pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sámi varas 1983 Lindkjølen , Hans : Nordkalotten .
Sámi varas 1983 Lindkjølen , Hans : Nordkalotten .
Oppdagelser-Ressurser-Misjon .
Oppdagelser-Ressurser-Misjon .
Atheneum 1995 Lindkjølen , Hans : Nordkalottfolket .
Atheneum 1995 Lindkjølen , Hans : Nordkalottfolket .
Piera-Johannes fra Karasjok .
Piera-Johannes fra Karasjok .
Ansgar 1989 Lindkjølen , Hans : Sameradioens mor - Kathrine Johnsen .
Ansgar 1989 Lindkjølen , Hans : Sameradioens mor - Kathrine Johnsen .
Davvi Girji 1995 Lindkjølen , Hans : Viddas folk .
Davvi Girji 1995 Lindkjølen , Hans : Viddas folk .
Rávdul-Elle fra Finnmarksvidda .
Rávdul-Elle fra Finnmarksvidda .
Davvi Girji 1991 Norges samemisjon hundre år .
Davvi Girji 1991 Norges samemisjon hundre år .
Sámi varas 1988 Norges samemisjon Årbok 1981-83 og 1984-86 .
Sámi varas 1988 Norges samemisjon Årbok 1981-83 og 1984-86 .
Sámi varas Otterbech , Jens : Kan du tilgi ?
Sámi varas Otterbech , Jens : Kan du tilgi ?
Lunde 1971 Qvigstad , Just : Historisk oversikt over Oplysningsarbeidet blandt Finnerne i Finmarken .
Lunde 1971 Qvigstad , Just : Historisk oversikt over Oplysningsarbeidet blandt Finnerne i Finmarken .
Tromsø 1907 Steen , Adolf : Finnemisjonen 75 år .
Tromsø 1907 Steen , Adolf : Finnemisjonen 75 år .
Norges finnemisjonsselskap 1963 Vår kirke i nord 1967 Bispedømmerådene i Hålogaland
Norges finnemisjonsselskap 1963 Vår kirke i nord 1967 Bispedømmerådene i Hålogaland
Lone Synnøve Hegg :
Lone Synnøve Hegg :
Eksistensiell skolehistorie fra Loppa
Eksistensiálalaš skuvlahistorjá Láhpis
Lone Hegg ( Foto : Andreas Hegg )
Lone Hegg ( Govva : Andreas Hegg )
Lone Synnøve Hegg ( f. Jørgensen ) er født i 1975 og oppvokst på Sandland i Loppa i Vest-Finnmark .
Lone Synnøve Hegg ( r. Jørgensen ) lea riegádan 1975:s ja lea bajásšaddan Sáttomohgáttis Láhpis Oarje-Finnmárkkus .
Der gikk hun grunnskolen .
Doppe son váccii vuođđoskuvlla .
Denne artikkelen bygger på hovedfagsoppgava Norsk eller samisk ?
Dán artihkkala vuođđun lea váldofágabargu Norsk eller samisk ?
I spenningsfeltet mellom eksistens og vitenskap .
I spenningsfeltet mellom eksistens og vitenskap .
Lone Hegg har arbeida som lærer og pedagogisk-psykologisk rådgiver .
Lone Hegg lea bargan oahpaheaddjin ja pedagogalaš-psykologalaš ráđđeaddin .
Hun bor nå i Vadsø og arbeider i Finnmark fylkeskommune , for tida som prosjektleder for Kunnskapsløftet .
Son ássá dál Čáhcesullos ja bargá Finnmárkku fylkkagielddas , gos juste dál ( 2006 ) bargá Máhttoloktema prošeaktajođiheaddjin .
Når jeg spør en noe yngre kvinne fra kommunen , om hvilket forhold elevene på hennes skole hadde til det samiske , svarer hun at hun husker noen bilder av samer fra o-fagsboka .
Go jearan muhtun nuorabuš nissonolbmos seamma suohkanis ahte movt su skuvlla oahppit vásihedje sámivuođa , de son vástida ahte son muitá muhtun sápmelaš govaid o-fága oahppogirjjis .
Selv om det samiske ikke har vært et verbalt tema på skolen i Loppa , har det vært et eksistensielt viktig tema for mange av oss , bevisst eller ubevisst .
Vaikko sámivuohta ii leat ge leamaš dakkár ášši man birra hupme Láhpi skuvllas , de dat goitge lea eksistensiálalaš fáddá mii lea dehálaš ollugiidda mis , dihtomielalaččat dahje dieđekeahttá .
Jeg er fra Sandland , en liten bygd i Loppa .
Lean eret Sáttomohgáttis , mii lea unna giláš Láhpis .
Der bodde jeg til jeg var femten år .
Doppe ássen gitta dassážii go ledjen vihttanuppelohkái jagi .
Sandland var verdens beste plass , helt til jeg ble tenåring .
Sáttomohgáddi lei buoremus báiki máilmmis , gitta dassážii go šadden nuppelot jahkásažžan .
Da ble det verdens verste .
De šattai máilmmi vearrámus báikin .
Som fjortenåring hadde jeg mange ting å stri med .
Njealjenuppelotjahkásažžan ledje mus ollu áššit mat váivvidedje .
Blant annet irriterte jeg meg over utseendet mitt .
Vuosttažettiin in orron iežan mielas doarvái fávru .
Det meste var håpløst : tynn kropp , tynt hår , små øyne , små pupper , glippeglis og kviser .
Ii mihkke lean nu go galggai leat : ledjen beare guoirras , vuovttat beare njárbadat , čalmmit beare unnit , čiččit beare unnit , romes modji ja čivhllit .
Men det aller verste var kinnbena .
Muhto vearrámusat ledje muohtočohkat .
De stakk ut av ansiktet mitt og fylte hele speilet .
Dat bullájedje ámadeajus ja leabbájedje miehtá speadjala .
Sandland skole 1907
Sáttomohgátti skuvla 1907
Skolen i Loppa
Skuvla Láhpi suohkanis
Det var ikke alltid lett å få lærere til en avkrok av verden .
Ii lean álo álki oažžut oahpaheddjiid muhtun doaresbealbáikái máilmmis .
De som kom var sjelden fra Finnmark , men var oftest folk sørfra , med syngende dialekter og flagrende gevanter .
Eai lean galle finnmárkulačča geat bohte dohko , dávjá ledje lullinorgalaččat geat hupme lávlu suopmaniid ja geain ledje libardeaddji lihkastagat .
Noen spiste tang og tare til middag , mens andre trivdes best barføtt , hele året .
Muhtumat borre stuolá ja stára málisin , ja earrásat ges liikojedje rabasjulggiid vázzit birra jagi .
Vi elevene fikk nye impulser og noe å knise av i friminuttene .
Mii oahppit oaččuimet ođđa jurddafáttáid ja fuobmáimet ollu maid beasaimet boagustit friddjaminuvttaid .
Disse lærerne visste antakelig like lite som oss om at folketellingen i Loppa fra 1845 viser at 60,6 % av befolkningen var samer .
Diet oahpaheaddjit gal sihkkarit eai diehtán buorebut go mii ge ahte Láhpi 1845`olmmošlohkan čájehii ahte 60,6 % suohkanássiin ledje sápmelaččat .
I 1920 synker dette tallet til 37,83 % der finner og blanding av samer og finner også er inkludert .
1920:s lea dát lohku njiedjan 37,83 prosentii , ja das leat mielde olbmot geain lea sihke suoma ja sámi gullevašvuohta .
I 1970 sier 2,6 % av befolkningen , at de muligens er samer .
1970:s lohká 2,6 % álbmogis ahte sii várra leat sápmelaččat .
Da er alle finner og blandingsfolk borte i folketellingen .
Muhtun giliin dovdo lestadiánalaš osku , muhto ii buot giliin .
