pere/sami_parallel huggingface dataset:
Regjeringa foreslår difor å løyve 10 millionar kroner til Kystverket for å dekkje dei ekstraordinære kostnadene knytt til isbryting og reparasjon av skadar.
Ráđđehus árvala dan dihte juolludit 10 miljovnna ruvnno Kystverketii gokčat daid lassigoluid mat leat leamaš jiekŋačuollama ja divodemiid geažil.
MV " Full City " forliste 31. juli 2009 utanfor Langesund, og oljelekkasjen frå skipet førte til oljepåslag langs kysten.
MV “ Full City ” vuojui suoidnemánu 31. beaivvi 2009 Langesund olggobealde. Skiippas golggai olju ja dagahii oljovahágiid rittus.
Då det omfattande opprenskingsarbeidet vart avbrote i slutten av november 2009 var det samla opp om lag 2 600 tonn avfall tilsølt av olje.
Go viiddis buhtistanbarggut gaskkalduvve skábmamánu loahpageahčen, de ledje čohkkejuvvvon birrasiid 2 600 tonna oljonuoskkiduvvon bázahusat.
Oljevernarbeidet held fram våren 2010.
Oljogáhttenbargu jotkojuvvo 2010 giđa.
Samla aksjonskostnad er rekna til 234 millionar kroner. 200 millionar vart løyvd i 2009.
Oppalaš akšuvdnagolut leat árvvoštallojuvvon 234 miljovdna ruvdnui, mas 200 miljovnna ruvnno juolluduvvui 2009:s.
Opprenskingsarbeid er allereie sett i gang, og målet er å sluttførearbeidet i løpet av sommaren.
Buhtistanbarggut leat juo álggahuvvon, ja mihttu lea geargat buhtistemiin geasi mielde.
I revidert budsjett for 2010 fremmar regjeringa forslag om 34 millionar kroner i tilleggsløyving.
2010 reviderejuvvon bušeahta oktavuođas ovddiduvvo evttohus juolludit 34 miljovnna ruvnno lassijuolludeami.
Kontakt: Pressevakt 22 24 66 99
Gulahallanolmmoš:
Økte tilskudd til samiske aviser - regjeringen.no
Lassánan doarjagat sámi aviissaide
Regjeringen foreslår å øke tilskuddene til de samiske avisene med 5 millioner kroner, for å bidra til etablering av samisk dagsavis.
Ráđđehus evttoha lasihit doarjagiid sámi aviissaide 5 miljon ruvnnuin, veahkkin beaivválaš sámi aviissa ásaheapmái.
De samiske avisene spiller en uvurderlig rolle for demokratisk debatt og språkutvikling i det samiske samfunnet.
Ráđđehus evttoha lasihit doarjagiid sámi aviissaide 5 miljon ruvnnuin, veahkkin beaivválaš sámi aviissa ásaheapmái.
Regjeringen legger til grunn at en dagsavis vil kunne ha en helt annen funksjon som informasjonskilde og debattforum enn dagens fådagersaviser.
Ii sáhte oppa mihtidit ge man mávssolaččat sámi aviissat leat demokráhtalaš digaštallmii ja giellaovddideapmái sámi servodagas.
Regjeringen er derfor innstilt på å legge til rette for økt utgivelseshyppighet i de samiske avisene og foreslår å øke tilskuddet til samiske aviser med 5 millioner kroner.
Danne lea Ráđđehus mielas láhčit dilálašvuođaid dasa ahte sámi aviissat almmuhuvvojit dávjjibut ja evttoha lasihit doarjaga sámi aviissaide 5 miljon ruvnnuin.
Departementet vil i denne sammenheng foreta en ny vurdering av regelverket for pressestøtten til de samiske avisene.
Dan oktavuođas áigu departemeanta ođđasit árvvoštallat preassadoarjagiid njuolggadusaid sámi aviissaid várás.
Spørsmålet vil bli nærmere omtalt i den kommende stortingsmeldingen om samepolitikk.
Ášši máinnašuvvo lagabui boahttevaš stuorradiggedieđáhusas sámepolitihka birra.
Det er flest eldre personer som får demens, og risikoen for å få demens øker med høy alder.
Eanaš boares olbmot ožžot demeanssa, ja riska oažžut demeanssa lassána dađistaga go boarásmuvvá.
Selv om demens sjelden forekommer før pensjonsalderen, kan også yngre personer under 65 år få demens.
Vaikko demeansa hárve šaddá ovdal penšuvdnaagi, de sáhttet maiddái nuorat olbmot vuollil 65 jagi oažžut demeanssa.
Demens er en fellesbetegnelse for flere ulike sykdommer.
Demeansa lea máŋggaid iešguđet dávddaid oktasašnamahus.
Ved demenssykdom skjer det forandringer i hjernen.
Go lea demeansa, de leat nuppástuvvamat vuoigŋašiin.
Forbindelsen mellom hjernecellene blir ødelagt og hjerneceller dør.
Vuoiŋŋašseallaid oktavuohta billašuvvá ja vuoiŋŋašseallat jápmet.
Demens vil vanligvis utvikle seg gradvis over mange år.
Demeansa dábálaččat ovdána veahážiid mielde máŋggaid jagiid badjel.
Det er store forskjeller fra person til person hvor fort og hvordan sykdommen utvikler seg.
Leat stuorra erohusat olbmos olbmui man jođánit ja mo dávda ovdána.
De første tegnene på demens. Hukommelse Det vanligste symptomet på demens er at hukommelsen blir svekket.
Demeanssa vuosttaš dovdomearkkat. Muitu Demeanssa dábáleamos symptoma lea ahte muitu hedjona.
Det blir vanskeligere å huske det som skjedde for noen timer eller dager siden.
Šaddá losit muitit dan mii dáhpáhuvai moatti tiimma dassái dahje moatti beaivvi áigi dassái.
Mange kan likevel huske ting som skjedde for mange år tilbake.
Olusat sáhttet almmatge muitit áššiid mat dáhpáhuvve máŋga jagi dassái.
Orientering Det kan være problemer med å forholde seg til tid og orientere seg for sted.
Orienteren Sáhttá leat váttis áddet áiggi ja diehtit gos olmmoš lea.
Språk Personer med demens får ikke alltid fram det de ønsker å si.
Giella Demeansabuohccit eai álo oaččo ovdan dan maid háliidit dadjat.
En kan ha vansker med å forstå ord og hva andre sier.
Olmmoš sáhttá rahčat áddet sániid ja dan maid earát dadjet.
Dagliglivets oppgaver Personen som har demens og pårørende vil merke at det blir vanskeligere å utføre gjøremål i hverdagen som å håndtere penger, vaske tøy og lage varm mat. Det kan oppstå utrygge situasjoner, for eksempel når det gjelder sikkerhet i hjemmet og bilkjøring.
Beaivválaš barggut Demeansabuohcci ja oapmahaččat fuomášit ahte leat váddásat bargat beaivválaš bargguid nugo gieđahallat ruđa, bassaladdat ja málestit. Sáhttet čuožžilit váralaš dilálašvuođat, ovdamearkka dihtii go lea sáhka sihkkarvuođas ruovttus ja biilavuodjimis.
Væremåte Det kan også skje endringer i væremåte og personlighet og oppstå vanskelige situasjoner på grunn av ukritisk atferd.
Láhttenvuohki Láhttenvuohki ja luondu sáhttá rievdat ja sáhttet čuožžilit váttes dilálašvuođat eahpekritihkalaš láhttema geažil.
Kontakt og samvær Endringene vil få konsekvenser for kommunikasjon og samvær.
Oktavuohta ja ovttastallan Rievdadusat sáhttet váikkuhit gulahallamii ja ovttastallamii.
