pere/sami_parallel huggingface dataset:
7 540.50 Samiske språksentre 1600 3200 1600 Post 540.50 Samiske språksentre økes fra 2.800 ’ til 3.200 ’ for etablering av et språksenter i Oslo .
2.siiddus:Prioritehta Poasta Namuhus 2001 2002 +/-7 540.50 Giellaguovddážat 1600 3200 1600 Poasta 540.50 Sámi giellaguovddážat lasihuvvo 2.800 ` rájes 3.200 ` rádjái giellaguovddášásaheapmái Oslos .
Side 3 , siste avsnitt:Faste tilskudd til Samiske språksentre er i budsjettet for 2002 foreslått økt med kr. 1.600.000,- .
3. siiddus , maŋemus oassi 2002 : bušeahtas lea sámi giellaguovddážiid fásta doarjja evttohuvvon lasihuvvot 600 000 kruvnnuin .
I 2002 vil det dermed være rom for å etablere sentre i Sørsamisk område , Ullsfjorden , Alta og Oslo .
2002:s boahtá danne leat vejolaš ásahit guovddážiid lullisámi guovllus , Vuovlevuonas , Álttás ja Oslos .
Side 11 , under prioriterte behov :
11. siidu , vuoruhuvvon dárbbuid vuolde :
Prioritet Kap. . Post Behov +/-
Prioritehta Kap Poasta Dárbu +/-
4 335 74 Samiske aviser 13000 +30007 320 73 Várdobáiki 10000
4 335 74 Sámi aviissat 13000 +3000 7 320 73 Várdobáiki 10000
Side 12 , tilskudd til samiske aviser , siste setning:For år 2002 vil Sametinget foreslå nok en økning på kr. 3 mill. til totalt 13 mill. .
12 . siiddus : Doarjja sámi aviissaide , maŋemus cealkka:Sámediggi evttoha vel 3 miljon kruvdnosaš lassáneami 13 miljon kruvdnii 2002 jagi ovddas .
Landbruksdepartementet , tillegg om Kompetansesenter i reindrift :
Eanandoallodepartemeanta : Boazodoalu gelbbolašvuođaguovddáš
Forslag 6 , representant Amund Eriksen , Fri gruppe :
Eavttuhus 6 , áirasis Amund Eriksen , Friddjajoavku :
Side 11 , Samisk spesialbibliotek:Det foreslås kr. 1.500.000 til etablering av egne bibliotekarstillingar og økning av aktiviteten i sør- og lulesamisk område
11. siidu Sámi sierrabibliotehka:Evttohuvvo ... 1.500.000,- ruvnnuin , mii geavahuvvo sierra bibliotekáravirggiid ásaheapmái , ja lulli- ja julevsámiguovlluid doaimmaid lasiheapmái .
Sametinget fremmer forslag om kr. 1 500 000 i 2002 til prosjektering av bygget .
KUF 6. siidu : Prošekteret dieđavistti Guovdageidnui , 1.500.000,- ruvnno .
Forslag 7 , representant Roger Pedersen , SVFs sametingsgruppe :
Eavttuhus 7 , áirasis Roger Pedersen , SVLa sámediggejoavku :
Endringene framkommer under hvert kapittel i egen kolonne :
Rievdadusat bohtet ovdan sierra kolonnas kapihttaliid buohta :
Kommunal- og regionaldepartementet
1 . Gielda- ja guovludepartemeanta
Pri Post Betegnelse 2001 2002 +/- SVFs forslag
Pri Poasta Namuhus 2001 2002 +/- SVL arv .
3 540.50 Rett til opplæring i samisk 1 000 1 000 3 000
3 540.50 Vuoigatvuohta oahpahussii sámegielas 1 000 1 000 3 000
4 540.50 Driftsutgifter politisk nivå 8 775 10 525 1 750
4 540.50 Politihkalaš dási doaibmagolut 8 775 10 525 1 750
5 540.50 Samiske språksentre 1 600 2 800 1 200
5 540.50 Sámi giellaguovddážat 1 600 2 800 1 200
6 540.50 Utdanningsstipend til samisk ungdom 850 1 200 350
6 540.50 Sámi nuoraid oahppostipeanda 850 1 200 350
7 540.50 6 stillinger administrativt nivå 46 869 50 469 3 600
7 540.50 6 hálddahuslaš virggi 46 869 50 469 3 600
8 540.50 Språkarbeid utenfor forvaltningsområdet 2 956 4 956 2 000 5 456
8 540.50 Giellabargu olggobealde hálddašanguovllu 2 956 4 956 2 000 5 456
9 540.50 Gába - samisk kvinnemagasin 1 200 1 200
9 540.50 Gába – sámi nissonbláđđi 1 200 1 200
10 540.50 Samisk idrett 500 2 000 1 500
10 540.50 Sámi valáštallan 500 2 000 1 500
14 540.50 Internasjonalt samarbeid 1 300 2 400 1 100
14 540.50 Riikkaidgaskasaš ovttasbargu 1 300 2 400 1 100
Rett til samisk opplæring
Riekti sámi oahpahussii
Tillegg til rådets forslag :
Lasáhus ráđi evttohussii :
Fornorskningspolitikken har i en årrekke med rette vært kritisert for å være et av de største overgrepene mot den samiske befolkningen .
Sámegiella lea ealli giellan dain suohkaniin mat gullet sámi giellalága vuollái , muhto eará sámi guovlluin lea giella oalát jávkame dáruiduhttinpolitihka geažil .
Sametinget er av den oppfatning at det nå må innføres målrettede tiltak overfor den samiske befolkningen utenfor de områdene som dag omfattes av samelovens språkregler .
Sámediggi oaivvilda ahte sápmelaččaid várás fertejit dál ulbmilaš doaibmabijut álggahuvvot daid guovlluid olggobealde mat dál gullet sámi giellalága vuollái .
samiskopplæring beregnes til kr. 3 000 000 .
... sámegieloahpahus meroštuvvo 3 000 000 kruvdnui .
Disse midlene er tiltenkt voksne som ikke hører til under offentlige ordninger som gir mulighet til å oppnå støtte for opplæring i samisk .
Dát ruđat leat jurddašuvvon rávisolbmuide geat eai gula daid almmolaš ortnegiid vuollái mat addet vejolašvuođa oažžut doarjaga sámegieloahpahussii .
Språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet
Giellaprošeavttat hálddašanguovllu olggoboealde
Sametinget vil avsette midler til rullering av språkplanene for lule- og sørsamisk område og for Sør-Troms / Ofotenområdet .
Sámediggi várre ruđaid julev- ja lullisámiguovllu ja Lulli-Tromssa / Ofuohta guovllu giellaplánaid rulleremii . Dán vuođul fertejit ođđa giellaplánat ráhkaduvvot .
Det må , på bakgrunn av dette utarbeides nye språkplaner .
Dán áŋgiruššamii lea dárbu lasihit rámma kr. 3. 000 000 .
Post Betegnelse 2001 Behov 2002 +/- SVFs forslag
Poasta Namuhus 2001 Dárbu 2002 +/- SVL árv .
2 320.73 Tusenårssted - Østsamisk museum 10 000 10 000
2 320.73 Duhátjahkebáiki – Nuortasámi musea 10 000 10 000
4 335.75 Samiske aviser 10 000 12 000 2 000 3 000
4 335.75 Sámi áviissat 10 000 12 000 2 000 3 000
Sum 26 742 70 714 32 172
Submi 26 742 70 714 32 172
Tilskudd til samiske aviser
Doarjja sámi aviissaide
For år 2002 vil Sametinget foreslå nok en økning på kr 3 000 000 til totalt kr. 13 000 000 .
Jagi 2002 ovddas evttoha Sámediggi fas lasihit doarjaga 3.000.000,- ruvnnuin nu ahte šaddá oktiibuot 13.000.000,- ruvnno .
Midlene øremerkes etablering av lokalkontorer i sør- og lulesamisk område samt i Sør- og Nord-Troms .
