pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tilgjengeliggjøring av samiskspråklig informasjon er avhengig av oversettere og en strategi for publisering, og dette er kostbart.
Dat ahte sámegielat dieđut leat gávdnan láhkai, sorjá jorgaleddjiin ja almmuhanstrategiijas, ja dat lea divrras.
Andre utfordringer, som ikke Difis rapport peker på, men som enkle søk i offentlige nettsider identifiserer, er at informasjonen som er tilgjengelig ofte kun er tilgjengelig på nordsamisk, og at den også ofte er skjult for brukeren fordi sidene ikke har samisk språkvalg.
Eará hástalusat, maid Difi raporta ii namut, muhto maid álkis ohcamat almmolaš neahttasiidduin almmustahttet, lea ahte dieđut mat leat gávdnan láhkai, dávjá leat gávdnan láhkai dušše davvisámegillii, ja ahte dat maid dávjá leat čihkosis geavaheaddjái dannego siidduin ii leat sámegiella giellaválgan.
Hver enkeltperson må dermed søke seg fram til samiskspråklig informasjon gjennom en søkemotor.
Danne ferte juohkehaš ohcat sámegielat dieđuid ohcanmohtora bokte.
Sametinget vil først trekke frem at samisk og norsk er likeverdige språk i Norge og begge er offisielle språk i Norge.
Sámediggi čujuha vuos dasa ahte sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat Norggas ja ahte goappašat leat virggálaš gielat Norggas.
Sametinget registrerer at når det gjelder å publisere informasjon på de samiske språkene blir dette ofte betegnet som kostbart.
Sámediggi registrere ahte go lea sáhka dieđuid almmuheamis sámegielaide, de dat dávjá adnojuvvo divrrasin.
Dette mener Sametinget er en uheldig utvikling, og all offentlig informasjon bør være på de offisielle språkene i Norge.
Sámedikki mielas dat lea unohis ovdáneapmi, ja buot almmolaš diehtojuohkin berre leat Norgga virggálaš gielaide.
3.1.1.1 Samisk informasjon på regjeringen.no
3.1.1.1 Sámi dieđut regjeringen.no nammasaš neahttasiiddus
Ett av de offentlige nettstedene som tilbyr informasjon på samisk er regjeringen.no.
Okta dain almmolaš neahttasiidduin mat fállet dieđuid sámegillii, lea regjeringen.no.
Hvert enkelt departement har ansvar for sine nettsider og for å publisere også samisk innhold.
Juohke departemeanttas lea ovddasvástádus iežaset neahttasiidduin ja ovddasvástádus almmuhit maiddái sámi sisdoalu.
Det er Statsministerens kontor som har ansvar for hovedsiden på regjeringen.no.
Stáhtaministara kantuvrras lea ovddasvástádus regjeringen.no váldosiiddus.
For å gjøre det enklere for departementene å oversette til de samiske språkene ble det etablert en samisk oversettelsestjeneste i Departementenes sikkerhetsorganisasjon (DSS) i 2010.
Álkidan dihtii departemeanttaide jorgalit sámegielaide ásahuvvui sámi jorgalanbálvalus Departemeanttaid sihkkarvuođaorganisašuvdnii (DSS) jagi 2010.
Tjenesten er finansiert av Kommunal- og moderniseringsdepartementet.
Bálvalusa ruhtada Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta.
DSS har inngått rammeavtaler med nordsamiske, sørsamiske og lulesamiske oversettere, og kan dermed tilby oversettelse til tre samiske språk kostnadsfritt for departementene.
DSS lea dahkan rámmašiehtadusaid davvisámi, lullisámi ja julevsámi jorgaleddjiiguin, ja nu sáhttá fállat jorgaleami golmma sámegillii nuvttá departemeanttaide.
DSS tilbyr oversettelse av pressemeldinger, nyhetssaker og artikler til regjeringen.no.
DSS fállá preassadieđáhusaid, ođasáššiid ja artihkkaliid jorgaleami departemeanttaide.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har anbefalt departementene å oversette både saker som gjelder den samiske befolkningen spesielt, og saker som er av interesse for befolkningen generelt.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lea rávven departemeanttaid jorgalit sihke áššiid mat gusket sámi álbmogii erenoamážit, ja áššiid maidda álbmogis lea beroštupmi oppalaččat.
Dersom ikke departementet har oppgitt hvilket samisk språk de ønsker oversettelsen til, velger DSS språk ut fra tema eller geografisk område.
Jus departemeanta ii leat almmuhan guđe sámegillii sii háliidit jorgalusa, de vállje DSS giela fáttá dahje geográfalaš guovllu vuođul.
Noen saker oversettes til alle tre språk.
Muhtun áššit jorgaluvvojit buot golmma gillii.
Samisk innhold på regjeringen.no varierer fra departement til departement.
Neahttasiiddus regjeringen.no rievdá sámi sisdoallu departemeanttas departementii.
Samtlige departementer har grunninformasjon om departementet på nordsamisk på sine sider.
Buot departemeanttain leat vuođđodieđut departemeantta birra davvisámegillii iežaset siidduin.
I tillegg har en del departementer også oversatt undersider med presentasjon av ulike temaer og ansvarsområder på nordsamisk.
Dasa lassin leat muhtun departemeanttat maiddái jorgalahttán vuollesiidduid mat oahpásmahttet iešguđet fáttáid ja ovddasvástádussurggiid davvisámegillii.
3.1.2 Informasjon innbyggeren mottar fra det offentlige
3.1.2 Dieđut maid ássit ožžot almmolašvuođas
Til nå har vi sett på offentlig informasjon som samiske innbyggere selv oppsøker.
Dán rádjai leat mii geahčadan almmolaš dieđuid maid sámi ássit ieža ohcet.
Her har vi sett at det er relativt lite tilgjengelig informasjon på samisk på nettet.
Dás leat oaidnán ahte lea viehka uhccán dieđut sámegillii mat leat gávdnan láhkai neahtas.
Ifølge sameloven skal lover og forskrifter av særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkningen oversettes til samisk.
Sámelága vuođul galget lágat ja láhkaásahusat mat erenoamážit gusket olles sámi álbmogii dahje sámi álbmoga osiide, jorgaluvvot sámegillii.
Også offentlige organers plikt til oversettelse av relevante kunngjøringer og skjemaer innenfor forvaltningsområdet for samisk språk er omtalt i loven.
Maiddái sámegiela hálddašanguovllu almmolaš orgánaid geatnegasvuohta jorgalit guoskevaš almmuhusaid ja skoviid lea válddahuvvon lágas.
Sameloven gir imidlertid ikke offentlige organer plikt til å tilby digitale tjenester på samisk.
Dattetge ii geatnegahte sámeláhka almmolaš orgánaid fállat digitála bálvalusaid sámegillii.
For at offentlige instanser skal kunne sende ut informasjon på samisk er det mange av de samme forutsetningene som må være tilstede som for publisering av nettsideinnhold.
Jus almmolaš instánssat galget sáhttit sáddet dieđuid sámegillii, de leat ollu dain seamma eavttuin mat galget leat ollašuhttojuvvon neahttasiidosisdoalu almmuheami oktavuođas.
Den største utfordringen er at det er dyrt å digitalisere, og at muligheten for innsparing på sikt er lavere når det gjelder samiske løsninger enn norske.
