pere/sami_parallel huggingface dataset:
I femte avsnitt gjøres tillegg med nytt innsatsområde: utvikling og nyskapning i samiske kulturinstitusjoner.
Viđát teakstaoassái lasihuvvo áŋgiruššansuorgi: ovddideapmi ja hutkka sámi kulturásahusain.
Teksten blir som følger:
Teaksta de šaddá ná:
1. Samiske kulturinstitusjoner med gode rammevilkår
Sámi kulturásahusat main leat buorit rámmaeavttut
3. Faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
Fágalaččat nanu sámi ásahusat
4. Utvikling og nyskaping i samiske kulturinstitusjoner
Ovddideapmi ja hutkka sámi kulturásahusain
5. Samiske kulturinstitusjoner med tilfredsstillende lokaler og bygg
Sámi kulturásahusat main leat dohkálaš visttiid ja lanjat
Sametinget vil utarbeide strategier og ytterligere tiltak for å følge opp innsatsområdene samt utvide vårt handlingsrom i fremtiden.
Sámediggi áigu hábmet strategiijaid ja eanet doaimmaid čuovvolan dihte áŋgiruššansurggiid ja viiddidit min doaibmanvejolašvuođa boahtteáiggis.
Den andre delen vil drøfte utvikling og langsiktige målsettinger, strategier og innsatsområder for en framtidig politikk for saksområdet.
Nuppi oasis mii digaštallat ovdánahttima ja guhkesáiggi mihttomeriid, strategiijaid, ja áŋgiruššansurggiid boahttevaš politihkkii guoskevaš áššesuorggis
Forslag 15
Evttohus 15
Joik/musikk-feltet, herunder også festivaler:
Juoigan/musihka suorgi, guoská maid festiválaide:
Følgende setning utgår: Over søkerbaserte ordninger gis det støtte til musikkutgivelser, turnéstøtte og honorar.
Čuovvovaš cealkagat sihkkojuvvojit: Ohcanvuđotdoarjagiid bokte addo doarjja musihkka almmuhemiide, johttimátkkiide, ja bálkáhemiide.
Og til andre festivaler og arrangement hvor samisk, musikk og joik er del av innholdet.
Ja maiddái eará festiválaide ja doaluide gos sámi musihka ja luohti leat oassin.
Forslag 16
Evttohus 16
Endring 7.2.1 3.
Rievdadus 7.2.1 3.
Avsnitt blir lydende
tekstaoassi šaddá ná
Stiftelser er selveiende der stiftere har svært lite innflytelse bortsett fra vedtektsfestede styreoppnevningsmyndighet, og vil være en organisjonsform som ivaretar prinsippet en armlengdes avstand godt.
Iešeaiggátvuođđusas lea vuođđudeddjiin hui uhccán váikkuhanfápmu earret njuolggadusain mearriduvvon stivranammadanválddi, ja lea dalle dakkár organisašuvdnamálle mii fuolaha bures dan prinsihpa ahte gaska galgá leat gieđaguhkkosaš.
Det er ønskelig med en dialog med institusjonene, der institusjonene får drøfte sine planer og utfordringer med Sametinget.
Háliidit gulahallat ásahusaiguin, ja ásahusat ožžot ieža guorahallat iežaset plánaid ja hástalusaid Sámedikkiin.
Forslag 17
Evttohus 17
Nytt innsatsområde (4)
Ođđa áŋgiruššansuorgi (4)
Utvikling og nyskaping i samiske kulturinstitusjoner
Sámi kulturásahusaid ovddideapmi ja ođđaháhkan
Gjennom arbeidet med denne meldingen, har det blitt uttrykt behov for utvikling og muligheter for nyskaping i de samiske kulturinstitusjonene som meldingen omhandler.
Dán dieđáhusa barggu bokte leat mii ožžon diehtit dárbbuid ovddideapmái ja ođđaháhkamiid vejolašvuođaid birra sámi kulturásahusain maid birra dieđáhus lea.
Sametinget har også uttrykt et behov for å rette fokus på aktivitet og innhold, og det fordrer at i tillegg til kulturinstitusjonenes regulære oppgaver må de også gis muligheter for utvikling og nyskaping innenfor sine respektive fagfelt.
Sámediggi lea maid dovddastan dárbbu bidjat fokusa doaimmaide ja sisdollui, ja dat eaktuda ahte lassin kulturásahusaid mearriduvvon doaimmaide, de ferte daidda maid addot vejolašvuohta ovdánit ja ođđahuksemii iežaset fágasurggiid siskkobealde.
Institusjonenes fagfelt vil legge premissene for utviklingen, mulighetene og hvilke områder nyskaping kan skje på.
Ásahusaid fágasuorggit bidjet eavttuid ovddideapmái, vejolašvuođaide ja makkár surggiin ođđaháhkan sáhttá čađahuvvot.
Statlig, regional og kommunalt samarbeid
Stáhtalaš, regionála ja suohkanlaš ovttasbargu
For at dette skal være mulig, må alle myndigheter se på sin rolle og hvilke ordninger som kan bidra til dette.
Jus dát galgá leat vejolaš, de fertejit buot eiseválddit geahččat iežaset rolla ja makkár ortnegat dasa sáhttet váikkuhit.
Dette kan være eksisterende programmer som kan inkludere et samisk perspektiv eller økonomiske ordninger som ved små justeringer vil omfavne de utfordringer som de samiske kulturinstitusjonene har formidlet ved dialogmøter, innspillskonferanser eller gjennom budsjettbehov.
Dát sáhttet leat dálá prográmmat maidda váldo sámi perspektiiva sisa dahje ekonomalaš ortnegat mat smávva rievdademiin fátmmastit sámi kulturásahusaid hástalusaid maid dat leat gaskkustan gulahallančoahkkimiid, gulaskuddancealkámuščoahkkimiid dahje bušeahttadárbbuid oktavuođain.
Et økt fokus på dette gjennom samarbeidsavtaler med kommuner er en nøkkel for å gi samiske kulturinstitusjoner gode utviklingsmuligheter gjennom å trekke veksler på både institusjonenes kompetanse og kapasitet, samtidig som institusjonens virksomhet kan bli en mer integrert del av tilbudet i kommunen.
Eanet fokus dása ovttasbargošiehtadusaid bokte suohkaniiguin leat čovdosat addit sámi kulturásahusaide buriid ovdánanvejolašvuođaid go váldá vuhtii sihke ásahusaid gelbbolašvuođa ja návccaid, seammás go ásahusa doaimmaheapmi sáhttá dahkkot stuorit oassin suohkana fálaldagain.
Samiske kulturhovedsteder, der det årlig utpekes en kulturhovedstad, er et konsept som vil synliggjøre et stort samisk kulturelt mangfold, og der de samiske kulturinstitusjonene kan planlegge, utvikle og gjennomføre innovative idéer.
Sámi kulturváldobáikkit, gos jahkásaččat nammaduvvo okta kulturoaivegávpot, lea vuogádat mii čalmmustahttá viidát sámi kultuvrralaš girjáivuođa, ja gos sámi kulturásahusat sáhttet plánet, ovddidit ja čađahit ođđahutkkus jurdagiid.
Dette må legges opp på en måte som klargjør forventninger fra både Sametinget og kommune/by på hva som skal gjennomføres og finansiering av en del av tiltakene.