Loppa kommune består av mange små bygder , med kommunesenteret Øksfjord som den største bygda .
Sáttomohgáddi lea ovdamearkkadihte dakkár gilli gos diet osku ii vuhtton nu bearehaga .
Noen av bygdene er preget av det læstadianske , mens i andre bygder , for eksempel Sandland , finner du svært lite av dette trossamfunnet .
Sáhttá go leat nu ahte lestadiánalaš gilit leat buorebut váldán vára sámi kultuvrras ja iešvuođas go dat gilit gos ii lean lestadiánalaš osku ?
Kan det tenkes at de læstadianske bygdene i Loppa bedre har tatt vare på den samiske kulturen og identiteten enn de ikke-læstadianske ?
Ságastaladettiin muhtun dievdduin ja nissonolbmuin geat leaba eret Bártnatvuonas , mii lea Sáttomohgátti ránnjágilli , ožžon dan ipmárdusa ahte soai eaba dorjon dien oaivila .
Selv om begge der kan fortelle om en større nærhet til det samiske språket , er det ingen av dem som ser på bygda som samisk , eller har sett på det samiske som noe tema .
Vaikko lohkaba ge dovdat eanet lagasvuođa sámegillii , de soai eaba gal sáhte iežaska gili gohčodit sámi gillin , ii ge sámivuohta leat juoga man birra doppe olbmot hupmet .
Selv om den tidligere nevnte mannen mener at det ikke er noe samisk skolehistorie å snakke om på 1900–tallet , kan han fortelle at da han gikk på skole i Loppa kommune , rundt 1940 , kunne alle ungene samisk .
Vaikko ovdalis namahuvvon olmmái logai ge ahte 1900-logus ii leat hupmanveara sámi skuvlahistorjá , de son muitala ahte go son váccii skuvlla Láhpi suohkanis , birrasiid 1940:s , de máhtte buot mánát sámegiela .
Men da jeg spør om de snakket det på skolen , avkrefter han det på det sterkeste .
Muhto go jearan hupme go sii sámegiela skuvllas , de son gal biehttala dan garrasit .
« Nei , nei , nei , ingen av oss snakket samisk på skolen » .
« Ii heađisge , ii oktage mis gal hupman sámegiela skuvllas » .
En eldre kvinnelig lærer kan fortelle at bestemoren snakket samisk og at moren forsto samisk , men at det samiske aldri var noe tema , verken da hun var elev eller lærer i bygda .
Muhtun vuoras nissonoahpaheaddji muitala ahte su áhkku humai sámegiela ja su eadni ipmirdii sámegiela , muhto sámegiela birra ii galgan hubmojuvvot , ii dalle go son lei skuvlavázzi , ii ge maŋŋil ge go son bargagođii oahpaheaddjin gilis .
Klassebilde av 4. klasse ved Øksfjord barneskole 1953 .
Ákšovuona mánáidskuvlla 4. luohkká 1953:s .
I bakgrunnen bygninga som ble brukt til skolebrakke før den nye skolen kom .
Duogabealde skuvlabráhkka mii geavahuvvui ovdal go ođđa skuvla huksejuvvui .
Denne blei også brukt som skoleinternat Fra nærmest kamera og bakover , venstre rekke : Trygve Andersen , Ingolf Bye , Solveig Andersen , Gunnveig Magnussen , Steinar Aslaksen , Jens Børve , Ole Wirkola .
Dat geavahuvvui maiddái internáhttan Ovdimusas maŋosguvlui , gurut ráiddus : Trygve Andersen , Ingolf Bye , Solveig Andersen , Gunnveig Magnussen , Steinar Aslaksen , Jens Børve , Ole Wirkola .
Høyre rekke : Willi Flatmo , Gunnar Rydheim , Terje Johansen , Peder R. Winterseth , Torfinn Kiil , Solfrid Wilhelmsen , Hilde Bosch , Evy-Ann Larsen
Olgeš ráidu : Willi Flatmo , Gunnar Rydheim , Terje Johansen , Peder R. Winterseth , Torfinn Kiil , Solfrid Wilhelmsen , Hilde Bosch , Evy-Ann Larsen
Hver sommer var det rein å se på Sandland .
Juohke geasi bohte bohccot Sáttomohgáddái .
Da kom også samene .
Ja de bohte maid sápmelaččat .
De var merkelige folk disse samene .
Diet sápmelaččat ledje imašlaš olbmot .
Det var tydelig at mange i bygda hadde mindre positive ting å si om dem .
Lei čielggas ahte ollugat giliolbmuin hupme heajos ságaid sin birra . .
Det at rein trådde ned gjerder og spiste opp hagene til folk , gjorde ikke saken noe bedre .
Ja buoret ii šaddan dilli go bohccot dulbmo áiddiid ja guhto olbmuid gittiin .
« Fjellfinn » var et skjellsord vi brukte når vi skulle være riktig tøffe på ungdomsskolen .
« Fjellfinn » lei cielossátni maid geavaheimmet go galggaimet olbmástallat nuoraidskuvllas .
Noe stort annet forhold til samer , hadde jeg ikke .
Duođi eanet oktavuohta ii lean mus sápmelaččaiguin .
De bodde i Karasjok , Kautokeino og Masi , og reiste rundt med rein .
Sii orro Kárášjogas , Guovdageainnus ja Mázes , ja johte bohccuiguin duohkot deike .
Det ubevisste tema
Dieđekeahtes fáddá
Samisk identitet har ikke vært et tema man har snakket om i Loppa .
Sámi identitehta ii leat leamaš dakkár ášši man birra olbmot leat hupman Láhpis .
Likevel kan man si at det er et eksistensielt viktig tema for de aller fleste i Finnmark .
Liikká sáhttá lohkat ahte dát lea eksistensiálalaš dehálaš fáddá eatnasiidda Finnmárkkus .
Spør man om det samiske i de fornorskede områdene , kan man oppleve sinne , trykket stemning , forundring og spørsmål tilbake .
Jus jearrá juoidá sámi áššiid birra dáruiduvvan guovlluin , de dat dagaha heajos , lossa dilálašvuođa , imaštallama ja olmmoš oažžu gažaldagaid vástádussan .
De fleste har en holdning til det samiske .
Eanas olbmuin leat juogalágan dovddut sámivuhtii .
Mange har svært sterke meninger .
Eatnasiin leat hui garra oaivilat .
Nettopp fraværet av kunnskap om den samiske historikken i tidligere sjøsamiske kommuner , som for eksempel Loppa , viser at dette er et vanskelig tema .
Čájehuvvo ahte dát lea váttis fáddá juste dan dihtii go sámi historjjá birra ii leat oahpahuvvon ovdalaš mearrasámi suohkaniin , nugo ovdamearkka dihte Láhpis .
Hvorfor var det samiske fraværende på skolen i Loppa på 1900-tallet ?
Manne ii galgan oahpahuvvot sámiid birra Láhpis 1900-logus ?
Dersom man ønsker seg en historie , er det ingen problem å finne den .
Jus olmmoš háliida historjjá gullat , de ii leat váttis dan gávdnat .
De fleste i Finnmark klarer å lete frem forfedre fra Sør-Norge , Frankrike , Sverige eller andre eksotiske strøk , dersom de bare leter lenge nok .
Eatnasat Finnmárkkus máhttet ohcat iežaset máttuid Mátta-Norggas , Frankriikkas , Ruoŧas dahje eará eksohtalaš guovlluin , go beare fal ohcet doarvái guhká .
I tenårene baserte jeg hele mitt opphav på en forbryter fra Gudbrandsdalen .
Nuorravuođas mun lávejin lohkat ahte olles mu soga máddu lea muhtun vearredahkki gii lei eret Gudbrandsdalenis .
Familien min stammer fra Gudbrandsdalen .
Mu bearaš boahtá Gudbrandsdalenis .
