto guollemáttodahkii lea mearriduvvon stuorámus sálašhivvodat, de sáhttá departemeanta fápmudit vuovdinorganisašuvnna, man njuolggadusat leat dohkkehuvvon juovlamánu 14. b. 1951-mannosaš lága nr. 3 vuođul njuoskaguliid gávppašeami birra, mearridit oassálasti fatnasiid eriid dihto juogadannorpmaid vuođul.
Salgsorganisasjonen kan videre etter nærmere regler, bemyndiges til å gi forskrifter om en hensiktsmessig avvikling av fisket.
Vuovdinorganisašuvdna sáhttá viidáseappot dárkilat njuolggadusaid vuođul fápmudahttojuvvot addit láhkaásahusaid guolásteami ulmmálaš čađaheami birra.
Overskrider et fartøy den fangstmengde som er fastsatt i medhold av § 5, § 5 a og § 6, tilfaller merfangsten eller dens verdi den salgsorganisasjon som førstehåndsomsetningen av fangsten er lagt til.
Jus fanas bivdá eambbo go dan sálašhivvodaga mii lea mearriduvvon § 5, § 5 a ja § 6 vuođul, de oažžu dat vuovdinorganisašuvdna, masa sállaša vuosttamuš gávppašeapmi lea biddjojuvvon, lassesállaša dahje dan árvvu.
Dette gjelder uten hensyn til om forholdet medfører straffeansvar.
Ná galgá leat beroškeahttá das šattaš go das ráŋggáštusovddasvástádus vai ii.
Vedtak om overskridelse som nevnt i første ledd, treffes av salgsorganisasjonen som også foretar den nærmere beregning av merfangsten og dennes verdi.
Vuovdinorganisašuvdna mearrida lea go sáhka badjelmearálaš bivddus nu mo namahuvvon vuosttas lađđasis, ja dat maiddái rehkenastá lassesállaša sturrodaga ja dan árvvu.
Departementet kan gi forskrifter om at salgsorganisasjonen kan gi vederlag for omkostningene ved ilandføring, når det er åpenbart at merfangsten ikke var tilsiktet.
Departemeanta sáhttá addit láhkaásahusaid das ahte vuovdinorganisašuvdna sáhttá buhtadit gáddáibuktingoluid, go lea čielggas ahte lassesálaš ii lean bivdojuvvon eaktodáhtolaččat.
Departementet kan også gi forskrifter om hvordan fangst eller verdi av fangst utover fastsatt kvote skal beregnes, og hvordan midlene skal disponeres.
Departemeanta sáhttá maiddái addit láhkaásahusaid das mo dat sálaš dahje dan sállaša árvu, mii lei badjel mearriduvvon eari, galgá rehkenastojuvvot, ja mo ruđat galget geavahuvvot.
Endret ved lov 21 des 1984 nr. 94, 23 des 1988 nr. 99.
Rievdaduvvon juovlamánu 21. b. 1984-mannosaš lágain nr. 94 ja juovlamánu 23. b. 1988-mannosaš lágain nr. 99.§ 8.
Det er forbudt å fiske med trål utenfor det norske fastland i området innenfor 12 nautiske mil fra grunnlinjene.
Ii leat lohpi bivdit trolain Norgga nannáma olggobealde dan mearraviidodagas, man olgorádjá lea 12 mearramiilla vuođđolinnjáin eret.
Forbudet gjelder ikke reketrål og krepsetrål.
Gielddus ii gusto reahkatrolemii ja kreaktatrolemii.
Kongen kan fastsette at det skal være adgang til å drive trålfiske i området mellom 4 og 12 nautiske mil utenfor grunnlinjene over hele eller bestemte deler av kyststrekningen østenfor en linje rettvisende 136 ° fra Lindesnes fyr.
Gonagas sáhttá mearridit ahte galgá leat lohpi trolet mearraguovlluin gaskal 4 ja 12 mearramiilla vuođđolinnjáid olggobealde miehtá rittu dahje dihto riddogaskkaid nuorttabealde 136 grádasaš njulgeslinnjá man vuolggasadji lea Lindesnesa mearračuovga.
Kongen kan fastsette at det skal være adgang til å drive trålfiske med norsk fartøy inntil en nærmere fastsatt tonnasje i området mellom 4 og 12 nautiske mil utenfor grunnlinjene over andre deler av kyststrekningen enn nevnt i annet ledd, når fisket har til formål å skaffe fangst eller fangstprodukter til bearbeidelse ved anlegg i Norge eller for å skaffe ferskfisk til levering i Norge.
Gonagas sáhttá mearridit ahte galgá leat lohpi trolet Norgga fatnasiin, man tonnaša lea lagabut ráddjejuvvon, mearraguovllus gaskal 4 ja 12 mearramiilla vuođđolinnjáid olggobealde eará riddogaskkain go dat mii namahuvvui nuppi lađđasis, go guolástusa ulbmil lea háhkat sállaša dahje sálašbuktagiid buvttadeapmái Norgga rusttegiin dahje háhkat varasguoli Norgii.
Adgangen kan begrenses til bestemte områder og til bestemte tidsrom.
Lohpi sáhttá ráddjejuvvot dihto guovlluide ja dihto áigodagaide.
Departementet kan gi forskrifter om at forbudet i første ledd ikke skal gjelde fiske med småmasket flytetrål etter visse fiskearter.