Dása ferte láhččojuvvot dakkár málle mii čielggada vuordámušaid sihke Sámedikkis ja suohkanis/ gávpogis dan birra mii galgá čađahuvvot ja ruhtadeapmi osiin doaibmabijuin.
Det skal også legges opp til kunnskapsspredning for å forsterke effekten av tiltakene.
Galgá maid láhččojuvvot dilli máhttoháddjemii vai beavttálmahttá doaibmabijuid.
Internasjonalt arbeid
Riikkaidgaskasaš barggut
Kultursamarbeid over landegrensene er et av de viktigste elementene i folk-til-folk samarbeid.
Kulturovttasbargu riikkarájáid rastá lea okta deháleamos doaimmain álbmogis- álbmogii ovttasbarggus.
Mange av de kulturelle uttrykk som musikk, teater, film og museumenes formidling av historie, har en universell betydning og er med på skape felleskap over grensene.
Ollu kultuvrralaš ilbmanemiin nu go musihkka, teáhter, filbma ja museaid gaskkusteapmi historjjás, lea máilmmiviidosaš mearkkašupmi ja lea mielde hukseme oktavuođa riikkarájáid rastá.
Internasjonalt Samisk Film Institutt har allerede en slik rolle, og denne rollen kan gis større utviklingsmuligheter gjennom konkrete satsinger i samarbeid med både Sametinget, norske nasjonale institusjoner og statlige myndigheters virkemidler.
Riikkaidgaskasaš Sámi Filbmainstituhtas lea juo dákkár rolla, ja dán rollii sáhttá addot eanet ovdánanvejolašvuohta dihto áŋgiruššamiid bokte ovttasbarggus sihke Sámedikkiin, Norgga nationála ja stáhtalaš eiseválddiid váikkuhangaskaomiiguin.
Sametinget har en rolle i å være samarbeidspart sammen med kulturinstitusjonene, slik at flere kan nyttiggjøre seg de ordninger som stimulerer til økt samarbeid.
Sámedikkis lea rolla leat ovttasbargoguoibmi kulturásahusaiguin, nu ahte eambbogat sáhttet oažžut ávkki ortnegiin mat movttiidahttet eanet ovttasbargui.
Her vil mulighetene for nyskaping være større gjennom møte med andre kulturer og nye konstellasjoner av samarbeidspartnere
Dás bohtet vejolašvuođat ođđaháhkamii leat buorebut go deaivvadit eará kultuvrraiguin ja ođđa konstellašuvnnaid bokte ovttasbargoguimmiiguin.
Spesielt i møte med andre urfolksinstitusjoner og –tiltak vil innovasjoner ha gode vekstvilkår.
Earenoamážit deaivvademiin eará álgoálbmotásahusaiguin ja –doaimmaiguin oažžu innovašuvdna buriid stuorruneavttuid.
Å stimulere til internasjonalt urfolksamarbeid vil være tiltaksområder som Sametinget vil prioritere.
Movttiidahttit riikkaidgaskasaš álgoálbmotovttasbargguide leat doaibmabijut maid Sámediggi áigu vuoruhit.
Mange nasjonale og internasjonale utviklingsprogrammer mangler den samiske dimensjonen, og de samiske kulturinstitusjonene blir dermed utelatt.
Ollu nationála ja riikkaidgaskasaš ovdánahttinprográmmain váilu sámi dimenšuvdna, ja sámi ásahusat báhcet dasto maŋábeallai.
Et viktig arbeid blir derfor å tydeliggjøre dette i dialogmøter og arbeid med samarbeidsavtaler.
Dehálaš bargun šaddá dasto čielggasindahkat dán gulahallančoahkkimiin ja ovttasbargošiehtadusaid bargguid bokte.
En av utfordringene for de samiske kulturinstitusjonene, er mangel på kompetanse og kapasitet til gjennomføring av større samarbeidsprosjekter.
Okta hástalusain sámi kulturásahusain lea go gelbbolašvuohta váilu ja bargonávccat čađahit stuorit ovttasbargoprošeavttaid.
Det må derfor igangsettes tiltak for å sette institusjonene i stand til å delta i prosjekter, enten gjennom egen kompetanseheving eller oppbygging av kunnskapsbase som kan bistå institusjonene med planlegging, gjennomføring og oppfølging av samarbeidsprosjekter.
Danin fertejit biddjot johtui doaibmabijut vai ásahusat nákcejit searvat prošeavttaide, juogo iežaset gelbbolašvuođaloktema bokte dahje máhttovuođu huksema bokte i sáhttá veahkehit ásahusaid ovttasbargoprošeavttaid plánemiin, čađahemiin ja čuovvolemiin.
For kulturlivet vil det kunne bety at de når ut til flere og nye publikumsgrupper, og gi mer oppmerksomhet om samisk kultur.
Kultureallimii sáhttá dat mearkkašit ahte sii olahit stuorit ja ođđa geahččanjoavkkuid, ja ožžot eanet beroštumi sámi kultuvrra birra.
Sametinget ønsker i samarbeid med kommunene å legge til rette for samiske møteplasser i byene.
Sámediggi háliida ovttasbarggus suohkaniiguin láhčit dili sámi deaivvadanbáikkiid háhkamii gávpogiin.
Sametinget vil prioritere å arbeide for oppstart og gjennomføring i flere kommuner.
Sámediggi áigu vuoruhit álggahit ja čađahit dán eanet suohkaniin.
Hovedmål: Flere samiske kulturinstitusjoner er synlige nasjonalt og internasjonalt
Váldomihttomearri: Eanet sámi kulturásahusat leat oidnosis nationálalaččat ja riikkaidgaskasaččat
Delmål 1: Samiske kulturinstitusjoner er synlige både regionalt og nasjonalt
Oassemihttomearri 1: Sámi kulturásahusat leat oidnosis sihke regionála ja nationála dásis
Justere samarbeidsavtaler med kommuner og fylkeskommuner
Divodit ovttasbargošiehtadusaid suohkaniiguin ja fylkkasuohkaniiguin
Identifisere kulturområder som kan inkluderes i avtalene
Dovdát kultursurggiid maid sáhttá váldit mielde šiehtadusaide
Samarbeide om konkrete kulturprosjekter
Ovttasbargat dihto kulturprošeavttaiguin
Igangsette pilotprosjekt med årlige ”samiske kulturhovedsteder”
Bidjat johtui pilohtaprošeavttaid main lea jahkásaš “sámi kulturoaivegávpot”
Støtte opp om tiltak som rettes mot samiske kulturhovedsteder
Doarjut doaimmaid mat leat oaivvilduvvon sámi kulturoaivegávpogiidda
Motivere kommuner, byer og steder til å bli en samisk kulturhovedstad
movttiidahttit suohkaniid, gávpogiid ja báikkiid šaddat sámi kulturoaivegávpogin.
Styrke kompetanse og kapasitet i samiske kulturinstitusjoner for å gjennomføre samarbeidsprosjekter nasjonalt
N annet gelbbolašvuođa ja bargonávccaid sámi kulturásahusain vai nákcejit čađahit ovttasbargoprošeavttaid nationála dásis
Prosjektfinansiering
Prošeaktaruhtadeapmi
Samarbeid på tvers av kultur- og utdanningsinstitusjoner
Ovttasbargu kultur- ja oahpahusásahusaid rájáid rastá.
Bidra til økt samarbeid med andre institusjoner om visning og formidling av kunst og kultur
Váikkuhit eanet ovttasbargui eará ásahusaiguin čájehit ja gaskkustit dáidaga ja kultuvrra.
