pere/sami_parallel huggingface dataset:
8.9 Behovet for fremtidig forskningsbasert kunnskap om tannhelsen i samisk befolkning i Norge - oppsummering og anbefalinger
8.9 Boahttevaš dárbu dutkojuvvon máhttui sámi álbmoga bátnedearvvašvuođas Norggas – čoahkkáigeassu ja ávžžuhusat
Det er sterke holdepunkter for at tannhelsen i befolkningen i Norge er i stadig bedring.
Lea čielggas ahte Norgga álbmoga bátnedearvvašvuohta lea buorráneame.
Tannhelsesituasjonen er i ferd med å utjevnes på tvers av geografi.
Bátnedearvvašvuođadilli lea šaddáme dássálaga miehtá geográfalaš guovlluid.
Også i de nordligste deler av landet, inkludert de samiske språkforvaltningskommunene, er trenden at tannhelsen har blitt betydelig bedre i løpet av tidsperioden 2004-2014.
Maiddái davimus osiin riikkas, oktan sámi giellahálddašansuohkaniin, de lea treanda ahte bátnedearvvašvuohta lea čielgasit buorránan logi jagi áigodagas 2004-2014.
Selv om barn og unge i Finnmark har flest hull i tennene, har forskjellen mellom Finnmark og resten av fylkene vært minkende.
Vaikko Finnmárkku mánáin ja nuorain leat eanemus ráiggit bániin, de leat erohusat Finnmárkkus ja muđui riikkas njiedjan.
Spesielt har 5-åringene hatt en god utvikling.
Earenoamážiid lea 5 jahkásaččain leamaš buorre ovdáneapmi.
Utviklingen av det forebyggende arbeidet i tannhelsetjenesten i Finnmark er antatt å forklare mye av årsaken til den positive trenden, i tillegg til etter hvert gode tannlegedekningen i fylket.
Eastadandoaimmat Finnmárkku bátnedearvvašvuođabálvalusas lea jáhkkimis sivvan dan positiiva trendii, lassin dan dađistaga buoret bátnedoavttirdillái fylkkas.
Generelt antar man at den offentlige tannhelsetjenestens fokus på samarbeid, informasjon og forebygging har bidratt til den positive utviklingen blant barn og unge i Finnmark.
Obbalaččat orru nu ahte almmolaš bátnedearvvašvuođa fokus ovttasbargat, juohkit dieđuid ja eastadandoaimmat leat daguhan positiivvalaš trendii mánáid ja nuoraid gaskkas Finnmárkkus.
Det er også viktig å nevne at til sammenlikning med øvrig offentlig tannhelsetjeneste, behandler Finnmark mest voksne fordi det er få private tannleger i fylket.
Lea maid dehálaš namuhit ahte go buohtastahttit eará almmolaš bátnedearvvašvuođabálvalusaiguin, de dikšot Finnmárkkus eanemus rávisolbmuid, danne go leat unnán priváhta bátnedoaktárat fylkkas.
Det betyr at mens andre fylker bruker ressursene i den offentlige tannhelsetjenesten på arbeide med forebygging og med barn og unge, behandler Finnmark også i stor grad voksne pasienter.
Dat mearkkaša ahte go eará fylkkain atnet almmolaš bátnedearvvašvuođabálvalusa resurssaid bargat eastadandoaimmaiguin ja mánáiguin ja nuoraiguin, de dikšot Finnmárkkus hui ollu rávis pasieanttaid.
Det er fortsatt manglede kunnskap når det gjelder tannhelsen i samisk befolkning.
Leat ain váilevašvuođat go guoská sámi álbmoga bátnedearvvašvuođa máhtu ektui.
For å drive målrettet og hensiktsmessig forebyggende arbeid er det avgjørende at forskningsbasert kunnskap er tilgjengelig knyttet til forhold som påvirker tannhelsen.
Go bargá diđolaččat ja heivvolaš eastadeaddji doaimmaiguin, de lea mearrideaddjin ahte lea dutkojuvvon máhttu olámuttos, mii váikkuha bátnedearvvašvuhtii.
Her vil både kvantitativ og kvalitative forskningsmetode kunne utfylle hverandre for å gi et best mulig bilde av årsakssammenhenger av betydning for det forebyggende arbeidet.
Dás leat sihke hivvodat ja kvalitatiiva dutkanvuogit, mat sáhttet dievasmáhttit nubbi nuppi, vai addá buoremus gova sivvaoktavuođaide das makkár mearkkašupmi lea eastadan bargguin.
Mer ressurser bør stilles tilgjengelig til praksis nær forskning relatert til tannhelsen i samisk befolkning.
Fertejit leat eambbo resurssat olámuttos, go galgá bargat lagas dutkamiin mii guoská sámi álbmoga bátnedearvvašvuhtii.
Tannlegestudiet i Tromsø har vært viktig for å få økt andelen samiskspråklige tannleger og bidra til at tidligere ubesatte stillinger i tannhelsetjenesten i Finnmark nå er dekket med kvalifisert personell med nødvendig både språklig og kulturell kompetanse.
Bátnedoavttiroahppu Tromssas lea leamaš hui mávssolaš oažžut eambbo sámegielat bátnedoaktáriid ja lea leamaš maid veahkkin dasa ahte Finnmárkku bátnedearvvašvuođa virggit leat dál virgáduvvon oahppan bargiiguin, geain lea dárbbašlaš giella ja kultuvrralaš gelbbolašvuohta.
Det anbefales at det forskes på i hvilken grad tannlegeutdanningen i Tromsø har betydning for utviklingen av likeverdige tannhelsetjenester for den samiske pasienten.
Ávžžuhuvvo ahte dutkojuvvo movt bátnedoavttiroahppu Tromssas lea mearkkašan dasa ahte ovddidit ovttadássásaš bátnedearvvašvuođabálvalusaid sámi pasientii.
Kunnskap om tannhelseforhold, eventuelle forskjeller og årsakssammenhenger, er også nødvendige for å kunne planlegge og utvikle tannhelsetjenesten.
Bátnedearvvašvuođa birra máhttu, ja vejolaš erohusat ja sivvaoktavuođat, leat maid dárbbašlaččat go galgá sáhttit plánet ja ovdánahttit bátnedearvvašvuođabálvalusa.
En sentral oppgave for tannhelsetjenesten bør være å kunne tilby alle forskjellige grupper som lever etter ulike kulturelle og yrkesmessige livsbetingelser, et likeverdig tannbehandlingstilbud.
Guovddáš doaibmá bátnedearvvašvuođabálvalussii berre leat ahte sáhttá fállat ovtta dássásaš bátnedivššárfálaldaga buot iešguđetlágán joavkkuide, geain lea iešguđetlágán eallinvuohki kultuvrra ja ealáhusaid ektui.
Beslutninger som innvirker på helsen, inkludert tannhelsen, tas ofte utenfor helsetjenestens primære ansvarsområde.
Mearrádusat, mat čuhcet dearvvašvuhtii, maiddái bátnedearvvašvuhtii, mearriduvvojit olggobealde dearvvašvuođabálvalusaid váldo ovddasvástádusguovlluid.
Det er derfor avgjørende med samarbeid, prioritering og felles innsats blant alle kommunale og statlige instanser og frivillige organisasjoner i folkehelsearbeidet.
Danne lea ovttasbargu, vuoruheapmi ja oktasaš áŋgiruššamat buot suohkana ja stáda ásahusaid ja álbmotdearvvašvuođa eaktodáhtolaš organisašuvnnaid gaskas mearrideaddjin dasa.
For å lykkes med dette, er det behov for forskningsbasert kunnskap som kan danne grunnlag for å satse riktig.
Go dainna gálgá lihkostuvvat, de lea dárbu dutkojuvvon máhttui, mii sáhttá addit vuođu bargat riekta.
