pere/sami_parallel huggingface dataset:
Loven har heller ikke bestemmelser som sikrer reelle konsultasjoner om beslutningene for tillatelser og driftskonsesjon, og den har ikke bestemmelser som sikrer samene fordelsordninger for drift på mineraler staten holder rettigheter til i områder med samiske bruks- og eiendomsrettigheter.
Eai ge lágas leat mearrádusat mat sihkkarastet duohta konsultašuvnnaid lobiid ja doaibmakonsešuvnnaid mearrádusaid birra, eai ge leat das mearrádusat mat sihkkarastet sápmelaččaide ovdamunneortnegiid dakkár minerálaávkkástallama oktavuođas mas stáhtas leat vuoigatvuođat guovlluin gos lea sámi geavahan- ja oamastanvuoigatvuođat.
Sametinget mener det må igangsettes et arbeid med sikte på endringer av mineralloven slik at den muliggjør konstruktiv samhandling om mineralvirksomhet i samiske områder.
Sámediggi oaivvilda ahte ferte bargojuvvot dan ala ahte minerálaláhka rievdaduvvo nu ahte dat dagaha vejolažžan konstruktiiva ovttasdoaibmama mineráladoaimmaid oktavuođas sámi guovlluin.
Sametinget vil at mineralloven endres slik at den muliggjør konstruktiv samhandling om mineralvirksomhet i samiske områder.
Sámediggi háliida ahte minerálaláhka rievdaduvvo nu ahte dat dagaha vejolažžan konstruktiiva ovttasdoaibmama mineráladoaimmaid oktavuođas sámi guovlluin.
Inngrep og tiltak for energiproduksjon skal kun tillates etter en helhetlig planlegging som sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur og samiske næringer
Sisabahkkemiid ja doaibmabijuid energiijabuvttadeami várás galgá dušše suovvat ollislaš plánema vuođul mii sihkkarastá sámi kultuvrra ja sámi ealáhusaid luondduvuđđosa.
Mineralloven ivaretar samiske rettigheter i hele det tradisjonelle samiske området
Minerálaláhka fuolaha sámi vuoigatvuođaid olles árbevirolaš sámi guovllus.
Sametinget vil arbeide for at energiloven tas til revisjon slik at den setter tydeligere krav om helhetlig planlegging av tiltak som sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte energiijaláhka ođasmahttojuvvo nu ahte dat bidjá čielgasat gáibádusaid doaibmabijuid ollislaš plánemii mii sihkkarastá sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosa.
Sametinget arbeider for å endre mineralloven slik at den forplikter samhandling og forutsigbar planlegging der samiske interesser eller samfunn berøres.
Sámediggi bargá dan ala ahte minerálaláhka rievdaduvvo nu ahte dat geatnegahttá ovttasdoaibmama ja einnostanvejolaš plánema doppe go dat guoská sámi beroštusaide dahje servodagaide.
7.2 Behov for endringer i akvakulturloven
7.2 Dárbu rievdadit akvakulturlága
Sametingets målsetting er at tradisjonell samisk bruk ikke tilsidesettes ved tildeling av arealer til akvakultur.
Sámedikki mihttomearri lea ahte árbevirolaš sámi geavaheapmi ii hilgojuvvo go juolluduvvojit areálat akvakultuvrii.
Total antall nye konsesjoner på nasjonalt nivå fastsettes av statlige myndigheter.
Stáhta eiseválddit mearridit ođđa konsešuvnnaid logu oktiibuot nationála dásis.
Regjeringen Solberg nektet å konsultere Sametinget før framlegging av stortingsmelding om havbruk våren 2015.
Solberg ráđđehus biehttalii konsulteremis Sámedikki ovdalgo stuorradiggedieđáhus mearradoalu birra geigejuvvui 2015 giđa.
Sametinget var svært kritisk til dette og mente at økning havbruk i tradisjonelle samiske kyst- og fjordområder vil direkte påvirke samer og dermed er konsultasjonspliktig.
Sámediggi moittii dan garrasit ja oaivvildii ahte mearradoaluid lassáneapmi árbevirolaš sámi riddo- ja vuotnaguovlluin váikkuha njuolgga sápmelaččaide ja danne dat lea konsultašuvdnageatnegahttojuvvon.
Konsesjonen til oppdrett, som også definerer omfanget av virksomheten på det enkelte lokalitet, gis av fylkeskommunene og behandles etter akvakulturloven.