Grenseoppgang mellom ordinær drift og søknadsbaserte ordninger
Rájáid nanosmahttit gaskal dábálaš doaimma ja ohcanvuđot ortnegiin.
Fagoverskridende prosjekter
Fágarasttildeaddji prošeavttat
Delmål 2: Økt interregionalt/internasjonalt samarbeid
Oassemihttomearri 2: Lassi interregionála/riikkaidgaskasaš ovttasbargu
Arbeide aktivt for å etablere flere samarbeids- og samhandlingsarenaer
Aktiivvalaččat bargat oažžut eanet ovttasbargo- ja ovttasdoaibmanarenaid
Starte opp interregionale og internasjonale faglige arenaer for kunst- og kultur
Álggahit interregionála ja riikkaidgaskasaš fágalaš daidda- ja kulturarenaid
Bidra til etablering av kulturinstitusjonsnettverk
Váikkuhit kulturásahusfierpmádagaid álggaheapmái
Bidra til å gjennomføre nasjonale og internasjonale samarbeidsprosjekter
Váikkuhit čađahit nationála ja riikkaidgaskasaš ovttasbargoprošeavttaid
Være pådriver for å bygge kompetanse for gjennomføring internt i samiske kulturinstitusjoner og eksterne samarbeidspartnere
Leat láidesteaddji hukset gelbbolašvuođa sámi kulturásahusaid ja olgguldas ovttasbargoguimmiid siskkáldas čađaheapmái
Utarbeide handlingsplan for å styrke den internasjonale dimensjonen i kulturinstitusjonenes arbeid
Rahkadit doaibmaplána nannen dihte riikkaidgaskasaš ipmárdusa kulturásahusaid barggus
Bidra til faglig oppbygging gjennom å få innblikk i andre relevante urfolks institusjonsutvikling ved nettverksbygging og kompetanseutveksling
Váikkuhit fágalaš huksemii oaidnin dihte eará relevánta álgoálbmogiid ásahusovdáneami mii guoská fierpmádathuksemii ja gealbolonohallamii
Følge opp aktuelle tiltak og prosjekter
Čuovvolit guoskevaš doaimmaid ja prošeavttaid
Delmål 3: Økt nyskapingstakt i samiske kulturinstitusjoner institusjoner
Oassemihttomearri 3: Lassi ođđahutkantákta sámi kulturásahusaid ásahusain
Bidra til at flere samiske kulturinstitusjoner har tilstrekkelig faglig og administrative ressurser
Váikkuhit ahte eanet sámi kulturásahusain leat doarvái fágalaš ja hálddahuslaš resursat.
styrking av kompetanse innen ledelse, økonomi, kvalitetssystemer og prosjektstyringsmetoder
gelbbolašvuođa nannet jođihangottis, ekonomiijas, kvalitehtavuogádagas ja prošeaktastivrenvugiin.
Legge til rette for faglig kompetanseheving
Láhčit dili lasi fágalaš gealbolasiheapmái.
Igangsette kompetansehevingstiltak for deltakelse og gjennomføring i internasjonale prosjekter
Álggahit gealbolasihandoaimmaid riikkaidgaskasaš prošeavttaid oassálastimis ja čađaheamis
Bidra til kompetanseutveksling mellom samiske og andre urfolksinstitusjoner og –gruppe
Váikkuhit gealbolasiheapmái gaskal sámi ja eará álgoálbmotásahusaid ja –joavkkuid.
Legge til rette for nettverksbygging med andre relevante urfolksinstitusjonsjoner
Láhčit dili fierpmádathuksemii ovttas eará relevánta álgoálbmotásahusaiguin
Komiteens tilrådning
Lávdegotti ráva
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig sametingsrådets forslag til innstilling
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi mearrádusárvalusa
Sametingets plenum - 018/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 018/16
Merknad - Fremskrittspartiet - Representant Arthur Tørfoss
Mearkkašupmi - Ovddádusbellodat - Áirras Arthur Tørfoss bokte
Sametingets melding om samiske kulturinstitusjoner
Sámedikki dieđáhus sámi kulturinstitušuvnnaid birra
Sametinget har vedtatt følgende overordnede mål: ”Et mangfold av robuste samiske kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring, formidling, utvikling og nyskaping av det samiske samfunn og kulturliv”.
Sámediggi lea mearridan čuovvovaš bajit mihttomeari: “Iešguđetlágan ja nanu sámi kulturásahusat mat leat mielde seailluheame, gaskkusteame, ovdánahttime ja ođasmahttime sámi servodaga ja kultureallima.”
Fremskrittspartiet har følgende forslag til forbedring av den overordnede målformuleringen for saksfeltet: «Robuste kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring og formidling av samisk kunst og kultur»
Ovddádusbellodagas lea čuovvovaš buoridanevttohus bajit mihttomearis dán áššesuorggis: «Nanu kulturásahusat mat leat mielde seailluheame ja gaskkusteame sámi dáidaga ja kultuvrra»
Bakgrunnen for dette er at ivaretakelse av kulturminner krever sterke fagmiljøer og kompetanse.
Duogážin dása lea go kulturmuittuid seailluheapmi gáibida nanu fágabirrasiid ja gelbbolašvuođa.
I stedet for å tilbakeføre den samiske kultarven fra norsk folkemuseum til de seks samiske museer, må man heller stille seg spørsmålet om seks små samiske museer er rette virkemiddel for ivareta denne kulturarven.
Dan sadjái go ruovttoluotta fievrridit sámi kulturárbbi Norgga álbmotmuseas dan guđa sámi museii, de ferte baicca jearrat leat go guhtta smávva sámi musea rievttes váikkuhangaskaoamit seailluhit dán kulturárbbi.
Målet må være at samiske kulturminner ivaretas på en god og forsvarlig måte for fremtidige generasjoner, gjennom utstilling som skaper kunnskap og forståelse i befolkningen, og ikke gjemmes vekk i utkantstrøk.
Mihtton ferte leat ahte sámi kulturmuittut seailluhuvvojit buori ja dohkálaš málliin boahtte buolvvaide, čájáhusaid bokte mat mielddisbuktet máhtu ja ipmárdusa álbmogis, eai ge čihkkojuvvot boaittobealbáikkiide.
Det er heller ingen grunn til at samiske kunstnere og samisk kunst trenger egne, lukkede arenaer.
Ii ge leat ágga dasa ahte sámi dáiddárat ja sámi dáidda dárbbaša sierra giddejuvvon arenaid.
Kulturhus og andre arenaer for utøvelse og fremvisning av film, visuell kunst, teater, samt litteratur, blir mer robuste når de er sambruksarenaer med tradisjonell norsk og utenlandsk kunst, kultur og litteratur.
Kulturvisttit ja eará arenat gos sáhttá doaimmahit ja čájehit filmmaid, oinnolaš dáidaga, teáhtera ja girjjálašvuođa, šaddet nannoseappot go leat máŋggageavahusarenain.
Merknad - Nordkalottfolket - Representant Toril Bakken Kåven
Merkkašupmi - Nordkalottfolket - Áirras Toril Bakken Kåven bokte
Det har vært bygd ut mange samiske kulturorganisasjoner i ulike regioner hvor samisk befolkning er tilstedeværende.
Olu sámi kulturásahusat leat huksejuvvon iešguđet regiovnnaide gos lea sámi álbmot.