Ja , vi vet familiebakgrunnen vår helt tilbake til tidlig på 1800-tallet .
Ja mii leat čuvvon iežamet soga duogáža gitta álggogeahčái 1800-logu .
Peder Bjerk var dreng på en gård i Øyer i Gudbrandsdalen .
Peder Bjerk lei reaŋgan muhtun oapmedálus Øyeris Gudbrandsdalenis .
I forbindelse med at han urettmessig ble anklaget for tyveri , slo han ned lensmannen .
Son lei vigiheamet sivahallojuvvon suolan , ja danne son časkkii leansmánne .
Han ble sendt på tukthus i Oslo , og deretter bar det til Finnmark .
Son sáddejuvvui ráŋggáštusvissui Osloi , ja dasto Finnmárkui .
Barna og kona ble igjen på Øyer og han stifta ny familie i Alta .
Mánát ja eamit báhce Øyerii ja son oaččui ođđa bearraša Áltái .
Hvorfor ønsket jeg å være fra Gudbrandsdalen ?
Manne háliidin leat Gudbrandsdalenis eret ?
Hvorfor koblet jeg ikke det jeg så i speilet med samisk opphav ?
Manne in háliidan dovddahit ahte dat maid speadjalis oidnen , lei mu sámi gullevašvuohta ?
Hvorfor brukte vi fjellfinn som et skjellsord ?
Manne geavaheimmet sáni « fjellfinn » cielossátnin ?
Jeg ønsket nok å være mest mulig lik mine jevnaldrende .
Háliidin leat eanemus lági mielde seammalágan go earát mu ahkásaččain .
Dersom noen hadde fortalt oss om vår samiske historie , ville vi ha forstått det ?
Jus soames livččii midjiide muitalan min sámi historjjá , livččiimet go ipmirdan dan ?
Jeg har en vag erindring om at en lærer fra bygda fortalte oss i klassen om vi alle hadde noe samisk i oss .
Orun dego muitimin ahte okta gili oahpaheaddji muitalii min luohkkái ahte mis lei buohkain juogalágan sámi gullevašvuohta .
På den ene siden hørte jeg det , og husker det .
Orun gal dego gullan dan , ja muittán maid dan .
På den andre siden tok jeg det ikke inn over meg .
Muhto nuppe bealis fas in diktán dan moktege alccen čuohcat .
Jeg hadde en underlig opplevelse her om dagen .
Mus lei imaš vásáhus dá muhtun beaivvi .
Da jeg satt og tenkte på mine besteforeldre slo en tanke meg : Dersom de snakket samisk , var det vel fordi de var samiske ?
Go čohkkádin ja smiehtadin áhku ja ádjá birra , de fuobmájin juoidá . Jus soai humaiga sámegiela , de han soai fertiiga lean sápmelaččat ?
Underlig nok var dette en erkjennelse som nå først begynte å synke inn i min bevissthet .
Vaikko lei ge oalle ártet , de lei nu ahte diet dovddasteapmi vuodjugođii easka de mu ipmárdussii .
Pappa må ha vært samisk da .
Ja dasto han fertii áhčči maid leat sápmelaš .
Teoretisk sett gjør det meg halvt samisk .
Teorehtalaččat lean mun dalle beallesápmelaš .
Jeg måtte le litt ... nei det kan umulig stemme at det er slik det er .
Fertejin veaháš boagustit ... ii jur nie gal oba sáhttán ge leat .
Jeg så i folketellinga at bestefar snakket samisk .
Oidnen olmmošlohkamis ahte áhčči lei sámegielat .
Begge foreldrene snakket også samisk , men han var pleiesønn .
Goappešagat su váhnemat leigga sámegielagat , muhto son lei sudno biebmobárdni .
Derfor vet jeg ennå ikke om hans virkelige foreldre var samiske .
Danne in dieđe vel dál ge leigga go su albma váhnemat sápmelaččat .
Jeg tror kanskje det .
Jáhkán soai leigga .
Bestemor kan ha vært litt norsk .
Áhkku soaitá leamaš veaháš rivgu .
Det burde dessuten ikke bety så mye hvor mye samisk jeg er .
Muhto ii hal das galggaše leat nu ollu dadjamuš man ollu sápmelaš mun lean .
Jeg kan ikke plutselig bare bli samisk .
In mun sáhte báifáhkka šaddat sápmelažžan .
Det vil jeg ikke .
Dan in háliit .
Likevel blir jeg litt stolt når jeg blir presentert som same .
Muhto liikká dovddan čeavláivuođa go muhtun presentere mu sápmelažžan .
Jo , det er veldig fremmed og jeg blir litt varm og flau , men jeg kjenner stolthet også .
Juo , dat lea gal hui amas dovdu , ja mun veaháš báhkkanan ja heahpanan , muhto dovddan maid čeavláivuođa .
Da er ikke mitt såkalte etniske utseende noe å lure på eller skjemmes over heller .
Ja de in dárbbaš ge imaštallat manne lean nugohčoduvvon čearddalaš oaidnit ja in dárbbaš dainna heahpanaddat ge .
På en måte er det , som alltid har vært så negativt , litt positivt da .
Muhtun láhkái šaddá ge dasto dat mii álo lea leamaš nu heittot , veaháš buorre .
Det er ikke alle jeg har lyst å snakke om det med .
In mun buohkaiguin háliit dan birra hupmat .
Tror ikke jeg skal reise til Sandland og snakke om at jeg kanskje er same med det første !
In jáhke goit ovddemus gillet vuolgit Sáttomohgáddái hupmat iežan sámi gullevašvuođa birra !
Det hadde blitt en helt annen sak enn å gjøre det i Tromsø .
Livččii áibbas eará ášši hupmat Romssas dan birra .
For jeg kjenner skammen .
Dasgo mun dovddan ain heahpada .
Vår etniske tilhørighet og identitet er viktig for oss .
Min čearddalaš gullevašvuohta ja identitehta lea dehálaš midjiide .
Det som er viktig for oss setter gjerne i gang mekanismer vi selv ikke har full kontroll over .
Ja dat mii midjiide lea dehálaš , bidjá dávjá johtui juoidá min siste maid mii ieža eat nagot stivret .
Mye skjer på det ubevisste plan . [ Jeg bruker faguttrykk som jeg har hentet fra dybdepsykologien , og bruker dem i denne tradisjonens betydning , først og fremst basert på Carl Gustav Jung .
Ollu dáhpáhuvvá olggobealde min dihtomiela [ Geavahan fágacealkagiid maid lean viežžan čikŋodatpsykologiijas , ja lean daid geavaheami dán árbevieru ipmárdusas vuođđudan vuosttažettiin Carl Gustav Jung čilgehusaide .
For nærmere avklaring viser jeg til hovedfagsoppgaven min . ]
Jus dáhtut dárkilit čilgejumi , de čujuhan iežan váldofágačállosii . ]
Det er vanskelig å forstå at jeg kunne snakke nedsettende om samer og bruke fjellfinn som skjellsord , når mitt utseende så tydelig bærer preg av samisk opphav .
Lea váttis ipmirdit manne hupmen badjelgeaččamiin sápmelaččaid birra ja manne geavahin fjellfinn sáni cielossátnin , go olles mu olgguldas hápmi nu čielgasit čájeha mu sámi gullevašvuođa .
En slik erkjennelse ble imidlertid fortrengt [ Fortrengning : Sammenlign det ubevisste system med et stort forværelse , en slags salong , og det bevisste med et mindre rom .
Muhto diekkár dovddasteami gal duvdojuvvo eret . [ Eret duvdin : Bálddastahtá dieđekeahttá systema stuora ovdalanjain , juogalágan salonggain , ja dihtomielalašvuohta lea ges unnit latnja .
På terskelen mellom de to rommene står en vokter .