Doarjja galgá mannat báikkálaš kantuvrraid ásaheapmái lulli- ja julevsámiguovlluin ja Lulli- ja Davvi-Tromssas .
Tillegg : Samisk Kultursenter – Várdobáiki
LASÁHUS : Sámi Kulturguovddáš – Várdobáiki
Denne posten taes inn på prioriteringslista slik Sametingets forslag var tidligere .
Dát poasta biddjo vuoruhanlistui nu go Sámediggi lea ovdal árvalan .
Samiske museer
5 . Sámi museat
På bakgrunn av Sametinget målsettinger og strategier for samiske museer er budsjettbehovene for arbeidet med samiske museer følgende :
Sámedikki mihttomearit ja strategiijat sámi museaid dáfus nannejit čuovvovaš bušeahttadárbbu sámi museaid doaimmaide :
Samiske museer Behov 2002
Sámi museat Dárbu 2002 SVL árv .
Kartlegging av private samlinger 500
Priváhta čoahkkádusaid kárten 500
Tilskudd – private samlinger 500
Doarjja – priváhta čoahkkádusat 500
Landbruksdepartementet
Eanandoallodepartemeanta
Statens reindriftspolitikk er en del av statens same- og urfolkspolitikk .
Stáhta boazodoallopolitihkka lea oassin stáhta sáme- ja eamiálbmotpolitihkas .
Reindriften er en av de sentrale samiske næringer , hvor målet er en reindrift som et kulturell , økonomisk og økologisk bærekraftig næring .
Boazodoallu lea okta dain guovddáš sámi ealáhusain , man ulbmil lea doalahit kultuvrralaš , ekonomalaš ja ekologalaš dási .
Sametinget er av den oppfatning at forvaltningen av reindrifta skal overføreres samenes eget folkevalgte organ Sametinget .
Sámediggi oaivvilda ahte boazodoalu hálddašeapmi galgá sirdojuvvot sámiid iežaset álbmotválljen orgánii , Sámediggái .
Sametinget anser det unaturlig at den eneste rene samiske næringen ikke forvaltes av Sametinget .
Sámedikki mielas lea eahpelunddolaš go áidna čielga sámi ealáhus ii leat Sámedikki hálddus .
Sametinget vil be regjeringen forberede en slik myndighetsoverføring i kommende budsjettperiode .
Sámediggi bivdá ráđđehusa ráhkkanit sirdit mearridanválddi boahtte bušeahttaáigodagas .
Sametinget ber om å få delta aktivt i de kommende reindriftsforhandlingene .
Sámediggi háliida beassat aktiivvalaččat oassálastit boahtte boazodoallošiehtadallamiin .
Forslag 8 , representant Willy Ørnebakk , AP .
Eavttuhus 8 , áirasis Willy Ørnebakk , BBa sámediggejoavku :
Sametinget viser til Kommunal- og regionaldepartementets skjønnstilskudd ( kap. 571 post 64 ) til kommuner som har utgifter knyttet til tospråklig samisk / norsk grunnskole .
Sámediggi čujuha Gieldadepartemeantta árvoštallandoarjagii ( kap. 71 poasta 64 ) gielddaide main leat golut sámi / dáru guovttegielalašvuođas vuođđoskuvllain .
Sametinget ber om at disse midlene overføres Sametinget til fordeling .
Sámediggi bivdá ahte dát ruđat sirdojuvvojit Sámediggái juogadeapmái .
Disse midler skal ikke samkjøres med de ordinære skjønnsmidlene som kommunene mottar .
Dát ruđat galget ovttastahttot daiguin dábálaš árvoštallanruđaiguin maid gielddat ožžot .
- Forslag 7 , 1. og 2. avsnitt i pkt.2 , ble trukket
- Eavttuhus 7 , 1. ja 2. oassi 2. čuoggás gessojuvvojedje ruovttoluotta .
Forslag 1 ble forkastet med 21 stemmer .
Eavttuhus 1 hilgojuvvui 21 jienain .
Forslag 7 , SVF , pkt. 1 , ble forkastet med 34 stemmer .
Eavttuhus 7 , SVL , čuokkis 1 hilgojuvvui 34 jienain .
Forslag 5 , NSR , pkt. 1 , ble vedtatt med 34 stemmer .
Eavttuhus 5 , NSR , čuokkis 1 mearriduvvui 34 jienain .
Forslag 4 , AP , pkt. 1 , ble vedtatt med 33 stemmer .
Eavttuhus 4 , BB , čuokkis 1 mearriduvvui 33 jienain .
Forslag 4 , AP , pkt. 2 , ble forkastet med 20 stemmer .
Eavttuhus 4 , BB , čuokkis 2 hilgojuvvui 20 jienain .
Forslag 5 , NSR , pkt. 2 , ble enstemmig vedtatt ( 34 ) .
Eavttuhus 5 , čuokkis 2 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 4 , AP , pkt. 3 , ble vedtatt med 33 stemmer .
Eavttuhus 4 , BB , čuokkis 3 mearriduvvui 33 jienain .
Forslag 7 , SVF , pkt. 2 , ble vedtatt med 26 stemmer .
Eavttuhus 7 , SVL , čuokkis 2 mearriduvvui 26 jienain .
Forslag 7 , SVF , pkt. 3 , ble forkastet med 34 stemmer .
Eavttuhus 7 , SVL , čuokkis 3 hilgojuvvui 34 jienain .
Forslag 4 , AP , pkt. 4 , ble vedtatt med 33 stemmer .
Eavttuhus 4 , BB , čuokkis 4 mearriduvvui 33 jienain .
Forslag 6 , FG , pkt. 2 , ble vedtatt med 34 stemmer .
Eavttuhus 6 , FJ , čuokkis 2 mearriduvvui 34 jienain .
Forslag 7 , SVF , pkt. 4 , ble forkastet med 31 stemmer .
Eavttuhus 7 , SVL , čuokkis 4 hilgojuvvui 31 jienain .
Forslag 2 , pkt. 2 , ble vedtatt med 27 stemmer .
Eavttuhus 2 , FJ , čuokkis 2 mearriduvvui 27 jienain .
Forslag 6 , FG , pkt. 1 , ble vedtatt med 34 stemmer .
Eavttuhus 6 , FJ , čuokkis 1 mearriduvvui 34 jienain .
Forslag 7 , SVF , pkt. 5 , ble forkastet med 33 stemmer .
Eavttuhus 7 , SVL , čuokkis 5 hilgojuvvui 33 jienain .
Forslag 3 , SP , ble vedtatt med 33 stemmer .
Eavttuhus 3 mearriduvvui 33 jienain .
Forslag 7 , SVF , pkt. 6 , ble forkastet med 33 stemmer .
Eavttuhus 7 , čuokkis 6 hilgojuvvui 33 jienain .
Forslag 5 , NSR , pkt. 5 , ble vedtatt med 33 stemmer .
Eavttuhus 5 , čuokkis 5 mearriduvvui 33 jienain .
Forslag 8 , AP , ble vedtatt med 34 stemmer .
Eavttuhus 8 mearriduvvui 34 jienain .
Forslag 2 , SP , pkt. 1 , ble forkastet med 32 stemmer .
Eavttuhus 2 , GB , čuokkis 1 , hilgojuvvui 32 jienain .
Sametingsrådets innstilling , med unntak av vedtatte endringer , ble enstemmig vedtatt .
Sámeráđi árvalus earret mearriduvvon rievdadusaid , mearriduvvui ovttajienalaččat .