For enkelte regioner har det derimot vært svært lite fokus på oppbygging av sterke kulturinstitusjoner, som kan bidra til å opprettholde og videreutvikle kulturen i området.
Muhto muhtun regiovnnain lea dattetge leamaš unnán sáhka hukset nanu kulturásahusaid, mat sáhtáše veahkkin bisuhit ja ovdánahttit guovllu gullevaš kultuvrra.
Spesielt ser vi dette i Nordre valgkrets og dels kystområdene i Troms, hvor den sjøsamiske kulturen står svakt.
Earenoamážit mii oaidnit dán Davit válgabires ja muhtun muddui riddoguovlluin Romssas, gos mearrasámi kultuvra lea heajos dilis.
Her er det store udekkede behov med tanke på en styrking og videre utvikling av den sjøsamiske kulturen.
Doppe leat stuora dárbbut mat eai leat gokčojuvvon go guoská mearrasámi kultuvrra nannemii ja ovdánahttimii.
I dette også ulike tiltak og program for de samer som har norsk som morsmål, og tiltak knyttet til barn og unges samiske identitet.
Dasa gullet maid iešguđetlágan doaimmat ja prográmmat daidda sápmelaččaide geain lea dárogiella eatnigiellan, ja doaimmat mánáid ja nuoraid sámi identitehta hárrái.
I store deler av det geografiske områder hvor vi finner samer, finner vi også kvensk befolkning.
Stuora osiin dan geográfalaš guovllus gos sápmelaččat orrot, doppe orru maid kveana álbmot.
Disse er også i minoritet i området, og kulturen er sterkt truet på lik linje med den samiske.
Sii leat maid unnitlogus dan guovllus, ja sin kultuvra lea maid garrasit áitojuvvon, nugo sámi kultuvra.
Man bør se på løsninger hvor man bygger opp samiske kulturorganisasjoner i tett samarbeid med kvenske institusjoner, siden disse har levd og utviklet seg tett vevd sammen, spesielt langs kysten i Troms og Finnmark.
Mii berret geahčadit čovdosiid mat sáhttet hukset sámi kulturorganisašuvnnaid lagas ovttasbargguin kveana ásahusaiguin, go sii han leat eallán ovttas ja ovdánahttán fárrolaga, earenoamážit Romssa ja Finnmárkku riddoguovlluin.
Felles kulturinstitusjoner vil i så måte være en styrke for begge kulturer, og vil ha mulighet til å ivareta og styrke både samisk og kvensk kultur på en forbilledlig måte.
Oktasaš kulturásahusat livčče doarjjan goappašat kultuvrraide, dain livččii vejolaš bisuhit ja nannet sihke sámi ja kveana kultuvrra dievaslaččat.
De samiske kulturinstitusjoner har over år fått mindre økonomiske midler enn det deres norske «søstre» har fått.
Sámi kulturásahusat leat jagiid badjel ožžon unnit ekonomalaš doarjaga go vástideaddji dáčča ásahusat leat ožžon.
Dette har vi sett eksempler på både med teater og museer, hvor økningen til norske teater og museum har vært betydelig større enn til de samiske institusjonene.
Ovdamearkka dihte leat mii oaidnán dan go guoská teáhteriidda ja museaide, gos dáčča teáhterat ja museat leat ožžon arvat eanet lasáhusaid go sámi ásahusat.
Nordkalottfolket mener sametinget bør vurdere å la staten overta ansvaret for institusjonene, slik at de kommer inn på nasjonale budsjetter.
Nordkalottfolket oaivvildit ahte Sámediggi berre árvvoštallat sirdit ovddasvástádusa ásahusaide stáhtii, vai dat besset nationála bušeahtaide.
Da vil eventuelle reduksjoner til samiske institusjoner komme tydelig frem, og de nasjonale politikerne vil måtte svare for det.
Dalle boađášii čielgasit ovdan jus sámi ásahusaide unniduvvo doarjja, ja dalle šaddet nationála politihkkárat čilget dan unnideami.
Det samiske samfunn er ikke tjent med at Sametinget fungerer kun som en budbringer for statens dårlige politikk ovenfor samiske kulturinstitusjoner.
Sámi servodat ii vuoitte das go Sámediggi doaibmá d ušše dego sáhkadoalvun stáhta heajos politihka birra sámi kulturásahusaid ektui.
Nordkalottfolket v/ Toril Bakken Kåven
Nordkalottfolket Toril Bakke Kåven bokte
Støtte til merknad fra komiteen: Nordkalottfolket slutter seg til merknad fra AP.
Doarju Bargiidbellodaga mearkkašumi.
Saken påbegynt 08.06.16 kl. 09.00 Votering Av 39 representanter var 3 7 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.06.1 6 dii. 09:00. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 7 čoahkis.
Forslag 14 ble vedtatt med 22 mot 15 stemmer
Evttohus 14 mearriduvvui 22 jienain 15 jiena vuostá.
Forslag 15 ble vedtatt med 22 mot 15 stemmer
Evttohus 15 mearriduvvui 22 jienain 15 jiena vuostá.
Forslag 16 ble vedtatt med 22 mot 15 stemmer
Evttohu 16 mearriduvvui 22 jienain 15 jiena vuostá.
Forslag 17 ble vedtatt med 22 mot 15 stemmer
Evttohus 17 mearriduvvui 22 jienain 15 jiena vuostá.
Forslag 13 ble vedtatt med 35 mot 2 stemmer
Evttohus 13 mearriduvvui 35 jienain 2 jiena vuostá.
Forslag 12 ble forkastet med 23 mot 14 stemmer
Evttohus 12 hilgojuvvui 23 jienain 14 jiena vuostá.
Forslag 10 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 10 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 11 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 11 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 2 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 2 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 1 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 1 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 3 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 3 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 4 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 4 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 5 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 5 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá
Forslag 6 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 6 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá
Forslag 7 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 7 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá
Forslag 8 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 8 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá
Forslag 9 ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Evttohus 9 mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 36 mot 1 stemme
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 36 jienain 1 jiena vuostá.
Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmetnoen protokolltilførsler i saken.
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Tor Gunnar Nystad, saksordfører
Tor Gunnar Nystad, áššejođiheaddji
Mariann Wollmann Magga, tilforretningsorden
Mariann Wollmann Magga, čoahkkinortnegii
Kirsti Guvsám, tilforretningsorden
Kirsti Guvsám, čoahkkinortnegii
Det gjelder også spesialisering i faglige institusjoner som innen teater, kunst og museer.
Dát guoská maid fágalaš ásahusaid spesialiseremii, nu go teáhteriin, dáidagis ja museain.
For at Sametinget skal kunne tilrettelegge for å møte dagens og fremtidige utfordringer og behov, vil vi tydeliggjøre hva vi ønsker.
Jus Sámediggi galgá sáhttit láhčit dili vuostáiváldit dálá ja boahtteáiggi hástalusaid ja dárbbuid, de áigut mii čielggasindahkat maid mii háliidit.
Sametingets overordnede mål for saksfeltet er ”Et mangfold av sterke samiske kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring, dokumentasjon, forskning, formidling, utvikling og nyskaping av det samiske samfunn, dets språk, nærings- og kulturliv”.
Sámedikki bajit mihttomearri áššesuorgái lea “Girjás nanu sámi kulturásahusat mat leat mielde seailluheame, duođašteame, dutkame, gaskkusteame, ovdánahttime ja ođasmahttime sámi servodaga, dan giela ja ealáhus- ja kultureallima.”
