pere/sami_parallel huggingface dataset:
2.4.3 Diskriminering
2.4.3 Vealaheapmi
Det er dokumentert at omfanget av diskriminering mot samer i Norge er større enn for majoritetsbefolkninga (Hansen, 2012;
Lea duođaštuvvon ahte dáhpáhuvvá ollu eambbo vealaheapmi sápmelaččaid vuostá go eanetlohkoálbmoga vuostá Norggas (Hansen, 2012;
Midtbøen &amp; Lidén, 2015), samt at reindriftsutøverne er ei samisk gruppe som utsettes for særskilt stort omfang av diskriminerende ytringer og handlinger fra omgivelsene (Møllersen, Stordahl, Tørres, Eira-Åhrén, 2016).
Midtbøen &amp; Lidén, 2015). Earenoamážiid boazosápmelaččat leat sápmelašjoavku, geat vásihit hirbmat ollu vealaheaddji cealkámušaid ja daguid iežaset birrasiin (Møllersen, Stordahl, Tørres, Eira-Åhrén, 2016).
Dette strider mot nasjonal lovgivning (likestillings- og diskrimineringsloven, 2017) og mot internasjonale konvensjoner (FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter, artikkel 27 (SP 27) og ILOkonvensjon 169) som Norge har ratifisert.
Dat rihkku našuvnnalaš lága (Dásseárvo- ja vealahanlága, 2017) ja riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid (ON siviila politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvdna, artihkal 27 (SP27) ja ILO-konvenšuvnna 169 ektui, maid Norga lea ratifiseren.
Det fins ingen oversikt over hvor og hvordan diskriminerende hendelser foregår, og hvilke samfunnsreaksjoner slike hendelser utløser.
Ii gávdno makkár ge listu mii čájeha gos ja movt vealaheamit dáhpáhuvvet ja makkár servodatreakšuvnnaid dakkár dáhpáhusat bohciidahttet.
European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) sin femte rapport, med gjennomgang og vurdering av forholdene i Norge, anfører som én av to anbefalinger med særskilt oppfølgingsprosedyre at myndighetene etablerer et IT-basert system til å journalføre og overvåke rasistiske hendelser og prosessering av disse gjennom rettssystemet (European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) 2015, s. 33).
árvvoštallet Norgga dilálašvuođaid birra, čujuhit ovtta guovtti ávžžuhusas oktan earenoamáš čuovvolandoaimmain. Sii ávžžuhit ahte eiseválddit ásahit IT-heivehuvvon vuogádaga man bokte sáhttet čállit journála ja gozihit rasisttalaš dáhpáhusaid ja meannudit daid riektevuogádagaid bokte (European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) 2015,
Denne anbefalingen er et eksempel på at samisk statistikk ikke må begrenses til statistikk over samer, men også må omfatte registrering av rammebetingelsene for samisk liv.
Dát ávžžuhus lea ovdamearkan dasa ahte sámi statistihkka ii ábut ráddjejuvvot statistihkkan sápmelaččain, muhto ferte maid sisttisdoallat rámmaeavttuid registrerema sápmelaččaid eallimis.
Statistikk på urfolk som utsettes for forskjellsbehandling, viser at urfolks livssituasjon (helse, utdanning, økonomi osv.) har gjennomsnittlig lavere standard enn livssituasjonen for majoritetsbefolkninga.
Eamiálbmogiid statistihkka, geat vásihit vealaheami, čájeha ahte eallindilálašvuohta (dearvvašvuohta, oahppu, ekonomiija jna.) eamiálbmogiin lea heajut dássi go eanetlohkoálbmogis.
Dette har ofte blitt tolket som negative kjennetegn ved urfolket og bidratt til videreføring av gamle fordommer (Walter &amp; Andersen, 2016).
Dat lea dávjá dulkojuvvon leat heajus bealit eamiálbmogiin ja dagahan ahte boares guottut leat ain viidásetfievrreduvvon (Walter &amp; Andersen, 2016).
Når man registrerer kildene til forskjellsbehandlingen, får man en annen type kunnskap om diskriminering som gir et langt bedre utgangspunkt for å overvåke diskriminerende strukturer og handlinger og ta i bruk målrettede virkemidler mot diskriminering.
Go registrere gálduid vealaheapmái, de oažžu earálágan dieđuid vealaheami birra, mii addá ollu buoret vuolggasaji gozihit vealaheaddji struktuvrraid ja daguid, ja nu beassá doaibmabijuid bokte bargagoahtit ulbmillaččat vealaheami vuostá.
2.4.4 Reindrift
2.4.4 Boazoealáhus
I formålsparagrafen i lov om reindrift heter det at «loven (skal) legge til rette for en økologisk, økonomisk og kulturelt bærekraftig reindrift med basis i samisk kultur, tradisjon og sedvane til gagn for reindriftsbefolkningen selv og samfunnet for øvrig» .
Boazodoallolága ulbmilparagráfas celko ahte “láhka” galgá lágidit dili boazodollui, mii lea ekologalaččat, ekonomalaččat ja kultuvrralaččat guoddevaš ja mii lea vuođđuduvvon sámi kultuvrra, árbevieruid ja dábiide ávkin boazodollui alccesis ja servodahkii muđui
Det fremheves at «Reindriften skal bevares som et viktig grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv», og at loven skal «bidra til sikring av reindriftsarealene i det samiske reinbeiteområdet som reindriftens viktigste ressursgrunnlag».
Deattuhuvvo ahte “Boazodoallu galgá bisuhuvvot sámi kultuvrra ja servodateallima deaŧalaš vuođđun”, ja ahte láhka galgá “leat mielde sihkkarastime boazodoalloareálaid sámi boazodoalloguovllus boazodoalu deaŧaleamos resursavuođđun”.
Offentlig reindriftsstatistikk handler hovedsakelig om kjøttproduksjon, produksjonsdyr og årsverk, etter mål av norsk bedriftskultur.
Almmolaš boazoealáhusstatistihkka sisttisdoallá eanas biergobuvttadeami, njuovvanbohccuid ja jahkedoaimma, mii lea Norgga fitnodatkultuvrra málle mielde.
Det fins lite tallfestet kunnskap som viser hvordan kulturell bærekraft er ivaretatt, om forutsetninger og iverksatte tiltak oppfattes som en styrking av samisk kultur og samfunnsliv og gagnlige av reindriftsbefolkninga.
Lea unnán lohkovuođut diehtu mii čájeha movt kultuvrralaš ceavzilvuohta lea vuhtiiváldon, jus eavttut ja johtui biddjon doaibmabijut ipmirduvvojit leat sámi kultuvrra ja servodateallima nannen, ja jus dat lea ávkkálaš boazoealáhusálbmogii.
Systematisk kunnskap om sikring av reinbeiteområdene er heller ikke tilgjengelig.
Ii ge gávdno systemáhtalaš diehtu movt boazoguohtoneatnamat sihkkarastojit.
169-om-urbefolkninger-o/id451312/ imidlertid at samiske reindriftsutøvere opplever rammebetingelsene for den samiske reindrifta som en materiell og helsemessig påkjenning (Møllersen, Stordal, Tørres, Eira-Åhrén, 2016).
Boazoealáhusa eallineavttuid birra iskkadeapmi čujuha ahte sámi boazobargit vásihit sámi boazoealáhusa rámmaeavttuid leat materiálalaš ja dearvvašvuođa ektui noađđin (Møllersen, Stordal, Tørres, Eira-Åhrén, 2016).