Representantene Asbjørg Skåden ( NSR . )
Áirrasat Asbjørg Skåden ( NSR . )
, Per Solli ( AP . )
, Per Solli ( BB . )
, Stein Willy Andersen ( NSR . )
, Stein Willy Andersen ( NSR . )
, Laila Gunilla Wilks ( NSR . )
, Laila Gunilla Wilks ( NSR . )
, Roger Pedersen ( SVF . )
, Roger Pedersen ( SVL . )
, Geir Liland ( SVF . )
, Geir Liland ( SVL . )
, Inger-Anne Johansen ( AP . )
, Inger-Anne Johansen ( BB . )
, Sissel Sildnes ( NSR . )
, Sissel Sildnes ( NSR . )
, Randi A. Skum ( NSR . )
, Randi A. Skum ( NSR . )
, Olav Magnar Dikkanen ( NSR . )
, Olav Magnar Dikkanen ( NSR . )
, Nils Isak Siri ( SVF . )
, Nils Isak Siri ( SVL . )
, Margreta Påve Kristiansen ( AP . )
, Margreta Påve Kristiansen ( BB . )
, Amund Eriksen ( FG . )
, Amund Eriksen ( FJ . )
, Olaf Eliassen ( SP . )
, Olaf Eliassen ( GB . )
, Nils O. Nilsen ( NSR ) fremmet følgende protokolltilførsel :
, Nils O. Nilsen ( NSR ) ovddidedje čuovvovaččat protokollii :
Opprettelse av en slik stilling vil ikke bare ha en positiv innvirkning på samisk språk , men vil også bidra til å synliggjøre og legitimere Sametinget i disse områdene .
Dán virggi ásaheamis ii livččii dušše lean positiivvalaš váikkuhus sámegillii , muhto dainna maiddái oainnusin dahkkošii Sámediggi dáin guovlluin ja oččošii dohkkejumi .
Isak Mathis O. Hætta , saksordfører
Isak Mathis O. Hætta , áššejođih. .
Nils Henrik P. Sara
Nils Henrik P. Sara
Jarle Jonassen ( til forr. ) orden
Jarle Jonassen ( Bargoortnegii )
Sissel Sildnes
Sissel Sildnes
Berit Alette Utsi Eira
Berit Alette Utsi
Willy Ørnebakk ( til forslagene )
Willy Ørnebakk ( eavttuhusaide )
Geir Tommy Pedersen ( til forslaget )
Geir Tommy Pedersen ( eavttuhussii )
Amund Eriksen ( til forr. ) orden
Amund Eriksen ( bargoortengii )
Willy Ørnebakk ( til forslaget )
Willy Ørnebakk ( eavttuhussii )
John Henrik Eira ( til forr. ) orden
John Henrik Eira ( bargoortnegii )
Isak Mathis O. Hætta , saksordfører
Isak Mathis Hætta , áššejođih. .
Asbjørg Skåden ( til forslaget )
Asbjørg Skåden ( eavttuhusaide )
Geir Tommy Pedersen ( til forr. ) orden
Geir Tommy Pedersen ( bargoortnegii )
Einar Lifjell ( til forr. ) orden
Einar Lifjell ( bargoortnegii )
Isak M. O. Hætta ( forr. ) orden
Isak M. O. Hætta ( bargoortnegii )
Nils Henrik Måsø ( til forr. ) orden
Nils Henrik Måsø ( bargoortnegii )
Asbjørg Skåden ( til forr. ) orden
Asbjørg Skåden ( bargoortengii )
Isak Mathis O. Hætta ( til forr.
Isak M. O. Hætta ( bargoortengii )
Sven-Roald Nystø ( til forr. ) orden
Sven-Roald Nystø ( bargoortnegii )
Asbjørg Skåden ( protokolltilførsel )
Asbjørg Skåden ( protokoll-lásahus )
3 540.50 Rett til opplæring i samisk 3 000 3 000
3 540.50 Vuoigatvuohta oahpahussii sámegielas 3 000 1 000
7 540.50 Samiske språksentre 1 600 3 600 2 000
7 540.50 Sámi giellaguovddážat 1 600 3 600 2 000
13 540.50 Kulturhus 3 998 9 498 5 500
13 540.50 Kulturviesut 3 998 7 398 3 400
Sum 540.50 106 900 133 900 27 000
Submi 106 900 131 800 24 900
Disse henvendelsene har bakgrunn i endringer av praksis om at kostnader til utstillinger skal inngå i byggebudsjettet .
Dáid oktavuođa váldimiid duogážin lea geavahusa rievdadus ahte čájáhusgolut galget leat huksenbušeahta oassin .
I realiteten viser det seg at § 3-8 og dens forskrifter kun gjelder for nordsamisk , for DAVVIN og SÁMAS kursene og for opplæringsorganisasjonene .
Duohtavuohta čájeha ahte § 3-8 ja dan láhkaásahusat gusket dušše davvisámegillii , DAVVIN ja SÁMAS kurssaide ja oahppoorganisašuvnnaide .
Det skal ikke bare føres tilsyn med at offentlige institusjoner følger bestemmelsene , men også arbeides for å oppmuntre enkeltpersoner til bruk av samisk språk i alle sammenhenger både privat og offentlig slik at intensjonene i § 1-1 og § 1-5 kan oppnås .
Ii leat dušše bearráigeahččan dihte ahte almmolaš institušuvnnat čuvvot mearrádusaid , muhto maiddái fertejit movttiidahttit ovttaskas olbmuid geavahit sámegiela buot oktavuođain sihke priváhta ja almmolaččat nu ahte sáhttit juksat lága §§ 1-1 ja 1-5 áigumušaid .
Erfaringen har vist hittil at Samelovens §§ 3-7 og 3-8 er bestemmelser som ikke kan realiseres så lenge det ikke avsettes egne midler til dette .
Vásihusat dán rádjái leat čájehan ahte sámelága §§ 3-7 og 3-8 leat mearrádusat maid ii sáhte duohtan dahkat nu guhká go dasa eai addo sierra ruđat .
Forslaget om at støtte til samisk idrett skilles ut som egen post i sametingssystemet , betyr at idrettsstøtten økes betraktelig .
Go sámi valáštallandoarjja evttohuvvo sirrejuvvot sierra poastan sámediggevuogádagas , de mearkkaša dat dan ahte valáštallandoarjja stuorru mealgat .
I den sammenheng reises også spørsmål om behovet for flere heltidspolitikere .
Dán oktavuođas badjána maiddái gažaldat oažžut eanet ollesáigepolitihkkáriid .
Faste tilskudd til Samisk språksenter er i budsjettet 2002 foreslått øket med kr. 2 000 000 til kr. 3 600 000 .
Bissovaš doarjja sámi giellaguovddážiidda lea jagi 2002 bušeahtas evttohuvvon lasihuvvot 1 200 000 kruvnnuin .
Sametinget har i sak 21/99 foretatt ny prioritering av samiske kulturhus , der driftsstøtte til eksisterende institusjoner sikres en tilfredsstillende finansiering .
Sámediggi lea áššis 21/99 ođđasis prioriteren sámi kulturviesuid nu ahte doaibmadoarjja dáláš institušuvnnaide sihkkarasto dohkálažžan .
For at Sametinget skal makte dette er det behov for å øke rammen med kr. 5 500 000 .
Go Sámediggi galgá nagodit dan dahkat , de lea dárbu dasa oažžut 3 400 000 kruvnnu .
Kap 571 post 64 Skjønnstilskudd
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta
2445.32 Prosjektering av Samisk vitenskapsbygg 1 500 1 500
2445.32 Sámi dieđávistti prošekteren 1 500 1 500
Sum 30 744 36 564 6 620
Submi 30 744 36 564 6 620
Sametinget må ta høyde for å være på høyden med det som skjer på nasjonalt plan .
Signálat našuvnnnalaš áŋgiruššansurggiid birra oidnojit Stuorradiggeproposišuvnnas nr 1 jagi 2001 bušeahta hárrái .
Sametinget vil anslå behovet for å øke driftsbudsjettet innen opplæringssektoren med kr. 1 300 000 på årsbasis fra og med år 2002 .
Sámediggi árvvoštallá ahte lea dárbu bajidit doaibmabušeahta oahpahussuorggis 1 300 000 kruvnnuin jagi 2002 rájes .
Nye tiltak som forutsetter økning av rammen for 2002 , vil være nettbaserte læremidler bl.a. i samisk kulturkunnskap for videregående opplæring .