For å nå denne målsettingen har vi prioritert 5 innsatsområder.
Vai dan mihttomeari galgat olahit, de leat vuoruhan vihtta áŋgiruššansuorggi.
5. Samiske kulturinstitusjoner med tilfredsstillende lokaler og bygg
Sámi kulturásahusat main leat dohkálaš visttit ja lanjat
2 Bakgrunn
2. Duogáš
Det er snart åtte år siden Sametingsrådets melding om samisk institusjonsutvikling (2008) ble lagt frem.
Das lea fargga gávcci jagi dassái go Sámediggeráđi dieđáhus sámi kulturásahusaid birra (2008) ovddiduvvui.
Det er brukt mye ressurser på å bygge opp de samiske kulturinstitusjonene, flere omorganiseringsprosesser har vært gjennomført, flere kulturinstitusjoner har kommet inn på ordningen med direktetilskudd over sametingbudsjettet, noen byggeprosesser er igangsatt, mens andre står på vent.
Ollu návccat leat biddjon hukset sámi kulturásahusaid, ollu ođđasis organiserenproseassat leat čađahuvvon, máŋga kulturásahusa leat oažžugoahtán njuolggodoaibmadoarjagiid Sámedikki bušeahtas, muhtun huksenproseassat leat álggahuvvon ja ollu leat vuordimin.
Det ligger både språk- og kulturpolitiske og andre samfunnsmessige målsettinger bak Sametingets finansiering av institusjonene.
Sámedikki ruhtadeami duogábealde leat sihke giella- ja kulturpolitihkalaš ja eará servodatguoski mihttomearit.
De er viktig del av grunnmuren i det lokale og regionale kulturlivet og som lokal og regional møteplass, og arena for amatører og profesjonelle utøvere av kunst og kulturaktiviteter.
Dat leat dehálaš caggi báikkálaš ja regionála kultureallimis, lea báikkálaš ja regionála deaivvadanbáiki, ja lea arena sihke ámmát ja ii-ámmát dáidda- ja kulturbargiide.
Samisk språk og kultur er ofte nært sammenknyttet.
Sámi giella ja kultuvra leat dávjá lávga čadnon oktii.
De jevnlige dialogmøtene mellom Sametinget og de samiske kulturinstitusjonene som mottar direktetilskudd over budsjettet gir utdypende informasjon, med situasjonsbeskrivelser og om behov og utfordringer de enkelte institusjonene står overfor.
Jeavddalaš gulahallančoahkkimiin gaskal Sámedikki ja sámi kulturásahusaid mat ožžot njuolggodoarjaga bušeahtas addo lassi diehtu ja oktan dilálašvuođa- ja dárbbuidčilgehusaiguin ja ovttaskas ásahusa hástalusat čilgejuvvojit.
Innspillene som er kommet inn danner en viktig del av kunnskapsgrunnlaget for meldingen.
Mearkkašumit mat leat bukton midjiide addet dehálaš oasi dieđáhusa máhttovuđđui.
5 Status
5. Stáhtus
De samiske kulturinstitusjonene er viktige nav og fyrtårn i sine lokalsamfunn og for det sivile samiske samfunn.
Sámi kulturásahusat leat dehálaččat iežaset báikegottiin ja sámi siviila servodahkii.
De er viktige for å vise samisk tilstedeværelse og å formidle utad et sett med felles verdier og holdninger.
Dat leat deaŧalaččat dasa ahte čájehit sámi leahkima ja gaskkustit olggosguvlui oktasaš árvvuid ja guottuid.
Det er det som skapes av aktivitet og innhold som relateres til samisk språk og kultur som først og fremst formidler disse verdiene og holdningene.
Dat mii vuolgá dakkár doaimmain ja sisdoalus mat čatnasit sámi guvlui ja kultuvrii, lea dat mii vuosttažettiin gaskkusta dáid árvvuid ja guottuid.
De er dernest viktig som sysselsettingsaktører;
Nu dat leat dasto deaŧalaš barggaheaddejit;
de gir kompetanse- og kulturarbeidsplasser i samiske lokalsamfunn og distriktet generelt.
dat addet máhtu- ja kulturbargosajiid sámi báikegottiin ja guovlluin oppalohkái.
Norut Alta-Áltas rapport om kulturnæring i samiske områder viser at antall ansatte i samiske språk- og kultursentre har hatt en betydelig vekst de siste årene.
Norut Alta – Álttá raporta kulturealáhusaid birra sámi guovlluin čájeha ahte bargit sámi giella- ja kulturásahusain leat lassánan ollu maŋemus jagiin.
Det har ikke vært utført en helhetlig analyse av de samiske kulturinstitusjonenes virkning og betydelse i sine regioner, og dette er noe vi har behov for økt kunnskap om. Det forskningsbaserte kunnskapsgrunnlaget generelt om samiske kulturinstitusjoner er noe mangelfullt og lite koordinert.
Dieđalaš ja dutkojuvvon máhttovuođđu obbalaččat sámi kulturásahusaid birra lea veahá váilevaš ja unnán koordinerejuvvon.
Noe relevant materiale finnes i for eksempel Telemarkforsknings, Noruts og Norsk Kulturråds utredninger og rapporter.
Muhtun relevánta dieđuid gávdnat omd dáin raporttain: Telemarkforskning, Norut ja Norsk Kulturråd – Norgga Kulturráđđi.
Alle samfunn er i stor grad bygd opp av et sett med ulike institusjoner med de variasjoner det innebærer.
Buot servodagat leat huksejuvvon iešguđetlágan ásahusaiguin oktan dainna máŋggabealatvuođain maid dat leat.
Det er en rekke statlige og regionale institusjoner i og utenfor det samiske samfunnet som skal ivareta det samiske samfunnets behov, og som ikke er tilknyttet Sametingets forvaltning.
Gávdnojit ollu stáhta ja regionála ásahusat olggobeale sámi servodaga mat galget gozihit sámi servodaga dárbbuid ja mat eai leat čadnon Sámedikki hálddašeapmái.
De er viktige samfunnsinstitusjoner, blant annet innen helse, utdanning/forskning, media, osv. Mange av disse møter samiske brukere, og har en virksomhet som tar hensyn til og jobber etter samisk kultur-forståelse og språk.
Leat dehálaš servodat ásahusat, nugo dearvvasvuođa /oahpahus/ dutkan, media siskkobealde jna. Oallugat dain ásahusain deaivvadit sámi geavaheddjiiguin ja sin ásahus gálga váldit vuhtii sámi kulturipmárdusa ja giela.
De samiske kulturinstitusjonene som får tilskudd fra Sametinget har en annen bakgrunn og historie, og de fleste er bygd opp etter lokale og regionale initiativ, ut fra et mer samisk «grasrotperspektiv».
Sámi ásahusa in mat ožžot doarjaga Sámedikkis lea eará duogáš ja historjá. Eatnasat leat huksejuvvon báikkálaš ja regionála fuomášumiin, ja eaktodáhtolaš sámi dáhtuin.
Samiske brukere og det samiske samfunnet får hjelp og veiledning av mer formell art, samt får oppfylt behov for å se sin egen kultur og språk uttrykt på egne premisser.