Arealstatistikk er et verktøy som beskriver arealforvaltning, en kvantitativ indikator som tallfester inngrep og påvirkningssoner.
Areálastatistihkka lea reaidu mii čilge areálahálddašeami, mii lea kvantitatiiva indikáhtor mii loguiguin čájeha sisabáhkkemiid ja váikkuhusguovlluid.
Her har SSB nylig påbegynt et arbeid med å tallfeste inngrep og påvirkningssoner i de samiske reinbeiteområdene i Norge (Engelien og Aslaksen 2019).
Dal lea Statistihkalaš guovddáš doaimmahat (SGD) easkka ládje álggahan barggu mainna lohket galle sisabáhkkema ja váikkuhusguovllu leat sámi boazoguohtonguovlluin Norggas (Engelien ja Aslaksen 2019).
Denne type statistikk inneholder en helhetlig oversikt over ulike typer inngrep og det som gjenstår av påvirkningsfrie områder.
Dakkár lágan statistihkka sisttisdoallá obbalaš gova iešguđetlágan sisabáhkkemiin ja čájeha maid makkár guovlu vel báhcá gos eai leat váikkuhusat.
Med slik statistikk blir det enklere for beslutningstakere og reindriftsutøvere i fellesskap å vurdere tålegrensen for nye inngrep.
Dakkár statistihkain šaddá álkit sidjiide geat mearrádusaid dahket ja boazobargiide searválaga árvvoštallat jus gierdá vel ođđa sisabáhkkemiid.
I videre arbeid med arealstatistikker trengs reindriftsfaglig kunnskap om hvordan reinens adferd blir påvirket av ulike typer inngrep i ulike typer landskap, sett i sammenheng med reinens årssyklus.
Joatkkabargui areálastatistihkaiguin dárbbašuvvo boazoealáhusa fágalašmáhttu bohcco lihkadeami ektui, go bohciidit ođđa iešguđetlágan sisabáhkkemat eanadagaid hábmemiid ja bohccuid jahkodatjoru ektui.
Reindriftsfaglig kunnskap er i dag ikke tilstrekkelig lagt til grunn i forvaltningen (Turi, 2017, Turi og Gaup Eira, 2016).
Boazoealáhusa fágalašmáhttu ii leat dál doarvái váldon vuhtii hálddahusas (Turi, 2017, Turi ja Gaup Eira, 2016).
Reindriftsbefolkningas egne beskrivelser av utfordringene med å opprettholde samisk reindrift som livsmønster og næringsvei får liten tyngde i forhold til andre aktørers argumenter når det planlegges inngrep for industrielle, transportmessige eller rekreative formål.
Boazoealáhusálbmot čilge ieš leat hástaleaddjin doalahit sámi boazoealáhusa eallinvuohkin ja ealáhusgeaidnun, muhto dasa biddjo unnán deaddu eará aktevrraid ákkastallamiid ektui, go plánejuvvojit ođđa sisabáhkkemat industriija, fievrredeami dahje astoáigge ulbmiliidda.
Sametingets rapporter til FNs rasediskrimineringskomité og FNs spesialrapportør for menneskerettigheter har påpekt avvik mellom faktiske rammebetingelser for samisk reindrift og folkerettslige krav nedfelt i norsk lov.
Sámediggeraporttain ON čearddalašvealahankomiteai ja ON olmmošvuoigatvuođaid earenoamášraportevrras boahtá ovdán ahte leat váilevašvuođat sámi boazoealáhusa duohtavuođa rámmaeavttuin ja álbmotrievttalaš gáibádusain, mat leat Norgga lágas.
Det er et klart behov for å dokumentere reindriftas kunnskap om eget liv og næring.
Lea čielga dárbu dokumenteret boazoealáhusa máhtu iežas eallimis ja ealáhusas.
Dette forutsetter en innsats med å identifisere kritiske faktorer og utvikle indikatorer som har relevans for det livs- og driftsmønster som særpreger samisk reindrift, inklusive de geografiske, organisatoriske og lokale variasjonene (Landbruksdirektoratet, 2016).
Dat eaktuda ahte dahkko bargu identifiseret kritihkalaš fáktoriid ja ovdánahttit indikáhtoriid, mat guoskkahit eallin- ja doaibmaminstariid, mat leat earenoamážat sámi boazoealáhusas, oktan geográfalaš, organiserema ja báikkálaš erohusaiguin (Eanadoallodirektoráhtta, 2016).
2.4.5 Annen samisk utmarksbruk
2 4.5 Eará sámi meahcásteapmi
Arktisk råd har i flere rapporter presisert at det naturbaserte levesettet knyttet til reindrift, fiske, fangst og annen råvareforsyning som urfolks livsgrunnlag og kultur må synliggjøres.
Árktalaš ráđđi lea máŋga jagi dáguhan ahte ferte eambbo fuomášuhttit meahcásteami eallinvuogi, mii guoská boazoealáhussii, guolásteapmái, bivdui ja eará luondduláhjiid háhkamii, mii lea eamiálbmogiid eallinvuogi mielde.
Behovet for tallbaserte og grafiske oversiktsbilder over samisk anvendelse av eksisterende ressurser i regionen kan fort bli nødvendig dokumentasjon, når nasjonale ambisjoner skal tilpasses samisk praksis i planverk for nordområdestrategi (UD &amp; KMD, 2017).
Sáhttá fargga šaddat dárbu oažžut gráfalaš ja loguide heivehuvvon obbalašgova maid sápmelaččat háhket guovllu resurssain, vai lea dárbbašlaš duođaštus, go sisriikkalaš ambišuvnnat galget heivehuvvot sámi doaimmaid ektui, go plánejit davviguovlluid strategiijaid (UD &amp; KMD, 2017).
Samisk utmarksbruk (meahcásteapmi), fiske, jakt, hogst, høsting og sanking har stor betydning for videreføring av samisk kultur, språk, kunnskaper og livsgrunnlag (birgejupmi) (Sametinget
Sámi meahcásteapmi, guolásteapmi, bivdu, murren, murjen ja luondduláhjiid háhkan leat hui mávssolaččat go sámi kultuvrra, giela, máhtu ja birgejumi galgá viidásetfievrredit (Sámediggi 2016a, 2016b).
FNs rasediskrimineringskomité (CERD United Nations Committee on the Elimination of Racial
ON nállevealahanlávdegottis (CERD United Nations Committee on the Elimination of Racial Discrimination)
Discrimination) https://www.ohchr.org/en/hrbodies/cerd/pages/cerdindex.aspx består av uavhengige eksperter som overvåker implementeringen av FNs konvensjon mot rasediskriminering
https://www.ohchr.org/en/hrbodies/cerd/pages/cerdindex.aspx leat sorjjasmeahttun áššedovdit, geat gozihit go implementerejit ON nállevealaheami vuostá konvenšuvnna
2.4.6 Internasjonal rapportering
2.4.6 Riikkaidgaskasaš raporteren
Det er fastslått i internasjonale konvensjoner (FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter, artikkel 27 (SP 27), ILO 169, FNs erklæring om urfolks rettigheter (UNDRIP)) som Norge har ratifisert, at urfolk skal ha likeverdig livsstandard med nasjonens øvrige befolkning.
Riikkaidgaskasaš konvenšuvnnain (ON siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvdna artihkal 27 (SP 27), ILO 169, ON eamiálbmotvuoigatvuođaid julggaštus (UNDRIP)), maid Norga lea ratifiseren, daddjo ahte eamiálbmogiin galgá leat seammaárvosaš eallindássi go muđui lea riikka álbmogis.