Helsetjenestene skal være basert på, og tilrettelagt for, den enkeltes spesifikke behov.
Dearvvašvuođabálvalus galgá leat vuođđuduvvon ja heivehuvvon juohke ovttaskas olbmo dárbui.
Det vil øke muligheten for en fremtidig god oral helse, jevnt fordelt i den samiske befolkningen.
Dat sáhttá buoridit vejolašvuođa buori orala dearvvašvuođa boahtteáiggis, mii lea dássedit juohkásan sámi álbmogii.
Innløsning og erstatning - regjeringen.no
Lonástus ja buhtadus - regjeringen.no
T-2/09 Ikraftsetting av ny plandel i plan- og bygningsloven
T-2/09 Plána- ja huksenlága ođđa plánaoasi fápmuibidjan
Lov om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) (plandelen) av 27. juni 2008 nr. 71 trer i kraft 1. juli 2009.
Geassemánu 27. b. 2008 mannosaš láhka nr. 71 plánema ja huksenáššemeannudeami birra (plána- ja huksenláhka) (plánaoassi) boahtá fápmui suoidnemánu 1. b. 2009.
Hovedregel
Váldonjuolggadus
Et hovedprinsipp i vår samfunnsstruktur innebærer at grunneiere må tåle redusert handle ¨frihet som følge av offentlige restriksjoner.
Váldoprinsihppa min servodatstruktuvrras lea ahte eanaeaiggát ferte gierdat uhcit doaibmanfriijavuođa almmolaš gáržžidemiid geažil.
Med rådighetsinnskrenkning forstås inngrep i eierrådigheten vedtatt direkte i lov eller med hjemmel i lov.
Ráđđenráddjemin oaivvilduvvo eaiggátvuođaráđđema duohtadeapmi mii lea mearriduvvon njuolgga lágas dahje lága vuođul.
Det er sikker rett at rådighetsinnskrenkninger som hovedregel kan påføres erstat ¨ningsfritt.
Lea sihkkarit riekta ahte ráđđenráddjemat dábálaččat sáhttet dagahuvvot buhtatkeahttá.
Høyesterett sier i Strandlovdommen Rt.1970 s. 67 at lovgivningens re ¨gulering av eierrådigheten normalt ikke pålegger det offentlige erstatningsplikt og at det bare i særskilte unntakstilfelle kan bli tale om erstatning for slike inngrep.
Alimusriekti cealká gáddeláhkaduomus (Strandlovdommen Rt.1970 s. 67) ahte lágaid eaiggátvuođaráđđema mudden dábálaččat ii geatnegahte almmolašvuođa máksit buhtadusa ja ahte dušše erenoamáš spiehkastatdáhpáhusain sáhttá šaddat sáhka buhtadusa máksimis dakkár duohtadeami ovddas.
Plan og bygningslovens erstatningsbestemmelser
Plána- ja huksenlága buhtadusmearrádusat
Arealplaner utarbeidet av kommunen, nærmere bestemt arealdelen av kommuneplan og reguleringsplaner, kan innebære kraftige rådighetsinnskrenkninger for grunneierne.
Areálaplánat maid gielda lea ráhkadan, lagabui daddjojuvvon gielddaplána ja muddenplánaid areálaoassi, sáhttet dagahit stuorra ráđđenráddjemiid eanaeaiggádiidda.
Hovedregelen om erstatning er allikevel den samme: Grunneierne har ikke krav på erstatning.
Váldonjuolggadus buhtadusaid oktavuođas lea almmatge seammá: Eanaeaiggát ii sáhte gáibidit buhtadusa.
Alle må i utgangspunktet tåle at kommunen bestem ¨mer om et område skal bygges ut og i tilfelle hvordan og til hvilke formål.
Buohkat fertejit vuolggasajis gierdat ahte gielda mearrida galgá go guvlui huksejuvvot ja jus leš nu, mo ja guđe áigumušaide dasa galgá huksejuvvot.
Slik vil det være når reguleringsplanen fastslår hvilke områder som skal utbygges, og hvilke områder som generelt skal nyttes til andre formål og dermed bevares ubebygd.
Nu dat lea go muddenplána mearrida guđe guovlluide galgá huksejuvvot, ja guđe guovllut oppalaččat galget geavahuvvot eará áigumušaide ja danne bisuhuvvot huksekeahttá.
Erstatning kan ikke kreves med den begrunnelse at områdene ville hatt større verdi om de kunne utbygges. Høyesterett formulerer dette klart i bla. Rt. 1997 s.1471:
Buhtadusa ii leat vejolaš gáibidit dainna ákkain ahte guovlluin livččii stuorát árvu jus dáidda olbmot livčče huksen.
" Det har i lang tid ikke vært regnet å være i strid med grunnlovens § 105 når det uten erstatning gjennom planvedtak trekkes opp grenser for hvilke områder som tillates bebygget.
Alimusriekti cealká dán čielgasit bláđis Rt. 1997 s.1471: " Det har i lang tid ikke vært regnet å være i strid med grunnlovens § 105 når det uten erstatning gjennom planvedtak trekkes opp grenser for hvilke områder som tillates bebygget.
At man ikke får del i den verdiøkningen som oppstår ved at et område ved reguleringsplan gjøres bebyggelig, er høyst normalt for norske grunneiere.
At man ikke får del i den verdiøkningen som oppstår ved at et område ved reguleringsplan gjøres bebyggelig, er høyst normalt for norske grunneiere.
Reguleringssystemet med henvisning til arealanvendelse har som forutsetning at reguleringen normalt kan skje erstatningsfritt i forhold til de grunneiere som berøres. "
Reguleringssystemet med henvisning til arealanvendelse har som forutsetning at reguleringen normalt kan skje erstatningsfritt i forhold til de grunneiere som berøres. "
Dersom det ved regulering skjer en endring av byggeformål, tekniske løsninger og utnyttelsesgrad, må grunneier akseptere dette uten økonomisk kompensasjon.
Jus muddema oktavuođas huksenáigumuš, teknihkalaš čovdosat ja ávkkástallanmearri rivdet, de ferte eanaeaiggát dán dohkkehit almmá ekonomalaš buhtadusa haga.
Grunneiere vil på den annen side være på sikret rett til erstatning eller innløsning dersom vilkårene i § 15-1 som gjelder arealdelen i kommuneplanen, og § 15-2 som gjelder regulerings-planer er til stede.
Eanaeaiggádat leat nuppi bealis sihkkarastojuvvon vuoigatvuođa buhtadussii dahje lonástussii jus § 15-1 eavttut mat gusket gielddaplána areálaoassái, ja § 15-2 eavttut mat gusket muddenplánaide, leat ollašuhttojuvvon.
Spørsmålet om erstatning for tap ved reguleringsplan er regulert i § 15-3.
Gažaldat buhtadusas massima ovddas muddenplána geažil lea muddejuvvon §:s 15-3.
Dette iverksettes ikke fra 1. juli 2009.
Dát ii biddjojuvvo fápmui suoidnemánu 1. b. 2009 rájes.
Bestemmelsene § 21 og 32 i pbl.85.
Phl.85 §§ 21 ja 32 mearrádusat ain muddejit dáid gažaldagaid.
900 000 kroner til Høgskolen i Finnmark - regjeringen.no
Finnmárkku allaskuvla - 900 000 ruvnno
900 000 kroner til Høgskolen i Finnmark
Innovašuvdna Norga juolluda 900 000 ruvnno allaskuvlla áŋgiruššamii.
Høgskolen i Finnmark skal styrke gründerkulturen ved høgskolen.
Finnmárkku allaskuvla galgá nannet fidnohutkankultuvrra allaskuvllas.