Ođđa doaibmabijut mat eaktudit rámma bajideami 2002:s , leat neahttaoahpponeavvut earret eará sámi kulturmáhtolašvuođas joatkkaoahpahusa várás .
Oversetting av lærebøker fra samisk til norsk og eller til andre samiske språkgrupper slik at lærebøkene med samisk innhold blir tilgjengelig for alle språkgrupper og også for elever som ikke har samisk som opplæringsspråk .
Oahppogirjjiid jorgaleapmi sámegielas dárogillii ja/dahje eará sámi giellajoavkkuide vai oahppogirjjit main lea sámi sisdoallu šaddet buot giellajoavkkuide , ja maiddái ohppiide geain sámegiella ii leat oahpahusgiellan .
Det er ønske om at lærebøker til L97S skal finnes både på samisk og norsk .
Nana sávaldat lea ahte oahppogirjjit Sámi O 97 mielde galget leat sihke sáme- ja dárogillii .
Samisk vitenskapsbygg i Guovdageaidnu-Kautokeino
gelbbolašvuođa bajideapmi Sámi dieđavisti Guovdageainnus
Det er utarbeidet er romprogram med arealbehov for et samisk vitenskapsbygg med 5 ulike fagmiljøer som basis i Guovdageaidnu-Kautokeino .
Lea dahkkon latnjaprográmma mas leat sámi dieđavistti arealdárbbut ja man vuođđun leat vihtta fágabirrasa Guovdageainnus .
Sametinget fremmer forslag om kr. 1 500 000 i 2002 til prosjektering av bygget .
Sámediggi eavttuha 1 500 000 kruvnnu jagi 2002 bušeahtas prošekteremii .
Post Betegnelse 2001 Behov 2002 +/-
Poasta Namuhus 2001 Dárbu 2002 +/-
1 326.78 Samisk spesialbibliotek 3 626 5 126 1 500
1. 326.78 Sámi sierrabibliotehka 3 626 5 126 1 500
2 320.73 Tusenårssted - Østsamisk museumsanlegg 10 000 10 000
2. 320.73 Duhátjahkebáiki – Nuortasámi musea 10 000 10 000
3 320.73 Ája samisk senter 13 000 13 000
3. 320.73 Ája sámi guovddáš 13 000 13 000
4 335.75 Samiske aviser 10 000 13 000 3 000
4. 335.75 Sámi áviissat 10 000 13 000 000
5 324.70 Beaivváš Sámi Teahter 10 244 13 000 2 756
5. 324.70 Beaivváš Sámi Teáhter 10 244 13 000 2 756
6 328.70 Sámiid Vuorká Dávvirat 2 872 6 288 3 416
6. 328.70 Sámiid Vuorká Dávvirat 2 872 6 288 3 416
7 320.73 Várdobáiki samiske senter 10 000 10 000
7. 320.73 Várdobáiki sámi guovddáš 10 000 10 000
8 328.60 Samiske museer - 11 800 -
8. 328.60 Sámi museat - 11 800 -
Sum 26 742 82 214 43 672
Submi prioriterejuvvon dárbu 26 742 82 214 43 672
I sak 45/99 Statsbudsjett 2001 fremmet Sametinget et budsjett behov på 16 mill. kr. i år 2001 .
Áššis 45/99 jagi 2001 stáhtabušeahtta ovddidii Sámediggi bušeahttadárbun 16 miljon kruvnnu jahkái 2001 .
For år 2002 vil Sametinget foreslå en økning på kr. 3 000 000 , til totalt kr. 13 000 000 for å styrke informasjons-formidlingen samt språk- , kultur- og identitetsutviklingen i hele det samiske bosettingsområdet .
Sámediggi evttoha ahte jagi 2002 lasihuvvo dát doarjja 3 miljon kruvnnuin , mii de šaddá 13 miljon kruvdnun , nannen dihte diehtojuohkima ja maiddái oppa sámi ássanguovllu giella- , kultur- ja identitehtaovdánahttima .
Det forventes at det er behov for å videreføre dette arbeidet for 2002 og Sametinget vil be om at dette finansieres over SVDs ordinære driftsbevilgning med 1,5 mill. kr. .
Vurdojuvvo ahte 2002:s lea dárbu joatkit dainna bargguin ja Sámediggi bivdá ahte dat ruhtaduvvo SVD dábálaš doaibmajuolludusa bokte 1,5 miljon kruvnnuin .
Dette må følges opp av en styrking av ressursene til samiske museer
Dán ferte čuovvulit resurssaid nanosmahttimiin sámi museaide
Ettersom Sametinget ikke har noen direkte forhandlinger med staten om midler for å styrke fiskeriene som næring i samiske områder er tinget avhengig av at de sentrale fiskerimyndighetene tar hensyn til samiske interesser på andre måter .
Go Sámedikkis eai leat makkárge njuolggo šiehtadallamat stáhtain ruđaid lasiheami ektui guolástussii ealáhussan sámi guovlluin , de lea dikki bargu dan duohken ahte guovddáš guolástuseiseváldit vuhtii váldet sámiid beroštumiid eará láhkái .
Sametinget ønsker i tillegg at det opprettes et kompetansesenter for reindrift i 2002 .
Sámediggi háliida dasa lassin ásahit boazodoalu gelbbolašvuođaguovddáš jagi 2002 .
Sametinget vil drøfte nærmere med Landbruksdepartementet om senterets form , innhold og økonomiske ramme .
Sámediggi áigu divaštallat Eanandoallodepartemeanttain guovddáža hámi , sisdoalu ja ekonomalaš rámmaid .
Saken avsluttet 10. november 2000 kl. 12.00 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui skábmamánu 10. b. 2000 dii. 12.00 .
Sak 43/00 NOU 2000:3 Samisk lærerutdanning mellom ulike kunnskapstradisjoner - høring
Ášši 43/00 NOU 2000:3 Sámi oahpaheaddjioahpus – sierranas diehtoárbevieruid gaskkas
Saken påbegynt 9. november 2000 kl. 09.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui skábmamánu 9. b. 2000 dii. 09.00 .
NOU 2000:3 Samisk lærerutdanning – mellom ulike kunnskapstradisjoner
2000:3 Sámi oahpaheaddjioahpahus – sierranas diehtoárbevieruid gaskkas
NOU 2000:14 , Frihet med ansvar .
2000:14 , Friddjavuohta ovddasvástádusain .
Om høgre utdanning og forskning i Norge .
Norgga alit oahpahusa ja dutkama birra .