Hva som gir god eller dårlig livsstandard, henger sammen med verdier, normer, levesett og ikke minst tilgangen til ressurser og mulighetene for å ha innflytelse på eget liv.
Mii addá buori dahje heajos eallindási ferte gehččot ovttas árvvuiguin, norpmaiguin, eallinvugiiguin ja dat ahte resurssaid lea vejolaš háhkat ja ahte lea vejolašvuohta mieldemearridit iežas eallima hárrái.
Ved rapportering til FN om Norges oppfølging av urfolksrettigheter og menneskerettigheter er statistikk en dokumentasjonsform som er egnet til å vise om og hvordan Norge overvåker oppfølgingen av folkerettslige forpliktelser.
Go raportere ONai Norgga eamiálbmotvuoigatvuođaid ja olmmošvuoigatvuođaid čuovvoleami birra, de lea statistihkka duođaštanvuohki mainna heive čájehit čuovvu go ja movt Norga čuovvu álbmotrievttalaš geatnegasvuođaid.
Det forutsetter statistikk som inneholder kulturelt relevante kjennetegn på livskvalitet, selvbestemmelse og tilgang til ressurser.
Dat eaktuda ahte statistihka sisttisdoallá dovdomearkkaid mat kultuvrii leat relevánta go guoská eallinvuohkái, iešmearrideapmái ja ahte lea vejolašvuohta resurssaide.
Slik statistikk må forankres i inngående kjennskap til problemområder og utfordringer, definert av de berørte samiske gruppene.
Dakkár statistihkka ferte leat dainna lágiin ahte siskkáldasat dovdá váttisvuođabeliid ja hástalusaid, maid guoskevaš sápmelaš joavkkut ieža leat defineren.
Mulighetene for å evaluere effekten av virkemidler og vurdere nye tiltak kan da bli tydeligere både for myndighetene, den samiske befolkningen og rapporteringsadressaten.
Go lea vejolašvuohta árvvoštallat doaibmabijuid ávkkálašvuođa ja árvvoštallat ođđa doaibmabijuid, de sáhttá dat šaddat čielgaseappot eiseválddiide, sámi álbmogii ja raporterejeaddjái.
FNs konvensjon mot rasediskriminering, ICERD (1965), som Norge ratifiserte i 1970, gir pålegg til staten blant annet om å granske statlig, nasjonal og lokal myndighetsutøvelse (Artikkel 2.e), og å ta spesielle og konkrete forholdsregler for å sikre at alle grupper kan nyte menneskerettighetene (Art 2.2).
ON nállevealahankonvenšuvnna ICERD (1965) mielde, maid Norga ratifiserii 1970, geatnegahttá stáhta earret eará guorahallat stádalaš, našuvnnalaš ja báikkálaš eiseválddiid doaibmama (Artihkal 2.e), ja maiddái doaibmat earenoamáš ja konkrehtalaš ovddalgihtii njuolggadusaid mielde vai sihkkarastit ahte buot joavkkut sáhttet návddašit olmmošvuoigatvuođaid (Art 2.2).
Sametinget har i gjentatte rapporter til FNs rasediskrimineringskomité (CERD) påpekt at Norge har en vei å gå når det gjelder selvstyre i reindriften og inngrep i reinbeiteland (Sametinget 2018).
Sámediggi lea máŋgga ON nállevealahanlávdegotti (CERD) bokte cuiggodan go Norggas lea ain guhkes geaidnu vel ovdal go olaha boazoealáhussii iešmearrideami ja boazoguohtoneatnamiid sisabáhkkemiid gáhttema birra (Sámediggi 2018).
FNs rasediskrimineringskomité (2019) har påpekt at Norge mangler kunnskap om diskriminerende hendelser og oppfølging av slike når det gjelder den samiske befolkningen.
ON nállevealahanlávdegoddi (2019) lea cuiggodan ahte Norggas váilu diehtu vealaheaddji dáhpáhusain ja dakkáriid čuovvuláhttin sápmelaččaid ektui.
Det gjelder forhold knyttet til lovgivning og rettsvesen, rettigheter til land og vann, fiske og reindrift.
Dat guoská dilálašvuođaide mat gustojit láhkii ja riektevuogádahkii, rivttiide eatnamiidda ja čáziide, guolásteapmái ja boazodollui.
Man ber staten legge frem detaljerte opplysninger om konkrete tiltak for å implementere disse anbefalingene i neste periodiske rapport.
Sii leat dáhtton stáhta ovdanbuktit detálja dásis dieđuid, mat muitalit konkrehta doaibmabijuid, maiguin fátmmasta daid ávžžuhusaid iežaset boahttevaš áigodat raporttas.
Dette gir noen utfordringer når det gjelder å utvikle gode institusjonelle indikatorer, Begrepet «rase» har en vid fortolkning i denne konvensjonen, da det refererer til rase, hudfarge, avstamning,
Dat addá muhtin hástalusaid go galgá ovdánahttit buriid ásahuslaš indikáhtoriid, nugo indikáhtoriid eiseválddiid doaimmaide go guoská doaibmabijuid ektui maiguin álggahit ja čuovvulahttet doaibmabijuid álbmotrievttalaš prinsihpaid vuođul.
FN gir anbefalinger om urfolks tradisjonelle kunnskap om bærekraftig bruk og vern av natur i myndighetenes miljøforvaltning (UNEP 2014) og etterspør tydeligere urfolksdimensjon i rapportering på bærekraftmålene.
Eiseválddiid birashálddašeamis addá ON ávžžuhusaid eamiálbmogiid árbevirolašmáhtu hárrái, movt ceavzilit ávkkástallá ja gáhtte luonddu (UNEP 2014) ja ceavzilvuođaulbmiliid raporteremis ohcala čielgasit eamiálbmotdimenšuvnna.
I sin femte rapport (2015) etterlyser også European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) innrapportering av norske myndigheters aktivitet (se over, avsnitt 2.4.3).
European Commision against Racism and Intolerance (ECRI) viđat raporttas (2015) ohcalit maiddái raporterema Norgga eiseválddiid
Dette er eksempler på lite utviklede statistikkområder med betydelig potensial når det gjelder å identifisere og følge opp praktiseringen av folkerettslige prinsipper, og ikke minst å kunne vurdere om de virkemidlene som anvendes, gir den ønskede effekten for de berørte delene av samisk samfunnslivet.
development-goals/ statistihkkasurggiin, maiguin livčče eambbo vejolašvuohta identifiseret ja čuovvulit movt álbmotrievttalaš prinsihpat doaimmahuvvojit, ja maid ahte galgá sáhttit árvvoštallat, jus doaibmi doaibmabijuin lea ávki áigumušaid ektui guoskevaš osiide sámi servodateallimis.
2.5 Hvem skal telles?
2.5 Geat galget lohkkot?
Det er viktig å bli telt.
Lea mávssolaš lohkkot.
Det som ikke telles, teller ikke.
Dat mii ii lohkko, ii lohkko.
Like viktig er det at det som telles, blir riktig, og at det blir anvendt på en forsvarlig måte.
Seamma mávssolaš lea ahte dat mii lohkko šaddá riekta, ja ahte dat adno rievttes vuogi mielde.
Historiske, sosiale og politiske forhold påvirker hva og hvem som telles og ikke.
Historjjálaš, sosiála ja politihkalaš dilálašvuođat váikkuhit dasa mii ja gii lohkko ja ii lohkko.