Konsešuvnna biebmamii, mii maiddái mearrida doaimma viidodaga vissis báikkis, addet fylkkagielddat ja dat meannuduvvojit akvakulturlága vuođul.
Akvakulturloven vektlegger ikke samiske hensyn mens havressursloven derimot pålegger forvaltningstiltak til å sikre det materielle grunnlaget for samisk kultur.
Akvakulturláhka ii deattut sámi vuhtiiváldimii muhto mearraresursaláhka fas geatnegahttá hálddašandoaibmabijuid sihkkarastit sámi kultuvrra ávnnaslaš vuđđosa.
Sametinget ser behov for at vektlegging av samiske hensyn innarbeides i akvakulturloven på lik linje med havressurslova.
Sámediggi oaidná dan dárbbu ahte sámi vuhtiiváldima deattuheapmi váldojuvvo mielde akvakulturláhkii seamma láhkai go mearraresursalágas ge.
Tradisjonell samisk bruk skal ikke tilsidesettes ved tildeling av arealer til akvakultur.
Árbevirolaš sámi geavaheapmi ii galgga hilgojuvvot go areálat akvakultuvrii juolluduvvojit.
Sametinget vil arbeide for at vektlegging av samiske hensyn innarbeides i akvakulturlovgivningen slik at konsesjonstildelinger til havbruket ikke tilsidesetter tradisjonell samisk bruk.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte sámi vuhtiiváldimiid deattuheapmi váldojuvvo mielde akvakulturláhkii amas konsešuvdnajuolludeamit mearradollui hilgut árbevirolaš sámi geavaheami.
7.3 Internasjonale retningslinjer for selskapenes ansvar
7.3 Riikkaidgaskasaš njuolggadusat fitnodagaid ovddasvástádusa várás
Sametingets målsetting er at selskaper som opererer i tradisjonelle samiske områder følger internasjonale retningslinjer for næringslivet ansvar om menneskerettighetene.
Sámedikki mihttomearri lea ahte fitnodagat mat doibmet árbevirolaš sámi guovlluin čuvvot riikkaidgaskasaš njuolggadusaid mat gustojit ealáhuseallima olmmošvuoigatvuođaovddasvástádussii.
De siste årene er det utarbeidet en rekke ulike retningslinjer internasjonalt knyttet til næringslivets respekt og styrking av menneskerettighetene, herunder urfolksrettigheter.
Maŋimus jagiid leat ráhkaduvvon máŋga iešguđet riikkaidgaskasaš njuolggadusat dasa mo ealáhuseallin galgá árvvusatnit ja nannet olmmošvuoigatvuođaid, dás maiddái álgoálbmotvuoigatvuođaid.
De sentrale retningslinjene er FNs veiledende prinsipper for næringsliv og menneskerettigheter og brukerhåndbok for oppfølging av FNs erklæring om urfolks rettigheter utarbeidet av FNs Global Compact nettverk.
Deaŧaleamos njuolggadusat leat ON bagadeaddji prinsihpat ealáhuseallima várás ja olmmošvuoigatvuođat ja geavaheaddjirávagirji dasa mo čuovvolit ON julggaštusa álgoálbmotvuoigatvuođaid birra maid ON Global Compact fierpmádat lea ráhkadan.
Global Compact er en plattform for frivillig næringslivsdeltakelse for å respektere og styrke menneskerettighetene.
Global Compact lea eaktodáhtolaš ealáhuseallinoassálastima vuođđovuogádat dasa ahte árvvusatnit ja nannet olmmošvuoigatvuođaid.
Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling, OECD, har vedtatt retningslinjer for flernasjonale selskap sine engasjement for utnytting av land og ressurser.
Ekonomalaš ovttasbarggu ja ovddideami organisašuvdna, OECD, lea mearridan njuolggadusaid máŋgganationála fitnodagaid doaimmaid várás eana- ja resursaávkkástallama oktavuođas.
Utkastet til brukerhåndbok for meningsfull interesseengasjement for utvinningsindustrien er et nyttig redskap for samhandling.
Ulbmillaš beroštusdoaimmaid geavaheaddjirávagirjeevttohus ávkkástallanindustriija várás lea ávkkálaš reaidu ovttasdoaibmamii.
I tillegg til dette foreligger det ulike rapporter fra FNs spesialrapportør og andre som gir viktige føringer for industriens engasjement i urfolksområder.