Uksabeallás dien guovtti lanja gaskkas lea vákta .
Han sensurerer sjelsimpulsene og slipper dem ikke inn i det mindre rommet hvis han ikke liker dem .
Son sirre jurddafáttáid mat millii bohtet , ii ge luoitte daid dan unnit latnjii jus ieš ii daidda liiko .
Når sjelsimpulsene har trengt seg frem til terskelen og blir vist tilbake av vokteren , da kan de ikke lenger bli bevisste ; vi sier at de er blitt fortrengt . ]
Go jurddafáttát mat millii bohtet bahkkejit uksabeallá rádjái , ja vákta ii luoitte daid meattá , de dat eai sáhte šat bissut dihtomielas , ja de mii lohkat ahte dat leat eret duvdojuvvon . ]
, og befant seg ikke i det bevisste rom før flere år senere .
, ja dat ii boahtán mu dihtomillii ovdal ollu jagiid maŋŋil .
Hets mot samene , både i spøk og alvor , er noe de fleste som bor i fylket har et forhold til .
Sápmelaččaid hárdin , sihke leaikkastallamiin ja duođalašvuođas , lea juoga mii lea oahpes ášši buohkaide dán fylkkas .
De fleste har hørt eller sagt noen samevitser .
Eatnasat leat gullan dahje muitalan sámi vitssaid .
Mange har vært sinte på samene eller sett ned på samisk kultur og språk .
Ollugat leat suhttan sápmelaččaide dahje leat badjelgeahččan sin kultuvrra ja giela .
Mange kan fortelle hvordan de har følt hetsen på nært hold .
Ollugat muitalit movt sii leat vásihan hárdima iežaset lahkosis .
Jeg har ofte fått kommentarer for mitt samiske utseende , også fra folk fra Alta .
Olbmot geažuhit dávjá ahte mun lean oaidnit dego sápmelaš , maiddái áltálaččat lávejit dan dadjat .
På en måte jeg oppfatter som nedsettende , mener de bestemt at jeg må være fra Kautokeino eller Karasjok .
Ja dadjet dan nu ahte dat čuohcá munnje unohassan , lohket ahte don gal fertet lea juogo Guovdageainnus dahje Kárášjogas eret .
Dersom jeg da sier at jeg vet at jeg har samiske trekk og at jeg faktisk er sjøsamisk , blir de brydde og dropper temaet .
Jus láven de vástidit ahte mun dieđán ahte mus lea sámi hápmi ja ahte mun lean ge mearrasápmelaš .
Når man rangerer en gruppe mennesker ut fra deres etniske tilhørighet , passer man inn under definisjonen rasist .
Dat gii sirre muhtun olmmošjoavkku čearddalaš gullevašvuođa vuođul , sáhttá definerejuvvot rasistan .
Ironisk nok kommer man , i mange tilfeller , med rasistiske kommentarer om en etnisk gruppe , som man selv er en del av .
Ja lea ge oalle ártet ahte dávjá olmmoš dadjala juoidá rasistalaččat dan čearddalaš joavkku birra masa ieš gullá .
Det kan derfor drøftes om rasisme er et riktig begrep å benytte når man skal drøfte det komplekse forholdet mellom samisk og norsk i Finnmark .
Danne sáhttá ge digaštallat ahte lea go rasisma rievttes doaba čilget dan váttis oktavuođa mii Finnmárkkus lea sápmelaččaid ja dáččaid gaskkas .
Skam kan føles lammende .
Oktasaš heahpat Heahpat ástada .
I tillegg til det vonde ved å føle skam , er det ikke allment akseptert å føle skam .
Heahpat bávččagahttá , ja dasa lassin ii leat almmolaččat dohkkehuvvon ahte heahpanit .
Det er ikke akseptert å skjemmes over at man er same .
Ii leat dohkkehuvvon ahte olmmoš galgá beassat heahpanaddat dan dihte go lea sápmelaš .
Slikt er det ikke lov å si , ikke en gang tenke .
Nie ii oaččo dadjat , ii ge jurddašit ge .
Denne skammen må derfor fortrenges , slik at skammen finnmarkingen føler over det samiske , kan være ubevisst .
Danne ferte dán heahpada čiegadit , nu ahte dat heahpat maid finnmárkulaččat dovdet iežaset sámivuođa dihte , galgá bissut čihkosis , olbmo dihtomiela duogábealde .
Skammen over å være samisk er lett å forstå på grunn av fornorskningen og hetsen .
Dáruiduhttima ja hárdima geažil lea álki ipmirdit manne olbmot heahpanit sámivuođaset dihtii .
I mange generasjoner har vi blitt fortalt at samisk tilhørighet ikke er så bra som norsk .
Ollu buolvvaid čađa lea midjiide muitaluvvon ahte sámi gullevašvuohta ii leat nu buorre go dáru gullevašvuohta .
Det samiske språket er blitt nedvurdert og derfor gått tapt i mange familier .
Sámegiella lea badjelgehččojuvvon ja danne leat ollu bearrašat massán dan giela .
Ennå i dag blir samisk kultur og identitet diskriminert .
Ain dál vealahuvvo sámi kultuvra ja identitehta .
Nå står finnmarkingene selv for store deler av denne diskrimineringen .
Dál leat finnmárkulaččat ieža sivalaččat eanas dien vealaheapmái .
Vi har lært å diskriminere det samiske .
Mii leat oahppan vealahit sámivuođa .
I tillegg er det et naturlig selvforsvar , for å slippe å bli diskriminert selv .
Dasa lassin dat lea lunddolaš iešgáhttendoaibma , vai ieš ii vealahuvvo .
Man kan si at det i Finnmark eksisterer en kollektiv skam over å være samisk , ved siden av stoltheten mange av oss også føler .
Sáhttá ge lohkat ahte finnmárkulaččat dovdet oktasaš heahpada iežaset sámi gullevašvuođa dihte , seammás go muhtumat maid dovdet čeavláivuođa .
På individnivå forklarer dybdepsykologien [ Carl Gustav Jung ] oss at slik som ethvert legeme kaster en skygge , har også psyken en skyggeside .
Eaŋkilolbmo dásis čilge čikŋodatpsykologiija [ Carl Gustav Jung ] midjiide ahte juohke diŋggas lea suoivvan , ja maiddái olbmo psyhkas lea suoivvanbealli .
For å kompensere for denne skyggesiden har vi også de mer siviliserte sidene : over-jeg og kultur-over-jeg .
Buhtadan dihtii dán suoivvanbeali , de leat mis maid eanet siviliseren bealit : bajit-mun ja kultuvra-bajit-mun .
Skyggens stemme sier : Samer er stygge , små , primitive og ikke så mye verdt som nordmenn .
Suoivana jietna dadjá : Sápmelaččat lea romit , unnit , oktageardánat , ii ge sis leat seamma alla árvu go dáččain .
Man vet når man ser en same , det er ikke til å ta feil av .
Olmmoš gal áigá juo oaidná goal lea sápmelaš , sin gal dovdá .
Lone , du må ikke fremheve dine samiske sider – de er stygge .
Lone , it galgga nu oainnusindahkat iežat sámi beliid – dat leat romit .
Hør på dialekten til de som er fra indre Finnmark , og enda holder på med samisk tull .
Gula mat movt sisfinnmárkulaččat hupmet , sii geat ain dádjot daid sámi tullja áššiiguin .
De kan ikke snakke ordentlig norsk en gang !
Sii eai máhte dárogiela ge albmaládje hupmat !
Du kan være glad for at du er blitt norsk .
Oaččut leat ilus go leat dárrolažžan šaddan .
Det er selvsagt dumt at du ikke har sluppet unna de samiske trekkene .
Diehttelas lea váivi go it beasa iežat sámi hámis earránassii .
Kinnbena og øynene er ikke noe du trenger å være stolt av .