Perspektivet og forståelsen til en person med demens endres i løpet av sykdommen og slår forskjellig ut ved ulike demenssykdommer.
Demeansabuohcci perspektiiva ja áddejupmi rievdá dávdda áigge ja dat ovdána iešguđet láhkai iešguđet demeansadávddain.
Ulike typer demens
Iešguđetlágan demeanssat
Alzheimers demens er den vanligste demenssykdommen, og den utvikler seg oftest langsomt over mange år.
Alzheimera demeansa lea dábáleamos demeansadávda, ja dat ovdána dávjjimusat njozet máŋggaid jagiid badjel.
Spesielt vil områder som er viktig for hukommelse tidlig bli skadet.
Erenoamážit billašuvvet oasit mat leat dehálaččat muitui, árrat.
Vaskulær demens skyldes forstyrrelser i blodforsyningen til hjernen oftest i form av en blodpropp eller en blødning i hjernen.
Vaskuleara demeanssa sivvan leat hehttehusat varrajohtimis vuoiŋŋamaččaide dávjjimusat varrabunci dahje vuoiŋŋašvardima geažil.
Symptomene på demens vil variere ut fra hvor stor skaden blir og hvor i hjernen skaden oppstår.
Demeansasymptomat rievddadit das man stuorrát vahágat leat ja gos vuoiŋŋamaččain dat leat.
Frontotemporal demens skyldes skader i fremre områder av hjernen og kjennetegnes av endringer i måten man opptrer på og i personlighet.
Frontotemporála demeanssa sivvan leat vahágat vuoiŋŋamaččaid ovdaosiin, ja daid dovdomearkkat leat rievdadusat láhttenvuogis ja luonddus.
Hukommelsen kan være relativt godt bevart.
Muitu gal sáhttá leat oalle buorre.
Dette er den vanligste formen for demens hos personer som er under 50 år.
Dát lea dábáleamos demeansa olbmuin geat leat vuollil 50 jagi.
Demens med lewylegemer oppstår ved skade i hjernebarken og i dypere deler av hjernen.
Demeansa lewygáhppálagaiguin šaddá go vuoiŋŋašgarra ja čiekŋalat oasit vuoiŋŋamaččain vaháguvvet.
I tillegg til hukommelsesproblemer kjennetegnes denne typen demens gjerne av episoder med synshallusinasjoner, skiftende grad av våkenhet og forstyrret søvnmønster.
Muitinváttisvuođaid lassin leat dánlágan demeanssa dovdomearkkat neahkameahttumiid oaidnin, gozuidvuohta rievddada ja oađđindábit muosehuhttojuvvojit.
I tillegg kan det oppstå kroppslige symptomer som stivhet og treghet.
Dasa lassin sáhttet čuožžilit rumašlaš symptomat nugo stiivvisvuohta ja hilljánvuohta.
Det er også en rekke andre tilstander som kan gi demenslignende symptomer, slik at det er viktig med en grundig utredning før demensdiagnose kan settes av lege.
Leat maiddái olu eará dilit mat sáhttet addit demeansalágan symptomaid, nu ahte vuđolaš guorahallan lea dehálaš ovdalgo doavttir bidjá pasientii demeansadiagnosa.
Det er ingen medisiner som kan kurere demens, men det finnes legemidler som for noen kan forsinke utviklingen av symptomer og gi en viss bedring i en periode.
Eai gávdno dálkasat mat sáhttet dálkkodit demeanssa, muhto gávdnojit dálkasat mat muhtumiidda sáhttet maŋidit symptomaovdáneami ja buoridit olbmo muhtun áigodahkii.
Et tilrettelagt miljø, fysisk aktivitet og andre meningsfulle aktiviteter, vil være av betydning for å kunne fungere best mulig i hverdagen.
Heivehuvvon biras, lihkadeapmi ja eará jierpmálaš doaimmat leat dehálaččat vai olmmoš sáhttá doaibmat buoremus lági mielde árgabeaivvis.
Legeundersøkelse og utredning Det er viktig med legeundersøkelse ved mistanke om demens.
Doavttiriskkadeapmi ja guorahallan Lea dehálaš doavttiriskkademiin go balaha demeanssa.
Diagnostisering er av stor betydning fordi:
Diagnosabidjan lea dehálaš danne go:
1. En kan finne eventuelt andre årsaker til hukommelsessvikt som depresjon, svulster, infeksjoner og bivirkning av legemidler, som kan behandles.
1. Olmmoš sáhttá gávdnat vejolaš eará sivaid muittohuvvamii, nugo deprešuvdna, šattolmasat, infekšuvnnat ja dálkasiid liigeváikkuhusat, maid sáhttá dálkkodit.
2. Noen symptomer ved demens er det mulig å behandle, som for eksempel hallusinasjoner, angst og depressive symptomer.
2. Muhtun demeansasymptomaid sáhttá dálkkodit, nugo hallusinašuvnnat, balu ja depressiiva symptomat.
3. Noen legemidler kan være aktuelle for å bedre enkelte symptomer ved demens eller for å forebygge nye hjerneslag.
3. Muhtun dálkasat sáhttet leat áigeguovdilat geahpedit muhtun demeansasymptomaid dahje eastadit ođđa vuoiŋŋaščaskkástagaid.
4. Det gjør det lettere å gi riktig informasjon til personer med demens og deres pårørende
4. Šaddá álkit addit rivttes dieđuid demeansabuhcciide ja sin oapmahaččaide.
5. Personer med demens og deres pårørende vil få visshet ved mistanke om demens og det kan bli enklere å planlegge dagliglivet.
5. Demeansabuohccit ja sin oapmahaččat besset vissásit diehtit jus balahit demeanssa, ja dat sáhttá álkidahttit beaivválaš eallima plánema.
6. Det blir lettere for omgivelsene å forstå situasjonen, slik at personen med demens og pårørende kan få støtte fra familie og nettverk og tilpassede helse- og omsorgstilbud.
6. Šaddá álkit lagaš birrasii áddet dili, vai demeansabuohcci ja oapmahaččat sáhttet oažžut doarjaga bearrašis ja fierpmádagas ja heivehuvvon dearvvašvuođa- ja fuollabálvalusaid.
Helsedirektoratet har utviklet en nasjonal faglig retningslinje om demens.
Dearvvašvuođadirektoráhtta lea ráhkadan nationála fágalaš njuolggadusaid demeanssa birra.
Der anbefales det bl.a. at kommunen bør etablere ordninger for å sikre utredning og oppfølging av personer med demens og at pårørende bør tilbys oppfølging.
Doppe ávžžuhuvvo earret eará ahte gielda berre ásahit ortnegiid vai sihkkarastá demeansabuhcciid guorahallama ja čuovvoleami, ja vai oapmahaččaide fállojuvvo čuovvoleapmi.
Som hovedregel anbefales det at utredning ved mistanke om demens utføres av pasientens fastlege i samarbeid med personell fra kommunens øvrige helse- og omsorgstjeneste.
Váldonjuolggadussan ávžžuhuvvo ahte pasieantta fástadoavttir ovttas gieldda eará dearvvašvuođa- ja fuollabálvalusa bargiiguin guorahallet jus pasieanttas balahit demeansa.
Ifølge den faglige retningslinjen bør spesialisthelsetjenesten utrede personer med mistanke om demens, blant annet når det er kompliserte/atypiske tilfeller av kognitiv svikt, yngre personer under 65 år.
Fágalaš njuolggadusaid vuođul berre spesialistadearvvašvuođabálvalusa guorahallat olbmuid jus balahuvvo demeansa, maiddái go lea sáhka váttes/eahpedábálaš/earálágan áššiin nugo kognitiiva massin, nuorat olbmot vuollil 65 jagi.