Kap. 19 Høgre utdanning og forskning i det samiske samfunn
Kap. 19 Sámi servodaga alit oahpahusa ja dutkama birra
Sak 19/97 Samisk forskning – utredning
Ášši 19/97 Sámi dutkan – čielggadeapmi
Sak 03/00 Sametingets utdanningspolitiske redegjørelse
Ášši 03/00 Sámedikki oahpahuspolitihkalaš čilgehus
Brev av 22.02.00 fra Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeantta reive 22.02.00
Brev av 11.05.00 fra Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeantta reive 11.05.00
Høringsuttalelse av 03.04.00 fra Utenriksdepartementet
Olgoriikadepartemeantta gulaskuddancealkámuš 03.04.00
Høringsuttalelse av 25.04.00 fra Statens utdanningskontor i Finnmark
Stáhta Finnmárkku oahpahuskantuvrra gulaskuddancealkámuš 25.04.00
Høringsuttalelse av 31.05.00 fra Opplæringsrådet for duodji
Duoji oahpahusráđi gulaskuddancealkámuš 31.05.00
Høringsuttalelse av 06.06.00 fra SOFF
SOFF gulaskuddancealkámuš 06.06.00
Høringsuttalelse av 08.06.00 fra Kiruna kommun , Barn- och utbildningsforvaltningen , Sverige
Girona gielda , Barn- og utbildningsforvaltning , Ruoŧŧa , gulaskuddancealkámuš 08.06.00
Høringsuttalelse av 16.06.00 fra Kulturdepartementet
Kulturdepartemeantta gulaskuddancealkámuš 16.06.00
Høringsuttalelse av 19.06.00 fra Statens utdanningskontor i Sør-Trøndelag
Stáhta lullitrøndelága oahpahuskantuvrra gulaskuddancealkámuš 19.06.00
Høringsuttalelse av 23.06.00 fra Statens utdanningskontor i Nord-Trøndelag
Stáhta davvitrøndelága oahpahuskantuvrra gulaskuddancealkámuš 23.06.00
Høringsuttalelse av 30.06.00 fra Unjárga gielda / Nesseby kommune , Oppvekst- og omsorgssektor
Unjárga gieldda bajásšaddan- ja fuollasuorggi gulaskuddancealkámuš 30.06.00
Høringsuttalelse av 30.06.00 fra Lærerforbundet
Oahpaheaddjisearvvi gulaskuddancealkámuš 30.06.00
Høringsuttalelse av 04.07.00 fra Kárášjoga gielda / Karasjok kommune
Kárášjoga gieldda gulaskuddancealkámuš 04.07.00
Høringsuttalelse av 05.07.00 fra Norsk lærerlag
Norgga oahpaheddjiid searvvi gulaskuddancealkámuš 05.07.00
Høringsuttalelse av 05.07.00 fra Sámi Giellaguovddáš , Kåfjord
Sámi Giellaguovddáža , Gáivuotna , gulaskuddancealkámuš av 05.07.00
Høringsuttalelse av 07.07.00 fra Barne- og familiedepartementet
Mánáid- ja bearašdepartemeantta gulaskuddancealkámuš 07.07.00
Høringsuttalelse av 10.07.00 fra Sameskolstyrelsen , Sverige
Sameskolstyrelsen , Ruoŧŧa , gulaskuddancealkámuš 10.07.00
Høringsuttalelse av 12.07.00 fra Nord-Trøndelag Saemien Saervie
Davvitrøndelága Saemien Saervie gulaskuddancealkámuš 12.07.00
Høringsuttalelse av 12.07.00 fra Nordisk Samisk Institutt
Davviriikkaid Sámi Instituhta gulaskuddancealkámuš 12.07.00
Høringsuttalelse av 13.07.00 fra University of Lapland , Finland
University of Lapland , Suopma , gulaskuddancealkámuš 13.07.00
Høringsuttalelse av 14.07.00 fra Norges forskningsråd
Norgga dutkanráđi gulaskuddancealkámuš 14.07.00
Høringsuttalelse av 18.07.00 fra Universitetet i Tromsø
Tromssa universitehta gulaskuddancealkámuš 18.07.00
Høringsuttalelse av 09.08.00 fra Høgskolen i Bodø
Budejju allaskuvlla gulaskuddancealkámuš 09.08.00
Høringsuttalelse av 14.08.00 fra Høgskolen i Nord-Trøndelag
Davvitrøndelága allaskuvlla gulaskuddancealkámuš 14.08.00
Høringsuttalelse av 29.08.00 fra Gáivuona suohkan / Kåfjord kommune
Gáivuona suohkana gulaskuddancealkámuš 29.08.00
Høringsuttalelse av 01.09.00 fra Sametinget i Finland
Suoma sámedikki gulaskuddancealkámuš 01.09.00
Høringsuttalelse av 08.09.00 fra Troms fylkeskommune
Tromssa fylkkagieldda gulaskuddancealkámuš 08.09.00
Høringsuttalelse av 27.09.00 fra Sámi allaskuvla / Samisk høgskole
Sámi allaskuvlla gulaskuddancealkámuš 27.09.00
Sametinget er tilfreds med at departementet har fått utarbeidet en utredning om samisk lærerutdanning i tråd med Sametingets ønske , og at denne har fått status som NOU .
Sámediggi lea duhtavaš go departemeanta lea ráhkadahttán čielggadeami sámi oahpaheaddjeoahpu birra nu movt Sámedikki lei dáhtton , ja ahte dát lea ožžon árvvu NOU:n .
Utvalget som har utredet samisk lærerutdanning har gjort et meget omfattende og grundig arbeid som er et viktig grunnlag for videre arbeid med oppbygging og utvikling av samisk lærerutdanning .
Lávdegoddi mii lea čielggadan sámi oahpaheaddjeoahpu lea bargan viiddis ja dárkilis barggu mii lea deaŧalaš vuođđun sámi oahpaheaddjeoahpu huksemii ja ovddideapmái .
En slik gjennomgang vil også kunne bevisstgjøre til helhetstenkning og vurdering av større fleksibilitet i utdanningen .
Dákkár čielggadeapmi váikkuha maiddái dasa ahte oahpahusa fleksibilitehta árvvoštallojuvvo eambbo ollislaččat .
Sametinget vil gjøre oppmerksom på at Sametingets høringsuttalelse til NOU 2000:3 Samisk lærerutdanning – mellom ulike kunnskapstradisjoner er sett i sammenheng med NOU 2000:14 Frihet med ansvar ( Mjøsutvalgets innstilling ) .
Sámediggi deattuha ahte Sámedikki gulaskuddancealkámuš NOU 2000:3:i Samisk lærerutdanning Ž mellom ulike kunnskapstradisjoner lea čadnon NOU 2000:14:i Frihet med ansvar ( Mjøslávdegotti árvalus ) .
Med begrepet allsamisk lærer-utdanning forstår Sametinget en samisk lærerutdanning som omfatter likhet og mangfold i de ulike samiske samfunn .
Doaba oppalašsámi oahpaheaddjeoahppu lea Sámedikki áddejumi mielde sámi oahpaheaddjeoahppu mii sisttisdoallá iešguđet sámi servodagaid ovttalágánvuođa ja girjáivuođa .
Sametinget har gjennomgått alle tilsendte høringsuttalelser , og momenter fra hørings-uttalelsene er bakt inn i Sametingets merknader til NOU 2000:3 .
Sámediggi lea guorahallan gulaskuddancealkámušaid ja gulaskuddancealkámušaid momenttat leat váldon mielde Sámedikki mearkkašumiide NOU 2000:3:ii .
Mandatet
Mandáhtta
Utvalget fikk et svært omfattende mandat , og Sametinget registrerer at utvalget bare delvis har svart på de utfordringer som var satt i mandatet .
Lávdegoddi oaččui hui viiddis mandáhta , ja Sámediggi oaidná ahte lávdegoddi lea dušše muhtun muddui ollašuhttán mandáhta hástalusaid .
Sametinget beklager at utvalget i sitt arbeid ikke i tilstrekkelig grad har behandlet alle sider ved mandatet like grundig .
Sámediggi šálloša go lávdegoddi ii leat doarvái bures gieđahallan buot mandáhta beliid liikka dárkilit .
Sametinget ser nødvendigheten av en slik gjennomgang , og ber om at dette blir gjort .
Sámediggi oaidná dárbbu dákkár čielggadeapmái , ja dáhttu ahte dát čađahuvvo .
En kartlegging av rekrutteringsgrunnlaget til høyere utdanning innenfor ulike aldersgrupper , språkgrupper og regioner er et svært omfattende punkt i mandatet , og kan pga manglende statistisk materiale være vanskelig å oppfylle .
Alit oahpu rekrutterenvuođu kárten iešguđet ahkejoavkkuid , giellajoavkkuid ja regiovnnaid gaskka lea hui viiddis čuokkis mandáhtas , ja dán sáhttá leat váttis ollášuhttit váilevaš statistihkalaš materiála geažil .
Sametinget beklager likevel at dette ikke er gjort fordi et manglende statistisk materiale ofte kan være til hinder for forvaltningen og politiske organer i å vurdere og planlegge satsingsfelt og igangsette ulike tiltak .
Sámediggi dattege šálloša ahte dát ii leat dahkkon danne go váilevaš statistihkalaš materiála sáhttá leat hehttehussan hálddašeapmái ja politihkalaš orgánaide go galget árvvoštallat ja plánet áŋgiruššansurggiid ja álggahit iešguđetlágán doaimmaid .