Muohtočohkat ja čalmmit eai leat jur čevllohallanveara .
De avslører deg .
Dat almmuhit du .
Du vet jo at uansett hva de sier , så er ikke det noe eksotisk eller flott å være same i Norge .
Dan gal dieđát ahte maid dal de ain logažet , de ii leat moktege eksohtalaš dahje somá leat sápmelaš Norggas .
Er du indianer , kan etnisitet være spennende i Norge , men ikke som same .
Jus leat indiána , de dat gal lea gelddolaš čearddalašvuohta Norggas , muhto ii fál sápmelaš .
Det er ikke bare søringene som ler av samene – alle ler av dem .
Eai leat dušše lulli norgalaččat geat boagustit sápmelaččaid – sin boagustit buohkat .
Ordentlige finnmarkinger ler høyest .
Albma finnmárkulaččat boagustit buot njálgámusat .
Dine trekk er ikke rene og dine øyne er små .
Dus ii leat buhtis neahku ja du čalmmit leat beara unnit .
Se hvor stygt det er !
Gea man ropmi dat lea !
Ikke tro at noen synes det er pent .
Ale fal doaivvo ahte ovttage mielas diet leat čábbát .
Ønsker du virkelig å kunne et slikt stygt språk ?
Hálidat go duođai oahppat diekkár fasttes giela ?
Hør hvor grovt og primitivt det høres ut !
It go gula man roavvát ja oktageardánit dat čuodjá !
Vet du ikke at samer er urenslige og uærlige ?
It go dieđe ahte sápmelaččat leat nuoskkit ja eahperehálaččat ?
I tillegg er de farlige når de drikker !
Dasa lassin leat sii várálaččat juhkanoaivvis !
De utnytter systemet og tar fra oss pengene !
Sii geavahit systema ja váldet min ruđaid !
Ikke la dem ta makta fra deg !
Ale divtte sin váldit iežat fámu !
Du er norsk !
Don leat dárrolaš !
Tror du på tullpratet til bedreviterne ?
Jáhkát go buotdihttiid tulljaságaide ?
Selvsagt kan du få slippe å tenke på din samiske arv .
It don gal dárbbaš smiehttat iežat sámi árbbi .
Hvorfor skal du plages med det ?
Manne galggat dainna vuorjat iežat ?
Hvorfor skal du søke tilbake til noe som ikke har noe verdi ?
Manne galggašit ohcat maŋás juogamasa mas ii leat makkárge árvu ?
Hvorfor søke til det du egentlig skjemmes over ?
Manne ohcat juoidá mii duohtavuođas lea dutnje stuora heahpadin ?
Se på de stygge koftene – du må aldri finne på å ta på deg noe slikt .
Geahča man romes gávttit – it galgga goassege diekkára coggat badjelasat .
Da vet jo alle hvor du kommer fra .
De goit buohkat juo oidnet gosa don gulat .
Det er ille nok å komme fra Finnmark .
Lea juo doarvái lossat leat Finnmárkkus eret .
Ta på deg bunaden og dyrk det rene , norske !
Cokka bunáda ja nanne dan mii lea buhtis , mii gullá dárrui .
Vil du også bli ledd av kanskje ?
Áiggut go iežat maid dahkat bogostahkan ?
Kall deg aldri samisk !
Ale goassege loga iežat sápmelažžan !
Over-jeg ’ ets skyldfølelse sier : Du kan ikke si slikt .
Bajit-mu sivalašvuođadovdu dadjá : Diekkáriid it sáhte dadjat .
Du kan ikke en gang tenke slikt .
It galgga diekkáriid jurddašit ge .
Man skal ikke se ned på andre mennesker , det kan kalles rasisme .
Olmmoš ii galgga badjelgeahččat eará olbmuid , dat gohčoduvvo rasisman .
Du er et dårlig menneske som kan tillate deg å tenke slike tanker !
Leat heajos olmmoš gii divttát iežat nie jurddašit !
I tillegg er du halvt same selv .
Dasa lassin leat don ieš beallesápmelaš .
Tenk på alle vennene du har som er av samisk slekt !
Jurddaš buot ustibiiddát geat leat sámi sogalaččat !
Er ikke de fine og pene mennesker ?
Eai go sii leat albma fiinna olbmot ?
Du vet om mange flotte samer .
Don dovddat ollu fiinna sápmelaččaid .
Det er fint med kofte .
Gákti lea čáppat .
Kjenn bare etter – du har lyst på en flott Loppakofte !
Smiehta mat – ii go dus ge oro miela oažžut čáppa Láhpi gávtti !
Samisk kultur er ekte og en del av deg .
Sámi kultuvra lea albma ja dat lea okta oassi dus maid .
Du burde være stolt over å ha samisk tilhørighet og være en del av den fine kulturen , sammen med fine og kreative mennesker .
Galggašit čevllohallat iežat sámi gullevašvuođa dihtii ja leat oassin dien fiinna kultuvrras , ovttas eará fiinna hutkkálaš olbmuiguin .
Kultur over-jeg ’ ets skyldfølelse sier : Du skal elske din neste som deg selv .
Kultuvra-bajit-mu sivalašvuođadovdu dadjá : Galggat ráhkistit lagamuččaidat nugo iešiežat .
Det er ikke godtatt å mislike noen på grunn av utseende eller etnisitet .
Ii leat dohkálaš ahte ii liikot olbmuide sin neagu dahje čearddalašvuođa dihtii .
Den norske stat og nordmenn har ikke vært snille mot samer .
Norgga stáhta ja dáččat eai leat leamaš siivvut sápmelaččaid vuostá .
Vi må være snille mot samene .
Mii galgat leat siivvut sápmelaččaiguin .
Menneskeheten bør skjemmes for all urett som er gjort mot grupper av folk .
Olmmošeatnatvuohta berrešii heahpadit buot vuoigatmeahttunvuođa dihtii mii lea dahkkojuvvon muhtun olmmošjoavkkuid vuostá .
Det har skjedd før og det skjer andre plasser , men det kan ikke skje her .
Dat lea ovdal dáhpáhuvvan ja dat dáhpáhuvvá eará báikkiin , muhto dat ii sáhte dáppe dáhpáhuvvat .
Vi er et kultivert , høyt utviklet samfunn .
Mis lea olmmošvierru , ja leat ovdánahttán alladási servodaga .
Kan det være positivt å vedkjenne seg en mørk skyggeside ?
Sáhttá go leat buorre dovddahit iežas suoivvanbeali ?
Min erfaring er at gjennom å vedkjenne seg en slik side , er det lettere å ta avstand fra den og kjenne den igjen hos andre .
Mu vásáhus lea ahte go olmmoš beassá mieđihit ahte sus lea diekkár bealli , de lea maid álkit gáidadit das eret ja fuobmát dan earáin .
Det vil ta tid for oss finnmarkinger å bli bevisst vår kollektive skam , og snu den til stolthet .
Manná guhkes áigi ovdalgo mii finnmárkulaččat duostat dihtomielalaččat dovdat dán oktasaš heahpada , ja jorgalahttit dan buorrevuohtan .
På samme måte tar det tid for enkeltindividet å erkjenne den samiske tilhørigheten og finne tak i stoltheten .
Seammaládje manná maid guhkes áigi ovdalgo eaŋkilolbmot nagodit dovddahit iežaset sámi gullevašvuođa ja dovdat dan buorren .
Uten å få kunnskap om historien er ungene på skolene i Loppa sjanseløse .
Jus eai oahpa historjjá , de leat Láhpi skuvllaid mánát doaivaga haga .
Erkjennelsen starter med kunnskapen , så kan man kjempe med psyken på et senere stadium , for så å omsette i handling .
Dovddasteapmi boahtá go oažžu oahpu , ja dan maŋŋil sáhttá psyhkalaččat rahčagoahtit ja dasto nákce juoidá dahkat .