Samisk historie er på flere områder fortiet eller usynliggjort (Lie, 2001;
Sámi historjá lea máŋgga bealis jaskkodahtton dahje dahkkon oaidnemeahttumin (Lie, 2001;
Fravær av historisk kildemateriale om samer har skapt forestillinger og sannheter tuftet på ex silencio-slutninger: Det som ikke er nevnt, antas å ikke eksistere (Dunfjeld-Aagård, 2005).
Go historjjálaš gáldodieđut váilot sápmelaččaid birra, de lea dat dagahan jáhkuid ja duohtavuođaid ex silencio vuogi mielde: dat mii ii namuhuvvo, árvideames ii gávdno (Dunfjeld-Aagård, 2005).
2.5.1 Samer i folketellingen
2.5.1 Sápmelaččat álbmotlohkamiin
Presentasjonen av disse siste statistikkene innledes med en grundig redegjørelse over svakhetene ved tellingen: definisjonsusikkerhet, sterke etterdønninger av langvarig fornorsking, negative erfaringer med etnisk registrering og at mange på den tiden ikke kjente til sin samiske slekt.
Presentasjonen av disse siste statistikkene innledes med en grundig redegjørelse over svakhetene ved tellingen: definisjonsusikkerhet, sterke etterdønninger av langvarig fornorsking, negative erfaringer med etnisk registrering og for mange som på den tid ikke kjente til sin samiske slekt.
Aubert konkluderte med at disse forholdene må antas å ha ført til en betydelig underrapportering av både samisk identitet og samisk språk.
Aubert čoahkkáigesii dainna ahte diet ákkat jáhkkimis dagahedje ollu eahpenjuolga raporterema sihke sámi identitehta ja sámegiela hárrái.
Tellinga ble dessuten utført kun i Nord-Norge, i et begrenset antall kommuner og til dels bare i deler av kommuner.
Dasa lassin olmmošlohkan dáhpáhuvai dušše Davvi-Norggas, dušše muhtin suohkaniin ja muhtin suohkaniin ges dušše oasi suohkanis.
Aubert anslo at det var snakk om mange tusen samer som bodde utenfor telle-områdene, og han oppfordret til å ta et generelt forbehold om gyldigheten av resultatene.
Aubert árvvoštalai ahte dás lei sáhka máŋga duhát sápmelaččas geat orro olggobealde lohkanguovlluid, ja son várrii bohtosiid luohtehahttivuhtii.
Folketellingen fra 1970 har lagt sterke føringer på ettertidens antakelser om størrelsen på samisk befolkning i Norge, og antakelser om hvor samer har vært og er bosatt.
1970 álbmotlohkan lea dagahan garra stivrema maŋit áigge jáhkkui ahte man stuoris lea sámi álbmot Norggas, ja jáhkuid dasa gos sápmelaččat leat leamaš ja ain ásset.
I ettertid er det ikke gjort noe systematisk arbeid for å fylle de hullene som Aubert påpekte. Statistikken fra 1970 er
Maŋit áiggis ii leat dahkkon makkárge systemáhtalaš bargguid mainna leat gokčan daid váilevašvuođaid maidda Aubert čujuhii.
development-goals/ blitt stående som en sann beskrivelse og har gjennom de siste 40–50 årene påvirket individuelle oppfatninger av egen identitet og lagt føringer på andres oppfatninger av samisk tilhørighet.
1970 statistihkka lea bisson duohta čilgehussan, ja lea daid maŋemus 40-50 jagis váikkuhan ovttaskas olbmuid jáhkkui iežas identitehta hárrái ja váikkuhan earáid jáhkuide maid sámi gullevašvuođa ektui.
Fortidens sosialpolitiske definisjoner av samiskhet og samisk tilstedeværelse videreføres og blir styrende for hvem som får anledning til og hvem som har motiv for å la seg telle (Axelsson &amp; Sköld, 2006).
Ovdalaš áigge sosiálapolitihkalaš definišuvnnat sápmelašvuođa ja sámi gullevašvuođa birra viidásetfievrreduvvo ja šaddá stivrejeaddjin dasa gii beassá ja gii ieš suovvá iežas lohkkot. (Axelsson &amp; Sköld, 2006).
2.5.2 Etnisk identitet i statistikk
2.5.2 Čearddalaš identitehta statistihkas
Internasjonalt snakker man om Politics of Identity som urfolks og ikke-urfolks forståelse av Indigeneity og Aboriginality, dvs. hva som skaper og vedlikeholder tilhørighet og identitet som
Riikkaidgaskasaččat hupmat Politics of Identity mii eamiálbmogiid ja ii-eamiálbmogiid ipmárdusa mielde lea Indigeneity ja Aboriginality, namalassii mii dagaha ja doalaha gullevašvuođa leat eamiálbmogin (Espeland &amp; Stevens, 2008).
Det er imidlertid sosiale og samfunnsmessige oppfattelser som langt på vei definerer urfolkskategoriene, som styrer hvilke data som samles inn til disse kategoriene og danner statistikker som legger sterke føringer på de individuelle, sosiale og samfunnsmessige oppfatningene av hva som kjennetegner urfolk.
Leat goitge sosiála ja servodatlaš ipmárdusat mat eanas definerejit eamiálbmotkategoriijaid, mat fas stivrejit makkár dieđuid galgá čohkket daidda kategoriijaide ja ráhkadit statistihkaid mat garrasit stivrejit ovttaskas olbmuid, sosiála ja servodatlaš ipmárdusaid eamiálbmogiid dovdomearkkain.
I sin doktorgradsavhandling om samisk etnisitet i helse- og levekårsstudier konkluderer Pettersen (2014) med at det ikke var mulig å foreslå en entydig løsning på hvordan man kan begrepsfeste og måle samisk etnisitet.
Pettersen (2014) čoahkkáigeassá iežas doavttirgrádas mas čielggada mii sámi čearddalašvuohta lea dearvvašvuođa- ja eallineavttuid iskkademiin, ja čoahkkáigeassá ahte ii lean vejolaš árvalit ovttačilggolaš čovdosa movt sáhttá doahpaga bokte čielggadit ja mihtidit mii sámi čearddalašvuođa lea.
Samtidig oppfordrer hun til økt bevissthet om formålet med bruken av samisk etnisitet for den enkelte undersøkelse og om ståstedet til dem som er involvert i forskningsprosessen.
Seammás ávžžuha son leat eambbo diđolaš go ulbmil lea atnit sámi čearddalašvuođa ovttaskas iskkadeapmái ja ahte makkár dilálašvuođas leat sii geat leat dutkanproseassas mielde.
Data om samisk etnisitet forutsetter at det stilles spørsmål som fanger opp de aspekter av samisk identitet som har betydning for forskningstemaet, og at spørsmålene er meningsfulle og bekvemme å besvare for svargruppa.
Sámi čearddalašvuođa birra dieđut eaktudit ahte jerrojit gažaldagat mat fátmmastit daid aspeavttaid sámi identitehtas main lea mearkkašupmi dutkanfáddái, ja ahte gažaldagain lea oaivil, maid lea álki vástidit vástidanjovkui.
Det forutsetter dessuten tillit, kollektivt og individuelt, til at opplysningene behandles med respekt og beskyttes mot utilsiktede negative følger.
Eaktuda maid ahte lea luohttevašvuohta, sihke oktan joavkun ja ovttaskas olbmo dásis, dasa ahte dieđut meannuduvvojit vuollegašvuođain ja suddjejuvvojit vai eai čuožžil heajos čuovvoleamit.