Innovasjon Norge bevilger 900 000 kroner til høgskolens satsing.
Innovašuvdna Norga juolluda 900 000 ruvnno allaskuvlla áŋgiruššamii.
Høgskolen skal de to neste årene bla. følge opp studenter med forretningsideer i etterkant av studiet, blant annet gjennom en studentinkubator.
Allaskuvla áigu earret eará guokte boahttevaš jagi čuovvolit daid studeanttaid maŋŋá go sii leat geargan oahpus, geain leat gávpejurdagat, earret eará studeantaláddadeaddji bokte.
Det skal også samarbeds med næringslivet om relevante nyskapingsprosjekter studentene kan jobbe med.
Galgá maiddái leat ovttasbargu ealáhusaiguin áššáigullevaš ođđahutkanprošeavttaid hárrái maiguin studeanttat sáhttet bargat.
- I Finnmark skal studentene involveres i satsing på reiseliv og arktisk teknologi, og bidra til å utvikle næringslivet i regionen, sier kommunal- og regionalminister Liv Signe Navarsete.
Finnmárkkus galget studeanttat searvaduvvot áŋgiruššat mátkeealáhusaiguin ja árktalaš teknologiijain, ja váikkuhit regiuvnna ealáhusaid ovddideapmái, cealká gielda- ja guovloministtar Liv Signe Navarsete.
S kal sparke gründere i gang Prosjektet i Finnmark er en del av en større satsing for å styrke gründerkulturen ved landets høgskoler.
Áigot duvdit fidnohutkiid johtui Finnmárkku prošeakta lea stuorát áŋgiruššama oassi man ulbmil lea nannet fidnohutkankultuvrra riikka allaskuvllain.
Totalt 12,5 millioner kroner bevilges til ti prosjekter ved 13 høgskoler.
Buohkanassii 12,5 milj. ruvnno juolluduvvojit logi prošektii 13 allaskuvlii.
Målet er å gjennomføre aktiviteter som hjelper studentene til å lage forretning av gode ideer.
Ulbmil lea čađahit doaimmaid mat veahkehit studeanttaid jorahit buriid jurdagiid gávpin.
– Vi vet at tilgang til nettverk, det å være del av et kunnskapsmiljø, er viktig for at oppstartsbedrifter skal lykkes.
– Mii diehtit ahte fierpmádahkii beassan, ja leat máhttobirrasa oassin, lea dehálaš easkkaálggahuvvon fitnodagaid lihkostuvvamii.
Vi vil samarbeide med utdanningsinstitusjonene for å bidra til å åpne dørene for studentene og skape gode bedrifter av gode ideer, sier administrerende direktør i Innovasjon Norge Gunn Ovesen.
Mii áigut ovttasráđiid bargat oahpahusásahusaiguin veahkehan dihtii rahpat vejolašvuođaid ja oktavuođaid studeanttaide ja vuođđudit buriid jurdagiid vuođul buriid fitnodagaid, cealká Innovašuvdna Norgga hálddahusdirektevra Gunn Ovesen.
Gir verdiskaping i distriktene Høgskoler fra Finnmark i nord til Haugesund i vest har fått tildelt fra 2,9 millioner til 500 000 kroner hver.
Lasiha árvobuvttadeami boaittobeliin Juohke allaskuvla Finnmárkku rájes davvin Haugesunda rádjai oarjin lea ožžon 2,9 milj. ruvnno rájes 500 000 ruvnno rádjai.
Noen høgskoler har gått sammen om felles prosjekter.
Muhtun allaskuvllat áigot čađahit oktasaš prošeavttaid.
Innovasjon Norge har behandlet søknadene og fordelt penger til prosjektene.
Innovašuvdna Norga lea meannudan ohcamiid ja juogadan ruđaid prošeavttaide.
– Unge mennesker har ofte nyskapende forretningsideer, men de sliter med å sette ideene i verk.
– Nuorra olbmuin leat dávjá ođđahutki gávpejurdagat, muhto sidjiide lea váttis ollašuhttit jurdagiiddiset.
Gjennom denne satsinga hjelper vi fram ideer som sikrer verdiskaping i distrikter og byer over hele landet, sier kommunal- og regionalminister Liv Signe Navarsete.
Dáinna áŋgiruššamiin mii veahkehit duohtan dahkat jurdagiid mat sihkkarastet gelbbolašvuođabargosajiid ja árvoháhkama doaresbeliide ja gávpogiidda miehtá riikka, dadjá gielda- ja guovloministtar Liv Signe Navarsete.
Kommunal- og regionaldepartementets pressetelefon: 22 24 25 00.
Gielda- ja guovlodepartemeantta preassatelefovdna: 22 24 25 00.
Verdens urfolksdag - regjeringen.no
Máilmmi álgoálbmotbeaivi
Verdens urfolksdag
Almmustahtti: Bargo- ja searvadahttindepartemeanta
Verdens urfolksdag skaper oppmerksomhet om verdens urfolk, og er en dag for solidaritet og samhold mellom urfolksgrupper.
Máilmmi álgoálbmotbeaivi čalmmustahttá máilmmi álgoálbmogiid, ja dat lea solidaritehta ja álgoálbmogiid oktiigullevašvuođa beaivi.
I dag markeres FNs internasjonale urfolksdag for trettende gang.
Máilmmi álgoálbmotbeaivi čalmmustahttá máilmmi álgoálbmogiid, ja dat lea solidaritehta ja álgoálbmogiid oktiigullevašvuođa beaivi.
- På den internasjonale urfolksdagen vil jeg rette oppmerksomheten mot urfolks positive bidrag til det kulturelle mangfoldet på kloden.
- Riikkaidgaskasaš álgoálbmotbeaivvi háliidan čájehit beroštumi álgoálbmogiid positiiva váikkuhussii kultuvrralaš šláddjiivuhtii máilmmis.
Kanskje særlig fordi mange urfolk lever under svært vanskelige forhold, og det som oftest er med negative fortegn disse gruppene får verdens oppmerksomhet gjennom undertrykking, forfølgelse og nød, sier statsråd Bjarne Håkon Hanssen.
Várra erenoamážit danne go ollu álgoálbmogat ellet hirpmus váttis diliin, ja dávjá dát joavkkut ožžot hui negatiiva fuomášumi máilmmis duolbmama, doarrádallama ja heađi geažil, dadjá stáhtaráđđi Bjarne Håkon Hanssen.
- I Norge er samene anerkjent som urfolk, og ulike samiske institusjoner samarbeider med andre urfolk i verden på flere felt.
- Norggas leat sámit dohkkehuvvon álgoálbmogin, ja iešguđet sámi ásahusat barget ovttas eará máilmmi álgoálbmogiiguin máŋgga suorggis.
Et eksempel er urfolksfestivalen Riddu Riđđu som er et viktig bidrag i arbeidet med å fremme både samisk kultur og andre nordlige urfolks kulturer, sier statsråden.
Okta ovdamearka lea álgoálbmotfestivála Riddu Riđđu mii lea mielde váikkuheamen sihke sámi kultuvrii ja eará davvi álgoálbmogiid kultuvrraide, dadjá stáhtaráđđi.
- Norge har hatt en aktiv rolle i arbeidet med å få på plass en FN-erklæring om urfolks rettigheter, og ønsker også i framtiden å delta i arbeidet med å bedre kårene for urfolkene i verden, sier Bjarne Håkon Hanssen.
- Norggas lea leamaš aktiiva rolla oaččohit áigálii ON-julggaštusa álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra, ja Norga háliida boahtteáiggi ge oassálastit bargui man ulbmil lea buoridit álgoálbmogiid dilálašvuođaid máilmmis, dadjá Bjarne Håkon Hanssen.