Stuorámus hástalus lea ahte lea divrras digitaliseret, ja ahte vejolašvuohta seastimii guhkit áiggi vuollái lea uhcit sámi čovdosiid ektui go dáža čovdosiid ektui.
I tillegg kommer utfordringene med mangelen på samiskspråklig personell og oversettere.
Dasa lassin bohtet hástalusat dan oktavuođas ahte váilot sámegielat bargit ja jorgaleaddjit.
Det er også noen tekniske hindringer for digitalisering på dette området, og da særlig knyttet til samiske tegnsett.
Dán suorggis leat maid muhtun teknihkalaš eastagat, ja erenoamážit sámegielaid čállinmearkkaid oktavuođas.
3.1.2.1 Utfordringen med samiske tegnsett
3.1.2.1 Hástalusat sámegiela čállinmearkkaiguin
I digital kommunikasjon har mange opplevd å se forandringer i tekst man har skrevet.
Digitála gulahallamis leat ollugat vásihan oaidnit rievdadusaid dain teavsttain maid sii leat čállán.
På norsk kan man for eksempel oppleve at man har skrevet ordet «spørre», men at det plutselig forandrer seg til ordet.
Dárogielas lea vejolaš dan ovdamearkka vásihit ahte go olmmoš lea čállán sáni «spørre», de fáhkkestaga dat rievdá sátnin «sp&amp;oslash;
Dette skjer fordi systemer bruker ulike tegnsett og at ikke alle systemer støtter de norske bokstavene æ, ø og å. Samiskspråklige brukere opplever forandringer knyttet til tegnsett mye oftere enn norskspråklige brukere.
Dat dáhpáhuvvá dannego vuogádagat geavahit iešguđet čállinmearkkaid ja ahte eai buot vuogádagat doarjjo dárogielbustávaid æ, ø ja å. Sámegielat geavaheaddjit vásihit rievdamiid čállinmearkkaid oktavuođas dávjjibut go dárogielat geavaheaddjit.
Slike ulikheter skaper problemer i samhandling mellom interne systemer, mellom offentlige virksomheter og mellom offentlige virksomheter og innbyggere eller næringslivet.
Dakkár erohusat dagahit váttisvuođaid ovttasdoaibmamii gaskal siskkáldas vuogádagaid, gaskal almmolaš doaimmaid ja gaskal almmolaš doaimmaid ja ássiid dahje ealáhuseallima.
Som nevnt tidligere finnes det en rekke tegn på samisk som skiller seg fra tegnene i norsk språk.
Nu mo ovdal lea namuhuvvon, de leat máŋga mearkka sámegielas mat leat earáláganat go mearkkat dárogielas.
De fleste statlige nettsteder støtter UTF-8-standarden som gjør det mulig å skrive og lese disse tegnene, men dette gjelder ikke i samme grad fagsystemene til statlige virksomheter.
Eanaš stáhta neahttasiiddut dorjot UTF-8-standárdda mii dahká vejolažžan čállit ja lohkat dáid mearkkaid, muhto dat ii guoskka seamma muddui stáhta doaimmaid fágavuogádagaide.
For eksempel har både Brønnøysundregisteret og Politiet flere fagsystemer som ikke gjør det mulig å skrive på samisk per i dag.
Ovdamearkka dihtii lea sihke Brønnøysund-registaris ja Politiijas máŋga fágavuogádaga mat eai atte vejolašvuođa čállit sámegillii dál.
På sikt vil dette forandre seg fordi myndighetene fra 2011 stilte krav til at alle offentlige virksomheter ved større omlegginger, nyetablering eller videreutvikling av fagsystemer, skal bruke UTF-8.
Guhkit áiggi vuollái dat rievdá dannego eiseválddit jagi 2011 rájes gáibidedje ahte buot almmolaš doaimmat go sii čađahit stuorát rievdadusaid, ásahit ođđa dahje viidáseappot ovddidit fágavuogádagaid, galget geavahit UTF-8.
Kravet er tatt inn i Forskrift om IT-standarder i offentlig forvaltning.
Gáibádus lea váldojuvvon mielde Láhkaásahussii IT-standárddaid birra almmolaš hálddašeamis.
Forskriften gjelder alle statlige og kommunale virksomheter underlagt forvaltningsloven.
Láhkaásahus guoská buot daid stáhta ja gieldda doaimmaide maidda hálddašanláhka gusto.
For å sikre regjeringens mål om én digital offentlig sektor er det også viktig at offentlige systemer snakker med hverandre.
Sihkkarastin dihtii ráđđehusa ulbmila ahte galgá leat dušše okta digitála almmolaš suorgi, de lea maid dehálaš ahte almmolaš vuogádagat gulahallet.
Offentlig sektor gjennomgår en utvikling der stadig flere systemer integreres med hverandre.
Almmolaš suorgi lea ovdáneamen ja eanet ja eanet vuogádagat čadnojuvvojit oktii.
Mange integrerte systemer kompliserer overgangen til nytt felles tegnsett, og det blir ofte argumentert med at man må benytte et eldre begrenset tegnsett fordi det er det de samhandlende systemene benytter.
Ollu integrerejuvvon vuogádagat dagahit sirdašumi ođđa oktasaš čállinmearkkaide váddáseabbon, ja dávjá ákkastallojuvvo ahte lea dárbu geavahit boarrásat ráddjejuvvon čállinmearkkaid dannego dan dat geavahit dat vuogádagat mat doibmet ovttas.
Det er derfor viktig å legge om til felles tegnsett så raskt som mulig, før ytterligere integrasjoner blir gjennomført.
Danne lea dehálaš váldit atnui oktasaš čállinmearkkaid nu johtilit go vejolaš, ovdalgo eanet ovttastuhttimat čađahuvvojit.
3.1.2.2 Moderniseringen av Folkeregisteret
3.1.2.2 Álbmotregistara ođasmahttin
Folkeregisteret inneholder oppdatert nøkkelinformasjon, som navn, adresse, kjønn, sivilstand med mer, om alle personer som er eller har vært bosatt i Norge.
Álbmotregistaris leat dakkár ođasmahttojuvvon čoavddadieđut go namma, čujuhus, sohkabealli, siviiladilli ja eanet, buot dain olbmuin geat ásset dahje leat ássan Norggas.
Både offentlige og private virksomheter bruker opplysningene fra Folkeregisteret.
Sihke almmolaš ja priváhta doaimmat geavahit Álbmotregistara dieđuid.
Folkeregisteret er derfor et sentralt verktøy i offentlig administrasjon, samfunnsplanlegging og forskningsarbeid.
Álbmotregisttar lea danne guovddáš reaidu almmolaš hálddahusas, servodatplánemis ja dutkanbarggus.
Folkeregistret binder sammen en hel rekke tjenester og velferdsordninger.
Álbmotregisttar čatná oktii ollu bálvalusaid ja čálgoortnegiid.
Ikke alle samiske tegn har vært støttet i Folkeregisteret.
Eai buot sámi čállinmearkkat leat leamaš dorjojuvvon Álbmotregistaris.
Personer som har samiske særtegn i navnene eller adressene sine har dermed fått disse skrevet feil i brev fra det offentlige, og i offentlige identifikasjonspapirer, som i pass. Personer med samiske tegn i sine bedriftsnavn har ikke fått registrert disse korrekt i Brønnøysundregisteret.