Dette fordi man mangler oversikt over nåsituasjonen og man mangler prognoser for framtiden .
Ággan dása lea danne go dálá dilli ii leat čielggas ja danne go váilot prognosat boahtte áigái .
Sametinget viser også til at mangler og behov ved innholdet i dagens samiske lærerutdanning i mindre grad er berørt .
Sámediggi čujuha maiddái ahte dálá sámi oahpaheaddjeoahpu váilevašvuođat ja dárbbut leat unnán guorahallojuvvon .
Dette gjelder mangler og behov utover stillingsressurser og forskningsrelatert virksomhet .
Dát gusto váilevašvuođaide ja dárbbuide mat leat earret virgeresurssaid ja dutkanrelaterejuvvon doaimmaid .
Siden alle sider ved mandatet ikke er utredet vil Sametinget sterkt anbefale at kap. 13 som omhandler situasjonen i det samiske utdanningssystemet med dets tilrådning følges opp .
Go jo visot mandáhta bealit eai leat guorahallojuvvon , de rávve Sámediggi ahte 13. kap. mii lea sámi oahpahusvuogádaga birra ja dan árvalus čuvvojuvvo .
Dette har Sametinget vektlagt også i andre sammenhenger .
Dán lea Sámediggi deattuhan maiddái eará oktavuođain .
Ansvar , styring og organisatoriske forhold
Ovddasvástádus , stivren ja organisatoralaš dilli
Sametinget peker på viktigheten av at det igangsettes en prosess på nordisk samisk politisk nivå i forhold til avklaring av overordnet styring , bl a innhold og ansvarsfordeling i tilknytning til samisk høyere utdanning og forskning .
Sámediggi čujuha ahte lea deaŧalaš álggahit proseassa dávviriikkalaš sámi politihkalaš dásis váldostivrema čielggadeami hárrái , e.e. mii sámi alit oahpu ja dutkama sisdoallu galgá leat ja movt ovddasvástádus galgá juhkkot .
Samisk lærerutdanning bør inngå i en slik vurdering .
Dákkár árvvoštallamis berre sámi oahpaheaddjeoahppu váldot mielde .
I en slik vurdering må også regjeringene i de respektive landene involveres i arbeidet .
Iešguđet riikkaid ráđđehusat fertejit maiddái searvat dán árvvoštallama bargui .
På dette grunnlag støtter Sametinget utvalgets tilrådning om å utvikle en samisk lærerutdanning gjeldende for hele Sápmi .
Dán vuođul guorrasa Sámediggi lávdegotti árvalussii ahte ovddidit sámi oahpaheaddjeoahpu mii gusto olles Sápmái .
I Mjøsutvalgets utredning , NOU 2000:14 , kap. 19 har Mjøsutvalget vurdert og foreslått organisering og overordnet styring av samisk høyere utdanning og forskning som er i tråd med Sametingets syn .
Mjøslávdegotti čielggadeamis , NOU 2000:14 , 19. kap. lea Mjøslávdegoddi árvvoštallan ja evttohan sámi alit oahpu ja dutkama organiserema ja váldostivrema mii orru leame Sámedikki miela mielde .
Både NOU 2000:14 og NOU 2000:3 går inn for at det opprettes et eget samisk fagorgan som gjennom økonomiske rammer legger premisser for høyere utdanning og forskning .
Sihke NOU 2000:14 ja NOU 2000:3 árvalit ásahit sierra sámi fágaorgána mii ekonomalaš rámmaid bokte bidjá eavttuid alit ohppui ja dutkamii .
Etter Sametingets vurdering ivaretar NOU 2000:14 Sametingets syn på hvordan samisk høyere utdanning og forskning bør organiseres og forvaltes .
Sámedikki árvvoštallama mielde doahttala NOU 2000:14 Sámedikki oainnu das movt sámi alit oahppu ja dutkan seađášii organiserejuvvot ja hálddašuvvot .
Dette har Sametinget også vektlagt i forbindelse med behandlingen av Sametingets egen forskningsplan ( sak 19/97 ) .
Dán lea Sámediggi maiddái deattuhan Sámedikki iežas dutkanplána meannudettiin ( ášši 19/97 ) .
I tråd med Mjøsutvalgets innstilling mener Sametinget at en samisk lærerutdanning må utvikles og organiseres i tilknytning til Samisk parlamentarisk råd .
Sámediggi oaivvilda nu movt Mjøslávdegoddi lea árvalan ahte sámi oahpaheaddjeoahpu ovddideapmi ja organiseren ferte čadnot Sámi Parlamentáralaš Ráđđái .
I forhold til samisk lærerutdanning er det naturlig at Sametinget og regjeringen samarbeider om :
Sámi oahpaheaddjeoahpu dáfus lea lunddolaš ahte Sámediggi ja ráđđehus ovttasbargaba :
utvikling av én felles samisk lærerutdanning for både nord- , lule- og sørsamene
ovddidit oktasaš sámi oahpaheaddjeoahpu sihke davvi- , julev- ja lullisámegillii
Sametinget gis myndighet til å fastsette rammeplaner for samisk lærerutdanning ( både førskole , allmenn- , yrkesfaglærerutdanning og praktisk-pedagogisk utdanning ) ,
Sámediggái addo váldi bidjat sámi oahpaheaddjeoahpu rámmaplánaid ( sihke ovdaskuvlii , dábálaš- , fidnofágaoahpaheaddjeoahpahussii ja praktihkalaš-pedagogalaš oahpahussii ) .
Sametinget og regjeringen i et nært samarbeid med utdanningsinstitusjonene og de ulike samiske miljøene , fastsetter ansvars- og ressursfordeling mellom de ulike utdanningsinstitusjonene .
Sámediggi ja ráđđehus mearrideaba movt ovddasvástádus ja resurssat juhkkojuvvojit iešguđet oahpahusásahusaid gaskka . Dát dahkko ovttasráđiid iešguđet oahpahusásahusaiguin ja iešguđet sámi birrasiiguin .
En slik ansvarstildeling er en videreføring av myndighetsoverføring til Sametinget , og er helt i tråd med opplæringsloves § 6-4 , der Sametinget innenfor rammer fastsatt av departementet er gitt myndighet til å gi forskrifter om innholdet i opplæringen i grunnskolen og i videregående opplæring .
Go ná juohká ovddasvástádusa de joatkahuvvá válddi sirdin Sámediggái , ja dát čuovvu oahpahuslága § 6.-4 , mas Sámediggái addo váldi departemeantta rámmaid mielde , addit njuolggadusaid vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa sisdoalu hárrái . Sámediggi deattuha ahte buot Norgga oahpaheaddjeoahpu ásahusat galget fuolahit sámi sisdoalu oahpahusas mii vástida dása .
Sametinget vil presisere at alle lærerutdanningsinstitusjoner i Norge skal ivareta et samisk innhold i utdanningen som er i samsvar med dette .
Sámediggi mearkkašahttá ahte iešguđet oahpahusásahusaid ovddasvástádusjuohkima dáfus , leat máŋgga ásahusas definerejuvvon doaimmat sámi álbmoga ektui .
Sametinget understreker viktigheten av samiskspråklige utdannings- og forskningsmiljøer hvor samisk språk har en sentral plass innenfor forskningen .
Sámediggi deattuha ahte sámegielalaš oahpahus- ja dutkanbirrasat main sámegiella lea guovddážis dutkamis , leat deaŧalaččat .
Derfor bør undervisningsspråket på Samisk høgskole til vanlig være samisk .
Danne berre Sámi allaskuvlla beaivválaš oahpahusgiella leat sámegiella .
Sametinget vil også bemerke at både Høgskolen i Tromsø og Høgskolen i Finnmark må inngå i et samisk utdannings- og IKT-nettverk for samisk lærerutdanning .
Sámediggi mearkkašahttá ahte sihke Tromssa allaskuvla ja Finnmárkku allaskuvla fertejit leat mielde sámi oahpaheaddjeoahpu oahpahus- ja IKT-fierpmis .