Dette gjelder også når personens språk, utdanningsnivå og/eller kultur er en barriere for utredningen i primærhelsetjenesten.
Dát gusto maiddái go olbmo giella, oahppodássi ja/dahje kultuvra heađuštit guorahallama vuođđodearvvašvuođabálvalusas.
Utredningen består av både fysiske undersøkelser, blodprøver og bildeundersøkelse av hjernen.
Guorahallamis leat sihke fysalaš iskkadeamit, varraiskosat ja govvaguorahallamat vuoiŋŋamaččain.
Undersøkelsene kan også avdekke om det er andre årsaker til de endringer som skjer.
Iskkadeamit sáhttet maiddái almmustahttit leat go eará sivat dáhpáhuvvi rievdadusaide.
I tillegg kartlegges blant annet hukommelse og språk med psykologiske tester og fungering i dagliglivet.
Dasa lassin kártejuvvojit maiddái muitu ja giella psykologalaš iskosiiguin ja doaibmamii árgabeaivvis.
Oppfølging etter diagnose Det er lege som har hovedansvar for å sikre utredning og medisinsk oppfølging.
Čuovvoleapmi go lea ožžon diagnosa Doaktáris dat lea váldoovddasvástádus sihkkarastit guorahallama ja medisiinnalaš čuovvoleami.
I tillegg kan kommunen organisere deler av tjenestene som tverrfaglig team/koordinator som bistår lege i utredning og legger til rette for at oppfølging i hjemmet tilbys etter demensdiagnose er satt.
Dasa lassin sáhttá gielda organiseret oasi bálvalusain nugo fágaidrasttildeaddji joavkku/koordináhtora mii veahkeha doaktára guorahallat ja láhčá dili fállat čuovvoleami ruovttus maŋŋá go pasieanta lea ožžon demeansadiagnosa.
Kommunens helse- og omsorgstjenester skal være helhetlige og koordinerte.
Gieldda dearvvašvuođa- ja fuollabálvalusat galget leat ollislaččat ja koordinerejuvvon.
Helse- og omsorgspersonell skal legge til rette for at personen med demens sine individuelle rettigheter, preferanser og behov, ivaretas gjennom personsentrert omsorg og behandling.
Dearvvašvuođa- ja fuollabargit galget láhčit dili nu ahte demeansabuohcci individuála vuoigatvuođat, preferánssat ja dárbbut áimmahuššojuvvojit personguovdilastin fuola ja dálkkodeami/divššu bokte.
Når en person får en demensdiagnose og av den grunn får behov for tjenester fra kommunen, vil en rekke rettigheter være viktige å ha kjennskap til både for den enkelte og pårørende.
Go olmmoš oažžu demeansadiagnosa ja danne dárbbaša bálvalusaid gielddas, de lea dehálaš ahte sihke pasieanta ja oapmahaččat dovdet moanaid vuoigatvuođaid.
Ettersom sykdommen utvikler seg, vil personer med demens kunne få et tiltagende behov for hjelp til å ivareta egne interesser, som for eksempel til å styre økonomien og/eller ta viktige beslutninger om mer personlige forhold.
Dađistaga go dávda ovdána, de demeansabuohccit dárbbašit eanet ahte eanet veahki áimmahuššat iežaset áššiid, nugo nannet ekonomiija ja/dahje dahkat dehálaš mearrádusaid persovnnalaš dili hárrái.
Det er en rettighet å få nødvendig informasjon i en form som er tilpasset pasientens kultur- og språkbakgrunn for at pasienten skal forstå innholdet av informasjonen.
Olbmos lea vuoigatvuohta oažžut dárbbašlaš dieđuid mat leat heivehuvvon pasieantta kultur- ja gielladuogážii vai pasieanta ádde dieđuid sisdoalu.
Samisktalende helsepersonell eller tolk vil kunne være nødvendige tiltak for å oppfylle denne rettigheten for pasienter med samisk kultur- og språkbakgrunn.
Sámegielat dearvvašvuođabargit dahje dulka sáhttet leat dárbbašlaš doaibmabijut ollašuhttit dán vuoigatvuođa pasieanttaide geain lea sámi kultur- ja gielladuogáš.
Samelovens § 3-5 gir rett til å bli betjent på samisk dersom man ønsker det, ved lokale og regionale offentlige helse- og sosialinstitusjoner innenfor det samiske forvaltningsområdet.
Sámelága § 3-5 addá vuoigatvuođa oažžut bálvalusa sámegillii, jus dan háliida, báikkálaš ja guovlulaš almmolaš dearvvašvuođa- ja sosiálaásahusain sámegiela hálddašanguovllus.
Omfattende tiltak for å hindre spredning av koronaviruset - helsenorge.no
Doaibmabijut eastadit koronavirusa njoammumis - helsenorge.no
Gradvis gjenåpning
Rahpan dađi mielde
Torsdag 7. mai 2020 la regjeringen fram en plan for videre håndtering av covid-19 i Norge.
Duorastaga miessemánu 7. beaivvi 2020 almmuhii ráđđehus plána dasa movt viidáseappot gieđahallat covid-19 doaimmaid Norggas.
Det er lagt opp til en kontrollert og trinnvis gjenåpning av samfunnet og en plan for justering av koronatiltakene.
Plána lea dađi mielde ja kontrolla vuolde ja cehkiid mielde rahpat servodatdoaimmaid ja lea maid plána dasa movt dađi mielde muddet koronadoaimmaid.
Tiltakene som er satt i verk har hatt god effekt.
Čađahuvvon doaibmabijuin lea leamaš buorre ávki.
Derfor har regjeringen laget en plan for trinnvis gjenåpning av samfunnet fram mot sommeren.
Danne lea ráđđehus ráhkadan plána dasa movt servodat galgá dađi mielde rahppojuvvot geasi guvlui.
Det er helt avgjørende at vi fortsatt følger helsemyndighetenes råd om å holde avstand, vaske hendene og holde oss hjemme når vi er syke.
Lea áibbaš dárbbašlaš ahte álbmot ain čuovvu eiseválddiid rávvagiid doalahit gaskka ja gieđaid bassat, ja bissut ruovttus go leat buohccit.
Skal vi kunne fortsette gjenåpningen av samfunnet må vi være ekstra nøye for at vi fortsatt skal ha kontroll på smittesituasjonen.
Jus mii galgat sáhttit rahpat ain eanet servodatdoaimmaid, de fertet mii ain leat erenoamáš dárkilat vai ain eastadit njoammuma.
Vi må fortsatt holde avstand og ha god håndhygiene
Mii fertet ain doalahit gaskka ja atnit buori giehtačorgatvuođa
I virksomheter som gjenåpner skal egne standarder for smittevern følges.
Doaimmat mat rahppojuvvojit fas galget čuovvut sierra njoammuneastadeami njuolggadusaid.
Utenfor disse virksomhetene er det viktig at alle fortsetter å følge de grunnleggende rådene for smittevern og holder god avstand til andre og vasker hendene jevnlig.
Muđui servodagas lea deaŧalaš ahte buohkat ain čuvvot njoammuneastadeami vuođđorávvagiid ja doalahit gaskka earáide ja dávjá basset gieđaid.
Når vi er sammen i private lag, bør vi ikke være mer enn 20 personer samlet, og vi bør holde en avstand på minst en meter mellom oss, og mer der det er mulig.
Go čoagganit priváhta dilálašvuođain, de eat berre leat eambbo go 20 olbmo čoahkkanit ovtta sadjái, ja dalle berrejit doalahit unnimusat 1 mehtera gaskka nuppi olbmui, ja eambbo doppe gos lea vejolaš.