Danne leat dat olbmot geaid namas dahje čujuhusas leat sámi sierračállinmearkkat, ožžon almmolašvuođas reivve ja almmolaš identifikašuvdnabáhpáriid, nu go pássa, mas namma dahje čujuhus lea boastut čállojuvvo. Olbmot geain leat sámi čállinmearkkat iežaset fitnodatnamas, eai leat ožžon daid riekta registrerejuvvot Brønnøysund-registarii.
Skatteetaten arbeider nå med å modernisere Folkeregisteret.
Vearroetáhta lea dál ođasmahttimin Álbmotregistara.
Fra 2019 gir Folkeregisteret støtte for alle ti samiske særtegn i nord-, sør- og lulesamisk.
Jagi 2019 rájes addá Álbmotregisttar doarjaga buot logi sámi sierračállinmerkii mat leat davvi-, lulli- ja julevsámegielas.
I tillegg er det åpnet for at innbyggere som kan nordsamisk, lulesamisk eller sørsamisk selv kan registrere språkkompetansen i Folkeregisteret.
Dasa lassin lea rahppojuvvon dat vejolašvuohta ahte ássit geat hálddašit davvisámegiela, julevsámegiela ja/dahje lullisámegiela, sáhttet ieža registreret giellamáhtu Álbmotregistarii.
Registreringsløsningen er basert på egeninnmelding og er frivillig.
Registrerenčoavddus lea vuođđuduvvon iežasdieđáhussii ja lea eaktodáhtolaš.
Formålet med løsningen er å følge med på språkutviklingen, og å kunne bruke statistikken til språkutvikling og tiltak som fremmer samisk språk og kultur.
Čovdosa ulbmil lea čuovvut giellaovdáneami, ja sáhttit geavahit statistihka giellaovddideapmái ja doaibmabijuide mat ovddidit sámi giela ja kultuvrra.
Statistikken som genereres av denne registreringen kan være nyttig i arbeidet med å gi den samiske befolkningen et bedre tjenestetilbud.
Dat statistihkka mii vuolgá dán registreremis sáhttá leat ávkin go áigumuš lea addit sámi álbmogii buoret bálvalusfálaldaga.
Det vil ta tid å bygge opp språkregisteret, men på sikt vil registeret kunne gi et godt utgangspunkt for politikkutvikling.
Giellaregistara duddjon ádjána, muhto guhkit áiggi vuollái sáhttá registtar leat buorre vuođđu politihkkaovddideapmái.
For at brukere skal registrere samisk språk vil det være nødvendig med informasjon om muligheten.
Vai geavaheaddjit galget registreret sámegiela, de dárbbašuvvo diehtojuohkin vejolašvuođa birra.
Det kan også bli behov for å utrede hvordan statistikkene kan forbedres.
Sáhttá maid šaddat dárbu čielggadit mo statistihkaid lea vejolaš buoridit.
Sametinget vil i løpet av 2020 sette i gang en informasjonskampanje om muligheten for å registrere samisk språk i Folkeregisteret.
Sámediggi áigu jagi 2020 mielde álggahit diehtojuohkinkampánnja vejolašvuođa birra registreret sámegiela Álbmotregistarii.
Nytt folkeregister legger til rette for at Sametinget, kommuner og fylkeskommuner kan få tilgang til opplysninger i sanntid og benytte opplysningene til å effektivisere egne prosesser.
Ođđa álbmotregisttar láhčá dilálašvuođaid dasa ahte Sámediggi, gielddat ja fylkkagielddat sáhttet háhkat dieđuid duohtaáiggis ja geavahit dieđuid beavttálmahttit iežaset gávpeproseassaid.
I tillegg kan bruk av det moderniserte Folkeregisteret bidra til bedre datakvalitet, flere informasjonselementer og nye tekniske grensesnitt slik at det kan utvikles nye innbyggertjenester.
Dasa lassin sáhttá ođasmahttojuvvon Álbmotregisttar váikkuhit buoret dáhtakvalitehtii, eanet diehtoelemeanttaide ja ođđa teknihkalaš lavttaide vai lea vejolaš ovddidit ođđa bálvalusaid ássiide.
I forlengelse av moderniseringen av Folkeregisteret vil Skatteetaten avvikle dagens folkeregister.
Álbmotregistara ođasmahttin mielddisbuktá ahte Vearroetáhta heaittiha dálá álbmotregistara.
Skatteetaten samarbeider med KS om kommunal sektors behov for tilgang til opplysninger i et modernisert folkeregister.
Vearroetáhta ovttasbargá KS:in gielddasuorggi dárbbu birra beassat viežžat dieđuid ođasmahttojuvvon álbmotregistaris.
I tillegg vurderes muligheten for at kommunal sektor skal kunne sende opplysninger til Folkeregisteret digitalt.
Dasa lassin árvvoštallojuvvo dat vejolašvuohta ahte gielddasuorgi galgá sáhttit sáddet dieđuid Álbmotregistarii digitálalaččat.
KS har egne aktiviteter for å ivareta kommunal sektors behov opp mot et modernisert folkeregister.
KS:s leat sierra doaimmat fuolahit gielddasuorggi dárbbu ođasmahttojuvvon álbmotregistara ektui.
For at kommuner og fylkeskommuner skal kunne hente ut gevinster ved et modernisert folkeregister, bør den enkelte kommune og fylkeskommune selv kartlegge endringsbehovet og vurdere konsekvensene som følger av et modernisert register.
Vai gielddat ja fylkkagielddat galget sáhttit oažžut ávkki ođasmahttojuvvon álbmotregistaris, de berre juohke gielda ja fylkkagielda ieš kártet rievdadandárbbu ja árvvoštallat daid váikkuhusaid mat čuvvot ođasmahttojuvvon registaris.
Sametinget framhever at løsningen for å registrere samisk språk i Folkeregisteret ikke skiller mellom skriftlig og muntlig samiskspråklig kompetanse.
Sámediggi deattuha ahte čoavddus mii registrere sámegiela Álbmotregistarii, ii earut gaskal čálalaš ja njálmmálaš gelbbolašvuođa sámegielas.
I konsultasjoner mellom Finansdepartementet og Sametinget i 2016, formidlet Sametinget et ønske om å registrere alle samiske språk (sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk og skoltesamisk) i løsningen.
Finánsadepartemeantta ja Sámedikki gaskasaš konsultašuvnnain jagi 2016 dovddahii Sámediggi sávaldaga registreret buot sámegielaid (lullisámegiela, ubmisámegiela, bihtánsámegiela, julevsámegiela, davvisámegiela ja nuortalašgiela) čovdosii.
Sametinget fremmet også et ønske om å kunne registrere grad av samisk språkbruk, herunder skriftlig og muntlig bruk, og første- og andrespråkskompetanse.
Sámediggi ovddidii maid sávaldaga sáhttit registreret sámegiela geavaheami dási, dás maiddái čálalaš ja njálmmálaš geavaheami, ja gelbbolašvuođa vuosttas- ja nuppigielas.
Sametinget vil vise til de mulighetene som endringen av Folkeregisteret gir. Det at man i Norge kan få et digitalt register over alle samiskspråklige gir uante muligheter.
Sámediggi čujuha daidda vejolašvuođaide maid Álbmotregistara rievdadeapmi addá ja ahte digitála registtar buot sámegielagiin Norggas attášii jurddašmeahttun vejolašvuođaid.