Verdens urfolksdag ble vedtatt av FNs generalforsamling i 1994, og datoen er valgt ut fra det første møtet i FNs arbeidsgruppe for verdens urfolk – 9. august 1982.
ON váldočoahkkin ásahii máilmmi álgoálbmotbeaivvi 1994, ja máilmmi álgoálbmotbeaivvi beaivemearri válljeduvvui dan beaivvi vuođul go ON bargojoavku máilmmi álgoálbmogiid várás doalai iežas vuosttaš čoahkkima borgemánu 9. beaivvi 1982.
I FNs hovedkvarter i New York markeres dagen med en seremoni etterfulgt av en paneldebatt med urfolksungdom og språk som tema.
ON váldodálus New Yorkkas čalmmustuvvo beaivi meanuiguin maid maŋŋil lea paneladigaštallan álgoálbmotnuoraiguin giela birra.
Fra regjeringens side er urfolksdimensjonen i nordområdene integrert i Nordområdestrategien, i tillegg til at vi samarbeider med andre lands regjeringer også om urfolksspørsmål både gjennom Barentssamarbeidet, Arktisk Råd, Europarådet og gjennom FNs permanente urfolksforum.
Ráđđehusa bealis lea davviguovlluid álgoálbmotolli ovttastuvvon Davviguovlostrategiijii, dan lassin ahte mii bargat ovttas eará riikkaid ráđđehusaiguin álgoálbmotáššiiguin ge sihke Barentsovttasbarggu, Árktalaš Ráđi, Eurohparáđi ja ON bistevaš álgoálbmotfora bokte.
Det samiske veiviserprosjektet – en suksess - regjeringen.no
Sámi ofelašprošeakta – buorre menestus
Det samiske veiviserprosjektet – en suksess
Almmustahtti: Bargo- ja searvadahttindepartemeanta
- Jeg har hele tiden hatt et godt inntrykk av det samiske veiviserprosjektet.
- Mu mielas lea čađat gaskka leamaš sámi ofelašprošeakta hui buorre.
At evalueringen av prosjektet nå slår fast at dette er et vellykket konsept egnet for permanent drift, er derfor ikke uventet, men svært gledelig, sier statssekretær i Arbeids- og inkluderingsdepartementet Berit Oskal Eira.
Dál go prošeavtta evalueren duođašta ahte dát bargovuohki lea menestuvvan ja heive bistevaš doaibman, de dihten dan juo ovdagihtii, muhto dat lea hui illudahtti – dadjá Bargo- ja searvvahandepartemeantta stáhtačálli Berit Oskal Eira.
De samiske veiviserne ble etablert som et prosjekt av departementet i 2004.
Sámi ofelašprošeavtta ásahii departemeanta jagis 2004.
Årlig har tre samiske ungdommer fått opplæring ved Samisk Høyskole og deretter reist rundt på skoler for å spre kunnskap om samisk kultur, historie og levemåte.
Juohke jagi leat golbma sámenuora gazzan oahpu Sámi Allaskuvllas ja das maŋŋil finadan skuvllain juohkime dieđuid sámi kultuvrras, historjjás ja eallinvuogis.
De har også på den måten kunnet snakke med jevnaldrende om hvordan det er å være ung og samisk i dag.
Dáinna lágiin leat sii beassan ságastallat seammaahkásaš nuoraiguin das movt lea eallit sámenuorran dán áiggi.
Regjeringen er innstilt på at tiltaket skal kunne fortsette i regi av Samisk Høyskole.
Ráđđehusas lea dáhttu joatkit prošeavtta Sámi Allaskuvllas.
Statskonsult har nå på oppdrag fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet evaluert prosjektet.
Statskonsult lea Bargo- ja searvvahandepartemeantta ovddas árvvoštallan prošeavtta.
Evalueringen tegner et meget positivt bilde av virksomheten, og viser at besøkene av veiviserne har vært svært lærerike, både for lærere og elever.
Árvvoštallan addá hui buori gova doaimmas, ja čájeha ahte ofelaččaid bargu lea leamaš hui buorre oahppa sihke oahpaheddjiide ja ohppiide.
Lærerne mener veiviser konseptet fungerer godt til å fjerne fordommer og vrangforestillinger om samisk kultur.
Oahpaheddjiid mielas ofelašdoaibma lea buorren ávkin jávkadit ovdagáttuid ja boasttuoainnuid mat olbmuin leat sámi kultuvrra ektui.
Nær sagt samtlige elever mener de har hatt utbytte av besøkene i form av økt kunnskap.
Measta buot oahppit oaivvildit ahte lea leamaš ávkkálaš dieđu huksemis go ofelaččat leat finadan sin skuvllas.
Statskonsult peker på at kanskje Sverige og Finland med fordel kunne slutte seg til veiviseropplegget.
Statskonsult fuomášahttá maid ahte soaittášii ávkin Ruŧŧii ja Supmii searvat ofelašdoibmii.
Videre sier Statskonsult at opplegg og arbeidsmåten for veiviserprosjektet har overføringsverdi til andre sammenhenger hvor man ønsker å spre kunnskap og påvirke holdninger.
Viiidáset Statskonsult dadjá ahte ofelašprošeavtta bargovuohki ja doaibma sáhttá maid geavahuvvot eará oktavuođain mas hálida gilvit dieđuid ja váikkuhit miellaguottuid.
Samisk høyskole har allerede bedt om penger til et forprosjekt for å vurdere utvidelse til Sverige og Finland.
Sámi allaskuvla lea juo ohcan ruđaid ovdaprošektii mas galget árvvoštallat prošeavtta viiddideami Ruŧŧii ja Supmii.
– Vi er innstilt på å bevilge penger til et slikt forprosjekt, sier statssekretær Oskal Eira, og vi vil også i løpet av høsten ta saken opp med våre nordiske departementskolleger.
- Mis lea dáhttu juolludit ruđa ovdaprošektii, dadjá Oskal Eira. Mii áigut maid čavčča mielde doalvut ášši min davviriikkalaš departemeantakollegaide.
Statskonsults evaluering (PDF)
Loga raportta dáš (PDF)
98 partilag mister statsstøtten i 2011 - regjeringen.no
98 partilag mister statsstøtten i 2011 - regjeringen.no
98 partilag mister statsstøtten i 2011
98 partilag mister statsstøtten i 2011
Rundt 2850 politiske partilag fikk statsstøtte i 2010.
Rundt 2850 politiske partilag fikk statsstøtte i 2010.
Partilovnemnda har vedtatt å holde tilbake støtten til 98 lag.
Partilovnemnda har vedtatt å holde tilbake støtten til 98 lag.
Den vanligste årsaken er at partilagene ikke har oppfylt plikten til å innrapportere inntekter for foregående år.
Den vanligste årsaken er at partilagene ikke har oppfylt plikten til å innrapportere inntekter for foregående år.
For 2010 vedtok nemnda å holde tilbake støtten til 110 lag.
For 2010 vedtok nemnda å holde tilbake støtten til 110 lag.
Alle politiske partier, fra kommunenivå til riksnivå, skal innen 1. juli hvert år innrapportere sine inntekter for forrige år til Statistisk Sentralbyrå.
Alle politiske partier, fra kommunenivå til riksnivå, skal innen 1. juli hvert år innrapportere sine inntekter for forrige år til Statistisk Sentralbyrå.
Partilag som ikke overholder bestemmelsen kan miste partistøtta for året etter.
Partilag som ikke overholder bestemmelsen kan miste partistøtta for året etter.
Venstre topper avslagslisten med 21 partilag, deretter følger Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti med 13 hver.
Venstre topper avslagslisten med 21 partilag, deretter følger Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti med 13 hver.