Rådet om avstand gjelder ikke for personer som lever sammen til vanlig.
Dat ii guoskka olbmuide geat muđui orrot ovttas.
Vi har i fellesskap fått kontroll på smittespredningen.
Mii leat ovttas nagodan oažžut njoammuma kontrolla vuollái.
Derfor velger regjeringen å lette på de strenge tiltakene.
Danne vállje ráđđehus ložžet daid garra doaibmabijuid mat leat leamaš.
Målet er at flest mulig aktiviteter og virksomheter som har vært stengt, kan åpne før sommeren.
Mihttun lea ahte nu olu doaimmat ja aktivitehtat go vejolaš sáhtáše fas rahppojuvvot ovdal geasi.
Dette forutsetter at vi fortsatt har kontroll på smittesituasjonen.
Dat eaktuda ahte mii ain nagodit doalahit njoammundilálašvuođaid kontrolla vuolde.
Fra og med 7. mai gjelder følgende
Rievdadusat miessemánu 7. beaivvi 2020 rájes
Fra 7. mai ble det tillatt med arrangementer på offentlig sted for inntil 50 personer og inntil 20 personer i private sammenhenger.
Miessemánu 7. beaivvi rájes lea lohpi doallat lágidemiid almmolaš báikkiin gosa sáhttet gitta 50 olbmo čoahkkanit.
Les hele pressemeldingen om nye råd og retningslinjer for arrangementer fra regjeringen her.
Loga dás ráđđehusa preassadieđáhusa mas leat ođđa rávvagat ja njuolggadusat doaluid birra.
Anbefalt størrelse på grupper i private sammenhenger økes fra fem til maksimalt 20 personer, forutsatt at man kan holde minst én meter avstand eller mer mellom personer som ikke bor sammen til vanlig.
Priváhta oktavuođain sáhttet dál gitta 20 olbmo čoahkkanit, jus fal lea vejolaš doalahit unnimusat 1 mehtera gaskka dahje eambbo.
Dette innebærer også at treninger og annen organisert idrettsaktivitet kan gjennomføres for inntil 20 personer som holder minst én meter avstand.
Dát mearkkaša maid ahte hárjehallamat ja eará organiserejuvvon valástallamat sáhttet čađahuvvot gitta 20 olbmuin geat dollet unnimusat 1 mehtera gaskka.
Her er det Helsedirektoratets anbefalinger og idrettens egne retningslinjer som gjelder.
Dákko gustojit Dearvvašvuođadirektoráhta ávžžuhusat ja valáštallama iežaset njuolggadusat.
Idrettshaller kan åpne. Det er forbud mot bruk av garderober i idrettshaller.
Valástallanhállat sáhttet rahppojuvvot. Ii leat lohpi geavahit valáštallanhállaid molssodan- ja riššudanlanjaid.
Det tillates arrangementer med inntil 50 deltakerne på offentlig sted, der deltakerne kan holde minst én meter avstand til hverandre, det er mulig å gjennomføre god hygiene og det er en ansvarlig arrangør.
Lea lohpi lágidit doaluid gos leat gitta 50 oasseváldi almmolaš báikkis, gos sii sáhttet doallat unnimusat 1 mehtera gaskka ja gos lea ovddasvástideaddji lágideaddji.
Dette gjelder alle typer arrangementer, også idrettsarrangementer som stevner, cuper og kamper.
Dat guoská buotlágan doaluide, maiddái valáštallamiidda, cupaide ja gilvvohallamiidda.
Ansatte eller oppdragstakere som står for gjennomføringen av arrangement på offentlig sted skal ikke regnes som en del av arrangementet.
Bálkáhuvvon virggehasat dahje bargit geat čađahit lágideami almmolaš báikkis, eai galgga rehkenastojuvvot doaluid lohkui.
Deres rolle bør avklares i egne bransjestandarder.
Sin rolla berre čielggaduvvot doibmii gullevaš sierra njuolggadusain.
Forbudet mot utenlandsreiser for helsepersonell oppheves.
Dearvvašvuođabargiid olgoriikkamátkkiid gielddus heaittihuvvo.
Utenlandsreiser frarådes fortsatt fram til 20. august.
Ain ávžžuhuvvo ahte eat vuolgge eará riikkaide.
Personer som har vært i utlandet, må i karantene ved hjemkomst.
Olbmot geat leat leamaš olgoriikkas, galget karantenii go bohtet ruoktot.
Karanteneplikten endres fra 14 til 10 døgn.
Karantenegeatnegasvuohta oaniduvvo 14 beaivvis 10 beaivái.
Personer som er nærkontakter til en person med bekreftet smitte skal i karantene.
Olbmot geat leat leamaš lahkosis olbmo geasa lea duođaštuvvon njommon covid-19 galget karantenii.
Du blir regnet som nærkontakt dersom en du har vært sammen med får symptomer på covid-19 innen 48 timer etter dere møttes, og dere var nærmere enn to meter i 15 minutter eller mer.
Don rehkenastojuvvot dakkárin gii lea leamaš lahkosis jus okta gean lahka don leat leamaš, oažžu covid-19 mearkkaid 48 diimmu sisa dan rájes go doai deaivvadeidde, ja jus doai leidde goabbat guoibmáde lagabus go 2 mehtera 15 minuhta dahje guhkit.
Du blir også regnet som nærkontakt dersom du har vært i direkte fysisk kontakt (som håndhilsing eller klemming) eller vært i fysisk kontakt med sekreter som spytt, svette, snørr, slim og tårer fra den syke.
Don rehkenastojuvvot maiddái lahkosis leamaš jus leat fysalaččat guoskan (nugo buorástahttán dahje salastan) dahje leat fysalaččat guoskan buohcci olbmo rumašgolgosiidda (čolga, bivastat, njuolggat, šliivi ja gatnalat).
Man skal fortsatt i karantene hvis man har vært i kontakt med smittede personer med mindre enn to meters avstand i mer enn 15 minutter.
Maiddái dalle gusto karantena jus leat leamaš lagabus go 2 mehtera covid-19 njoammuduvvon olbmo guhkit go 15 minuhta.
Det gis unntak fra karanteneplikten i seks måneder for personer som har gjennomgått covid-19.
Olbmot geain lea leamaš covid-19 čuldojuvvojit karantenegeatnegasvuođas guhtta mánu.
Arbeidsgivere bør sikre at de ansatte kan holde en avstand på minst én meter i hele arbeidstiden.
Bargoaddit berrejit sihkkarastit ahte bargit dollet unnimusat 1 mehtera gaskka olles bargoáiggi.
I områder av landet der de ansatte er avhengig av å bruke offentlig transport, oppfordres arbeidsgivere å legge til rette for hjemmekontor og elektronisk møtevirksomhet i så stor grad som mulig, med fysisk tilstedeværelse på arbeidsplassen bare når det er nødvendig.
Guovlluin go bargit fertejit čuovvut almmolaš sáhtu, ávžžuhuvvojit bargoaddit lágidit diliid ruovttukantuvrraide ja elektrovnnalaš čoahkkimiidda dan muddui go vejolaš, ja nu ahte bargosadjái berrejit boahtit dušše dalle go lea dárbbašlaš.
Dette gjelder særlig i Oslo-området og i andre byer med press i kollektivtrafikken.
Dat guoská erenoamážit Oslo-guvlui ja eará gávpogiidda gos oallugat čuvvot kollektiiva sáhtuid.
Fra og med 11. mai gjelder følgende
Miessemánu 11. beaivvi rájes leat čuovvovaš rievdadusat:
Alle grunnskoler og videregående skoler åpnet for alle trinn i løpet av uke 20 (innen 15. mai).