Sámi geavaheaddjit ja servodat ožžot sis formálalaš veahki ja ollašuhttet sin dárbbu vásihit iežaset giela ja kultuvrra iežaset eavttuid vuođul.
Sametinget har fått utført utredningen Kommunereformen og samiske interesser (2015).
Sámediggi lea čađahan čielggadusa Suohkanođastus ja sámi beroštumit (2015).
Den tar opp de samiske institusjonenes viktige rolle i utviklingen av den nye samiske offentligheten, og er viktig for utviklingen av samisk språk og kultur.
Dat guoskkaha sámi ásahusaid dehálaš rolla sámi almmolašvuođa ovdáneamis ja mii lea dehálaš sámi giela ja kultuvrra ovdáneapmái.
De har betydning også som infrastruktur for demokrati og ytringsfrihet og som grunnlag for fellesskapsdannelse.
Dat leat maid dehálaččat demokratiija ja sátnefriddjavuođa infrastruktuvran ja vuođđun oktasašvuođa dovdui.
Sametinget ser potensialet i at dette kan utvikles og utvides ytterligere, noe som må skje i nær dialog med institusjonene selv.
Sámedikki mielas lea vejolaš ovddidit dán ja viiddidit eanet, maid ferte dahkat lávga gulahallamiin guoskevaš ásahusaiguin.
Det er viktig at de lykkes i arbeidet med å oppruste og utvikle seg til å møte dagens og fremtidens utfordringer og behov.
Dehálaš l ea ahte dat lihkostuvvet nanusmahttet ja ovdánit vai sáhttet dustet otná ja boahtteáiggi hástalusaid ja dárbbuid.
De samiske institusjonene skal være best mulig utrustet til å håndtere oppgaven som ambassadører og representanter for det samiske samfunnet og den samiske kulturen.
Sámi ásahusat galget leat buoremusat ráhkkanan dasa ahte doaibmat sámi servodaga ja kultuvrra ambassadevran ja ovddasteaddjin.
De bidrar i dokumentasjon, produksjon, utvikling og formidling av kunst, kultur og kulturarv, samt tilrettelegging for kunstnere og kulturutøvere.
Sii leat mielde duođašteamen, buvttadeamen, ovddideamen ja gaskkusteamen dáidaga, kultuvrra ja kulturárbbi, ja láhčimin dáiddáriidda ja kulturdoaimmaheddjiide.
Våre institusjoner må være best mulig utrustet til å møte oppgaven som ambassadører og representanter for det samiske samfunnet og den samiske kulturen.
Min ásahusat galget buoremusat leat rustejuvvon doaibmat sámi servodaga ja sámi kultuvrra ambassadevran.
De målbærer en samfunnstemme og er samfunnsaktør også overfor lokale, regionale og nasjonale myndigheter, og gjennom fagorganisasjoner.
Dat guddet servodatjiena ja leat servodataktevran sihke báikkálaš, regionála, ja našunála eiseválddiide, maiddái fágaserviid bokte.
Flere samiske kulturinstitusjoner vil også ta en aktiv rolle i markeringen gjennom hele 2017 av 100 årsjubileet siden det første samiske landsmøtet, Tråånte 2017.
Máŋga sámi kulturásahusa bohtet aktiivvalaččat oassálastit olles 2017 jagis, mii lea ávvudeapmi das go 100 jagi leat vássán dan rájes go vuosttaš sámi riikkačoahkkin dollojuvvui Troandimis.
Møteplasser og arenaer for kulturelle aktiviteter vil bli stadig mer etterspurt.
Deaivvadanbáikkit ja arenat kulturdoaimmaide šaddet eambbo ja eambbo bivnnuhat.
Selv om begrepet kan ha nyanser og ulik fortolkning, indikerer det at kulturinstitusjoner har et ansvar som strekker seg ut over deres faglige og organisatoriske grenser.
Vaikko doahpagis sáhttet leat iešguđetlágan dulkojumit, de dat addá dan ipmárdusa ahte kulturásahusain lea ovddasvástádus mii manná viidábut go ásahusa fágalaš ja organisatuvrralaš rájit.
I «Kulturutredningen 2014» drøftes begrepet samfunnsoppdrag, og det argumenteres for at grunnlaget for styringen av kulturinstitusjonene bør ligge i en tydeliggjøring av dette samfunnsoppdraget for den enkelte institusjonen.
Čilgehusas «Kulturutredningen 2014» digaštallojuvvo doaba ”servodatdoaibma” ja das ákkastallojuvvo ahte dat vuođđu stivret kulturásahusaid berre dahkkot dan bokte ahte servodatdoaibma ovttaskas ásahussii šaddá eambbo čielggas.
Det krever en avklaring av hvilke kunstneriske og faglige formål kulturinstitusjonene skal være til for, hvem de skal være til for, og hvilken rolle de skal ha i forhold til det øvrige kulturlivet.
Dat gáibida ahte čielggaduvvo ahte geas, ja makkár doaibma guđege kulturásahusas galgá leat muđui kultureallima ektui.
Avklaringen må komme fra kulturinstitusjonene selv, men i dialog med finansierende myndigheter og interessenter i deres omgivelser.
Dán čielggadeami berre kulturásahus ieš dahkat, muhto ovttasráđiid guovllu berošteddjiiguin ja ruhtadeaddji eiseválddiiguin.
Kulturinstitusjonene som mottar direktetilskudd over sametingsbudsjettet er ganske mangfoldige og mangeartede; både når det gjelder hvordan de oppsto, i alder, størrelse, organisering, og i sin virksomhet med formål, innhold, aktiviteter og virkeområde/målgrupper.
Kulturásahusat mat ožžot njuolggodoarjaga sámedikki bušeahtas leat oalle máŋggabealagat ja iešguđetláganat, sihke go guoská movt dat álggahuvvojedje, agis, sturrodagas, organiseremis, doaimmas oktan ulbmiliin, sisdoaluin, doaibmaguovlluin/ ulbmiljoavkkuin.
Sametinget er medstifter/medeier i noen av institusjonene.
Sámediggi lea álggahan ja mielde oamasteame muhtun ásahusaid.
Samtidig har de mange fellestrekk og likheter:
Seammás leat sis oktasaš dovdomearkkat ja sullasašvuođat:
De fleste får hoveddelen av driftstilskuddet bevilget fra Sametinget.
Eatnasat ožžot váldooasi doaibmadoarjagis Sámedikkis.
De virker i og for det samiske samfunn og jobber med samme mål om å ivareta, styrke, synliggjøre og utvikle samisk kunst- og kulturliv i de områdene de virker De er ofte etterspurt og initiert av lokale foreninger og ressurspersoner;
Dat barget ja doibmet sámi servodagas dahje dan ovddas ja dan badjelii ahte seailluhit, nanusmahttit, čalmmustahttit, ja ovdánahttit sámi dáidda- ja kultureallima dain guovlluin gos sii doibmet. Dat leat bivnnuhat ja daid leat álggahan guovllu organisašuvnnat dahje olbmot, eaktodáhtolaš kultureallimis.
Bruk, synliggjøring, utvikling av og formidling på de samiske språkene er viktig del av virksomheten ved de fleste kulturinstitusjonene.
Geavaheapmi, čalmmustahttin, ovddideapmi ja gaskkusteapmi sámi gielain ja –gielaide leat dehálaš oassin doaimmasteaset eanaš kulturásahusain.
Noen av institusjonene har samiskspråklige innsatsområder som en del av sin virksomhet.