Disse lagene har mistet statsstøtten i 2011:
Disse lagene har mistet statsstøtten i 2011:
Arbeiderpartiet (13): Lyngdal Arbeiderparti Nærøy Arbeiderparti Vevelstad Arbeiderparti Rødøy Arbeiderparti Beiarn Arbeiderparti Evenes Arbeiderparti Værøy Arbeiderparti Vestvågøy Arbeiderparti Bø Arbeiderparti Lavangen Arbeiderparti Dyrøy Arbeiderparti Torsken Arbeiderparti Skjervøy Arbeiderparti
Arbeiderpartiet (13): Lyngdal Arbeiderparti Nærøy Arbeiderparti Vevelstad Arbeiderparti Rødøy Arbeiderparti Beiarn Arbeiderparti Evenes Arbeiderparti Værøy Arbeiderparti Vestvågøy Arbeiderparti Bø Arbeiderparti Lavangen Arbeiderparti Dyrøy Arbeiderparti Torsken Arbeiderparti Skjervøy Arbeiderparti
Demokratene (9): Demokratene Østfold Demokratene i Akershus Demokratane Kvinesdal Demokratane Sund Demokratane Fjell Demokratane i Sogn og Fjordane Demokratene i Møre og Romsdal Demokratene i Nordland Demokratene i Troms
Demokratene (9): Demokratene Østfold Demokratene i Akershus Demokratane Kvinesdal Demokratane Sund Demokratane Fjell Demokratane i Sogn og Fjordane Demokratene i Møre og Romsdal Demokratene i Nordland Demokratene i Troms
Fremskrittspartiet (3): Stor-Elvdal Fremskrittsparti Tynset Fremskrittsparti Sel Fremskrittsparti
Fremskrittspartiet (3): Stor-Elvdal Fremskrittsparti Tynset Fremskrittsparti Sel Fremskrittsparti
Høyre (3): Re Høyre Norddal Høgre Steigen Høyre
Høyre (3): Re Høyre Norddal Høgre Steigen Høyre
Kristelig Folkeparti (3): Flesberg KrF Porsanger KrF Finnmark Kristelig Folkepartis Ungdom
Kristelig Folkeparti (3): Flesberg KrF Porsanger KrF Finnmark Kristelig Folkepartis Ungdom
Kristent samlingsparti (2): Kristent Samlingsparti Sarpsborg Kristent Samlingsparti Hå
Kristent samlingsparti (2): Kristent Samlingsparti Sarpsborg Kristent Samlingsparti Hå
Kystpartiet (4): Kystpartiet i Sandnes Kystpartiet i Bardu Kystpartiet i Nordkapp Kystpartiet i Vadsø
Kystpartiet (4): Kystpartiet i Sandnes Kystpartiet i Bardu Kystpartiet i Nordkapp Kystpartiet i Vadsø
Pensjonistpartiet (4): Rælingen Pensjonistparti Pensjonistpartiet Time Røros Pensjonistparti Karmøy Pensjonistparti
Pensjonistpartiet (4): Rælingen Pensjonistparti Pensjonistpartiet Time Røros Pensjonistparti Karmøy Pensjonistparti
Rødt (11): Rødt Ås Rødt Frogn Rødt Fet Rødt Rælingen Lørenskog Rødt Rødt Eidsvoll Øvre Eiker Rødt Lier Rødt Rødt Sandnes Raudt Os Raudt Fjell
Rødt (11): Rødt Ås Rødt Frogn Rødt Fet Rødt Rælingen Lørenskog Rødt Rødt Eidsvoll Øvre Eiker Rødt Lier Rødt Rødt Sandnes Raudt Os Raudt Fjell
Samefolkets parti (4): Samefolkets parti Finnmark Samefolkets parti Kautokeino Samefolkets parti Karasjok Samefolkets parti Nesseby
Samefolkets parti (4): Samefolkets parti Finnmark Samefolkets parti Kautokeino Samefolkets parti Karasjok Samefolkets parti Nesseby
Senterpartiet (8): Nesodden Senterpartiet Sandefjord Senterparti Hægebostad Senterparti Askøy Senterparti Narvik Senterparti Nordkapp Senterparti Lebesby Senterparti Båtsfjord Senterpart
Senterpartiet (8): Nesodden Senterpartiet Sandefjord Senterparti Hægebostad Senterparti Askøy Senterparti Narvik Senterparti Nordkapp Senterparti Lebesby Senterparti Båtsfjord Senterpart
Sosialistisk Venstreparti (13): Råde SV Ringebu SV Hemsedal SV Sande SV Tjøme SV Aust-Agder SU Gjerstad SV Lindesnes SV Osen SV Verran SV Gratangen SV Kautokeino / Guovdageaidnu SV Båtsfjord SV
Sosialistisk Venstreparti (13): Råde SV Ringebu SV Hemsedal SV Sande SV Tjøme SV Aust-Agder SU Gjerstad SV Lindesnes SV Osen SV Verran SV Gratangen SV Kautokeino / Guovdageaidnu SV Båtsfjord SV
Venstre (21): Eidsvoll Venstre Vestre Toten Venstre Hole Venstre Flesberg Venstre Tinn Venstre Birkenes Venstre Songdalen Venstre Sokndal Venstre Aurland Venstre Stryn Venstre Høylandet Venstre Overhalla Venstre Bindal Venstre Herøy Venstre Leirfjord Venstre Nesna Venstre Vestvågøy Venstre Karlsøy Venstre Guovdageaidnu Venstre Sør-Varanger Venstre Finnmark Unge Venstre
Venstre (21): Eidsvoll Venstre Vestre Toten Venstre Hole Venstre Flesberg Venstre Tinn Venstre Birkenes Venstre Songdalen Venstre Sokndal Venstre Aurland Venstre Stryn Venstre Høylandet Venstre Overhalla Venstre Bindal Venstre Herøy Venstre Leirfjord Venstre Nesna Venstre Vestvågøy Venstre Karlsøy Venstre Guovdageaidnu Venstre Sør-Varanger Venstre Finnmark Unge Venstre
«Flere faktorer har frembrakt den nåværende kritiske situasjon for sjøsamene.
Odne lea duohta dilli ahte sámi guollebivdu lea áitojuvvon ja ahte dađistaga eanet sápmelaš guolásteaddjit leat massán ja dađistaga masset iežaset guolástanvuoigatvuođaid.
Men vesentlig blant de kulturelt nedbrytende faktorer har vært en hundreårig fornorskningspolitikk, som rammet sjøsamene med særlig tyngde.
Muhto čuohtejagi dáruiduhttinpolitihkka lea leamaš dehálmeamos kultuvrralaččat bilideaddji, ja lea čuohcan mearrasámiide erenoamáš garrasit.
Staten har nå en mulighet – og antakelig den siste sjansen – til å rette opp en del av skadevirkningene av denne politikken.
Stáhtas lea dál vejolašvuohta – ja várra maŋimus vejolašvuohta – njulget oasi dán politihka vahátváikkuhusain.)
«… respekt for den særlige betydning for vedkommende folks kultur og åndelige verdier av de landområder og / eller territorier der de lever eller bruker på annen måte, og spesielt de kollektive sidene av dette forholdet.
Sámedikki ja Guolástus- ja riddodepartemeantta gaskasaš konsultašuvnnaid oktavuođas Riddoguolástuslávdegotti bargomearrádusa birra dollojuvvui hálddahuslaš konsultašuvdnačoahkkin jahkásaš guolástusmuddemiid ovttasdoaibmama prosedyraid birra.
«Sametinget har gitt uttrykk for at urfolksperspektivet skulle vært inkludert i meldingen, slik regjeringen, etter Sametingets syn, er forpliktet til etter nasjonal rett og folkeretten.