Opprettelse og bruk av et samisk befolkningsregister har vært aktualisert i forbindelse med spørsmålet om bruk av Sametingets valgmanntall til statistikkformål (Holth og Lillegård 2017), initiativ fra Norges institusjon for menneskerettigheter (NIM, 2019) og Sametingets vedtak om å utrede mulighetene for å registrere samisk etnisitet i helseregistre.
Lea leamaš áigeguovdil ásahit ja geavahit sámi álbmotregistara go lea leamaš sáhka ávkkástallat Sámedikki jienastuslogu statistihkkaulbmiliidda (Holth ja Lillegård 2017), mii lei Norgga olmmošvuoigatvuođaidinstitušuvnna (Norges institusjon for menneskerettigheter (NIM, 2019)) álgojurdaga mielde ja go Sámediggi lea mearridan čielggadit vejolašvuođaid registreret sápmelaš čearddalašvuođa dearvvašvuođaregistariidda.
Etnisk registrering åpner muligheter for å identifisere samers status når det gjelder språk, opplæring, levekår, helse, erfaring med diskriminering osv., og kan avdekke forskjellsbehandling.
Čearddalaš registreren rahpá vejolašvuođaid identifiseret sápmelaččaid dili go guoská gillii, oahpahussii, eallineavttuide, dearvvašvuhtii, vásáhusaide vealaheamis jna., ja nu sáhtáše fuomášit vealaheami.
I helseforskning vil et befolkningsregister med oversikt over alle samer åpne for å kunne hente ut statistikk om samisk befolkning fra en rekke helseregistre, for eksempel kreftregister og NAV-register.
Dearvvašvuođadutkamis sáhtášii álbmotregisttar, mas lea listu buot sápmelaččain, rahpat vejolašvuođa beassat viežžat statistihkaid sámi álbmoga birra máŋgga lágan dearvvašvuođaregistaris, ovdamearkka dihte borasdávdaregisttar, NAV-registtar.
Slik vil befolkningsregistrering av etnisitet forenkle arbeidet med å få oversikt over forekomst av sykdommer, følge med på utvikling av helsetilstand og velge ut innsatsområder med særskilt betydning for samisk befolkning.
Nie sáhtášii čearddalašvuođa álbmotregistreren álkidahttet barggu oažžut obbalaš gova buozanvuođaid birra, beassá čuovvut mielde dearvvašvuođa ovdáneami ja válljet dutkanguovlluid gos earenoamážit lea mearkkašupmi sámi álbmogii.
Datatilsynet påpeker at ved å koble etniske registre med det som finnes av personopplysninger i helserelaterte registre, gis det tilgang til meget store mengder persondata, også sensitive data, og at risikoen for å avsløre identitet dermed øker
Diehtobearráigeahčču čujuha ahte go váldá mielde čearddalaš registara dasa mii juo gávdno persovdnadieđuid birra dearvvašvuođa sullasaš registariin, de addojit hui ollu persovdnadieđut, maiddái hearkkes dieđuid, ja dan dihte lassána maid riskka almmustahttit identitehta, earenoamážiid unna jovkkožiin.
lokale registre og dataregistre fra forskningsprosjekter om helseforhold, samt registre om økonomiske forhold, boligforhold, fødselsregistre, dødsregistre, skoleregistre, skattelister, NAV-registre og andre registre (Thon, 2019).
lassin báikkálaš registariidda ja sullasaš dearvvašvuođa dutkanprošeavttaid diehtoregistariidda, ja leat maiddái registarat ekonomalaš dilálašvuođain, ássandilálašvuođain, riegádanregistara, jápminregistara, skuvlaregistara, vearrolisttut, nav. registara ja eará registara (Thon, 2019).
2.5.3 Etnisk registrering
2.5.3 Čearddalaš registreren
European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) har presentert en bred og detaljert gjennomgang av etnisk registrering, med drøfting av fordeler og ulemper, og en rekke problemstillinger som det bør tas hensyn til for å unngå at etnisk registrering får en utilsiktet diskriminerende effekt (Simon, 2007).
European Commission against Racism and Intolerance (ECRI) lea almmuhan viiddis ja dárkilis čearddalašvuođa registrerema guorahallama, mas digaštallet buriid ja heajos beliid, ja ollu čuolmmaid, maid berre vuhtiiváldit vai garvá ahte čearddalaš registreremis ii šatta vealaheaddji čuozahus (Simon, 2007).
ECRIs drøfting av de ulike aspektene knyttet til etnisk registrering gir et godt bilde av hvordan både statistiske, politiske, historiske, juridiske, sosiale, emosjonelle og etiske tema må vurderes grundig.
ECRIs guorahallan, daid iešguđet aspeavttain, mat čatnasit čearddalaš registreremii, addá buori gova movt sihke statistihkalaš, politihkalaš, historjjálaš, juridihkalaš, sosiála, dovdduide čuohcci ja ehtalaš fáttát fertejit árvvoštallot vuđolaččat.
En bred drøftelse av hensiktsmessig så vel som utilsiktet bruk av et register over samer i Norge etter mal av ECRIs rapport kan medvirke til å få belyst mangfoldet av statistiske, politiske og etiske forholdsregler som det må finnes praktiske løsninger på.
ECRI raportamálle mielde lea dahkkon viiddis čielggadeapmi ulbmillaš ja sávakeahtes geavaheami birra registaris, mii lea Norgga sápmelaččaid birra, mii sáhttá váikkuhit dasa ahte oažžu čuvgehuvvot máŋggabealatvuođa statistihkalaš, politihkalaš ja ehtalaš ovddalgihtii njuolggadusain, maidda fertejit gávdnot praktihkalaš čovdosat.
Foreløpig er det usikkerhet om soliditeten i kriteriene for (selv-)registrering av samisk etnisk tilhørighet, fordi en del personer ikke har tillit til at informasjonen forvaltes med respekt. Det tilsier at man bør vurdere sannsynligheten for å få frem et register som rommer den samiske befolkninga, og eventuelle konsekvenser av å bli sittende med et ufullstendig register.
Vuos lea eahpečielggas eavttuid nanusvuođas go (ieš-) registrere sámi čearddalaš gullevašvuođa. Dat lea danne go dieđuid luohttevašvuohta hálddašuvvo vuollegašvuođain, ja go de daddjo ahte berre árvvoštallat jus lea vejolaš oažžut ovdan registara mii sisttisdoallá olles sámi álbmoga, ja jus de vejolaččat dáhpáhuvvá nu ahte báhcá čohkkat registariin mii ii leat ollislaš.
Behovet for anonymisering må også veies opp mot behov for å synliggjøre viktige variasjoner innenfor samisk befolkning, for eksempel i sosial, næringsmessig, geografisk tilhørighet, og andre demografiske faktorer.
Anonymiserema dárbbu ferte maid árvvoštallat dan ektui ahte leago dárbu čuvget mávssolaš erohusaid sámi servodaga siskkobealde, ovdamearkka dihte sosiála, ealáhusaid, geográfalaš gullevašvuođa ja eará demográfalaš fáktoriid ektui.
2.5.4 Statistikk over samiske reindriftsutøvere
2.5.4 Statistihkka boazosápmelaččain
Landbruksdirektoratets seksjon for reindrift samler inn data om reindrift gjennom reindriftsmeldingene fra siida-andelsinnehaverne.