Sametinget vil også påpeke viktigheten av at det i all samisk lærerutdanning må det være felles elementer som ivaretar og bygger opp det samiske fellesskap .
Sámediggi atná deaŧalažžan ahte olles sámi oahpaheaddjeoahpus fertejit leat oktasaš elemeanttat mat fuolahit ja ovdánahttet sámi servvolašvuođa .
Dette innebærer at alle utdanningsinstitusjoner som gir lærerutdanning til den nordsamiske , lulesamiske og sørsamiske befolkning må ivareta dette .
Dát mearkkaša ahte buot oahpahusásahusat mat fállet oahpaheaddjeoahpu davvisámi , julevsámi ja lullisámi álbmogii fertejit dán vuhtii váldit .
Oppbygging av et samisk utdanningsnettverk fordrer at sentrale myndigheter ( Sameting og regjering ) sammen klargjør styring , ansvarsfordeling , organisering og ressurstildeling til institusjonene .
Sámi oahpahusfierpmi huksemii gáibiduvvo ahte guovddáš eiseválddit ( Sámediggi ja ráđđehus ) ovttas čilgejit ásahusaid stivrema , ovddasvástádusjuogu , organiserema ja resursajuolludeami .
Samisk førskolelærerutdanning
Sámi ovdaskuvlaoahpaheaddjeoahppu
I tråd med Sametingets syn er det naturlig at Sametinget gis myndighet til å fastsette en samisk rammeplan for førskolelærerutdanningen .
Sámediggi atná deaŧalažžan ahte ráhkaduvvo sámi rámmaplána ovdaskuvlaohppui , ja doarju lávdegotti árvalusa ahte dat ráhkaduvvo .
En slik rammeplan vil kunne ivareta intensjonene om en helhetlig samisk førskolelærerutdanning for alle samiske områder .
Sámediggi oaivvilda ahte lea lunddolaš addit Sámediggái mearridanválddi ráhkadit sámi ovdaskuvlaoahpu rámmaplána .
Samisk allmennlærerutdanning
Sámi dábálašoahpaheaddjeoahppu
Formålet med en samisk lærerutdanning er å bidra til å få utdannet flere samiske lærere .
Ulbmil sámi oahpaheaddjeoahpuin lea váikkuhit dasa ahte eanet sápmelaččat váldet oahpaheaddjeoahpu .
For å imøtekomme behovene i de samiske samfunn , skolenes ( elevenes ) behov og studentenes behov , må det gis større rom for fleksibilitet i valg av fag .
Jus galgá sáhttit gokčat sámi servodaga dárbbuid , skuvlla ( ohppiid ) dárbbuid ja studenttaid dárbbuid , de ferte addit stuorát vejolašvuođa fágaid válljet .
Sametinget synes det er positivt at utvalget har foreslått at studentene kan velge mellom fagene matematikk og engelsk som styrt valg i allmennlærerutdanningen .
Sámediggi atná buorrin go lávdegoddi lea árvalan ahte studenttat galget beassat válljet matematihkkafága ja eŋgelasgiellafága gaskka stivrejuvvon válgan dábálašoahpaheaddjeoahpus .
Dette gir større rom for fleksibilitet og vil bidra til at ikke alle som innehar en samisk lærerutdanning har helt lik fagsammensetning .
Dát addá eambbo fleksibilitehta ja dagaha ahte buohkain geain lea sámi oahpaheaddjeoahppu ii leat áibbas seammá fágaovttastus .
Sametinget er også meget tilfreds med at samisk kulturforståelse og tradisjonskunnskap foreslås som en del av en samisk lærerutdanning .
Sámediggi lea maiddái duhtavaš go sámi kulturipmárdus ja árbevierromáhttu lea árvaluvvon oassin sámi oahpaheaddjeohppui .
Det må utøves stor vilje til fleksible løsninger og modulbaserte studier , og dette må i stor grad ta utgangspunkt i de ulike samiske samfunns ståsted og virkelighetsoppfatning .
Ferte leat dáhttu čađahit njuovžilis čovdosiid ja modulaheivehuvvon oahpahusa , ja vuođđun dasa ferte leat iešguđet sámi servodagaid sadji ja duohtavuođaipmárdus .
Det er Sametingets syn at samisk kulturforståelse og tradisjonskunnskap må inngå som elementer i alle fag i førskolelærerutdanningen , allmennlærerutdanningen , faglærerutdanningen og som etter- og videreutdanningstilbud , og bakes inn i alle fagplaner .
Lea Sámedikki oaidnu ahte sámi kulturipmárdus ja árbevierromáhttu ferte leat oassin buot fágain ovdaskuvlaoahpaheaddjeoahpus , dábálašoahpaheaddjeoahpus , fágaoahpaheaddjeoahpus ja lassi- ja joatkkaoahppofálaladagas , ja leat oassin buot fágaplánain .
Sametinget understreker i tillegg viktigheten av at det igangsettes en analyse som ser på sterke og svake sider ved dagens samiske allmennlærerutdanning .
Sámediggi deattuha maiddái ahte lea deaŧalaš álggahit analysa mii guorahallá dálá sámi dábálašoahpaheaddjeoahpu buriid ja heajos beliid .
Sametinget synes det er naturlig at dette arbeidet ses i sammenheng med utvalgets tilrådning 14 , om at det utarbeides en rammeplan for samisk lærerutdanning der Sametinget gis avgjørende innflytelse på innhold i og utforming av denne .
Sámediggi oaivvilda ahte lea lunddolaš čatnat dán barggu lávdegotti 14. árvalussii , gos árvaluvvo ahte galgá ráhkaduvvot rámmaplána sámi oahpaheaddjeohppui ja mas Sámediggi oažžu mearridanválddi sisdoalu ja ráhkadeami hárrái .
Sametinget har tidligere påpekt det ansvar andre utdanningsinstitusjoner utenom Samisk høgskole har for å aktivisere seg i kompetanseutvikling med sikte på å øke kunnskap om samiske forhold i befolkningen .
Sámediggi lea ovdal čujuhan ahte ii leat dušše Sámi allaskuvlla muhto maiddái eará oahpahusásahusaid , ovddasvástádus aktiviseret iežaset gelbbolašvuođaloktemii dainna ulbmiliin ahte ovddidit álbmoga máhtu sámi diliid birra .
Sametinget vil presisere viktigheten av oppfølging av tilrådningen under punkt 11.2.3 .
Sámediggi deattuha ahte lea deaŧalaš čuovvut 11.2.3 árvalusa .
Samisk yrkesfaglærerutdanning
Sámi fidnofágaoahpaheaddjeoahppu
Sametinget er tilfreds med at det er foreslått å etablere en egen samisk yrkesfaglærer-utdanning .
Sámediggi lea duhtavaš go lea árvaluvvon sierra sámi fidnofágaoahpaheaddjeoahppu .
Det er spesielt viktig at det i spesielle samiske fag gis mulighet for yrkesfaglærer-utdanning .
Lea deaŧalaš ahte lea vejolaš fidnofágaoahpaheaddjeoahpu fállat earenoamáš sámi fágain .
Sametinget ser imidlertid at det kan bli vanskelig å rekruttere til denne utdanningen hvert år .
Sámediggi oaivvilda ahte sáhttá leat váttis rekrutteret ohppiid juohke jagi dán ohppui .
Dermed må det utøves stor fleksibilitet , og tilbudet vil sannsynligvis ikke kunne gis hvert år .
Danin ferte leat njuovžilisvuohta , go jáhkkimis ii leat vejolaš fállat dákkár oahpu juohke jagi .
Det er viktig å rekruttere studenter fra alle nordiske land og Russland .
Lea deaŧalaš rekrutteret studenttaid buot davviriikkain ja Ruoššas .
Samtidig må Sametinget også understreke viktigheten av at samisk yrkesfaglærerutdanning samordnes med samisk praktisk-pedagogisk utdanning , og at begge utdanningene legger opp til fleksible utdanningsløp , gjerne ved modulbaserte utdanningsløp og gjennom alternative opplæringsformer .