(... árvvusatnit dan erenoamáš mearkkašumi mii dain eanaguovlluin ja/dahje territoriain lea, gos guoskevaš álbmot ássá dahje maid dat muđui geavaha, sin kultuvrii ja vuoiŋŋalaš árvvuide, ja erenoamážit dán oktavuođa kollektiiva beali.)
Sametinget bemerker at selv om Kystfiskeutvalget er i gang med en utredning, er ikke alle aspekter ved urfolksrettigheter berørt der.
«Sániin «eatnamatš oaivvilduvvojit 15. artihkkalis maiddái guovllut, dl. olles dat biras mas dát álbmogat ásset dahje man dat muđui geavahit.
Sametinget kan ikke akseptere at urfolksspørsmålet skyves ut til parallelle og etterfølgende prosesser ved å avvente Kystfiskeutvalgets konklusjoner.
Maiddái Riddoguolástuslávdegoddi lea gávnnahan loahppajurddan ahte ILO-konvenšuvdna nr. 169 gusto guolásteapmái Finnmárkku riddoguovlluin.
Sametinget understreker at Kystfiskeutvalget springer ut av en annen lovprosess, og at utvalgets mandat gjelder samer og andres rett til fiske i havet utenfor Finnmark og inneholder ingen eksplisitt passus om uttak av kongekrabbe.
Bálddalas proseassat mariidna suorggis, Stuorradiggedieđáhusat struktuvraváikkuhangaskaomiid birra ja gonagasreappá birra
Sametinget kjenner heller ikke til at Kystfiskeutvalget har fått informasjon om at enda et nytt saksområde skal skyves inn under utvalgets arbeid.
Ráđđehus lea geigen guokte Stuorradiggedieđáhusa, nubbi bivdofatnasiid struktuvraváikkuhangaskaomiid birra ja nubbi fas Gonagasreappá birra.
Sametinget har videre vist til at Fiskeri- og kystdepartementet i forbindelse med konsultasjonene om Kystfiskeutvalget var opptatt av å begrense utvalgets mandat i størst mulig grad, under henvisning til etterfølgende prosesser.
Sámediggi lea viidáseappot čujuhan dasa ahte Guolástus- ja riddodepartemeanta konsultašuvnnaid oktavuođas Riddoguolástuslávdegotti birra, háliidii ráddjet lávdegotti bargomearrádusa nu ollu go vejolaš, čujuhettiin čuovvu proseassaide.
Departementet var helt tydelig på at ordlyden i mandatet skulle være begrenset til fiske, og ikke til viltlevende marine ressurser.
Departemeanta let áibbas čielggas das ahte bargomearrádusa hámuheapmi galggai ráddjejuvvot guolástussii, ii ge ealli mariidna resurssaide.
Sametinget bemerker at innenfor et kort tidsrom er dette den tredje oppfølgende prosess på rad der Fiskeri- og kystdepartementet ikke ønsker å drøfte urfolksperspektivet i tilknytning til ressursene i havet, men viser til at man avventer konklusjonene fra Kystfiskeutvalget.
Sámediggi mearkkaša ahte oanehis áiggis lea dát goalmmát čuovvolanproseassa mas Guolástus- ja riddodepartemeanta ii háliit ságaškuššat álgoálbmotperspektiivva mearraresurssaid oktavuođas, muhto čujuha dasa ahte sii leat vuordimin Riddoguolástuslávdegotti loahppajurdagiid.
Både hver for seg og samlet utgjør dette etter Sametingets syn et bevisst brudd på folkeretten fra departementets side.
Sihke bođuid ja čoahkis dát lea Sámedikki oainnu mielde álbmotrievtti dihtomielalaš rihkkun departeantta bealis.)
«Sametinget har gjennom sin høringsuttalelse og gjennom hele konsultasjonsprosessen gjort det klart at havressursloven må være innenfor udiskutable folkerettslige rammer.
(Sámediggi lea iežas gulaskuddancealkámušas ja olles konsultašuvdnaproseassas deattastan ahte mearraresursaláhka ferte leat čielgasit álmotrievttálaš rámmaid siskkobealde.
For at staten Norge ikke skal bryte sine folkerettslige forpliktelser overfor samene som urfolk er det helt nødvendig at havressursloven anerkjenner og sikrer det samiske folks adgang til utnyttelsen av de fornybare marine ressurser, og at samene som urfolk gis adgang til deltagelse i forvaltningen av disse.
Amas Norgga stáhta rihkkut iežas álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid sápmelaččaide álgoálbmogin, de lea áibbas dárbbašlaš ahte mearraresursaláhka dohkkeha ja sihkkarastá sámi álbmoga vejolašvuođa beassat ávkkástallat ođasmuvvi mariidna resurssaiguin, ja ahte sámit álgoálbmogin besset oassálastit dáid hálddašeapmái.
Sametinget gjorde det på et tidlig stadium i prosessen klart at statlige myndigheters forpliktelser overfor samene som urfolk er en sentral og viktig del av den helhet loven vil måtte utgjøre, noe som understøttes både av lovens virkeområde og av havressurslovutvalgets mandat.
Sámediggi deattuhii árrat proseassas ahte stáhta eiseválddiid geatnegasvuođat sápmelaččaide álgoálbmogin lea guovddáš ja dehálaš oassi dan ollisvuođas maid láhka ásaha, maid sihke lága doaibmguovlu ja mearraresursalávdegott bargomearrádus dorjot.
Sametinget har understreket at de samiske rettigheter til havressursene følger av grunnlov, av sedvane og av folkeretten og følgelig ikke kan marginaliseres.
Sámediggi lea deattuhan ahte sámi vuoigatvuođat mearraresurssaide čuovvu vuođđolágas, dološvieruin ja álbmotrievttis ja danne eai sáhte marginaliserjuvvot.
Sametinget har framhevet at de deler av havressurslovutvalgets mandat som ikke ble oppfylt hva gjelder samiske rettigheter til havressursene, måtte følges opp i departementets arbeid og konsultasjoner med Sametinget om lovforslaget.
Sámediggi lea deattuhan ahte dat oasit mearraresursaláhkalávdegotti bargomearrádusain, mat eai ollašuhttojuvvon sámi vuoigatvuođa ektui mearraresurssaide, fertejit čuovvoluvvot departemeantta barggus ja konsultašuvnnain Sámedikkiin láhkaevttohusa birra.
Sametinget har klart gitt uttrykk for at det ikke er tilstrekkelig at dette løses ved at man henviser til parallelle eller etterfølgende prosesser.
Sámediggi lea čielgasit dovddahan ahte ii leat doarvái ahte dát čovdojuvvo čujuhettiin buohtalas dahje čuovvu proseassaide.
Sametinget er kritisk til at departementet likevel har valgt en behandlingsform der kun deler av loven skal fremmes, fordi det vil umuliggjøre en nødvendig helhetlig behandling.
Sámediggi lea kritihkalaš dasa ahte departemeanta dattetge lea válljen dakkár meannudanvuogi mas dušše oasit lágas galget ovddiduvvot, danne go dat dahká veadjemeahttumin dárbbašlaš ollislaš meannudeami.
Sametinget understreker at en slik behandlingsform innebærer at departementet fremmer en proposisjon som er en videreføring av et forslag til en havressurslov som bygger på ufullstendige premisser og heller ikke er tilstrekkelig vurdert.
Sámediggi deattuha ahte dakkár meannudanvuohki mearkkaša ahte departemeanta ovddida proposišuvnna dakkár mearraresursalága evttohusa joatkkan, mii lea vuođđuduvvon váilevaš eavttuide ii ge leat dohkálaččat árvvoštallojuvvon.
Dette er et forhold som har gjort det svært vanskelig for partene å konsultere seg frem til enighet i denne saken.
Dát lea dagahan hui váttisin oasehasaide konsultašuvnnaid bokte soahpat dán áššis.