Eanandoallodirektoráhtta boazodoalloossodat čohkke dieđuid boazodoalu birra boazodoallodieđáhusaid vuođul, maid juohke siidaoasseeaiggát deavdá.
Landbruksdirektoratet påpekte at tallmaterialet har sine svakheter blant annet på grunn av ulike oppfatninger av hvor stor grad av tilknytning til reindriften som kreves for å bli registrert, samt virkemiddelordninger knyttet til slik registrering.
Eanandoallodepartemeanta čujuhii ahte loguin leat headjuvuođat earret eará dan dihte go leat iešguđetlágan ipmárdus dan hárrái man ollu gáibiduvvo leat gullevašvuohta boazodollui go galgá registrerejuvvot, ja man ollu doaibmabidjoortnegat guoskkahit dakkár registrerema.
Fra og med 2018 ble antall personer «som driver med reindrift» definert etter hvem som har rein registrert i melding om reindrift (Landbruksdirektoratet, 2019, s. 117), og det nye offisielle tallet på personer i samisk reindrift i Norge ble redusert til ca. 2 222.
2018 rájes registrerejuvvojedje man oallugat “barget” bohccuiguin, mat definerejuvvojedje dan mielde geain leat bohccot registrerejuvvon boazodoallodieđáhussii (Eanandoallodirektoráhtta, 2019, s. 117). Dat mielddisbuvttii ahte dat ođđa almmolaš Norgga boazosápmelaččaid lohku njiejai sullii 2222 olbmui.
En siida, eller sitje på sørsamisk, er en gruppe reineiere, innen et reinbeitedistrikt, som har reinen i en felles flokk på bestemte arealer og samarbeider om driften.
Siida dahje sitje lullisámegillii, lea okta joavku boazoeaiggádat ovtta orohagas, geain leat bohccot seamma ealus dihto guovlluin ja geat ovttasbarget doaimmain.
Hver siida består av flere siida-andeler, som defineres som «en familiegruppe eller enkeltperson som er en del av en siida, og som driver reindrift under ledelse av en person eller av ektefeller eller samboere i fellesskap» (reindriftsloven, Landbruks- og matdepartementet 2007).
Juohke siiddas leat máŋga siidaoasi, mii definerejuvvo leat “bearašjoavku dahje ovttaskas olmmoš geat leat oassin siiddas, ja geat barget ovtta olbmo dahje náittosguimmežiid dahje ássanguimmežiid searválaga jođiheami mielde”. (Boazodoalloláhka, eanandoallo- ja biebmodepartemeanta 2007).
Tallet er innhentet fra Landbruksdirektoratet pr. e-post og viser til søylediagrammet presentert i fig. 7.2.2 i
Lohku lea vižžon Eanandoallodirektoráhtas e-boasta bokte, ja čujuha stoalpodiagrámmii mii ovdanboahtá govus 7.2.2
Totalregnskap for reindriftsnæringen.
Boazoealáhusa ollislašrehketdoallu.
Tilknytning til reindrifta handler om både økonomiske, juridiske, ytelsesmessige, sosiale og emosjonelle bånd.
Go lea gullevašvuohta boazoealáhussii, de mearkkaša dat ahte leat sihke ekonomalaš, juridihkalaš, bargonávccaid, sosiála ja dovdduide čuohcci čanastagat.
Det kan fra statens side være nyttig å ha oversikt over personer som har juridiske og økonomiske forpliktelser og rettigheter.
Stáhta bealis sáhttá lea ávkkálaš oažžut ovdan man oallugiin lea juridihkalaš ja ekonomalaš geatnegasvuođat ja rievttit.
Fra reindriftsnæringa kan det være meningsfullt og nyttig å inkludere dem som har en funksjonell deltakelse i arbeidet med reinen, utstyret og råvarene innenfor den enkelte siida.
Boazoealáhusa bealis sáhttá leat buorre ja ávkkálaš fátmmastit sin geat fysalaččat oasálastet boazobargguide, biergasiidda ja ávdnasiidda juohke siiddas.
Det ville stemme bedre med den kulturelle oppfatninga av reindrift som livsform og næring og synliggjøre arbeidsinnsatsen som faktisk medgår til produksjonen.
Dat heivešii buorebut dainna boazoealáhusa kultuvrralaš ipmárdusain go guoská eallinvuohkái ja ealáhussii, ja seammás dagaše oinnolažžan barggu mii duohtavuođas dahkko buvttadeapmái.
Det er en statistisk utfordring å definere begreper og kategorier som tar utgangspunkt i samisk virkelighetsforståelse, slik at statistiske sannheter ligger så tett opp til den virkeligheten som skal beskrives som mulig.
Lea statistihkalaš hástalus defineret doahpagiid ja kategoriijaid maid vuolggasadji lea sámi duohtavuođaipmárdus, vai statistihkalaš duohtavuođat, maid birra čilgejuvvo, bohtet nu lahka duohtavuođa go vejolaš.
2.6 Nytteverdien av samisk statistikk
2.6 Sámi statistihka ávkkálašvuohta
Når man for eksempel drøfter bruk av sensitive data som etnisitet, er det svært viktig å sette det i sammenheng med hvor ønsket kommer fra, og hva formålet er.
Go ovdamearkka dihte čielggada geavahit sensitiiva dieđuid, nugo čearddalašvuohta lea, de lea hui mávssolaš heivehit dan oktii dainna gos sávaldat boahtá ja makkár ulbmil das lea.
Hva som er etisk forsvarlig, og hva som er trygt, varierer mellom kulturer, tilhørighet innen minoritet eller majoritet og historiske erfaringer.
Mii lea ehtalaččat dohkálaš ja mii lea oadjebas rievddada gaskal kultuvrraid, unnitlohko- dahje eanetlohkoálbmoga ja historjjálaš vásáhusaid mielde.
Urfolk verden over har lang erfaring med forskning som fra et vitenskapelig og akademisk ståsted har samlet informasjon om urfolk, og der resultatene av denne forskningen i mange tilfeller har vært meningsløse, ydmykende og unyttige eller skadelige for urfolket det ble forsket på.
Eamiálbmogiin miehtá máilmmi leat guhkes áigge vásihan dutkamiid, mat dieđalaš ja akademalaš vuogi mielde leat čohkken dieđuid eamiálbmogiid birra, ja main bohtosat máŋgga geardde leat leamaš dárbbašmeahttumat, leat heahpadin ja ávkkeheamit dahje billisteaddjin eamiálbmogiidda, gos dutkan lea dáhpáhuvvan.
Gode data forutsetter at informanter blant urfolk har tillit til datainnsamling, datalagring, og hva dataene brukes til.
Buorit dieđut eaktudit ahte eamiálbmogiid informánttain lea luohttevašvuohta dieđuid čohkkemii, dieđuid vurkemii ja masa dieđut galget adnot.
Gode data innebærer også at begreper, språkbruk og formidling er kulturelt meningsfulle for gruppen det forskes på, satt inn i en sammenheng de kjenner seg igjen i, og anvendbare for gruppen selv.
Buorit dieđut mearkkaša maid ahte doahpagat, giellageavaheapmi ja gaskkusteapmi lea kultuvrralaččat ávkkálaččat jovkui gos dutkojuvvo, mii lea biddjon dakkár oktavuhtii mas sáhttet iežaset dovdat, ja ahte daid sáhttá joavku ieš ávkkástallat.
Nytteverdi for urfolk kan være noe annet enn nytteverdi for staten.