Buot vuođđoskuvllat ja joatkkaskuvllat galget rahppojuvvot 20. vahkku mielde (miessemánu 15. beaivvi sisa).
Smittevernreglene skal følges, noe som kan bety at ikke alle elevene kan være på skolen samtidig.
Njoammuneastadeami njuolggadusat galget čuvvojuvvot, ja dat sáhttá mearkkašit ahte eai buot oahppit sáhte leat skuvllas oktanaga.
Voksenopplæringen og opplæringsordningene i introduksjonsloven for flyktninger kunne også åpne i uke 20 (innen 15. mai).
Rávisolbmuidoahpahus ja báhtareddjiid oahpahusortnegat sáhttet maid rahppojuvvot 20. vahkku mielde (miessemánu 15. beaivvi sisa).
Folkehøgskoler holdes stengt ut skoleåret, med unntak av kortkursene.
Álbmotallaskuvllat dollojuvvojit gitta skuvlajagi loahpa rádjái, earret oanehiskurssat.
Kjøreskoler og annen føreropplæring kan åpne.
Vuodjinskuvllat ja eará vuodjinoahpahus sáhttá fas álggahuvvot.
De skal følge smittevernkravene som gjelder for andre virksomheter med en-til-en-kontakt.
Dat galget čuovvut njoammuneastadeami njuolggadusaid mat gusket doaimmaide main lea ovttain olbmuin hávális dahkamuš.
Det tas sikte på at bingohaller og lignende kan åpne.
Plána lea ahte bingohállat ja dakkárat sáhttet rahppojuvvot.
Lærestedene skal følge kravene til smittevernfaglig forsvarlig drift.
Oahpposadji galgá čuovvut njuolggadusaid njoammuneastadanfágalaš dohkálaš doaimma birra.
Det er publiseres en veileder for idretten, med vekt på barne- og ungdomsidretter som innebærer fysisk kontakt, slik som for eksempel fotball.
Valáštallama várás galgá almmuhuvvot bagadus, mas vuoruhuvvo mánáid- ja nuoraidvaláš¬tallan gos lea fysalaš oktavuohta, ovdamearkka dihte spábbačiekčan.
Målet er at barn og unge i noe større grad kan drive med idretten sin på mer normal måte enn i dag, for eksempel spille kamp mot de andre på laget sitt.
Mihttun lea ahte mánát ja nuorat galget eambbo dábálaš vugiin go odne beassat doaimmahit valáštallama, omd. spábbačiekčamiid iežaset joavkku miellahtuid vuostá.
Dette skal skje på en smittevernfaglig trygg måte.
Dat galgá dáhpáhuvvat njoammuneastadanfágalaš dohkálaš vuogi mielde.
Fra og med 1. juni tas det sikte på å gjøre følgende endringer
Geassemánu 1. beaivvi rájes lea áigumuš čađahit čuovvovaš rievdademiid:
Serveringssteder som ikke selger mat kan åpne, så lenge de kan holde regelen om avstand på minst én meter.
Guossohanbáikkit gos ii vuvdojuvvo biebmu, sáhttet rahppojuvvot, go fal čuvvot njuolggadusa unnimusat 1 mehtera gaskka birra.
Det skal stilles krav i forskrift om sitteplasser og bordservering.
Láhkanjuolggadus čohkkánsajiid ja beavdái buktima birra galgá ásahuvvot.
Fornøyelsesparker kan åpne.
Suohtastallanpárkkat sáhttet rahppojuvvot.
Det åpnes for organisert svømming, inkludert skolesvømming.
Organiserejuvvon vuodjan, ja skuvlavuojadeapmi sáhttá rahppojuvvot.
Fra og med 15. juni tas det sikte på å gjøre følgende
Geassemánu 15. beaivvi rájes lea čuovvovaš áigumuš:
Det åpnes for arrangementer med opptil 200 personer.
Sáhttá lágidit doaluid gos leat gitta 200 olbmo.
Intensjon om å åpne treningssentre, forutsatt at helsemyndighetene i samarbeid med bransjen har kommet fram til forsvarlige smitteverntiltak.
Áigumuš rahpat hárjehallanguovddážiid, jus fal dearvvašvuođaeiseválddit ovttas doaimmahagaiguin leat soahpan dohkálaš njoammuneastadannjuolggadusaid.
Intensjon om å åpne badeland og svømmehaller generelt for publikum, forutsatt at helsemyndighetene i samarbeid med bransjen har kommet fram til forsvarlige smitteverntiltak.
Áigumuš rahpat vuojadanguovddážiid ja vuojadanbasseaŋŋaid almmolaš atnui, jus fal dearvvašvuođaeiseválddit ovttas doaimmahagaiguin leat soahpan dohkálaš njoammuneastadannjuolggadusaid.
Seriespill i toppfotballen blir tillatt fra 16. juni, etter unntak i covid-19-forskriften.
Ráidočiekčamiid lea lohpi lágidit geassemánu 16. beaivvi rájes, covid-19 njuolggadusas čuoldima vuođul.
Skoler og barnehager
Skuvllat ja mánáidgárddit
Barnehager, alle trinn i grunnskolen, skolefritidsordninger og videregående skoler er nå gjenåpnet.
Miessemánu 15. beavvi rádjái galget buot ceahkit vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas rahppojuvvot.
Forutsetningen er at dette kan gjøres på en smittevernfaglig forsvarlig måte.
Eaktun lea ahte dat sáhttá dahkkojuvvot oadjebasat njoammunsuodjalusa hárrái.
Det skal være trygt å sende barn og unge på skolen, og det skal være trygt for de ansatte på skolen å gå på jobb.
Galgá oadjebasat sáhttit sáddet mánáid skuvlii, ja skuvlla bargit galget sáhttit oadjebasat mannat bargui.
Smittevernveilederen for ungdomsskole og videregående skole kan du lese her.
Njoammuneastadeami bagadusa nuoraidskuvlii ja joatkkaskuvlii sáhtát lohkat dás.
Norsk barnelegeforening har i samråd med Folkehelseinstituttet utarbeidet en oversikt over ulike diagnoser hos barn og unge, og om det eventuelt skal tas spesielle hensyn.
Norgga mánáiddoaktáriid searvi lea ovttasráđiid Álbmotdearvvašvuođainstituhtain ráhkadan listtu en mánáid ja nuoraid diagnosain, ja man muddui berre daid erenoamážit vuhtii váldit.
Andre virksomheter
Eará doaimmat
Fra 27. april fikk virksomheter hvor det er én-til-én-kontakt, som for eksempel frisør, hudpleie, massasje og føreropplæring, holde åpent hvis krav om smitteverntiltak følges.
Cuoŋománu 27. beaivvi rájes sáhttet doaimmat gos lea ovttain olbmuid hávális oktavuohta, nu go ovdamearkka dihte vuoktačuohppit, liikedikšun ja deahkkeruvven, doallat rabas jus čuvvot njoammuneastadandoaimmaid gáibádusaid.
For å kunne holde åpent må virksomheter som tilbyr frisør-, hudpleie, tatoverings- og hulltakingstjenester og så videre, drives på en smittevernfaglig forsvarlig måte.
Vai sáhttet doallat rabas, de fertejit doaimmahagat nugo vuoktačuohppit, liikedikšun, tatoveren- ja ráigandoaimmat jna. doaimmahuvvot dohkálaččat njoammuneastannjuolggadusaid mielde.
Det er utarbeidet en smittevernveileder for smittevernfaglig forsvarlig drift i virksomheter med én-til-én-kontakt som frisører, kroppspleie mv. I veilederen gis det råd om hvordan virksomheter på en forsvarlig måte kan ivareta smittevernet og forebygge spredning av covid-19.