Fra min oppdagelse av at besteforeldrene mine snakket samisk , tok det fem år før jeg meldte meg inn i samemanntallet .
Dan rájes go mun gávnnahin ahte áhkku ja áddjá humaiga sámegiela , de manai vihtta jagi ovdalgo dieđihin sámi jienastuslohkui .
Jeg har planlagt å kjøpe meg Loppakofte , men har ennå ikke orket tanken på å gå på kurs i samisk .
Lean smiehttan oastit Láhpi gávtti , muhto in leat vel nagodan jurddašit ge álgit sámegiel kursii .
Det kjennes ennå ikke naturlig å snakke om det samiske med folk fra Loppa , men jeg tør å gjøre det .
Ii oro vel lunddolaš hupmat sámi ságaid Láhpi olbmuiguin , muhto duosttan mun gal dan dahkat .
Med nesten alle .
Measta buohkaiguin .
En liten bit skolehistorie fra Loppa ?
Oasáš Láhpi skuvlahistorjjás ?
Trass i min kunnskap om fornorskningen , psyken og historien fra Loppa , får jeg dessverre vanskeligheter med å oppsummere dette som samisk skolehistorie .
Vaikko mus leat ge dieđut dáruiduhttima , psyhka ja Láhpi historjjá birra , de liikká lea munnje váttis ráhkadit dás čoahkkáigeasu mii livččii sámi skuvlahistorjá .
Med bakgrunnskunnskap fra Kåfjord i Troms , vet jeg at det ikke er uvanlig at vi sjøsamer får følelsen av at vi må unnskylde oss for å få være med i det samiske fellesskapet .
Duogášdieđut mat mus leat Gáivuonas Romssas , muitalit ahte sáhttá geavvat nu ahte mii mearrasámit oažžut dan dovddu ahte mii fertet dego ándagassiiátnumiin searvat sámi oktavuhtii .
Oppsummeringen blir derfor som følger : I 1845 var 60,6 % av oss samer .
Danne lea mu čoahkkáigeassu ná : 1845:s ledje 60,6 % mis sápmelaččat .
Rundt 1940 kunne mange av ungene på skolen samisk .
Birrasiid 1940:s máhtte ollu mánát skuvllas sámegiela .
Mange av oss vet at vi er samiske .
Ollugat mis diehtit ahte mii leat sápmelaččat .
Noen er til og med stolte av det .
Muhtumat velá čevllohallet ge dan dihtii .
Vi har lenge hatt skole i Loppa kommune .
Mis lea guhká leamaš skuvla Láhpis .
I noen av bygdene er det til og med skole ennå .
Muhtun giliin lea ain skuvla .
Da kan vi vel kalle dette en liten bit samisk skolehistorie fra Loppa ?
Ii go de sáhtáše ge gohčodit dán oasážin Láhpi sámi skuvlahistorjjás ?
Kilder :
Gáldut :
Gamst , Leonhard / Samuelsberg , Harald : Loppas historie – Bygdebok for Loppa kommune .
Gamst , Leonhard / Samuelsberg , Harald : Loppas historie – Bygdebok for Loppa kommune .
Loppa kommune 1983 Hegg , Lone : Norsk eller samisk ?
Loppa kommune 1983 Hegg , Lone : Norsk eller samisk ?
Universitetet i Tromsø 2000
Universitetet i Tromsø 2000
Harald Samuelsberg og Leonhard Gamst :
Harald Samuelsberg ja Leonhard Gamst :
Samene og skolen i Loppa
Sámás : Elle Márjá Vars
Om det er lite samisk skolehistorie fra Loppa på 1900-tallet , er her desto mer på 1800-tallet .
Jus lea unnán skuvlahistorjá gávdnamis Láhpis 1900-logus , de lea goit valjit dieđut 1800-logus .
Den beste kilden til denne er Loppas historie – Bygdebok for Loppa kommune , skrevet av Harald Samuelsberg og Leonhard Gamst .
Buoremus gáldu dán oktavuođas lea Loppas historie – bygdebok for Loppa kommune ( Láhpi historjá – Láhpi suohkana giligirji ) , maid Harald Samuelsberg ja Leonhard Gamst leaba čállán .
Mens de fleste bygdebøker fra kyst-Finnmark ofrer liten plass på samiske skoleforhold , har denne boka et 23 siders kapittel med tittelen « Samene og skolen » .
Eanas giligirjjiin riddo-Finnmárkkus leat unnán dieđut sápmelaččaid skuvladilálašvuođaid birra , muhto dán girjjis gal lea 23-siidosaš artihkal man namma lea Samene og skolen ( Sápmelaččat ja skuvla ) .
En del av dette er riktignok generelt stoff som gjelder for større områder , men her er også mye konkrete opplysninger om skolen for samene i Loppa .
Vaikko oassi dás lea ge oppalaš skuvlaáššiid birra , de das gávdná maid ollu konkrehtalaš dieđuid Láhpi sápmelaččaid skuvladili birra .
Fra dette kapitlet har vi her tatt med noen utdrag .
Moai letne dás váldán muhtun osiid mielde dien kapihttalis .
Harald Samuelsberg ( 1911–86 ) var oppvokst i Loppa .
Harald Samuelsberg ( 1911–86 ) bajásšattai Láhpis .
Av utdanning hadde han bare ungdomsskole ( folkehøgskole ) , men han hadde ei rekke yrker , til dels samtidig .
Sus lei dušše vuođđoskuvla ( álbmotskuvla ) , muhto barggai máŋggalágan bargguid , dávjá seamma áiggis .
Han var bl.a. fisker , betjent ved fiskerioppsynet , lærervikar , fabrikkarbeider og lensmannsbetjent , før han i 1948 overtok familiens småbruk .
Earet eará lei son guolásteaddji , guollebearráigeahču bálvá , sadjásaš oahpaheaddji , fabrihkkabargi ja leansmanbálvá ovdalgo son 1948:s válddii badjelasas iežas bearraša oapmedálu .
Seinere var han ei tid kontorsjef i Hasvik kommune .
Maŋŋil barggai son maid ovtta áiggi Ákŋoluovtta suohkana kánturhoavdan .
Samuelsberg satt i kommunestyret i Loppa for Arbeiderpartiet , ei tid som ordfører , før han blei stortingsrepresentant 1958–69 .
Samuelsberg lei Bargiidbellodaga áirras Láhpi suohkanstivrras , ovtta áiggi lei son maid sátnejođiheaddjin , ovdalgo válljejuvvui stuoradiggeáirrasin 1958–69 .
Han var også den første lederen av Norsk sameråd ( 1964–80 ) .
Son lei maid Norgga sámeráđi vuosttaš jođiheaddji ( 1964–80 ) .
Etter 11 år på Stortinget blei han ikke nominert igjen av Finnmark Arbeiderparti i 1969 , og det har vært hevda at det var hans samepolitiske syn som gjorde at han ikke var ønska lenger .
Go lei leamaš 11 jagi Stuoradikkis , de ii evttohan Finnmárkku Bargiidbellodat su šat 1969:s , ja lea gullon ahte lei su sámepolitihkalaš oaidnu mii lei sivvan dasa go su eai šat háliidan áirrasin .
Han hadde et utall verv i parti og offentlige råd og utvalg , og var bl.a. medlem av Folkeskolekomiteen av 1963 , Nordisk samarbeidsorgan for reindrifts- og samespørsmål 1964–1980 og Samerettsutvalget fra 1980 .
Sus ledje ollu doaimmat bellodagas , almmolaš ráđiin ja lávdegottiin , ja lei earet eará miellahttun 1963`Álbmotskuvlalávdegottis , Boazodoalu- ja sámeáššiid davviriikkalaš lávdegottis 1964–1980 ja Sámi vuoigatvuođalávdegottis 1980`rájes .