Informasjonen vil for eksempel være svært verdifull for en kommune som vil få rask oversikt over antall samiskspråklige barn i barnehagealder, antall samiskspråklige barn som skal begynne på skolen og behov for tolketjenester blant helsetjenestene.
Dieđut sáhtášedje ovdamearkka dihtii leat hui árvvolaččat gildii mii johtilit beasašii diehtit galle sámegielalaš máná leat mánáidgárdeagis, galle sámegielat máná álget skuvlii ja dulkonbálvalusdárbbu dearvvasvuođabálvalusain.
Dette vil kunne forenkle planlegging av kommunale tjenester og sikre et godt kommunalt tilbud for den samiske befolkningen.
Dát álkidivččii gieldda bálvalusaid plánema ja sihkkarasttášii buori gielddalaš fálaldaga sámi álbmogii.
3.1.2.3 Arbeids- og velferdsetatens digitale tilbud på samisk
3.1.2.3 Bargo- ja čálgoetáhta digitála fálaldat sámegillii
På nav.no er det per i dag åtte faktaark og to artikler på nordsamisk.
Neahttasiiddus nav.no leat dál gávcci fáktaárkka ja guokte artihkkala davvisámegillii.
I tillegg er det en side der det er mulig å bestille en samtale med en samisk veileder.
Dasa lassin lea das siidu mas lea vejolaš diŋgot ságastallama sámi bagadeddjiin.
Man vil da bli oppringt enten samme dag eller påfølgende arbeidsdag.
Dalle čuojahit dutnje jogo seamma beaivvi dahje maŋit árgabeaivvi.
Fra februar til september 2019 var det totalt 20–30 henvendelser om samtale med en samisk veileder.
Jagi 2019 guovvamánu rájes čakčamánu rádjai ledje 20–30 olbmo geat bivde beassat ságastallat sámi bagadeddjiin.
Arbeids- og velferdsdirektoratet opplyser at de samiske sidene på nav.no er lite brukt.
Bargo- ja čálgodirektoráhta dieđiha ahte nav.no sámi siiddut geavahuvvojit uhccán.
I 2019 var faktaarket om foreldrepenger på nordsamisk det mest leste samiske dokumentet på nav.no, med 165 besøkende.
Jagi 2019 lei fáktaárka váhnenruđaid birra davvisámegillii mii lei eanemusat lohkkojuvvon neahttasiiddus nav.no, namalassii 165 galledeaddji.
Arbeids- og velferdsetatens digitale tilbud har per i dag ingen selvbetjeningsløsninger på samisk.
Bargo- ja čálgoetáhta digitála fálaldagas eai leat dál iešhálddašančovdosat sámegillii.
Det er heller ingen samiskspråklige sider i søknadsveiviseren.
Eai ge leat sámegielat siiddut ohcanláidesteaddjis.
Applikasjonen viser i dag norsk (bokmål) og engelsk, men er klargjort for innlegging av tekster på mange språk.
Applikašuvdna čájeha dál dárogiela (girjedárogiela) ja eaŋgalsgiela, muhto lea válbmejuvvon nu ahte lea vejolaš bidjat teavsttaid máŋgga gillii.
Søknadsveiviseren bruker den tekniske standarden UTF-8 og skal dermed støtte samisk tegnsett.
Ohcanláidesteaddji geavaha teknihkalaš standárdda UTF-8 ja nu dat galgá doarjut sámi čállinmearkkaid.
Videre utvikling av selvbetjeningsløsninger og nav.no tar utgangspunkt i brukerbehov.
Iešhálddašančovdosiid ja nav.no viidásat ovddideapmi dahkkojuvvo álgovuolggalaččat geavaheddjiid dárbbuid vuođul.
Arbeids- og velferdsetaten erfarer at det er utfordrende å rekruttere medarbeidere med samisk språkkompetanse, og at det er vanskelig å opprettholde kompetansen i organisasjonen når den blir lite brukt.
Bargo- ja čálgoetáhta vásiha hástaleaddjin hahkat mielbargiid geain lea gelbbolašvuohta sámegielas, ja ahte lea váttis bisuhit gelbbolašvuođa organisašuvnnas go dat uhccán geavahuvvo.
Sametinget vil bemerke at samiske brukere ikke velger det samiske alternativet på nettsteder hvis disse er mangelfulle eller utdaterte.
Sámediggi cealká ahte sámi geavaheaddjit eai vállje sámi molssaeavttu neahttasiidduin jus dat leat váilevaččat dahje boarásmuvvan.
For at samer skal bruke det samiske alternativet må tilbudet være som på andre språk.
Jus sámit galget geavahit sámi molssaeavttu, de ferte fálaldat leat seammalágan go eará gielain.
Når tilbudet ikke er likt vil brukerne uansett måtte gå inn på det norske språkalternativet for å få fullstendig og oppdatert informasjon.
Go fálaldat ii leat seammalágan, de fertejit geavaheaddjit aŋkke ohcat dárogiela giellamolssaeavttu fidnen dihtii dievaslaš ja ođasmahttojuvvon dieđuid.
I dag er innlevering av melding om reindrift og søknad om tilskudd til siidaandeler og tamreinlag digitalisert.
3.1.2.4 Boazodoallodieđáhusa digitála sádden Dál lea boazodoallodieđáhus ja doarjjaohcan siidaosiide ja boazoservviide digitaliserejuvvon.
Søknaden kan leveres elektronisk via Altinn og er tilgjengelig på bokmål og nordsamisk.
Ohcama sáhttá sáddet elektrovnnalaččat Altinn bokte ja dat gávdno sihke girjedárogillii ja davvisámegillii.
Fylkesmannen behandler og godkjenner melding om reindrift etter forskrift om melding om reindrift.
Fylkkamánni meannuda ja dohkkeha boazodoallodieđáhusa dan láhkaásahusa vuođul mii lea boazodoallodieđáhusa birra.
Søknad om de øvrige tilskuddsordningene/tjenestene i reindriftsnæringen må fortsatt innleveres analogt.
Ohcama eará doarjjaortnegiidda/bálvalusaide boazodoalus ferte ain sáddet analogalaččat.
Sametinget mener at utfordringen med melding om reindrift er at ikke alle som deler driftsenhet får tilgang til å registrere sine data.
Sámediggi oaivvilda ahte hástalus boazodoallodieđáhusain lea ahte eai buohkat geat juogadit doalloovttadaga, beasa registreret dieđuideaset.
Dette gjelder for eksempel ektefeller som deler en driftsenhet, der er det bare en av de to som får tilgang.
Dat guoská ovdamearkka dihtii náittosguimmiide geat juogadit doalloovttadaga, go dušše nuppis sudnos lea beassanlohpi.
Dette påvirker utfylling av næringsoppgaver og innhenting av opplysninger til skattemeldinger.
Dat váikkuha viidáseappot ealáhusdieđáhusaid deavdimii ja dieđuid viežžamii vearrodieđáhusaide.
Sametinget mener dette er noe som bør rettes opp i raskt og det bør legges til rette for at man kan få bedre digitale tjenester tilpasset reindriftsnæringen.
Sámediggi oaivvilda ahte dát ferte njulgejuvvot hui fargga ja dilálašvuođat berrejit láhččojuvvot dasa ahte lea vejolaš oažžut buoret digitála bálvalusaid mat leat heivehuvvon boazodollui.