Seammás deattuha Sámediggi maiddái ahte lea deaŧalaš oktiiheivehit sámi fidnofágaoahpaheaddjeoahpu sámi praktihkalaš-pedagogalaš oahpuin , ja ahte goappaš oahpuide ráhkaduvvo njuovžilis oahppoáigi , áinnas modulaheivehuvvon ja molssolaš oahpahusmálliid mielde .
Samisk praktisk-pedagogisk utdanning
Sámi praktihkalaš-pedagogalaš oahppu
Sametinget ser et stort potensiale i denne utdanningen .
Sámediggi oaidná stuora ávkki dán oahpus .
Denne vil kunne være et tilbud til samer , som av ulike årsaker har valgt en universitets- eller høgskoleutdanning uten den pedagogiske fagkomponenten .
Dát oahpahus sáhttá leat fálaldahkan sápmelaččaide geat iešguđet ákkaid dihte leat váldán universitehta- , dahje allaskuvlaoahpahusa mas pedagogalaš fága ii leat leamaš oassin .
Sametinget understreker viktigheten av at denne kan være modulbasert og at den godkjennes på lik linje med ordinær praktisk-pedagogisk utdanning .
Sámediggi deattuha ahte livččii deaŧalaš ahte dát oahpahus lea modulaheivehuvvon ja ahte dat dohkkehuvvo seamma árvosažžan go dábálaš praktihkalaš-pedagogalaš oahpahus .
Etter- og videreutdanningstilbud
Lassi- ja joatkkaoahppofálaldat
Etter- og videreutdanningstilbud er svært viktige kompetansehevingstiltak for lærere som skal virke i grunnskolen og i videregående opplæring .
Lassi- ja joatkkaoahppofálaladat lea deaŧalaš gelbbolašvuođaloktendoaibma oahpaheddjiide geat galget bargat vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas .
Sametinget understreker nødvendigheten av at etter- og videreutdanningstilbud må rette seg mot flere målgrupper , og det må være varierte og fleksible opplæringstilbud .
Sámediggi deattuha ahte lea deaŧalaš heivehit lassi- ja joatkkaoahppofálaldaga iešguđet ulbmiljoavkkuide , ja ahte oahpahusfálaldat lea molssolaš ja njuovžil .
Sametinget viser til at de samiske samfunn har et stort behov for kompetanseheving i samisk språk og kultur .
Sámediggi čujuha ahte sámi servodagas lea stuora dárbu gelbbolašvuođaloktemii sámegielas ja kultuvrras .
Dette fordi det både i grunnskolen og i videregående opplæring virker lærere som ikke fikk eller i liten grad fikk en samisk-språklig og kulturell kompetanse i sin utdanning .
Dan oaidná vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas , gos barget oahpaheaddjit geat leat unnán ožžon dahje eai leat oba ožžonge sámegiela ja kultuvrralaš gelbbolašvuođa iežaset oahpus .
Kompetanseutvikling for lærere må ikke bare ses i forhold til kompetanseoppbygging i samisk språk og kultur .
Gelbbolašvuođaovdáneapmi oahpaheddjiid várás ii guoskka dušše sámegiela ja kultuvrra gelbbolašvuođaloktemii .
Som utvalgets arbeid viser , og som majoriteten av høringsinstansene vektlegger , er det et stort behov for kompetanseheving hos lærere i den samiske skolen innenfor realfagene .
Nu go lávdegotti bargu čájeha , ja nu go gulaskuddaninstánssaid majoritehta deattuha , de lea gelbbolašvuođalokten hui dárbbašlaš sámi skuvlla oahpaheddjiide realfágain .
Sametinget ber utdanningsinstitusjonene om å ta slike innspill alvorlig og igangsette etter- og videreutdanningstilbud som ivaretar dette behovet .
Sámediggi bivdá oahpahusásahusaid váldit árvalusaid duođas , ja ahte sii álggahit lassi- ja joatkkaoahppofálaldaga mii gokčá dán dárbbu .
Sametinget kan derimot påta seg ansvar for utvikling og fastsetting av etterutdanningsplaner som høgskolene får ansvar for å igangsette .
Sámediggi sáhttá baicca váldit ovddasvástádusa lassioahpahusplánaid ovddideapmái ja mearrideapmái maid allaskuvllat galget álggahit .
Desentraliserte og IKT-baserte opplæringsformer egner seg spesielt godt som etter- og videreutdanningstilbud .
Desentraliserejuvvon ja IKT-heivehuvvon oahpahusvuogit heivejit earenoamáš bures lassi- ja joatkkaoahppofálaldahkan .
Sametinget er svært bekymret for rekrutteringssituasjonen til dagens samiske lærerutdanning .
Sámediggi váivahuvvá dálá sámi oahpaheaddjeoahpu rekrutterendiliin .
Som utredningen viser er ikke rekrutteringen til lærerutdanningen god .
Nu go čielggadeapmi čájeha de ii leat rekrutteren oahpaheaddjeohppui buorre .
Samtidig er behovet for samiske lærere stort .
Seammás lea stuora dárbu sámi oahpaheddjiide .
En annen viktig side i forhold til rekruttering av studenter til samisk lærer-utdanning kan knyttes til arbeidsforholdene for lærere i den samiske skolen .
Lea čielggas ahte fertejit álggahuvvot earenoamáš rekrutterendoaibmabijut jus galgá leat doaivva oažžut doarvái sámegielat oahpaheddjiid sámi skuvlii .
Det er et stort behov for en grundig gjennomgang av samiske læreres arbeidsforhold .
Eará bealli sámi oahpaheaddjeoahpu studentarekrutteremis lea sámi skuvllaid oahpaheddjiid bargodilli .
Sametinget støtter utvalgets tilrådninger om ulike rekrutteringstiltak skissert i kap. 11.7 og 11.8 .
Sámediggi doarju lávdegotti árvalusa iešguđet rekrutterendoaimmaid birra mat leat 11.7 ja 11.8 kap. .
Dagens lave søkning til allmennlærerutdanningen på den ene siden , og behovet for samiske lærere på den andre siden , tilsier at rekrutteringsarbeidet krever stillingsressurser og andre økonomiske ressurser .
Dat ahte leat unnán ohccit dábálašoahpaheaddjeohppui , ja ahte lea dárbu sámi oahpaheddjiide , muitala ahte rekrutterenbargu gáibida virgeresurssaid ja eará ekonomalaš resurssaid .
Sametinget støtter utvalgets tilrådning om at det må etableres en egen stipendordning for studenter som tar samisk lærerutdanning .
Sámediggi doarju lávdegotti árvalusa ahte ferte ásahuvvot sierra stipeandaortnet studenttaide geat váldet sámi oahpaheaddjeoahpu .
Sametinget mener også at det snarest må utarbeides en egen plan for informasjon og rekruttering .
Sámediggi oaivvilda maiddái ahte farggamusat ferte ráhkaduvvot sierra plána diehtojuohkimii ja rekrutteremii .
Vi viser til at ressurser til rekrutteringsarbeidet er stort , særlig når ambisjonen er å informere og rekruttere studenter fra 4 land og på minst 5 språk .
Mii čujuhit ahte leat olu resurssat rekrutterenbargui , earenoamážit go lea sáhka dieđuid juohkit ja rekrutteret studenttaid 4 riikkas ja unnimusat 5 gillii .
Et annet viktig rekrutteringstiltak er desentraliserte studietilbud .
Eará deaŧalaš rekrutterendoaibma lea desentraliserejuvvon oahppofálaldat .
Samisk høgskole må i samarbeid med andre utdanningsinstitusjoner i det samiske utdanningsnettverket tilby desentraliserte utdanningstilbud som kan fungere optimalt .
Sámi allaskuvla ferte ovttasráđiid eará oahpahusásahusaiguin sámi oahpahusfierpmádagas , fállat desentraliserejuvvon oahpahusfálaldaga mii buoremus láhkái doaibmá .