Departemeanta sáhttá addit láhkaásahusaid das ahte vuosttas gielddus ii galgga gustot guolásteapmái dihto guollešlájaid bivdimii baskkesčalmmat govdutrolain.
Departementet bestemmer hva som er å anse som trål.
Departemeanta mearrida mii galgá lohkkojuvvot trolan.
Endret ved lover 23 des 1988 nr. 99, 11 juni 1993 nr. 73. § 8a.
Rievdaduvvon juovlamánu 23. b. 1988-mannosaš lágain nr. 99 ja geassemánu 11. b. 1993-mannosaš lágain nr. 73.§ 8a.
Departementet kan ved forskrift forby fiske med fartøy over en viss størrelse langs kysten innenfor grunnlinjene eller innenfor en linje trukket i en viss avstand fra grunnlinjene.
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain gieldit guolásteami dihto sturrodaga stuorát fatnasiin gáddeguoraid vuođđolinnjáid siskkabealde dahje linnjá siskkabealde mii lea gessojuvvon dihto gaskkas vuođđolinnjáin eret.
d) langs ulike deler av kysten.
d) iešguđet riddogaskkaid várás.
Tilføyd ved lov 30 juni 2000 nr. 61. § 9.
Lasihuvvon geassemánu 30. b. 2000-mannosaš lágain nr. 61.§ 9.
Departementet kan ved forskrift pålegge eier eller bruker av fiske- og fangstfartøy å gi oppgave til fiskeriadministrasjonen og salgsorganisasjonene over fangstkvantum, størrelsessammensetning, fiskeslag, fangsttid, fangstområde, fiskeredskap, fangstens verdi, og oppgi avgang fra fangstfeltet, ankomst havn, til hvem og til hvilken anvendelse fangsten skal leveres og regnskap for fartøyets drift.
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain geatnegahttit guolástus- ja bivdofatnasa eaiggáda dahje geavaheaddji dieđihit guolástushálddahussii ja vuovdinorganisašuvnnaide sálašhivvodaga, sturrodatčoahkádusa, guollešlájaid, bivdoáiggi, bivdoguovllu, bivdosa ja sállaša árvvu birra, ja dieđihit goas lea guođđán bivdoguovllu, goas lea gáddái joavdan, geasa ja man geavahussii sállaša áigu vuovdit ja addit fanasdoalu rehketdoalu.
Departementet kan fastsette nærmere forskrifter om oppgave- og opplysningsplikten, herunder særregler om sjøltilvirkning, om forhåndsvarsling, om levering av fangst og når og hvor ofte oppgaveplikten skal gjennomføres.
Departemeanta sáhttá mearridit dárkilat láhkaásahusaid girjen- ja dieđihangeatnegasvuođa birra, dás maiddái sierranjuolggadusaid dan sállaša birra, maid ieš buvttada, ovddalgihtiidieđiheami birra, sállaša addima birra vuostáiváldái ja dan birra man dávjá girjengeatnegasvuohta galgá čađahuvvot.
Departementet kan ved forskrift fastsette at fangstdeltakere eller deltakere i et fiske skal lytte på bestemte radiofrekvenser til bestemte tider for å motta meldinger om reguleringer som blir iverksatt.
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain mearridit ahte bivdooassálastit dahje guolástusoassálastit galget guldalit dihto radiofrekveanssaid dihto áiggiid vai ožžot dieđuid daid muddemiid birra, mat biddjojuvvojit doibmii.
Departementet kan gi nærmere regler om kunngjøring av slike meldinger.
Departemeanta sáhttá addit dárkilat njuolggadusaid dákkár dieđuid almmuheami birra.
Departementet kan ved forskrift også fastsette at eier eller bruker av fiskefartøy har plikt til å lytte og besvare anrop m.v. på radiotelefon.
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain maiddái mearridit ahte guolástusfatnasa eaiggádis dahje geavaheaddjis lea geatnegasvuohta guldalit ja vástidit čuorvumiid jna. radiotelefovnnas.
Endret ved lover 19 jan 1990 nr. 2, 11 juni 1993 nr. 73, 15 juni 2001 nr. 51.
Rievdaduvvon ođđajagimánu 19. b. 1990-mannosaš lágain nr. 2, geassemánu 11. b. 1993-mannosaš lágain nr. 73 ja geassemánu 15. b. 2001-mannosaš lágain nr. 51.§ 9a.
Plikt til å gi oppgave ved mottak av fangst.
Girjengeatnegasvuohta go váldá vuostá sállaša.
Departementet kan ved forskrift pålegge enhver som mottar, oppbevarer eller omsetter fangst fra norsk eller utenlandsk fartøy å gi oppgaver og opplysninger om fangstuttak til fiskeriadministrasjonen og til vedkommende salgsorganisasjon.
Departemeanta sáhttá láhkaásahusain geatnegahttit juohkehačča gii váldá vuostái dahje vurke sállaša dahje gávppaša sállašiin Norgga dahje olgoriikka fatnasis, addit girjemiid ja dieđuid sálašhivvodaga birra guolástushálddahussii ja guoskevaš vuovdinorganisašuvdnii.
Det samme gjelder når fangst overføres fra fiskefartøyet til annet fartøy.
Seammá gusto go sálaš sirdojuvvo nuppi guolástusfatnasis nuppi fatnasii.