3.1.2.5 Reindriftens arealbrukskart
3.1.2.5 Boazodoalu areálageavahankárta
I forbindelse med forhandlingene om Reindriftsavtalen 2014/2015 startet arbeidet med å utvikle reindriftens arealbrukskart gjennom et eget pilotprosjekt.
Boazodoallošiehtadusa 2014/2015 šiehtadallamiid oktavuođas álggahuvvui bargu ráhkadit areálakártta boazodoalu várás sierra ovddasmanni prošeavtta bokte.
Med bakgrunn i resultatene fra pilotprosjektet valgte avtalepartene å gå videre med et hovedprosjekt.
Ovddasmanni prošeavtta bohtosiid vuođul válljejedje šiehtadusbealit joatkit váldoprošeavttain.
Arealbrukskartene er en digital karttjeneste som skal danne grunnlag for innsyn i reindriftens arealbruk, samt synliggjøre og gi en samlet oversikt over gjennomførte arealinngrep og utbyggingstiltak i de enkelte reinbeitedistrikt.
Areálageavahankárttat leat digitála kártabálvalus mii galgá leat vuođđun dasa ahte sáhttá oaidnit mo boazodoalu areálageavaheapmi lea, ja vel oainnusmahttit ja addit dievaslaš visogova čađahuvvon areálasisabahkkemiin ja huksendoaibmabijuin iešguđet orohagas.
Kartene skal være helhetlige og dynamiske og ta utgangspunkt i reindriftens arealbruk.
Kárttat galget leat ollislaččat ja dynámalaččat ja bidjat boazodoalu areálageavaheami vuođđun.
Kartene skal være til bruk for reindriftsnæring, offentlig forvaltning, planmyndighet og utbyggere, og skal kunne brukes som et sentralt saksbehandlingsverktøy i analyser og tematiske framstillinger i saker som berører reindriften.
Kárttat galget leat boazodoalu, almmolaš hálddašeami, plánaeiseválddiid ja huksejeddjiid geavaheami várás, ja galget sáhttit geavahuvvot guovddáš áššemeannudanreaidun analysain ja fáttálaš válddahusain dakkár áššiin mat gusket boazodollui.
Prosjektet har vært ledet av Landbruksdirektoratet, i samarbeid med Norske reindriftssamers landsforbund (NRL) og fylkesmannen.
Prošeavtta lea Eanadoallodirektoráhta jođihan, ovttasráđiid Norgga boazodoallosápmelaččaid riikkaservviin (NBR:in) ja fylkkamánniin.
Prosjektet er nå i sluttfasen, og det antas at løsningen kan tas i bruk i samtlige reinbeiteområder i løpet av 2020.
Prošeakta lea dál loahppamuttus, ja vuordimis lea ahte čovdosa sáhttá geavahit buot boazoguohtunguovlluin jagi 2020 mielde.
Sametinget understreker at dersom man skal følge plan- og bygningslovens intensjon med å kunne kartlegge den samlede belastning for reindriften, må det finnes kart som viser tidligere inngrep i reindriftens beiteområder.
Sámediggi deattuha ahte jus galgá čuovvut plána- ja huksenlága áigumuša ahte galgá sáhttit kártet noađuheami buohkanas čuohcama boazodollui, de fertejit leat kárttat mat čájehit ovdalis sisabahkkemiid boazodoalu guohtunguovlluide.
Dette følger av bestemmelse § 3-1 bokstav c i plan- og bygningsloven.
Dat čuovvu plána- ja huksenlága mearrádusa §3-1 bustávas c. Ovdabargguin čilgejuvvo ná:
Bokstav c viser til at det er en særlig oppgave for planleggingen å ivareta naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Bustáva c čujuha dasa ahte plánemii lea erenoamáš dehálaš fuolahit sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima luondduvuđđosa.
Loven gjelder for hele landet og for hele befolkningen uten hensyn til etnisk bakgrunn og tilknytning.
Láhka gusto olles riikii ja olles álbmogii beroškeahttá čearddalaš duogážis ja čatnaseamis.
Det er likevel grunn til å framheve vern av naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv særskilt.
Dattetge lea sivva ovdandoallat sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima luondduvuđđosa suodjaleami erenoamážit.
Samisk kultur og livsstil har alltid vært sterkt knyttet til naturen, til dels sårbar natur, og er derfor avhengig av god ressursforvaltning.
Sámi kultuvra ja eallinvuohki leat álo leamaš nannosit čadnojuvvon lundui, muhtumassii rašis lundui, ja leat danne sorjavaččat buori resursahálddašeamis.
Ved planlegging og saksforberedelse er det viktig å ta hensyn til tidligere inngrep i samme område.
Plánema ja ášševálmmašteami oktavuođas lea dehálaš vuhtiiváldit ovdalis sisabahkkemiid seamma guvlui.
Reindriften er en samisk næring og en viktig del av det materielle grunnlaget for samisk kultur.
Boazodoallu lea sámi ealáhus ja dehálaš oassi sámi kultuvrra ávnnaslaš vuđđosis.
Der hvor reindriftsinteresser blir berørt, skal de samlede effektene av planer og tiltak innenfor det enkelte reinbeitedistriktet vurderes.
Doppe gos dat guoská boazodoalloberoštusaide, de lea dárbu árvvoštallat plánaid ja doaibmabijuid buohkanas váikkuhusaid ovttaskas orohahkii.
Loven regulerer ikke de kollektive eller individuelle rettigheter som samer og andre har opparbeidet ved hevd eller alders tids bruk (Ot.prp. nr. 32 (2006–2007)).
Láhka ii mudde daid oktasaš dahje oktagaslaš vuoigatvuođaid maid sápmelaččat ja earát leat háhkan oamasteami dahje geavaheami vuođul dološ áiggi rájes (Ot.prp. nr. 32 (2006–2007)).
Sametinget mener at det ikke er nok at det finnes kart som er dynamiske og som viser hvordan reindriften bruker områdene i dag.
Sámediggi oaivvilda ahte ii leat doarvái ahte gávdnojit kárttat mat leat dynámalaččat ja mat čájehit mo boazodoallu geavaha guovlluid dál.
Kartene må vise hvordan reindriften har benyttet områdene tidligere, og hvordan reindriften har måtte tilpasse seg inngrep.
Kárttat fertejit maid čájehit mo boazodoallu ovdal lea geavahan guovlluid, ja mo boazodoallu lea ferten iežas heivehit sisabahkkemiidda.
Dette vil vise den samlende belastningen ved inngrep for reindriften.
Dat čájehivččii buohkanas noađuheami boazodollui sisabahkkemiid geažil.
All planlegging skal etter loven sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Buot plánen galgá lága vuođul sihkkarastit sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima luondduvuđđosa.
Sametinget mener at dette er ikke er tilstrekkelig innarbeidet hos de som forvalter arealene i dag.
Sámediggi oaivvilda ahte dan eai leat sii geat hálddašit areálaid dál, doarvái bures vuhtiiváldán.
For Sametinget er det også helt sentralt at reinbeitedistriktene/siidaene har et godt kartverktøy som Sametinget etter samtykke kan få tilgang til for å ivareta reindriftas arealinteresser og rettigheter i offentlige arealforvaltningsprosesser.
Sámediggái lea maid áibbas dehálaš ahte orohagain/siiddain lea buorre kártareaidu mii mieđiheami vuođul lea Sámediggái fidnen láhkai vai dat sáhttá fuolahit boazodoalu areálaberoštusaid ja vuoigatvuođaid almmolaš areálahálddašanproseassain.