Muhtin ásahusain leat sámegielat áŋgiruššansuorggit oassin doaimmasteaset.
Andre igjen jobber aktivt med for eksempel utvikling av terminologi innen sine fagområder, som de samiske museenes arbeid med utviklingen av gjenstandsdatabasen Primus på samisk.
Earát fas barget aktiivvalaččat ovdamearkka dihte terminologiija ovddidemiin iežaset fágasuorggis, nu go sámi museaid bargu ovddidit dihtorbása Primusa sámegillii.
I tillegg er det også noen institusjoner som har en formell rolle innen språksentervirksomhet.
Dasa lassin leat maid muhtin ásahusat main lea formálalaš rolla giellaguovddášdoaimmas.
Kart med oversikt over samiske kulturinstitusjoner som mottar direktetilskudd over kulturkapittelet i sametingsbudsjettet.
Kárta mas boahtá ovdan guđet sámi ásahusat ožžot njuolggodoarjaga Sámedikki bušeahta kulturkapihttala bokte.
Det vurderes likevel som formålstjenlig i denne meldingen å gruppere dem etter et utvalg kategorier.
Árvvoštallojuvvo liikká dán dieđáhusas sirret sierra kategoriijaide.
Disse er ikke uttømmende eller nødvendigvis hensiktsmessige i andre sammenhenger.
Dát eai leat dievaslaččat dahje vealtameahttumit ulbmillaččat eará oktavuođain.
I et samfunnsbyggende perspektiv vil det også kunne bidra til en oversikt over hva som finnes og hva som mangler/er behovene for ulike kategorier av kulturinstitusjoner.
Servodathuksejeaddji perspektiivvas sáhttá dat addit gova das ahte mii gávdno ja mii váilu dahje masa lea dárbu kulturásahusain.
I Norge legges det ofte til grunn en firedelt klassifisering av statlige kulturinstitusjoner; stats-institusjoner, nasjonale institusjoner, region-/landsdelsinstitusjoner og knutepunktinstitusjoner (t.o.m. 2015).
Norggas dávjá geavahuvvo njealjeoasat juohku stáda kulturásahusaide: stáda ásahusat, našunála ásahusat, regionála dahje guovllu ja guovddášásahusat (gitta 2015) rádjai.
I det følgende gis en grov, ikke uttømmende, oversikt over hva slags «dekning» det kan sies å være når det gjelder institusjoner innen noen kategorier av kunst- og fagfelt på norsk side av Sápmi.
Čuovvovaččat addit roavva, muhto ii ollislaš gova das ahte makkár ásahusat gávdnojit Norgga bealde sámi go guoská muhtun dáidda- ja fágaosiide.
Det kan også være mer spesialiserte institusjoner innenfor avgrensede kunst-/fagfelt.
Sáhttet maid leat ásahusat main lea dihto máhttu juste muhtun fága dahje dáidaga siskkobealde.
Andre kan være flerbruks-institusjoner/sentre med flere funksjoner under samme tak.
Earát sáhttet dakkár guovddážat main leat máŋga doaimma, dahje main leat máŋggalágan doaimmat.
Scene-feltet: Sametinget gir direktetilskudd til to etablerte samiske turnéteatre - et nasjonalteater og et prosjektteater, og til et kulturskoletilbud med samisk barneteater.
Lávdedáiddasuorgi: Sámediggi addá njuolggodoarjaga guovtti sajáiduvvon teáhterii – našunála teáhterii ja prošeaktateáhterii, ja ovtta kulturskuvlafálaldahkii mas lea sámi mánáidteáhter.
Visuell kunst-feltet: Sametinget gir direktetilskudd til Senter for samisk samtidskunst, som har en nasjonal rolle.
Visuála dáiddasuorgi: Sámediggi addá njuolggodoarjaga Sámi Dáiddaguovddážii, mas lea našunála rolla.
I påvente av etablering av et Samisk kunstmuseum er det etablert en midlertidig løsning for kunsten innkjøpt gjennom innkjøpsordningen for samisk samtidskunst og kunsthåndverk, ved leie av nye og mer formålstjenlige lokaler i Karasjok.
Dan botta go vuordit ahte Sámi Dáiddamusea álggahuvvo, de láigohuvvojit gaskaboddosaččat ođđa ja vuohkkaseappo visttit Kárášjogas dáidagii mii lea ostojuvvon oastinortnega sámi ođđaáiggi dáidagii ja dáiddaduodjái bokte.
Det finnes utstillingslokaler ved flere kulturhus-/sentre som Sametinget gir direktetilskudd til.
Čájáhuslanjat gávdnojit máŋgga kulturásahusas/guovddážiin maiddá Sámediggi addá njuolggodoarjaga.
Film-feltet: Sametinget gir direktetilskudd til Internasjonalt Samisk Filminstitutt (ISFI), som har en nasjonal, internasjonal og allsamisk rolle.
Filbmasuorgi: Sámediggi addá njuolggodoarjaga Internašunála Sámi Filbma Instituhttii (ISFI), mas lea našunála, internašunála, ja obbasámi rolla.
Sametinget har alene siden oppstarten gitt driftstilskudd til ISFI.
Sámediggi lea álggu rájes addán doaibmadoarjaga ISFI:ii.
I tillegg gis det støtte over søkerbaserte ordninger til ulike prosjekter.
Dasa lassin addojuvvo doarjja ohcanvuđot ortnegiin sierra prošeavttaide.
Kulturdepartementet tildeler ISFI støtte til aktiviteter, men ikke drift.
Kulturdepartemeanta juolluda ISFI:ii doarjaga lágidemiide muhto ii doibmii.
Nordisk Råd har vedtatt at de vil støtte driften inntil regjeringene i Norge, Sverige og Finland i samarbeid finner en løsning på driftsfinansieringen.
Davviriikkaid ráđđi lea mearridan ahte sii dii dorjot doaimma dassážii go ráđđehusat Norggas, Ruoŧas ja Suomas ovttasráđiid gávdnet čovdosa doaibmaruhtadeapmái.
Litteratur-feltet: Innenfor litteraturfeltet finnes institusjoner eller aktører som bibliotek, bokbusser, forlag og litteraturhus.
Girjjálašvuođa suorgi: Girjjálašvuođa suorggis gávdnojit ásahusat dahje aktevrrat nugo girjerádjosat, girjebusset, lágádusat ja girjjálašvuođaviesut.
Vi har også vårt eget bibliotek på sametingsbygget i Karasjok, som har en nasjonal funksjon.
Mis lea iežamet girjerájus Sámedikki visttis Kárášjogas, das lea našonála doaibma.
Det finnes noen samiske forlag (9), hvorav flere etter søknad mottar kompetansetilskudd fra Sametinget.
Gávdnojit muhtun sámi lágádusat (9) ja máŋgasat ožžot gelbbolašvuođadoarjaga Sámedikkis.
Saksfeltet vil beskrives og drøftes i en kommende redegjørelse om litteratur.
Áššesuorgi boahtá nai čilgejuvvot boahttevaš girjjálašvuođa čilgehusas.
Joik/musikk-feltet, herunder også festivaler: Sametinget gir direktetilskudd til åtte samiske festivaler hvor samisk- og urfolksmusikk og joik er sentrale deler av festivalprogrammene for de fleste, og de således er viktige arenaer for synliggjøring av samisk musikk og artister.