Lea ráhkaduvvon njoammuneastadanbagadus njoammuneastadanfágalaš dohkálaš doaimma hárrái doaimmahagaide mat fállet divššu ovtta olbmui hávális, nugo vuoktačuohppit, rumašdikšun jna. Bagadusas rávvejuvvo movt doaimmahagat sáhttet dohkálaččat eastadit njoammuma ja covit-19 leavvama.
Målet er å beskytte kunder og ansatte og begrense smittespredning.
Ulbmilin lea suodjalit kundariid ja bargiid ja hehttet njoammuma buoremus lági mielde.
Virksomheter hvor helsepersonell som tannleger, fysioterapeuter, psykologer og andre har én-til-én-kontakt, kan nå møte pasientene sine ansikt til ansikt, forutsatt at en bransjestandard for smittevern blir fulgt.
Doaimmat gos dearvvašvuođabargit nugo bátnedoaktárat, fysioterapauttat, psykologat ja earát geain lea ovttain olbmuin lahka oktavuohta hávális, sáhttet dál fas deaivat iežaset pasieanttaid čalmmát, jus fal čuvvot dábálaš njoammuneastadandoaimmaid.
Veileder for smittevernfaglig forsvarlig drift av helsevirksomheter med én-til-én kontakt.
Lea ráhkaduvvon bagadus njoammunestadeapmi dearvvašvuođadoaimmain gos lea dahkamuš ovttain olbmuin hávális.
Veilederen gjelder også for tannhelsepersonell, men disse har i tillegg fått utarbeidet egne anbefalinger for tannhelsetjenesten.
Bagadus guoská maid bátnedivššohagaide, muhto sidjiide leat ráhkaduvvon lassi njuolggadusat bátnedivššohagaide.
Arrangementer, helsetjenesten, alternativt oppholdssted
Doalut, dearvvašvuođabálvalus, molssaevttolaš orrunsajiid
Kultur- og idrettsarrangementer
Kultur- ja valáštallandoalut
Idrettsaktiviteter kan gjennomføres når Helsedirektoratets anbefalinger om avstand og grupper følges.
Valáštallandoaimmat sáhttet čađahuvvot go fal čuvvot Dearvvašvuođadirektoráhta ávžžuhusaid gaskka doallama ja joavkosturrodaga hárrái.
Korps, kor, band og orkester kan gjennomføre musikkøvelser i tråd med Veileder for smittevern for musikkøvelser.
Korpsat, koarat ja musihkkajoavkkut sáhtte čađahit musihkkahárjehallamiid Musihkkahárjehallamiid njoammuneastadanbagadusa mielde.
Regjeringen vil fortsette å bygge opp kapasitet i helsetjenesten for å kunne håndtere et stort antall pasienter – spesielt pasienter med behov for intensivbehandling.
Ráđđehus áigu ain buoridit dearvvašvuođabálvalusaid kapasitehta nu ahte nagodit váldit vuostá olu pasieanttaid – erenoamážit pasieanttaid geat dárbbašit intensiivadivššu.
Helsetjenesten skal ikke bare sørge for behandling for dem som blir syke som en følge av koronaviruset.
Dearvvašvuođabálvalus ii galgga dušše fuolahit sin geat buohccájit koronavirusa geažil.
Personer som har kreft, kroniske lidelser eller blir utsatt for ulykker skal også få den behandling de trenger. Sykehusene planlegger for mer normal drift og mer planlagt behandling der det er mulig.
Olbmot geain lea borasdávda, bissovaš buozanvuođat dahje gártet lihkohisvuhtii, galget maid oažžu dan divššu ja veahki maid dárbbašit. Buohcciviesut sáhttet dál fas ráhkkanit dábálaš doaimmaide ja plánejuvvon divššuide dan muddui go lea vejolaš.
Kommunene har begynt arbeidet med å gjenopprette mer normal aktivitet i helse- og omsorgstjenesten.
Maiddái suohkanat sáhttet fas álggahišgoahtit dábálaš doaimmaid dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggis.
Alternativt oppholdssted. Foresatte som krysser landegrenser for å ha samvær med mindreårige barn, skal ikke i karantene på ordinært vis.
Molssaevttolaš orrunsadji. Váhnemat/ovddasteaddjit geat rasttildit riikkarájiid ovttastallan dihte vuolleahkásaš mánáiguin, eai galgga dábálaš karantenii.
Ved bruk av offentlig kommunikasjon kan smitte skje før (venteområde, holdeplass, ombordstigning), under eller etter (avstigning, bagasjeutlevering) reisen.
Almmolaš sáhtuid oktavuođas sáhttá dávda njoammut ovdal (vuordinlanjain, vuordinsajis ja sisa manadettiin), mátkki vuolde dahje maŋŋel mátkki (olggos manadettiin, gálvvu viežžama oktavuođas).
Det aller viktigste smitteverntiltaket er at du holder deg hjemme hvis du er syk.
Buot deaŧaleamos njoammuneastadanvuohki lea ahte buohcci olbmot bissot ruovttus.
Helsedirektoratet vil utarbeide en veileder for besøk i helse- og omsorgsinstitusjoner og åpning av dagaktivitetstilbud.
Dearvvašvuođadirektoráhta áigu ráhkadit bagadusa dearvvašvuođa- ja fuolahusásahusain guossis fitnama birra ja beaivefálaldagaid rahpama birra.
Veilederen skal legge til rette for at beboere og pasienter kan få besøk og at brukere kan få et dagtilbud, samtidig som nødvendige smittevernhensyn blir ivaretatt.
Áigumuš lea ahte dilálašvuođat galget lágiduvvot nu ahte ássiid luhtte galget guossit sáhttit fitnat ja ahte geavaheaddjit galget sáhttit oažžut beaivefálaldaga, seammás go njoammuneastadeapmi fuolahuvvo.
for barn mellom 6 – 12 år
dutnje gaskal 6 – 12 jagi
Dette nettstedet handler om kristen tro og samisk kultur.
Neahttabáiki lea kristtalaš oskku ja sámi kultuvrra birra.
Klikk på ulike tema for å finne ut mer: Lavvo, bjørk, vann, bål, sol, jord og kirke.
Go deaddilat ovdasiiddus lávu, soagi, čázi, dola, eatnama, beaivváža dahje girku, de ihtá sisdoallu.
Nettstedet har fire språkversjoner: sørsamisk, lulesamisk, nordsamisk og norsk.
Neahttabáiki lea njealji gillii: lullisámegillii, julevsámegillii, davvisámegillii ja dárogillii.
Samisk e-trosopplæring er utviklet av Samisk Kirkeråd i Den norske kirke.
Sámi e-oskooahpahusa lea Sámi girkoráđđi ráhkadan, Norgga girku olis.
Samiske barn og unge skal være subjekt i sin egen trosopplæring.
Sámi mánát ja nuorat galget ieža leat oasseváldin oskooahpahusas.
Opplæringen skal være forankret i samisk erfaring og lokalt samisk kirkeliv.
Oahpahusa vuođđun galget leat sámi vásihusat ja báikkálaš sámi girkoeallin.
Samisk åndelighet skal være en hjelp til livsorientering og livstolkning.
Sámi vuoiŋŋalašvuohta galgá veahkehit eallimis birget.
Samisk e-trosopplæring er utviklet med støtte fra Størst av alt - trosopplæring i Den norske kirke.
Sámi e-oskooahpahusa ráhkadeami lea ruhtadan Norgga girku oskooahpahus Buot stuorámus.
Trosopplæring er et av Den norske kirkes hovedsatningsområder.
Oskooahpahus lea okta Norgga girku váldobargguin.