Leonhard Gamst ( 1904–87 ) vokste opp på Loppa øy og hadde alt sitt virke der .
Leonhard Gamst ( 1904–87 ) bajásšattai Láhpi sullos ja barggai buot iežas doaimmaidis doppe .
Etter krigen var han konstituert lærer i flere år , seinere dreiv han forretning .
Maŋŋel soađi biddjojuvvui son oahpaheaddjivirgái mas barggai máŋga jagi , ja dan maŋŋel jođihii son gávppi .
Han var i mange år skolestyreformann i Loppa kommune .
Son lei ollu jagiid Láhpi suohkana skuvlastivrra ovdaolmmoš .
Gamst har også skrevet boka Slekten Gamst og Loppa øy .
Gamst lea maid čállán girjji : Slekten Gamst og Loppa øy .
... Så lenge v. Westen levde , ble undervisning på samisk forsøkt innført for alle samebarn sålangt det var mulig .
... Nu guhká go v. Westen elii , de geahččaledje čađahit sámegiel oahpahusa buot sámi mánáide nu viidát go lei vejolaš .
Om situasjonen i Loppa skriver han , etter sitt besøk her i 1717 : « Loppens finner som er kun 6 familier og deriblandt ingen Fieldfinner , har noch udi deris egen Præsts omhyggelighed , særdelis siden hands klocher kand temmelig Lappisk , en schickelig Person .
Láhpi dilálašvuođa birra čállá son ná , maŋŋel go lea finadan dáppe 1717:s : « Loppens finner son er kun 6 familier og deriblandt ingen Fieldfinner , har noch udi deris egen Præsts omhyggelighed , særdelis siden hands klocher kand temmelig Lappisk , en schickelig Person .
Ellers kunde till ydermeere framgang Korsnes Skolemestere af Alten 1 gang i aaret rejse til Bergsfjord og der samle Loppens finner , randsage , bestyrche og undervise dem » . ...
Ellers kunde till ydermeere framgang Korsnes Skolemestere af Alten 1 gang i aaret rejse til Bergsfjord og der samle Loppens finner , randsage , bestyrche og undervise dem » .
I en Underretning om den Beskaffenhed , der findes ved Loppens Kald udi West-Finmarken , datert Loppen 17. september 1746 skriver sogneprest Peder Krop bl.a. : « Finnerne i Loppens og Hasvik sogner ere temmelig vel oplyste så de eftergive ikke den anden almue udi oplysning .
Diehtun dilálašvuođa birra mii lea Láhpi báhpasuohkanis doppe Oarje-Finnmárkkus , beaiváduvvon čakčamánu 17. beaivvi 1746 , čállá suohkanbáhppa Peder Krop earet eará : « Finnerne i Loppens og Hasvik sogner ere temmelig vel oplyste så de eftergive ikke den anden almue udi oplysning .
Finnernes børn vise sig gjerne mest lærvillige .
Finnernes børn vise sig gjerne mest lærvillige .
De lærer deres Kristendom på Norsk mål , og de finnebørn jeg udi min tid haver haft til beredelse til Confirmation ere fundne de bedste » .
De lærer deres Kristendom på Norsk mål , og de finnebørn jeg udi min tid haver haft til beredelse til Confirmation ere fundne de bedste » .
Biskop Schønheyder var på en visitasreise i Finnmark i 1790 og besøkte da også Loppa .
Biskop Schønheyder lei galledanmátkkis Finnmárkkus 1790:s ja finai dalle maid Láhpis .
I sin visitasberetning skriver han bl.a. om Loppa ; « Ungdommens kundskab er meget fattig .
Mátkečállosis čállá son earet eará Láhpi birra ná : « Ungdommens kundskab er meget fattig .
Kun 1 finneskolemester .
Kun 1 finneskolemester .
Klokkeren gammel og avfeldig » . ...
Klokkeren gammel og avfeldig » .
Schønheyder er den første som forteller oss at det har vært en sameskolelærer i Loppa .
Schønheyder lea vuosttaš gii muitala midjiide ahte Láhpis lea leamaš sámeskuvlaoahpaheaddji .
Hvor lenge det har vært en slik lærer her , vet vi ikke .
Man guhká dáppe leamaš diekkár oahpaheaddji , dan eat dieđe .
Men uansett : En omgangslærer i Loppa med dens spredte samebosetning , og med den korte undervisningstid det var , kunne ikke gi noen resultater .
Muhto almmatge : Johtti oahpaheaddji doaibma Láhpis , gos olbmot orrot nu bieđgguid , dan áiggi go lei oanehis oahppanáigi , ii leat dákkár čoavddus mii sáhttá addit nu buriid bohtosiid .
Ennå så sent som i 1850 heter det at samebarna kun har 4 dagers skole i året .
Ain nu maŋŋit go 1850:s daddjo ahte sámemánáin lea dušše 4 beaivvi skuvla jagis . .
Her fra Loppa har vi bare sparsomme opplysninger om forholdene ved skolen .
Dáppe Láhpis leat mis hui unnán dieđut skuvladilálašvuođaid birra .
Sameskolelæreren som Schønheyder nevner , kan ikke ha fortsatt så lenge i stillingen .
Sámekuvlaoahpaheaddji maid Schønheyder namuha , ii sáhte leamaš beare guhká iežas virggis .
Ved folketellingen i 1801 , nevnes ingen slik skolemester .
1801 olmmošlohkamis ii namuhuvvo diekkár skuvlameašttir .
Den 5. november 1804 skriver sogneprest Struve i Loppa at almuen ikke betalte noe til skoleholderne ( lærerne ) , og at foreldrene ikke kunne unnvære sine barn hjemme . ...
Skábmamánu 5. beaivvi 1804 čállá suohkanbáhppa Struve Láhpis ahte álbmot ii mávsse maidege skuvlaolbmáide ( oahpaheddjiide ) , ja ahte váhnemat eai birgen mánáideaset haga ruovttuin . ...
Arbeidet med å lære samene norsk , og fruktene av skolens arbeide i det hele , har ikke svart til forventningene .
Ii lihkostuvvan nu bures oahpahit sápmelaččaide dárogiela , ja oppalohkái ii buktán skuvlla bargu beare buriid šattuid .
Det vitner mange uttalelser fra den tid om .
Dan duođaštit ollu cealkámušat dien áiggis .
I 1802 skriver således sogneprest Qvale i Hammerfest : « Man finder kun faa blandt Finnerne , der kan læse taalelig i en dansk Bog , færre , der kan gjøre Rede for deres Kristendom ... » .
1802:s čállá ge Hámmárfeastta suohkanbáhppa Qvale : « Man finder kun faa blandt Finnerne , der kan læse taalelig i en dansk Bog , færre , der kan gjøre Rede for deres Kristendom ... » .
... Men sykdom og krig tiltross : Noen skolegang har det likevel blitt , også for samebarna .
... Muhto vaikko ledje ge dávddat ja soahti : Veaháš skuvlejupmi aŋkke lei , maiddái sámi mánáide .
I 1809 hører vi første gang om en lærer i Øksfjord .
1809:s gullat vuosttaš geardde muhtun oahpaheaddji birra Ákšovuonas .
Han het Jacob Pedersen .
Su namma lei Jacob Pedersen .
I skattemanntallet er han oppført under rubrikken Skattefinner .
Vearrodieđuin lea su namma čállojuvvon « Skattefinner » vuollái .
Han er altså same , og har da sannsynligvis vært omgangsskolelærer - eller som det heter – skoleholder – for samebarna i Øksfjord , muligens også i Nuvsfjord eller i Loppa forøvrig . ...
Dasto son lea sápmelaš , ja lea várra leamaš johtti skuvlaoahpaheaddji – dahje nugo gohčodedje – skuvlaolmmái – Ákšovuona sámi mánáide , soaitá maid leamaš Cukcavuonas dahje muđuige Láhpis . ...