Det er derfor behov for å utarbeide et GIS-basert system for slike reindriftskart og legge inn kunnskaper om bruksområder.
Danne lea dárbu ovddidit GIS-vuđot vuogádaga dakkár boazodoallokárttaid várás ja bardit sisa máhtu geavahanguovlluid birra.
3.1.2.6 Digitale muligheter og utfordringer i reindriften
3.1.2.6 Digitála vejolašvuođat ja hástalusat boazodoalus
Det ligger mange muligheter for digitalisering i reindriften. Dette gjelder særlig utvikling av digitale løsninger for merking og sporing av rein, også individmerking av rein.
Boazodoalus leat ollu digitaliserenvejolašvuođat, erenoamážit digitála čovdosiid ovddideamis bohccuid mearkumii ja guorramii, ja maiddái bohccuid indiviidamearkumii.
Slik merking kan både skje ved elektroniske radiofrekvensidentitetsmerker (RFID) og mer avanserte elektroniske merker som kan leses av med droner på lang avstand.
Dakkár mearkuma lea vejolaš dahkat sihke elektrovnnalaš rádiofrekveansaidentitehtamearkkaiguin (RFID:iguin) ja eanet ovdánan elektrovnnalaš mearkkaiguin maid sáhttá dronaiguin lohkat guhkes gaskkas.
Enkelte distrikt har allerede merket hele flokken med elektroniske individmerker, mens andre bruker satellittbaserte sporingsenheter (GPS-sendere/radiobjeller) på enkelte dyr i flokken.
Muhtun orohagat leat jo merkon olles ealu elektrovnnalaš indiviidamearkkaiguin, ja earát fas geavahit satelihttavuđot guorranovttadagaid (GPS-sáddenáđaid/rádiobielluid) muhtun bohccuin ealus.
På denne måten har distriktet god kontroll over reintallet og hvor flokkene befinner seg til enhver tid.
Dan láhkai diehtá orohat boazologu ja gos eallu lea áiggis áigái.
Utvikling og bruk av ny teknologi som elektroniske individmerker og droner, vil sammen med nye digitale løsninger, som for eksempel optisk klassifisering av rein, kunne gi store fordeler i reindriften.
Dakkár ođđa teknologiija ovddideapmi ja geavaheapmi go elektrovnnalaš indiviidamearkkat ja dronat, sáhttá ovttas dakkár ođđa digitála čovdosiiguin go bohccuid optihkalaš klassifiseremiin, leat stuorra ávkin boazodollui.
Det vil blant annet gjøre det lettere å ta ut dyr til slakt etter alder, identifisere og følge enkeltindivider i forbindelse med sykdom og eventuell behandling med medikamenter, og dermed innføre sikker matkjedeinformasjon.
Dat dagaha earret eará álkibun válljet njuovvanbohccuid agi vuođul, dovdát ja čuovvut ovttaskas bohccuid buozalmasvuođa oktavuođas ja vejolaš dikšuma oktavuođas dálkasiiguin, ja nu ásahit sihkkaris biebmogoallosdieđuid.
I tillegg vil man ha en styrket kontroll av at beiteressursene forvaltes på en forsvarlig måte.
Dasa lassin nannejuvvo bearráigeahčču das ahte guohtunresurssat hálddašuvvojit dohkálaččat.
Særlig er det forventet at individmerking vil kunne bidra til mer presise og mindre ressurskrevende reintellinger, både for forvaltningen og næringen selv.
Erenoamážit vurdojuvvo ahte indiviidamearkun attášii eanet aiddolaš ja uhcit resursagáibideaddji boazolohkamiid, sihke hálddahussii ja ieš ealáhussii.
På slaktelinja vil også bruk av RFID eller elektroniske ID-merker, sammen med nytt optisk klassifiseringssystem for rein, sørge for at oppgjøret til siidaandeler går raskere og blir mer presist.
Njuovvama oktavuođas fuolaha maiddái RFID dahje elektrovnnalaš ID-mearkkaid geavaheapmi, ovttas bohccuid ođđa optihkalaš klassifiserenvuogádagain, ahte máksin siidaosiide čađahuvvo johtileappot ja gártá leat eanet aiddolaš.
I tillegg vil individmerking også kunne bidra til betydelige forenklinger og økt sikkerhet i tilskuddsforvaltningen, i tillegg til dokumentasjon av tap av rein til blant annet rovvilt.
Dasa lassin sáhttá indiviidamearkun maid leat mielde dahkamin doarjjahálddašeami mealgat álkibun ja sihkkarabbon, lassin daid massojuvvon bohccuid duođaštussii maid earret eará boraspiret leat goddán.
På reindriftsområdet foreligger det fortsatt store muligheter for økt digitalisering.
Boazodoallosuorggis leat ain stuorra vejolašvuođat lasihit digitaliserema.
Det er i dag kun tilskudd til siidaandeler og tamreinlag reindriftsutøverne kan søke om digitalt.
Dál lea dušše doarjagiid siidaosiide ja boazoservviide maid boazodoallit sáhttet ohcat digitála.
I tillegg kan melding om reindrift sendes inn digitalt.
Dasa lassin sáhttá boazodoallodieđáhus sáddejuvvot digitálalaččat.
De øvrige tilskuddsordningene må søkes manuelt.
Eará doarjjaortnegiin lea dušše manuálaohcan vejolaš.
Videre er det utfordringer knyttet til personvernlovgivning ved utforming av digitale løsninger for reindriften.
Viidáseappot leat hástalusat persovdnasuddjenlágaid ektui go digitála čovdosat galget hábmejuvvot boazodoalu várás.
Ettersom reindrift er en samisk næring, der hoveddelen av reindriftsutøverne er samer, må en ved utarbeidelse av digitale løsninger ha særskilt fokus på personvern.
Dannego boazodoallu lea sámi ealáhus, mas eanaš boazodoallit leat sápmelaččat, de ferte erenoamážit deattuhit persovdnasuddjema go digitála čovdosat ovddiduvvojit.
Etnisk opprinnelse anses som sensitive personopplysninger og har derfor et særskilt vern etter personvernsforordningen.
Čearddalaš duogáš adnojuvvo hearkkes persovdnadiehtun ja danne dat lea erenoamážit suddjejuvvon persovdnasuddjenásaheami vuođul.
Utvikling av nye digitale løsninger er kostbare, og i en kostnads- og nyttevurdering er det utfordrende å få finansiert utvikling av nye digitale løsninger for reindriftsnæringen.
Ođđa digitála čovdosiid ovddideapmi lea divrras, ja gollo- ja ávkeárvvoštallamis lea hástaleaddjin oažžut ruhtaduvvot ođđa digitála čovdosiid ovddideami boazodoalu várás.
Sametinget er bekymret for det tradisjonelle reinmerkets fremtid, da en obligatorisk ID-merking vil gripe sterkt inn i kjernen av den tradisjonelle samiske reindriften og reindriftskulturen.
Sámediggi lea vuorjašuvvan árbevirolaš boazomearkka boahttevuođa geažil, go geatnegahttojuvvon ID-mearkun váikkuha garrasit árbevirolaš sámi boazodoalu ja boazodoallokultuvra váibmosii.
Slik merking kan fjerne grunnleggende og tradisjonelle elementer i reindriftskulturen.