Juoigan/luohti/musihka suorgi, guoská maid festiválaide. Sámediggi addá njuolggodoarjaga gávcci sámi festiválii gos sámi ja álgoálbmotmusihka ja luohti leat guovddážis eanas festivála prográmmain, ja nie leat dat dehálaš arenat čalmmustahttit sámi musihka ja artisttaid.
Sametinget har over flere år gitt tilskudd til Sápmi Music over søkerbaserte ordninger.
Sámediggi lea ollu jagiid addán doarjaga ohcanvuđot ortnega bokte Sápmi Music:ii.
Arbeidsgruppen påpeker at det er et behov for oppbygging av et sterkt fag-/kompetansemiljø for joik og samisk musikk.
Bargojoavku fuomášuhttá ahte lea dárbu hukset nanu fága ja gelbbolašvuođaguovddáža luohtái ja sámi musihkkii.
Museumsfeltet: Sametinget har forvaltningsansvar, og gir driftstilskudd til seks konsoliderte samiske museer.
Museasuorgi: Sámedikkis lea hálddahuslaš ovddasvástádus ja addá doaibmadoarjaga guđa konsoliderejuvvon sámi museai.
I tillegg får de støtte over søkerbaserte ordninger til ulike prosjekter.
Dasa lassin ožžot dat doarjagiid doarjjaohcamiid bokte iešguđet prošeavttaide.
I tillegg har de samarbeid gjennom Samisk museumsnettverk.
Dasa lassin lea dain ovttasbargu Sámi museafierpmádaga bokte.
De samiske museene er ulike av størrelse og alder, men fungerer sammen med de samiske kultursentraene som hjørnesteiner i de samiske samfunnene.
Sámi museat leat iešguđet áiggi álggahuvvon ja sturrodagas, ja doibmet ovttas eará sámi kulturásahusaiguin dakkár dehálašfitnodahkan sámi servodagain.
Sametinget har lagt fram en Museumspolitisk redegjørelse i 2013, som ligger til grunn for Sametingets forvaltning og politikk på området.
Sámediggi lea ovddidan museapolitihkalaš čielggadusa 2013:s, mii lea vuođđun Sámedikki hálddašeapmái ja politihkkii dán suorggis.
Bååstede- tilbakeføring av samisk kulturarv: I 2012 underskrev Sametinget, Norsk folkemuseum og Kulturhistorisk museum en avtale om å tilbakeføre samiske kulturhistoriske gjenstander til de samiske museene.
Bååstede – sámi kulturárbbi ruovttoluotta fievrrideapmi Jagi 2012 vuolláičállojuvvon šiehtadusas gaskal Kulturhistorjjálaš musea, Norgga álbmotmusea ja Sámedikki. Šiehtadus gieđahallá sámi kulturhistorjjálaš dávviriid ruovttoluotta fievrrideami Norgga álbmotmuseas ja Kulturhistorjjálaš museas sámi museaide.
Dette er samisk kulturarv som ble ført bort fra det samiske samfunnet.
Lea sáhka sámi kulturárbbis mii fievrreduvvui eret sámi servodagas.
Sametinget støtter arbeidet med 1 mill. kr årlig, i tillegg til at det er bevilget en mindre del prosjektmidler fra andre instanser.
Sámediggi doarju barggu 1 miljon ruvnnuin jahkásaččat, dasa lassin go juolluduvvojit unnit prošeaktadoarjagat eará ásahusain.
Det er ennå behov for finansiering av tilbakeføringen, som er kostnadsberegnet til 17 mill. kr, noe som Sametinget ønsker et samarbeid med sentrale myndigheter om. Dette gjelder både oppbygging av magasinkapasitet og selve overføringsprosessen.
Lea ain dárbu ruhtadeapmái mii lea rehkenaston máksit 17 miljon ru., dasa áiggošii Sámediggi ahte guovddáš eiseválddit searvvaše. Dát guoská sihke vurkensajiid huksemii ja ieš sirdinprosessii.
Kultursentre/flerbrukshusene/kulturhus/møteplasser Sametinget gir direktetilskudd til 16 institusjoner som i sametingsbudsjettet er kategorisert som Samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner.
Kulturguovddážat/máŋggageavahusviesut/kulturviesut/ deaivvadanbáikkit Sámediggi addá njuolggodoarjaga 16 ásahussii mat Sámedikki bušeahtas leat kategoriserejuvvon Sámi kulturviessun ja kulturgaskkustaninstitušuvdnan.
Det kan også gis støtte til ulike prosjekt og arrangement over Sametingets søkerbaserte ordninger.
Iešguđetlágan prošeavttaide sáhttá maid juolluduvvot doarjja Sámedikki doarjjaohcamiid bokte.
Disse institusjonene representerer et stort mangfold når det gjelder innhold og funksjon, og det er stor variasjon i størrelsen på institusjonene både hva gjelder aktivitet og antallet personer tilknyttet virksomheten og i nedslagsfeltet til institusjonene.
Dát ásahusat ovddastit máŋggabealatvuođa sihke sisdoalus ja doaimmas.
Flere institusjoner har et nasjonalt eller regionalt nedslagsfelt, og med et bredt virksomhetsfelt.
Máŋgga ásahusas lea našunála dahje regionála ovddasvástádus ja dain leat máŋggalágan doaimmat.
Mange av kulturhusene er små med en ren lokal virksomhet, og da ofte uten noen ansatte.
Máŋga kulturviesu leat unnit ja dain lea báikkálaš doaibma, ja dávjá leat bargiid haga.
Noen av institusjonene har en kunstfaglig/spesialisert virksomhet, og denne virksomheten kan også være grenseoverskridende.
Muhtun ásahusain lea dáiddafágalaš doaibma/erenoamáš doaibma, ja dat doaibma sáhttá maid leat rájiid haga.
I et kortsiktig perspektiv vurderes det særlig å være udekkede nasjonale behov når det gjelder et egnet Samisk kunstmuseum og et samisk fagmiljø for joik og musikk.
Oanehisáiggi perspektiivvas mii árvvoštallat ahte dárbbašuvvo našunálalaččat heivvolaš Sámi dáiddamusea ja sámi fágabiras luđiid/juoigama ja musihka várás.
Det er allerede i dag forventninger om flere samiske møteplasser og kulturarenaer i tettsteder og byer, og i områder hvor samisk tilstedeværelse og identitet revitaliseres.
Dál leat juo vuordámušat oažžut eanet sámi deaivvadanbáikkiid ja kulturarenaid čoahkkebáikkiide ja gávpogiidda, ja guovlluin gos sámi leahkin ja identitehta ealáskahttojuvvo.
6 Overordnede målsettinger for samiske kulturinstitusjoner
6. Bajimuš dási mihttomearit sámi kulturásahusaide
For Sametinget er det viktig at den samiske befolkningen skal ha like muligheter som den øvrige befolkningen til å delta i kulturlivet.
Sámediggái lea dehálaš ahte sámi álbmogis leat seamma vejolašvuođat beassat vásihit kultureallima go earát ge servodagas.
6.1 Rammer 6.1.1 Sametingets rolle og ansvar
6.1 Rámmat 6.1.1 Sámedikki rolla ja ovddasvástádus
Sametinget har ansvaret for flere forvaltningsoppgaver innenfor det samiske kunst- og kulturlivet.
Sámedikkis lea ovddasvástádus máŋgga hálddahuslašdoaimma siskkobealde sámi dáidda- ja kultureallimis.