Det utarbeides nå en systematisk trosopplæring for alle døpte mellom 0-18 år, som skal legge til rette for at barn og unge kan utvikle sitt forhold til troen og den kirken de er en del av.
Dál girku hukse vuogádatlaš oskooahpahusa buohkaide, geat leat gásttašuvvon ja leat 0-18 jagi. Nu girku láhčá vejolašvuođa mánáide ja nuoraide ovddidit iežaset oskku ja gullevašvuođa girkui, masa sii gullet.
Videre kan du lese om hvem som er bidragsytere.
Loga geat e-oskooahpahusa lea leamaš mielde ráhkadeamen.
Les mer !
Loga eanet !
Musikk: Denne tjenesten tilbys av Samisk kirkeråd.
Musihkka: Dát bálvalus lea Sámi girkoráđi.
Musikken er gjengitt med tillatelse fra TONO Uautorisert lenking, videreføring eller kopiering er ulovlig.
Musihkkačuojaheapmi dahkkojuvvo TONO lobi mielde. Lea gildojuvvon liŋket autoriserekeahtes vugiin, viidáset addit dahje máŋget.
Spill: Norsk Søndagsskoleforbund har utviklet spillene.
Spealut: Norgga Sotnabeaiskuvlalihttu lea spealuid ovdánahttán.
Utarbeidet av Kommunion as.
Kommunion as lea daid ráhkadan.
I de tilfeller vi ikke har lyktes med dette, ber vi vennligst copyrightinnehaveren om å kontakte oss.
Jus eat leat buot háviid lihkostuvvan dainna, de mii bivdit vuoigatvuohtaeaiggáda váldit oktavuođa.
Logg-inn navn:
Geavaheaddjinamma:
Ønsker enklere hverdag for barne- og ungdomsorganisasjonene - regjeringen.no
- Ráđđehusa ulbmil lea ahte ovttasdoaibman stáhta ja eaktodáhtolaš organisašuvnnaid gaskka galggašii šaddat nu njuovžilat go vejolaš.
- Det er et mål for Regjeringen at samhandlingen mellom staten og de frivillige organisasjonene skal være så enkel som mulig.
- Ráđđehusa ulbmil lea ahte ovttasdoaibman stáhta ja eaktodáhtolaš organisašuvnnaid gaskka galggašii šaddat nu njuovžilat go vejolaš.
Organisasjonene skal bruke mindre tid på skjemaer og mer tid på aktivitet, sier kulturminister Hadia Tajik.
Organisašuvnnat galget geavahit unnit áiggi deavdit skoviid ja eanet áiggi doaimmaide, cealká kulturministtar Hadia Tajik.
- Samtidig som vi ønsker en enklest mulig samhandling, er det viktig at vi har trygghet for at statlige midler blir brukt til det de skal brukes til, sier kulturminister Tajik.
– Seammás go háliidat álkes ovttasdoaibmama, de lea dehálaš ahte mis lea luohttámuš dasa ahte stáhta ruđat geavahuvvojit oaivvilduvvon doaimmaide, dadjá kulturministtar Tajik.
Høringssaken
Leaŋka gulaskuddanáššái (girjedárogiella)
I dag sender Kulturdepartementet på høring en veileder for barne- og ungdomsorganisasjoner for søknad om statlige tilskudd.
Otne sádde Kulturdepartemeanta gulaskuddamii bagadusa movt mánáid- ja nuoraidorganisašuvnnat sáhttet ohcat stáhta doarjagiid.
Dokumentet foreslår en del felles definisjoner og praksis som på sikt vil gjøre det enklere for organisasjonene å samhandle med staten.
Gulaskuddamis árvaluvvojit oktasaš áššit ja bargovuogit mat guhkit áigái álkidahttet organisašuvnnaid gulahallama stáhtain.
Organisasjonenes egenart beskrives, slik at tilskuddsforvaltere i størst mulig grad kan ha en forvaltning som er tilpasset organisasjonenes behov.
Organisašuvnnaid iešvuođat čilgejuvvojit, nu ahte doarjjahálddašeaddjit nu bures go vejolaš sáhttet heivehit hálddašeami organisašuvnnaid dárbbuide.
Her er noen av anbefalingene som gis i veilederen:
Dá lea muhtun ávžžuhusat bagadusas:
Mindre revisjon: Tilskuddsforvalter bør normalt ikke kreve revisjon av tilskudd mindre enn 200 000 kroner.
Unnit revišuvdna: Doarjjahálddašeaddji ii berre dábálaččat gáibidit revišuvnna doarjagiin mat leat vuollel 200 000 kr..
Mer frie midler: Nye tilskuddsbevilgninger bør i størst mulig grad opprettes som driftsstøtte eller frie midler, og i mindre grad som prosjektstøtte.
Eanet friija ruđat: Ođđa doarjagiid berrešii nu bures go sáhttá rievdadit doaibmadoarjjan dahje friija ruhtan, ja geahpedit prošeaktadoarjaga.
Like kriterier: Kriterier og begreper bør samordnes i tråd med konkrete anbefalinger i veilederen.
Seamma eavttut: Eavttuid ja cealkámušaid berrešii ovttastahttit bagadusa konkrehta árvalusaid ektui.
Ønsker innspill til evalueringen av Gáldu - regjeringen.no
Háliida árvalusaid Gáldu árvvoštallamii
Gáldu, kompetansesenteret for urfolks rettigheter, er evaluert etter ti års drift.
Gáldu, álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáža logi jagi doaimmat leat árvvoštallan.
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet ønsker innspill til hvordan rapporten kan følges opp.
Ođasmahtti-, hálddahus- ja girkodepartemeanta háliidit árvalusaid dasa mot raportta sáhttá čuovvolit.
Evalueringsrapporten er nå sendt til aktuelle departementer, Sametinget, Gáldus styre, institusjonene som oppnevner medlemmer til Gáldus styre, og Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi).
Árvvoštallanraporta lea dál sáddejuvvon buot áigeguovdilis departemeanttaide, Sámediggái, Gáldu stivrii, ásahusaide mat nammadit miellahtuid Gáldu stivrii, DGT ja hálddašandirektoráhttii.
I henvendelsen er det bedt om synspunkter på innholdet i rapporten, og om innspill til hvordan rapporten kan følges opp.
Jearaldagas jerret oainnuid raportta sisdollui, ja árvalusaid dasa mot raportta sáhttá čuovvolit.
Departementet tar også imot synspunkter fra andre interesserte, og ber om at eventuelle innspill sendes departementet innen 20. november i år.
Departemeanta bivdá ahte jus ležžet árvalusat ahte dat sáddejuvvojit skábmamánu 20. b. rádjái dán jagi.
Innspill kan sendes til
Árvalusaid sáhttá sáddet postmottak@fad.dep.no
Ønsker innspill - regjeringen.no
Jogo Bodeaju, Evenášši ja Ørlándda gaskkas fertejit válljet, dahje mo nu ge báikádit daid moatti báikái.
Forsvarsdepartementet har siden i fjor sommer arbeidet med å vurdere ulike alternativer for hvor de nye F-35-kampflyene skal lokaliseres.
Suodjalusdepartemeanta lea diimmá geasi rájes árvvoštallan molssaeavttot báikkiid mat sáhtášedje leat ođđa F-35-soahtegirdiid guovddášbáikin.
Valget står mellom Bodø, Evenes og Ørland, eller kombinasjoner av disse.
Jogo Bodeaju, Evenášši ja Ørlándda gaskkas fertejit válljet, dahje mo nu ge báikádit daid moatti báikái.
Forsvarsministeren har besøkt alle de tre aktuelle stedene, her er hun på Ørland.