Det sto dårlig til med opplysningen blant barn og ungdom på den tid .
Dalá áiggi mánáin ja nuorain ii lean nu ollu bajásčuvgehus .
Under en visitas i Loppa i 1819 møtte det 25 barn , hvorav de fleste vel har vært samer , men bare få av dem kunne lese i bok eller svare på spørsmålene .
Muhtun galledeamis Láhpis jagis 1819 čohkkejedje 25 máná , ja eanas oassi ledje várra sámi mánát , muhto dušše moattes sis máhtte lohkat girjjis dahje vástidit gažaldagaid .
Det hadde ikke vært skolelærer der , på lange tider .
Doppe ii lean leamaš skuvlaoahpaheaddji guhkes áigái .
« En dyktig sameskolemester var ikke å få i sognet » , heter det .
« Ii leat vejolaš oažžut čeahpes sámeskuvlaolbmá suohkanii » , daddjui .
I 1826 var det en omgangsskolelærer i Loppa , « der de fleste av innbyggerne var samer , hvor vel mennene for en del forsto norsk , men ikke kvinnene , og hvor skoleholderen ( læreren ) var en nordmann som ikke forsto samisk » .
1826:s lei johtti skuvlaoahpaheaddji Láhpis , « gos eanas oassi ássiin ledje sápmelaččat , ja gos dievddut ipmirdedje veaháš dárogiela , muhto nissonolbmot eai , ja gos skuvlaolmmái ( oahpaheaddji ) lei dáčča gii ii ipmirdan sámegiela » .
... Stockfleth var denne gang i Øksfjord i vel to uker .
... Dán háve lei Stockfleth Ákšovuonas sullii guokte vahku .
Han leste med distriktets finske ungdom , skriver han , hvilket må bety at han holdt skole der .
Son logai dan guovllu sámi nuoraiguin , čállá son , mii ferte mearkkašit ahte son lágidii skuvlla doppe .
Det må ha vært en fast skole i Øksfjord med eget skolehus allerede .
Ákšovuonas ferte leamaš skuvla ja sierra skuvlavisti juo dalle .
I 1859 eller deromkring – heter det – blei et skolehus flyttet fra Hamna til Øksfjord , eller til Nøisomhed som kjøpmann Buck hadde døpt eiendommen der han bodde og hadde sin forretning .
1859:s dahje sullii dieid áiggiid – nugo celkojuvvo – sirdojuvvui skuvlavisti Hamnas Ákšovutnii , dahje Nøisomhed nammasaš báikái , nugo giehmánne Buck lei gohčodišgoahtán iežas báikki , gos ieš ásai ja jođihii gávppi .
Det må ha vært lærermangel i Øksfjord som har ført til at Stockfleth har kommet hit . ...
Ferte leamaš oahpaheaddjivátni Ákšovuonas mii lea dagahan ahte Stockfleth lea ferten boahtit deike . ...
Og så kommer Stockfleth litt inn på kunnskapsnivået hos den samiske ungdom i Øksfjord og Talvik .
Maiddái dán oktavuođas guoskkaha Stockfleth Ákšovuona ja Dálbmeluovtta sámi nuoraid máhtolašvuođadási .
« Det var en merkelig Fremgang disse tvende Folks Ungdom i de sidste tvende Aar , efter Indførelsen af Lærebøger i deres Fædrenesprog , havde gjort » .
« Det var en merkelig Fremgang disse tvende Folks Ungdom i de sidste tvende Aar , efter Indførelsen af Lærebøger i deres Fædrenesprog , havde gjort » .
Mere om den sak skriver han ikke , kanskje det ikke har vært så mye å skrive om heller . ...
Ii ge son čále duođi eanet dien ášši birra , ii soaitte ge leat leamaš nu ollu eanet maid čállit . ... ...
I 1840 hadde Loppa fått en ny sogneprest .
1840:s lei Láhppái boahtán ođđa suohkanbáhppa .
Det var Christoffer Andreas Lassen .
Namalassii Christoffer Andreas Lassen .
Om ham skal vi høre i andre sammenhenger .
Su birra mii gullat eará oktavuođain .
Han stilte seg på Stockfleths side i språkstriden .
Son manai Stockfletha beallái giellanákkus .
Hans ettermann , Markus Meyer som kom til Loppa i juni 1848 , var fornorskningsmann , og førte striden over på det lokale plan .
Su maŋisboahtti , Markus Meyer , gii bođii Láhppái geassemánus 1848 , lei dáruiduhttinolmmái ja son sirddii nákku báikkálaš dássái .
Det hadde vært mange skoleforsømmelser i Loppa , og skolekommisjonen hadde overveiet å ta ibruk tvangsmidler for å få barna til å gå på skole .
Láhpi skuvlamánát ledje ollu eret skuvllas , ja skuvlakommišuvdna lei veardidan geavahit bággogaskaomiid oažžun dihtii mánáid skuvlii .
Det var værst for samebarna om de skulket skolen , og foreldrene kunne ikke hjelpe til med lesingen hjemme , fordi de etter eget utsagn ikke forsto de nye samiske bøker , altså Stockfleths bøker .
Vearrámus dilis ledje sámi mánát jus sii jávke skuvllas , go sin váhnemat eai sáhttán veahkehit lohkamiin ruovttus , daningo sii eai lohkan iežaset ipmirdit olus maidege sámegiel girjjiin , namalassii Stockfletha girjjiin .
Dette ble hevdet ved en visitas i Loppa den 8. juli 1846 ved biskop Kjerschow og prost Aars i Talvik .
Dát bođii ovdan go bismma Kjerschow ja Dálbmeluovtta proavás Aars galledeigga Láhpi suoidnemánu 8. beaivvi 1846 .
Ny visitas på Loppa 3 år senere ved prost Aars og sogneprest Meyer .
Proavás Aars ja suohkanbáhppa Meyer leigga ođđa galledanmátkkis Láhpis 3 jagi maŋŋil .
De fant ut at de norske og de sameungdommer som snakket norsk , hadde mere kunnskaper enn de samer som utelukkende var undervist på samisk .
Dalle soai gávnnaheigga ahte dárogielagat ja dat sámi nuorat geat hupme dárogiela , máhtte eanet go dat sápmelaččat geaidda oahpahuvvui dušše sámegillii .
Og nå ble det bestemt at alle samebarn skulle undervises på norsk .
Ja dan rájes mearriduvvui ahte buot sámi mánát galget oahpahuvvot dušše dárogillii .
Jens Mortensen , – finne ( kvæn ) av fødsel , men som snakket både norsk og samisk , hadde vært sameskolemester i Øksfjord siden 1838 hvor han bodde , og hvor det var skolehus i Hamna .
Jens Mortensen , – riegádeamis suopmelaš ( kveana ) , muhto humai sihke dárogiela ja sámegiela , lei leamaš skuvlameašttir ruovttubáikkistis Ákšovuonas 1838`rájes , gos skuvlavisti lei Hamna nammasaš báikkis .
Var det konfirmasjonsforberedelse på Loppa , kom han dit sammen med sine elever for å være tolk for dem , når presten underviste konfirmantene .
Go lei rihppaskuvla Láhpis , de son manai dohko iežas ohppiiguin vai beasai dulkot sidjiide go báhppa skuvlii konfirmánttaid .
Men folk var misfornøyd med Mortensen fordi han var doven og likegyldig .
Muhto olbmot eai lean duhtavaččat Mortenseniin , daningo son lei láiki ja fuollameahttun .
Før hadde han undervist på samisk , etter visitasen i 1849 måtte han undervise på norsk .
Ovdal lei son oahpahan sámegillii , muhto maŋŋel bismma galledeami 1849:s fertii son oahpahišgoahtit dárogillii .