Dakkár mearkun sáhttá jávkadit boazodoallokultuvrra vuođđo- ja árbevirolaš osiid.
Sametinget minner om at staten er pliktig til å legge til rette for samisk kulturutøvelse i henhold til Grunnloven § 108 og urfolksretten.
Sámediggi muittuha ahte stáhta lea geatnegahttojuvvon láhčit dilálašvuođaid sámi kulturdoaibmamii Vuođđolága §108 ja álgoálbmotrievtti vuođul.
Sametinget ser ikke et behov for tilleggsmerking av rein, da dette vil gi mye merarbeid for reineierne.
Sámediggi ii oainne dárbbu bohccuid lassemearkumii, go dat dagaha ollu lassibarggu boazoeaiggádiidda.
Sametinget mener at innføring av individmerking bærer preg av å ha som hensikt å sikre kontrollmuligheter for forvaltningsmyndighetene.
Sámediggi oaivvilda ahte indiviidamearkuma ásaheamis orru leamen áigumuš sihkkarastit gozihanvejolašvuođaid hálddašaneiseválddiide.
Sametinget mener dette er unødvendig bruk av ressurser, det vil være store kostnader med å innføre ID-merking og at nåværende system allerede viser eierskap.
Sámedikki mielas dat lea dárbbašmeahttun resursageavaheapmi ja ID-mearkun dagaha stuorra goluid ja dálá vuogádat han čájeha jo eaiggátvuođa.
Reindriftens tradisjonelle øremerking ivaretar hensynet til kontroll, hvor reinmerket avgjør eierskapet til dyret.
Boazodoalu árbevirolaš bealljemearkun fuolaha dárkkistanbeali, go boazomearka mearrida eaiggátvuođa bohccui.
Det er tradisjonelt slik at siidaer eller familier har et hovedsnitt i merket sitt, mearkaoalli, som gjør det mulig å avgjøre, selv på avstand, hvilken familie en flokk tilhører.
Árbevirolaččat lea nu ahte siiddain dahje bearrašiin lea iežaset mearkaoalli, mii dahká vejolažžan mearridit, maiddái guhkes gaskkas, guđe bearrašii eallu gullá.
Det nasjonale initiativet DigiBarnevern ble startet i 2016.
DigiBarnevern nammasaš nationála álgga álggahuvvui jagi 2016.
Hensikten er å sette barnevernet bedre i stand til å gi god og effektiv hjelp til barn og unge som trenger det, gjennom moderne, digitale løsninger.
Áigumuš lea ahte mánáidsuodjalus galgá buorebut sáhttit addit buori ja beaktilis veahki mánáide ja nuoraide geat dan dárbbašit ođđaáiggi, digitála čovdosiid bokte.
DigiBarnevern skal gi kommunesektoren et digitalt løft og møte behovet for mer effektive arbeidsprosesser, bedre faglig støtte i arbeidshverdagen og bedre styringsinformasjon.
DigiBarnevern galgá addit gielddasuorgái digitála loktema ja gokčat dárbbu eanet beaktilis bargoproseassaide, buoret fágalaš doarjagii bargobeaivvis ja buoret stivrendieđuide.
DigiBarnevern er organisert som et samarbeid mellom staten og kommunesektoren.
DigiBarnevern lea organiserejuvvon stáhta ja gielddasuorggi gaskasaš ovttasbargun.
Staten er representert ved Barne- ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir), mens kommunesektoren er representert ved KS og kommunene Trondheim, Oslo, Bergen, Stavanger, Kristiansand, Bærum, Asker og Lørenskog.
Stáhta lea ovddastuvvon Mánáid-, nuoraid- ja bearašdirektoráhta (Bufdir) bokte, ja gielddasuorgi fas KS ja Troante, Oslo, Birggona, Stavangera, Kristiansándda, Bæruma, Askera ja Lørenskoga suohkaniid bokte.
De digitale løsningene som inngår i DigiBarnevern utvikles i samarbeid mellom stat, kommune, privat sektor og praksisfeltet.
DigiBarneverna digitála čovdosiid ovddidit ovttas stáhta, gielddat, priváhta suorgi ja geavatsuorgi.
Stat og kommune har et selvstendig ansvar for utvikling av hver sine løsninger.
Stáhtas ja gielddain lea iehčanas ovddasvástádus ieža ovddidit goabbat ge čovdosiid.
Det statlige prosjektet utvikler et digitalt, barnevernsfaglig kvalitetssystem for barnevernstjenestene.
Stáhta prošeakta ovddida digitála, mánáidsuodjalusfágalaš kvalitehtavuogádaga mánáidsuodjalusbálvalusaide.
Kvalitetssystemet skal gi saksbehandlere faglig og juridisk støtte til barnevernstjenestens vurderinger, beslutninger og dokumentasjon gjennom de ulike fasene av en barnevernssak.
Kvalitehtavuogádat galgá addit áššemeannudeddjiide fágalaš ja juridihkalaš doarjaga mánáidsuodjalusbálvalusa árvvoštallamiidda, mearrádusaide ja duođaštusaide mánáidsuodjalusášši iešguđet muttuin.
Det statlige prosjektet omfatter også løsninger for trygg, digital meldingsutveksling og automatisert rapportering som forenkler arbeidsprosesser og sikrer bedre styringsdata.
Stáhta prošektii gullet maid čovdosat oadjebas, digitála dieđáhuslonohallamii ja automatiserejuvvon raporteremii ja dat álkida bargoproseassaid ja sihkkarastá buoret stivrendieđuid.
Nasjonal portal for bekymringsmelding er en innbyggertjeneste som gir mulighet for sikker, digital innsending av bekymringsmelding til den lokale barnevernstjenesten.
Vuorjašuvvandieđihemiid nationála portála lea dakkár ássiidbálvalus mii dagaha vejolažžan sáddet sihkkaris, digitála vuorjašuvvandieđuid báikkálaš mánáidsuodjalusbálvalussii.
Utviklingen av nasjonal portal for bekymringsmelding styres av staten med Bufdir som prosjekteier, men utføres av KS.
Stáhta stivre vuorjašuvvandieđihemiid nationála portála ovddideami mas Bufdir lea prošeaktaeaiggát, muhto KS čađaha daid.
Det kommunale prosjektet består av to leveranser: Anskaffelse av et nytt saksbehandlingssystem for de deltagende kommunene og en portal for innbyggertjenester.
Gieldda prošeavttas leat guokte lágideami: Ođđa áššemeannudanvuogádaga háhkan oassálasti gielddaid várás ja portála ássiidbálvalusaide.
Saksbehandlingssystemet vil basere seg på leveransene som er definert i det statlige prosjektet, samt behov definert av kommunene som deltar.
Áššemeannudanvuogádat lea vuođđuduvvon daidda lágidemiide mat leat definerejuvvon stáhta prošeavttas, ja vel daidda dárbbuide maid oassálasti gielddat definerejit.
Portal for innbyggertjenester skal blant annet gi barn og foreldre mulighet til digital dialog med barnevernstjenesten, og skal etter hvert også gi mulighet for innsyn og medvirkning i egen sak.
Portála ássiidbálvalusaide galgá earret eará addit mánáide ja váhnemiidda vejolašvuođa digitála gulahallamii mánáidsuodjalusbálvalusain, ja galgá áiggi mielde maiddái addit vejolašvuođa geahčadit iežas ášši ja oassálastit dasa.