Sametinget vil i tillegg understreke at når det gjelder Kystfiskeutvalgets utredning som departementet viser til og de forslag dette vil avstedkomme, ligger det her flere begrensninger i utvalgets mandat i forhold til det virkeområde en fremtidig havressurslov skal favne over.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte departemeanta iežas čuovvolanbarggus fargga buvttada vuođđoávdnasiid duohta ja substensiála konsultašuvnnaide. Konkrehta láhkaevttohus ferte dán vuođul ráhkaduvvot ja proposišuvda ferte fargga ovddiduvvot Stuorradiggái dán stuorradiggeáigodagas.)
Det klareste eksempel på dette er de ulike geografiske virkeområder som ligger i forslaget til havressurslov og i Kystfiskeutvalgets mandat.
Nannejuvvo prinsihppan ahte álbmogis mii ássá Finnmárkku vuonain ja rittuin lea guolástanvuoigatvuohta ábis Finnmárkku olggobealde historjjálaš geavaheami vuođul ja álbmotrievtti njuolggadusaid vuođul álgoálbmogiid ja minoritehtaid birra.
Sametinget viser til at disse begrensingene var noe departementet selv insisterte på blant annet under henvisning til at det ville komme senere lovprosesser, som havressursloven.
Dát lea vuoigatvuohta mii ovttaskas guolásteaddjis lea guolástuseiseválddiid ektui, ja mii ii gáibit ahte guolásteaddji ferte oastit eari.
Departementets valgte behandlingsform av havressursloven vil dermed føre til at man likevel må gjøre oppfølgende lovarbeid både for de områder som omfattes og som ikke omfattes av Kystfiskeutvalgets mandat.
Vuoigatvuohta mearkkaša ahte lávdegoddi vástida positiivvalaččat gažaldahkii uhcimuseari birra. Uhcimusearri ii gusto dušše daidda fatnasiidda mat leat oaneheabbut go logi mehtera, muhto buot guolásteaddjiide geat ásset Finnmárkkus.
Sametinget har på denne bakgrunn vært helt tydelig på at når departementet likevel ønsker å avvente Kystfiskeutvalgets konklusjoner før disse grunnleggende forhold innarbeides i lovteksten vil det naturligste stadig være at man også avventer med å fremme proposisjonen som sådan, slik at urfolksrettighetene kan innarbeides slik statlige myndigheter er forpliktet til.
Regionála stivrenorgána ásahuvvo, lágas gohčoduvvon Finnmark fiskeriforvaltning (Finnmárkku guolástushálddahus), man stivrii Finnmárkku fylkkadiggi ja Sámediggi válljeba golbma lahtu goabbáge. Dát stivrenorgána addá njuolggadusaid fanasturrodaga birra ja bivdosiid geavaheami birra ábis gitta njeallje mearramiilla rádjai olggobealde vuođđolinnjáid.
Sametingets subsidiære posisjon har innebåret at Sametinget ikke motsetter seg at loven fremmes nå, men at det i proposisjonen framkommer at og hvordan Regjeringen raskt forplikter seg til å følge opp urfolksdimensjonen.
Regionála stivrenorgána oažžu válddi vuostáiváldit ja juohkit eriid ja lobiid ja čađahit eará skihkidemiid buorrin Finnmárkku vuonaide ja riddoguolásteapmái. Dat earit mat juogaduvvojit dán láhkai, galget leat persovnnalaččat ii ge daiguin sáhte gávppašit.
Sametinget har funnet grunn til å presisere at en eventuell tilslutning til havressursloven som helhet bare kan gis når det foreligger et proposisjonsforslag på bakgrunn av Kystfiskeutvalgets utredning, og det nødvendige oppfølgende tilleggsarbeid utover Kystfiskeutvalgets nåværende mandat.
Stáhta oažžu lágalaš ovddasvástádusa lágidit regionála stivrenorgánii nu ollu resurssaid, kapitálan, earrin dahje bivdolohpin, ahte Finnmárkku mearrasámi kultuvrra ja eará riddokultuvrra ávnnaslaš vuođđu sihkkarastojuvvo.
Avgjørende for Sametingets endelige standpunkt vil her være hvorvidt lovens helhet da omsider vil være innefor udiskutable folkerettslige rammer.
Finnmárkkukommišuvdna galgá meannudit vejolaš gáibádusaid dohkkehit vuoigatvuođaid vuotna- ja riddoguovlluin olggobealde Finnmárkku.
Sametinget legger til grunn at departementet i det oppfølgende arbeid snarest utarbeider et grunnlagsmateriale for reelle og substansielle konsultasjoner.
Sámediggi lea dan rájes go dat ásahuvvui, geavahan vuođđun ahte sápmelaččain ja dáid guovlluid álbmogis muđui leat vuoigatvuođat guolástussii ja eará ođasmuvvi mariidna resurssaide riddolagaš guovlluin.
Konkrete lovforslag må som et resultat av dette utarbeides og en snarlig og oppfølgende proposisjon må fremmes for Stortinget i inneværende stortingsperiode.
Sámediggi lea atnán mearrideaddjin ahte šaddá dakkár guolástushálddašeapmi mii lea vuođđuduvvon lagašvuođa- ja sorjavašvuođaprinsihppii.
Aasrud besøkte Sametinget - regjeringen.no
Aasrud galledii Sámedikki
Aasrud besøkte Sametinget
Historjjálaš arkiiva
Erfaringer med konsultasjonsordningen var hovedtema da fornyings-, administrasjons- og kirkeminister Rigmor Aasrud besøkte Sametinget i juni.
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
Sametingspresident Egil Olli og statsråd Rigmor Aasrud møttes til sin faste halvårlige samtale i Karasjok 13.-14. juni 2010.
Vásáhusat konsultašuvdnaortnegiin lei váldofáddá go ođasmahttin-, hálddahus- ja girkoministtar Rigmor Aasrud galledii Sámedikki geassemánus.
- Vi har drøftet en rekke ulike saker, og da spesielt konsultasjonsordningen mellom statlige myndigheter og Sametinget.
Sámediggepresideanta Egil Olli ja stáhtaráđđi Rigmor Aasrud deaivvadeigga bissovaš jahkebeallásaš ságastallamiidda Kárášjogas geassemánu 13.-14. b. 2010. - Mii leat digaštallan iešguđetlágan áššiid, ja erenoamážit stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gaskasaš ráđđádallanortnega.
Etter fem år med ordningen er det gledelig å slå fast at i de aller fleste konsultasjonssaker har man blitt enige om både prosess og resultat, sier statsråd Aasrud.
Vihtta jagi maŋŋá go ortnet álggahuvvui, lea illudahtti vásihit ahte eanaš ráđđádallanáššiin lea leamaš ovttamielalašvuohta sihke proseassa ja bohtosa dáfus, cealká stáhtaráđđi Aasrud.
Bildetekst: Sametingspresident Egil Olli og statsråd Rigmor Aasrud.
Govvateaksta: Sámediggepresideanta Egil Olli ja stáhtaráđđi Rigmor Aasrud.
Foto: Sametinget
Foto: Sámediggi
Administrativ ledelse - regjeringen.no
Hálddahuslaš jodihangoddi - regjeringen.no
Finansråd Svein Gjedrem
Ruhtadanráđđi Svein Gjedrem
Finansdepartementets administrative leder er finansråden.
Ruhtadandepartemeantta hálddahushoavda lea ruhtadanráđđi.
Finansråd Svein Gjedrem overtok som leder av Finansdepartementet 11. juni 2011.