Eamiálbmogiid ávkkástallanárvu sáhttá leat eará go stáhta ávkkástallanárvu.
I den forbindelse er diskusjonen om hvem som «eier» innsamlede data, om det er forskeren, forskningsinstituttet, staten eller leverandørene, viktig (Global Indigenous Data Alliance GIDA, 2019).
Dan oktavuođas digaštallo ja mii lea maid hui mávssolaš lea ahte gii “eaiggáduššá” čohkkejuvvon dieđuid, jus dat lea dutki, dutkanásahus, stáhta dahje lágideaddji (Global Indigenous Data Alliance GIDA, 2019).
Eierskapet til data har betydning for hvilke retningslinjer som gjelder for innsyn i og tilgang til data, prosedyrer for utlevering av data til forskningsmessige og statistiske formål, kontroll med bruk av data og hvordan datasikkerheten utformes.
Dieđuid eaiggátvuođas lea mearkkašupmi dan hárrái makkár njuolggadusat gustojit nu ahte beassá oaidnit daid ja jus lea vejolaš oažžut dieđuid, makkár bargovuogit leat go addá dieđuid dutkamiidda ja statistihkalaš ulbmiliidda, jus beassá dárkkistit dieđuid geavaheami ja movt dieđuid sihkarvuohta hábmejuvvo.
Både kollektive og individuelle hensyn må ivaretas.
Ferte vuhtiiváldit váldit sihke joavkodási ja ovttaskas olbmuid.
Nasjonale etiske retningslinjer er grunnleggende for datainnsamling og utarbeiding av statistikk, men de er ikke nødvendigvis tilstrekkelige for å ivareta etiske aspekter om samiske forhold når virkelighet skal konverteres til statistikk.
Našuvnnalaš ehtalaš njuolggadusat leat vuođđun dieđuidčohkkemii ja statistihkalaš barggus, muhto dat ii dárbbaš leat doarvái go galgá vuhtiiváldit ehtalaš beliid sámi dilálašvuođain go duohtavuohta galgá heivehuvvot statistihkkii.
Tema som berører samisk befolkning og samiske forhold, kan være kulturelt sensitive eller bevege seg innenfor tabubelagte områder.
Fáttát mat guoskkahit sámi álbmoga ja sámi dilálašvuođaid sáhttet leat kultuvrralaččat hearkkit dahje guoskkahit tabu áššiid.
I slike sammenhenger er det spesielt viktig at de som ønsker å utforske et emne, er godt kjent med samisk etikk, verdier og normer.
Dakkár oktavuođain lea earenoamáš mávssolaš ahte sii geat háliidit dutkat fáttá dovdet hui bures sámi etihka, árvvuid ja norpmaid.
Ikke for å utøve selvsensur når det gjelder hva som tåler dagslys og ikke, med for å kunne gjøre anstendige vurderinger av hvilken type tilnærming som kan bidra til for eksempel større åpenhet omkring sensitive tema, hvilken type informasjon som er nyttig for gruppa det forskes på, og hvordan samarbeide med og følge opp informanter og berørte når resultater foreligger.
Ii dan dihte ahte doaimmahit iešdárkkisteami go guoská dasa mii heive almmuhuvvot ja mii ii, muhto vai sáhttá dahkat endena árvvoštallamiid movt lahkoneapmi sáhttá leat ávkin eambbo rabasvuhtii hearkkes fáttáin, makkár dieđut leat ávkkálaččat jovkui mas dutkojuvvo, ja movt ovttasbargat ja čuovvulit diehtoaddiid ja sidjiide geaidda váikkuha, go bohtosat leat almmuhuvvon.
Statistisk dokumentasjon på at samer, spesielt samiske kvinner, er mer utsatt for vold og overgrep enn kvinner fra majoritetsbefolkningen, er et eksempel på hvordan et sensitivt tema kan løftes fra taushet til handling i samiske miljøer (Eriksen, 2019).
Statistihkat duođaštit movt sápmelaččat, earenoamážiid sámi nissonat, vásihit eambbo illasteami ja veahkaválddálašvuođa, go buohtastahttá eanetlohkoálbmogiin, mii lea ovdamearka movt hearkkes fáddá sámi birrasiin sáhttá loktejuvvot jávohisvuođas doaibmamii (Eriksen, 2019).
2.7 Konklusjoner og utfordringer
2.7 Čoahkkáigeasut ja hástalusat
Det er av grunnleggende betydning å ha tilgang til relevante og meningsfulle data om samiske forhold, samisk befolkning, samfunnsliv og levekår.
Lea mávssolaš ahte lea vejolaš oažžut relevánta ja ávkkálaš dieđuid sámi dilálašvuođain, sámi álbmogis, servodateallimis ja eallineavttuin.
Arbeid med samisk statistikk reiser spørsmål om definisjon av samiske kjennetegn, hva som er relevante data, og etiske sider ved innsamling, oppbevaring og anvendelse av data.
Sámi statistihkalaš bargu čuožžilahttá gažaldaga das mii definerejuvvo leat sámi dovdomearkan, mat leat relevánta dieđut, ja ehtalaš beliid go čohkke, vurkkoda ja geavaha dieđuid.
Den internasjonale debatten om urfolksstatistikk setter søkelys på behovet for kunnskap og dokumentasjon som synliggjør urfolks selvdefinerte problem, behov og utfordringer, nødvendigheten av egenkontroll med innsamling og anvendelse av data, samt at resultater ikke løsrives fra den sosiale, materielle og kulturelle virkeligheten som dataene er hentet fra.
Riikkaidgaskasaš eamiálbmotstatistihka birra digaštallamis fuomášuhtto ahte lea dárbu dieđuide ja duođaštusaide mat oainnusin dahket eamiálbmogiid iežaset definerejuvvon váttisvuođaid, dárbbuid ja hástalusaid, lea dárbu ahte eamiálbmogat ieža besset dárkkistit dieđuid go dat čohkkejuvvojit ja adnojit, seammás go bohtosat eai ravgejuvvo eret sosiála, materiálalaš ja kultuvrralaš duohtavuođas, mas dieđut leat vižžon.
Retningslinjer og prinsipper som ivaretar etiske utfordringer og nytteverdi av urfolksstatistikk, er utformet i flere land, tilpasset urfolkets lokale kultur og historie og nasjonale juridiske og politiske forhold.
Njuolggadusat ja prinsihpat mat vuhtiiváldet ehtalaš hástalusaid ja ávkkálašvuođaárvvu eamiálbmotstatistihkas leat hábmejuvvon máŋgga riikkas, heivehuvvon eamiálbmogiid báikkálaš kultuvrii, historjái ja našuvnnalaš juridihkalaš ja politihkalaš dilálašvuođaid ektui.
Statistikk er menneskeskapt, den formes ut fra antakelser om et tema.
Statistihka leat olbmot ráhkadan, ja fáttát hábmejuvvojit jáhku mielde.
Det er et mangfold av etiske problemstillinger knyttet til ulike statistiske, juridiske, politiske, sosiale aspekter ved samisk statistikk som influerer på hvilke tema som prioriteres, hva som anses for relevante data, og hva den ferdige statistikken kan anvendes til.
Leat hui máŋggalágan ehtalaš váttisvuođat mat gusket iešguđetlágan statistihkalaš, juridihkalaš, politihkalaš, sosiála beliide sámi statistihkas, mat váikkuhit makkár fáttát vuoruhuvvojit, mii gehččo leat relevánta diehtun ja masa dat gárvves statistihkka adno.