Suodjalusministtar lea galledan buot golbma guovdilis báikki, dá son lea Ørlánddas.
Av forsvarsminister Grete Faremo
Suodjalusministtar Grete Faremo čálii
Jeg fikk nylig overlevert den foreløpige rapporten fra utredningsarbeidet.
Mun lean easkka gieskat ožžon čielggadanbarggu gaskaboddasaš raportta.
Det er mange ulike hensyn som skal tas i de videre vurderingene, og for at alle miljøer skal kunne gi sine innspill og bli hørt er rapporten sendt på bred høring.
Ollu iešguđetlágan deasttaid lea dárbu vuhtii váldit árvvoštallamiin ovddasguvlui, ja raporta lea sáddejuvvon viiddis gulaskuddamii nu ahte buot birrasat galget beassat buktit iežaset árvalusaid ja gullojuvvot áššis.
Kampfly er en av Forsvarets viktigste kapasiteter.
Soahtegirdit leat Suodjalusa deháleamos soahtenávccat.
Et effektivt kampflyvåpen er avgjørende for at Forsvaret skal kunne løse sine oppgaver, både hjemme og ute.
Beaktilis áibmosoahteveahka lea mearrideaddji dehálaš Suodalussii vai dat sáhttá čađahit iežas doaibmamušaid, sihke riikkasteamet ja dan olggobealde.
De nye F-35-flyene vil sammen med en god og riktig baseløsning gi et stort løft for Forsvaret.
Ođđa F-35-girdit jus dat ožžot buori ja rivttes bása, buoridit Suodjalusa hui ollu.
Den basestrukturen vi velger nå skal vi leve med i flere tiår fremover.
Dainna básastruktuvrrain maid mii dál válljet, fertet mii birget máŋgalot jagi.
At forholdene ligger best mulig til rette for at Forsvaret skal kunne løse oppgavene sine og få nødvendig trening må derfor veie tungt.
Hui stuorra deaddu ferte biddjojuvvot dilálašvuođaid láhčimii nu ahte Suodjalus galgá sáhttit čoavdit doaibmamušaidis ja beassat hárjehallat doarvái bures.
Samtidig er det en rekke andre forhold som må tas hensyn til.
Seammás leat eará dilálašvuođat ge maid lea dárbu vuhtii váldit.
Løsningen må være kostnadseffektiv og langsiktig for Forsvarets struktur, hensyn til miljøet må ivaretas, og vi må sikre en løsning som er god i et større, samfunnsøkonomisk perspektiv.
Čoavddus ferte leat beaktil goluid dáfus ja dat ferte leat guhkesáigásaš Suodjalusa struktuvrii, birrasa lea dárbu vuhtii váldit, ja mii fertet oažžut dakkár čovdosa mii lea buorre stuorát servodatekonomalaš perspektiivvas.
Det er også viktig å sikre stabilitet og forutsigbarhet for Forsvarets ansatte og deres familier.
Lea máiddái dehálaš sihkkarastit ahte Suodjalusa bargit ja sin bearrašat dovdet bissovašvuođa ja ovddalgihtii vuorddehahttivuođa.
Derfor må et helhetlig perspektiv ligge til grunn for en beslutning med så store økonomiske og samfunnsmessige konsekvenser.
Danne lea dárbu ahte lea ollisalaš oaidnin dakkár mearrádusa vuođus mas leat nu stuorra ekonomalaš ja servodatlaš čuovvumušat.
Vurdering av alternativene Rapporten som nå er på høring inneholder ingen anbefaling av hvilken baseløsning som bør velges.
Molssaeavttuid árvvoštallan Raporttas mii dál lea gulaskuddamis, ii leat miige rávvagiid das guđemuš básačoavddus berre válljejuvvot.
Den er først og fremst en vurdering av hvor egnet alternativene er.
Das lea eanaš árvvoštallojuvvon man heivvolaččat molssaeavttut leat.
Den ser også på konsekvenser og kostnader knyttet til det enkelte alternativ.
Dat maiddái geahčada guđege molssaeavttu váikkuhusaid ja goluid.
Utredningsarbeidet er ikke ferdig på alle områder.
Buot surggiid čielggadeapmi ii leat vel gárvvis.
Vi ser heller ikke bort fra at høringsinnspillene vil kunne avdekke behov for ytterligere utredning.
Mii sáhttit maid vuordit ahte gulaskuddancealkámušat dagahit ahte šaddá dárbu ain eambbo čielggadit ášši.
Bredt grunnlag Det er stilt spørsmål om hvorfor vi ber om innspill så tidlig i prosessen, snarere enn å vente til vi har kartlagt alle sider og kommet frem til en anbefaling.
Viiddis vuođđu Leat boahtán gažaldagat manne mii dáhttut árvalusaid nu árrat ášši proseassas, eat ge vuordde dássá go mii leat kárten ášši buot beliid ja buktán rávvaga.
Vi har to overordnede mål med høringen.
Mis leat guokte bajimus ulbmila gulaskuddamiin.
For det første er det viktig å komme tidlig ut med informasjon om hvilke tiltak som vurderes som aktuelle og nødvendige på flyplassene.
Vuosttažettiin lea dehálaš árrat dieđihit makkár doaibmabijut árvvoštallojuvvojit guovdilin ja dárbbašlažžan girdišiljuin.
Med etablering av en kampflybase følger en rekke konsekvenser, både positive og negative.
Soahtegirdibása ásaheapmi dagaha váikkuhusaid, sihke buriid ja bahás čuovvumušaid.
Dette kan for eksempel være byggevirksomhet, behov for infrastruktur og støyskjerming.
Dakkárat sáhttet ovdamearkka dihtii leat huksendoaimmat, vuođđostruktuvrra dárbu ja ráhtasuodjaleami dárbu.
I tillegg ønsker vi å høre berørte offentlige og private institusjoner og organisasjoners syn.
Dan lassin mii háliidit gullat áššáiguoskevaš almmolaš ja bođolaš ásahusaid ja organisašuvnnaid oainnu.
Jeg ønsker på denne måten å sikre innspill fra andre aktører og interessenter enn dem som har vært direkte involvert i utredningsarbeidet, slik at flest mulig utfordringer, konsekvenser og muligheter kommer opp.
Dán láhkai mun háliidan sihkkarastit árvalusaid eará doaibmiin ja berošeaddjiin go dain geat leat njuolgga leamaš mielde čielggadanbarggus, nu ahte nu ollu hástalusat, váikkuhusat ja vejolašvuođat go jo vejolaš bohtet ovdan.
Og jeg ønsker disse innspillene nå, slik at de kan behandles grundig, og innarbeides på en god måte i det endelige beslutningsgrunnlaget.
Ja mun háliidan oažžut árvalusaid dál, nu ahte daid lea vejolaš gieđahallat vuđolaččat, ja nu ahte dat buori vuogi mielde bohtet fárrui loahpalaš mearridanvuđđui.
Slik sikrer vi et best mulig grunnlag når vi skal legge frem en anbefaling for Stortinget.
Nu mii sihkkarastit buoremus vejolaš vuođu go mii galgat ovddidit evttohusa Stuorradiggái.
Lokalt engasjement Jeg besøkte Evenes, Bodø og Ørland i februar, og fikk se og lære om mulighetene og løsningene for alle stedene.
Stuorra báikkálaš beroštupmi Mun galledin Evenášši, Bodeaju ja Ørlándda guovvamánus, ja bessen oaidnit ja oahppat buot báikkiid vejolašvuođaid ja čovdosiid.
Jeg fikk også oppleve det sterke lokale engasjementet rundt hver av disse basene.
Mun maid bessen vásihit dan stuorra beroštumi mii dain báikkiin lea básaáššis.