Svein Gjedrem álggii Ruhtadandepartemeantta hálddahushoavdan geassemánu 11. b. 2011. lt; br / gt; lt; br / &gt;
Telefon:
Telefovdna:
Faks:
Fáksa:
Ekspedisjonssjef Lorents Lorentsen
Ekspedišuvdnahoavda Lorents Lorentsen
Ekspedisjonssjef Jan Bjørland
Ekspedišuvdnahoavda Jan Bjørland
E-post:
Ruhtadandepartemeantta njunuš
Avdelingsledere i Finansdepartementet
Ruhtadandepartemeantta ossodatjođiheaddjit
Ekspedisjonssjef Knut Moum
Ruhtadandepartemeantta njunuš
Finansdepartementets ledelse
Ekonomiijaossodat lt; br / gt; lt; br / &gt;
E-post:
Telefovdna:
Telefon:
Mobiila:
Mobil:
Fáksa:
Ekspedisjonssjef Pål Longva
Ruhtadandepartemeantta njunuš
Finansavdelingen
Ruhtadanossodat
Ekspedisjonssjef Nina Bjerkedal
Ekspedišuvdnahoavda Nina Bjerkedal
Ekspedisjonssjef Pål Haugerud
Ruhtadandepartemeantta njunuš
Finansdepartementets ledelse
Vearroekonomiija ossodat lt; br / gt; lt; br / &gt;
Ekspedisjonssjef Geir Åvitsland
Ruhtadandepartemeantta njunuš
Finansdepartementets ledelse
Opmodagaid hálddašanossodat
Ekspedisjonssjef Tale Teisberg
Ruhtadandepartemeantta njunuš
22 24 95 07
Ekspedišuvdnahoavda Jan Bjørland
Ekspedisjonssjef Amund Noss
Ruhtadandepartemeantta njunuš
Informasjon / presse
Dieđut / preassa
Kommunikasjonssjef Runar Malkenes
Gulahallanhoavda Runar Malkenes
Avdelingsdirektør / Kommunikasjonsenheten
Ossodatdirektevra / Gulahallanovttadat
E-post:
Gulahallanovttadat
22 24 41 09
Mobiila:
av Harald Gaski (2013)
Harald Gaski (2013) bokte
I dag ville nok mange ha kalt Nils-Aslak Valkeapää for en øko-filosof på grunn av hans klare standpunkt om menneskets plass i naturen.
Dán áigge várra olusat livčče gohčodan Nils-Aslak Valkeapää ehko-filosofan su čielga oainnu geažil das mo olmmoš gullá lundui.
Dette synet kommer til uttrykk i flere av hans dikt, og det er også hovedbudskapet i teaterstykket Den Rimhårede og Drømmeseeren.
Dát oaidnu boahtá ovdan máŋgga su divttain, ja dat lea maiddái váldosáhka teahterbihtás Ridneoaivi ja Nieguid oaidni.
Teaterstykket – for øvrig det eneste dramatiske arbeidet fra Nils-Aslak Valkeapääs hånd – er på mange måter hans testamente til leserne.
Teahterbihttá, mii lei áidna dakkár maid Nils-Aslak Valkeapää čálii, lea máŋgga láhkái su testameanta lohkkiidasas.
Den Rimhårede er den gamle vise mannen som ønsker å overføre kunnskapen til sin unge elev.
Ridneoaivi lea boares viissis olmmái gii hálida juogadit máhtu iežas nuorra oahppiin.
Hovedpoenget i denne kunnskapen er at mennesket aldri må glemme at det bare er en del av naturen.
Dán máhtu váldosisdoallu lea ahte olmmoš ii goassege galgga vajáldahttit ahte lea dušše oassi luonddus.
Alt er forgjengelig, alt endres, men dersom vi slutter å ta vare på Moder Jord, er vi alle i fare.
Buot lea nohkavaš, buot rievdá, muhto jos mii heaitit gáhttemis Eatnama Eadnámet, de mii leat buohkat heaggaváras.
Urfolk har fått som en særskilt oppgave å minne verden om denne forpliktelsen.
Álgoálbmogiidda lea addojuvvon sierra bargun muittuhit máilbmái dán geatnegasvuođa.
Derfor må vi aldri sovne av fra vår misjon, men tvert i mot utføre vår plikt.
Danin mii eat sáhte ribahit nohkkat dán doaimmas, muhto baicce dahkat iežamet geatnegasvuođa.
Som takk vil Livet selv sette pris på oss og vi kan nyte vår tilværelse som barn av Moder Jord.
Giittusin Eallin ieš atná mis fuola ja mii beassat návddašit eallima Eatnama Eadnámet mánnán.
Jorda, min mor er da også tittelen på en av de tre viktigste bøkene til Nils-Aslak.
Eanni eannážan (Eanan Eadnámet) lea ge namma ovtta Nils-Aslaga golmma deaŧaleamus girjjin.
Den er på mange måter hans gave til verdens urfolk både i ord og illustrasjoner.
Dat lea máŋgga láhkái su skeaŋka máilmmi álgoálbmogiidda sihke sániiguin ja govaiguin.
Den er skrevet på samisk – vårt urfolksspråk i nord – men dens budskap er for alle urfolk i verden.
Dat lea čállojuvvon sámegillii – min davvi álgoálbmotgillii – muhto dan sisdoallu lea oaivvilduvvon buot máilmmi álgoálbmogiidda.
En kan stusse litt over hvorfor Nils-Aslak valgte å skrive en av sine mest internasjonale bøker på samisk, språkvalget begrenser unektelig leserkretsen betydelig.
Sáhttá imaštit manin Nils-Aslak válljii sámegillii čállit girjji mii lea oaivvilduvvon nu rikkaidgaskasaččat, giellaválljen ráddje gal lohkkiidlogu hui sakka.
For ham var det imidlertid livsnødvendig å skrive boka på samisk, fordi det er nettopp gjennom morsmålet en uttrykker sine følelser best, og med boka Jorda, min mor ønsket Nils-Aslak å få urfolkene i tale.
Muhto sutnje lei dárbbašlaš čállit girjji sámegillii, danin go aiddo eadnigiela bokte sáhttá olmmoš buoremusat govvidit dovdduidis, ja girjjiin Eanni eannážan hálidii Nils-Aslak fidnet álgoálbmogiid ságaide.
Derfor er det svært viktig å få boka oversatt til engelsk og spansk snarest mulig, men også til andre urfolksspråk fordi budskapet er ment for flere enn bare hans eget folk, samene.
Dan dihtii lea hui deaŧalaš fidnet girjji jorgalahttot eŋgelas- ja spánskkagillii farggamusat, muhto maiddái eará álgoálbmotgielaide, danin go girjji sisdoallu lea oaivvilduvvon eanebuidda go dušše su iežas álbmogii, sápmelaččaide.
Nils-Aslaks valg viser hvilken tiltro han hadde til språk, ikke minst hans eget morsmål, når han velger å skrive en globalt tiltenkt bok på samisk.
Nils-Aslaga válljen čájeha dan luohttámuša mii sus lei gillii, earenomážit iežas eadnigillii, go son vállje sámegillii čállit girjji mii lea jurddašuvvon ollit birra máilmmi.
Jorda, min mor er i likhet med alle Nils-Aslaks bøker svært gjennomtenkt i måten de ulike kunstartene fungerer sammen på, måten de går opp i en større enhet, der summen av ord, bilder og assosiasjoner er ment å få oss til å se sammenhengen vi alle lever i, som
Nugo su eará girjjit, de lea Eanni eannážan dárkilit smihttojuvvon das mo iešguđet dáiddasuorggit ovttas doibmet, mo dat ovttastahttojit bajit dásis, mas sánit, govat ja jurdagat galggašedje oažžut min oaidnit dan oktavuođa mas mii eallit, ovttaskas olmmožin ja álbmogin, main luondu lea eallima fápmu ja buot heakka eaktu.