Kvaliteten på statistikken må være et sentralt tema i debatten om samisk statistikk og de konsekvenser bruk av statistikk får i beslutningsprosesser.
Sámi statistihka digaštallamis ferte statistihka kvalitehta leat guovddáš ságastallanfáddá, ja movt statistihkaid atnu váikkuhuvvo mearridanproseassaide.
Samisk egeninnflytelse og selvbestemmelse må etterleves når det utarbeides statistikk om tema som berører samer i Norge.
Sápmelaččaid iežaset váikkuhanvejolašvuohta ja iešmearrideapmi ferte vuhtiiváldot go dahkko statistihkka, mii guoskkaha sápmelaččaide Norggas.
Det reduserer risikoen for at statistiske beskrivelser løsrives fra sin kulturelle sammenheng, og at ufullkomne eller misforståtte tall blir brukt som dokumentasjon i beslutninger som berører samisk befolkning
Dat ráddje riskka vai statistihkalaš čilgehusat eai ravgejuvvo eret kultuvrralaš oktavuođas, ja ahte logut mat eai leat ollislaččat dahje leat boastut ipmirduvvon eai adno duođaštussan go dahkkojit mearrádusat mat váikkuhit sámi álbmogii.
2.8 Tilrådinger
2.8 Rávven
1. Diskusjonen om fremtidig samisk statistikk, inklusive samisk etnisitet i befolkningsregistre, bør inkludere drøftelser av om og hvordan prinsipper nedfelt i urfolksstatistikk
1. Boahttevaš sámi statistihka, oktan sámi čearddalašvuođa álbmotregistara digaštallan berre fátmmastit čielggademiid jus ja movt prinsihpat mat ovdanbohtet eamiálbmotstatistihkas
2. I tråd med FNs erklæring om urfolks rettigheter (artikkel 3 og 4) om egeninnflytelse og selvbestemmelse må samisk befolkning gis en aktiv rolle i identifisering og prioritering av kunnskapshull som statistikken skal omfatte.
2. ON eamiálbmot vuoigatvuođaid julggaštusa mielde (artihkal 3 ja 4) eamiálbmogiid iežaset váikkuhanvejolašvuođa ja iešmearrideami birra ferte sámi álbmogii addot aktiivvalaš rolla identifiseret ja vuoruhit váilevašvuođaid, maid statistihkka galgá sisttisdoallat.
FNs erklæring om urfolks rettigheter, artikkel 3 og 4 3. I debatten om fremtidig samisk statistikk er det viktig å ikke tilsløre statistikkens ulike roller i samfunnet, og ha tydelighet omkring hvem som er bestiller av statistikk på tema som berører samisk befolkning: a) politiske eller forvaltningsmessige myndigheter, b) forskningsinstitusjoner og forskere, eller c) samiske organisasjoner, institusjoner og miljøer.
3. Sámi statistihka boahtteáiggi digaštallamis lea mávssolaš ahte ii čiegat statistihka iešguđetlágan rollaid servodagas, ja leat čielggas gii lea statistihka diŋgojeaddji fáttáid oktavuođas, mat guoskkahit sámi álbmogii, ahte jus leat: a) politihkalaš dahje hálddahuslaš eiseválddit, b) dutkanásahusat ja dutkit, dahje c) sámi organisašuvnnat, ásahusat ja birrasat.
4. For å redusere feiltolkninger av samiske data og statistiske resultater er det nødvendig å finne frem til prosedyrer som sikrer at datainnsamling, dataanalyser og presentasjon av statistikk er forankret i samisk virkelighetsforståelse og samisk kunnskap.
4. Vai hehttet ahte eai šatta boasttudulkojumiid sámi dieđuin ja statistihkalaš bohtosiin, de lea dárbbašlaš ráhkadit vugiid mat sihkkarastet dan ahte dieđuid čohkken, dieđuid guorahallan ja almmuheapmi leat heivehuvvon sámi duohtavuođaipmárdusa ja sámi máhtu vuođul.
5. Dersom samisk statistikk skal ha overføringsverdi til mangfoldet av samisk virkelighetsforståelse og praksis, trengs statistiske indikatorer som gir mening sett fra det samisk ståsted som statistikken henter dataene fra.
5. Jus sámi statistihkas galgá leat sirddaárvu sámi duohtavuođaipmárdusa máŋggabealatvuhtii ja doaibmamii, de dárbbašuvvojit statistihkalaš indikáhtorat main lea ávki sámi vuolggasadjái gos statistihkalaš dieđut lea vižžon.
6. Behovet for samisk statistikk går utover det generelle behovet for offisiell og forskningsbasert statistikk fordi Norge ennå har en vei å gå når det gjelder å innfri de folkerettslige bestemmelsene som særskilt berører samisk befolkning og kultur.
6. Sámi statistihka dárbu čuohcá obbalaš dárbui ja dutkama statistihkkii, danne go Norggas lea vuos guhkes geaidnu ovdal go nagoda deavdit álbmotrievttalaš njuolggadusaid, mat earenoamážiid guoskkahit sámi álbmogii ja kultuvrii.
Det er derfor nødvendig å være åpen for alternative tilnærminger og metoder som urfolk i andre land har positive erfaringer med.
Danne lea dárbu leat rabas vejolaš lahkonemiide ja vugiide, maidda eará riikkaid eamiálbmogiin leat buorit vásáhusat.
3 Miljø- og ressursforvaltning i samiske områder
3 Biras- ja resursahálddašeapmi sámi guovlluin
Kommentarer til utvalgt statistikk innen rovdyrforvaltning nasjonalt og for ressursforvaltning på Finnmarkseiendommen
Kommentárat válljejuvvon statistihkkii surggiin našunála boraspirehálddašeapmi ja Finnmárkkuopmodaga resursahálddašeapmi
Ole-Bjørn Fossbakk, cand.Polit. Universitet i Tromsø
Ole-Bjørn Fossbakk, cand.Polit. Romssa Universitehta
Naturbruk er sentralt i samisk kultur og samfunn.
Sámi kultuvrras ja servodagas lea luonddugeavaheapmi guovddážis.
Samiske primærnæringer har særlige utfordringer knyttet til tap av beitedyr til rovdyr.
Sámi vuođđoealáhusain lea erenoamáš hástalus go masset guohtunelliid boraspiriide.
Bønder og reineieres tap er langt større enn hva de får økonomisk kompensasjon for fra staten.
Boanddaid ja boazoeaiggádiid massin lea ollu eanet go dan máid ožžot ekonomalaččat buhtaduvvot stádas.
Det store tapet av både rein og sau på beite oppfattes for mange som så problematisk at de vurderer å legge ned sine bruk.
Stuora boazo ja sávza massin lea oallugiid mielas nu stuora váttisvuohta ahte árvvoštallet heaittihit doaluideaset.
Mange opplever at rovviltforvaltningen tar parti i en rovdyrpolitikk som favoriserer rovdyrstammen.
Oallugat vásihit ahte boraspirehálddašeapmi váldá beali boraspirepolitihkas mii oaidu boraspirenáliid.
Dette kommer for en stor del av at tiltakene som foreslås for å hindre konflikt, oppleves som lite realistiske.
Dat vuolgá ollu das go doaibmabijuid maid leat evttohan hehttet riidduid vásihit unnán realisttalažžan.
For mange framstår økt uttak av rovdyr som den eneste effektive løsning.
Oallugiid mielas orru eanet jávkadeapmi boraspiriin áidna beaktilis čoavddus.