Ambisjonen er at de digitale løsningene som utvikles gjennom DigiBarnevern skal tas i bruk av alle landets kommuner.
Áigumuššan lea ahte daid digitála čovdosiid mat ovddiduvvojit DigiBarnevern bokte, galget buot riikka gielddat váldit atnui.
Tilrettelegging for samisk språk er særlig relevant for de to publikumsrettede tjenestene som utvikles i DigiBarnevern: Nasjonal portal for bekymringsmelding og portal for innbyggertjenester.
Dilálašvuođaid láhčin sámegiela várás lea erenoamáš guoskevaš daidda álbmogii jurddašuvvon bálvalusaide maid DigiBarnevern ovddida: vuorjašuvvandieđihemiid nationála portála ja portála ássiidbálvalusaid várás.
Begge løsningene er planlagt etablert og driftet på KS sin FIKS-plattform.
Goappašat čovdosat leat plánejuvvon ásahuvvot ja jođihuvvot KS FIKS-vuođđovuogádagas.
FIKS-plattformen tilrettelegger for digitalisering av kommunale tjenester og digital samhandling på tvers av forvaltningsnivåer og er en viktig forutsetning for kommunenes digitalisering.
FIKS-vuođđovuogádat láhčá dilálašvuođaid gieldda bálvalusaid digitaliseremii ja digitála ovttasdoaibmamii hálddašandásiid rastá ja lea dehálaš eaktun gielddaid digitaliseremii.
Bufdir har nedfelt bruk av IT-standarder for offentlig sektor i sin IKT-strategi.
Bufdir lea váldán mielde almmolaš suorggi IT-standárddaid iežas IKT-strategiijii.
Dette omfatter også bruk av referansekatalogens beskrivelse av standarder for tegnsett som støtter samiske tegn.
Dasa gullá maiddái referánsakataloga válddahus dain čállinmearkkaid standárddain mat dorjot sámi čállinmearkkaid.
Dette gjør at brukerne kan skrive uhindret på sitt eget språk, og at meningsinnholdet ikke forsvinner gjennom digital lagring og digital transport av dokumenter.
Dat dagaha ahte geavaheaddjit sáhttet čállit iežaset gillii eastagiid haga, ja ahte oaivilsisdoallu ii jávkka dokumeanttaid digitála rádjamis ja digitála sirdimis.
De tekniske forutsetningene for samisk språkvalg vil dermed være til stede i alle løsningene.
Danne leat teknihkalaš eavttut sámegiela válljemii buot čovdosiin.
Den statlige løsningen «nasjonal portal for bekymringsmelding» vil ha ulike språkvalg, herunder nordsamisk.
Stáhta čovdosis «vuorjašuvvandieđihemiid nationála portála» leat iešguđet giellaválljemat, das maiddái davvisámegiella.
Den kommunale løsningen «portal for innbyggertjenester» er fortsatt i en planleggingsfase, og det er ikke tatt avgjørelser om funksjonalitet knyttet til språkvalg.
Gieldda čoavddus «ássiidbálvalusaid portála» lea ain plánenmuttus, ii ge leat mearriduvvo mo dat galgá doaibmat giellaválljema ektui.
Den tekniske plattformen for portalen støtter muligheten for flere språk.
Portála teknihkalaš vuođđovuogádat doarju vejolašvuođa válljet máŋga giela.
4 Samisk språkteknologi
4 Sámi giellateknologiija
Vi omgir oss med stadig flere digitale produkter og tjenester som inneholder språkteknologi.
Min birastahttet eanet ja eanet digitála buktagat ja bálvalusat main lea giellateknologiija.
Dette er teknologi som for eksempel kan forstå menneskelig tale og oversette tale til tekst og omvendt, teknologi som automatisk kan oversette tekster mellom språk, eller som kan analysere og finne mening i store mengder ustrukturert data.
Dat lea teknologiija mii ovdamearkka dihtii máhttá áddet olbmo hállama ja jorgalit hállama teakstan ja nuppe guvlui, teknologiija mii automáhtalaččat jorgala teavsttaid gielaid gaskka, dahje mii sáhttá analyseret ja áddehit stuorra strukturerekeahtes dáhtahivvodagaid.
Det er slik teknologi som ligger inne i stave- og retteprogrammene i datamaskinene våre, i løsninger for automatisk oversettelse, i virtuelle assistenter og mobiltelefoner, i intelligente nettsøk, kunstige stemmer, osv.
Dakkár teknologiija dat lea min dihtoriid stáven- ja divvunprográmmain, automáhtalaš jorgalančovdosiin, virtuála assisteanttain ja mátketelefovnnain, jierpmálaš neahttaohcamiin, dahkusuopmaniin jna.
En rapport fra 2012 Lov om språk (språklova) som ble lagt fram i mai 2020.
Jagi 2012 Lov om språk (giellaláhka) mii almmuhuvvui miessemánu jagi 2020.
For de samiske språkene innebærer dette at språkenes overlevelse er avhengig av at språkbrukerne kan og vil velge samisk når de bruker for eksempel mobiltelefon eller datamaskin.
Sámegielaide dat mearkkaša ahte gielaid ceavzin sorjá das ahte giellageavaheaddjit sáhttet ja háliidit válljet sámegiela go sii geavahit ovdamearkka dihtii mátketelefovnna dahje dihtora.
Samisk språkutvalg understreket at språkteknologi er en forutsetning for at samiske språk skal kunne overleve som bruksspråk i et moderne samfunn.
Sámi giellalávdegoddi deattuha ahte giellateknologiija lea eaktun dasa ahte sámegielat galget ceavzit geavahangiellan ođđaáiggi servodagas.
Språkutvalget peker på at dette blant annet handler om å kunne bruke samiske språk og samiske bokstaver i all IKT-sammenheng.
Giellalávdegoddi čujuha dasa ahte dás lea earret eará sáhka sáhttimis geavahit sámegielaid ja sámi bustávaid buot IKT-oktavuođain.
For å styrke samisk språkteknologi etablerte Sametinget Divvun i 2004.
Nannen dihtii sámi giellateknologiija ásahii Sámediggi Divvuma jagi 2004.
Divvun er en forskings- og utviklingsgruppe ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet, finansiert over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett.
Divvun lea dutkan- ja ovddidanjoavku Romssa universitehtas – Norgga árktalaš universitehtas, mii ruhtaduvvo Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta bušeahta bokte.
Gruppa samarbeider med Sametinget.
Joavku bargá ovttasráđiid Sámedikkiin.
Divvun har utviklet og arbeider med å holde ved like språkteknologiske verktøy for de samiske språksamfunnene, inkludert stavekontroller, grammatikkontroller, tastaturer, ordbøker og andre digitale og nettbaserte verktøy.
Divvun lea ovddidan ja dikšon geavahan láhkai giellateknologalaš reaidduid sámi giellaservodagaid várás, oktan stávendárkkástusaiguin, grammatihkkadárkkástusaiguin, boallobevddiiguin, sátnegirjjiiguin ja eará digitála ja neahttavuđot reaidduiguin.
Alle Divvuns verktøy blir gjort gratis tilgjengelige og kan lastes ned fra deres nettsider eller som apper, de aller fleste av dem som åpen kildekode.
Buot Divvuma reaiddut leat nuvttá geavaheapmái ja daid lea vejolaš viežžat sin neahttasiidduin dahje áhppan, ja eatnašiin dain lea rabas gáldokoda.