Dasa lassin leat iešguđet raprottat ON erenoamášdieđiheaddjis ja earáin mat bidjet deaŧalaš láidestusaid industriijadoaimmaide álgoálbmotguovlluin.
Det er behov for mer kunnskap om hvordan retningslinjene for økonomisk aktivitet følges opp og fungerer i praksis.
Dárbbašuvvo eanet máhttu das mo njuolggadusat ekonomalaš doaimmaid várás čuovvoluvvojit ja doibmet geavadis.
Árran Lulesamisk senter leder et forskningsprosjekt som skal kartlegge og evaluere etiske retningslinjer for ressursutvinning i urfolksområder.
Árran Julevsámi guovddáš jođiha dutkanprošeavtta mii galgá kártet ja evalueret etihkalaš njuolggadusaid resursaávkkástallama várás álgoálbmotguovlluin.
Sametinget vil aktivt bruke resultatene fra dette arbeidet når det ferdigstilles i 2017.
Sámediggi áigu árjjalaččat geavahit dán barggu bohtosiid go dat leat válbmasat 2017:s.
Sametinget mener det fremdeles er et godt stykke fram før små og mellomststore industriaktører aktivt forholder seg til dette selvregulerende regelverket.
Sámediggi oaivvilda ahte ain lea guhkki dasa ahte smávva ja gaskasturrosaš industriijadoaimmaheaddjit árjjalaččat vuhtiiváldet dáid ieš heiveheaddji njuolggadusaid.
Som oppfølging av Sametingets vedtak i sak SP 007/14 Mineralvirksomhet i samiske områder har sametingsrådet startet opp arbeidet med å utvikle en veileder om Sametingets forventninger til industriaktører.
Sámedikki mearrádusa čuovvoleapmin áššis SP 007/14 Mineráladoaimmat sámi guovlluin lea sámediggeráđđi ráhkadišgoahtán plánaveahki Sámedikki vuordámušaid várás industriijadoaimmaheddjiide.
Sametinget forventer at samiske urfolksrettigheter fullt ut blir ivaretatt i deres planlegging og vurderinger om tiltak.
Sámediggi vuordá ahte sámi álgoálbmotvuoigatvuođat ollásit fuolahuvvojit sin doaibmabijuid plánemis ja árvvoštallamis.
Arbeidet vil skje i tett dialog med samiske interesser og rettighetshavere.
Bargu dahkkojuvvo lagas gulahallamis sámi beroštusaiguin ja vuoigatvuođalaččaiguin.
Selskaper som opererer i tradisjonelle samiske områder følger internasjonale retningslinjer for næringslivet om ansvar for menneskerettighetene.
Fitnodagat mat doibmet árbevirolaš sámi guovlluin čuvvot riikkaidgaskasaš njuolggadusaid mat gustojit ealáhuseallimii das ahte váldit ovddasvástádusa olmmošvuoigatvuođain.
Utarbeide en veileder om Sametingets forventinger til industriaktører i tradisjonelle samiske områder.
Ráhkadit plánaveahki Sámedikki vuordámušaid birra industriijadoaimmaheddjiide árbevirolaš sámi guovlluin.
8 Samisk utmarksbruk – meahcásteapmi – et ankerfeste for samisk kultur i et moderne samfunn
8 Sámi meahcásteapmi – sámi kultuvrra geađgejuolgi ođđaáiggi servodagas
Sametingets målsetning er at kommende generasjoner skal kunne nyttiggjøre seg av naturen og bevare utmarksbruken som en del av sin identitet.
Sámedikki mihttomearri lea ahte boahtte buolvvat galget beassat ávkkástallat luondduin ja bisuhit meahcásteami oassin iežaset identitehtas.
For å oppnå dette må den tradisjonelle kunnskapen, som er knyttet til utnyttelse og bevaring av naturressursene utvikles og videreføres.
Dan várás ferte ovddidit ja viidáseappot fievrridit árbedieđu mii čatnasa luondduriggodagaid ávkkástallamii ja suodjaleapmái.
Sametinget vil arbeide for en økologisk og kulturell bærekraftig forvaltning, som sikrer fortsatt mulighet for høsting av naturressursene.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte mii oažžut dakkár ekologalaččat ja kultuvrralaččat ceavzilis hálddašeami mii sihkkarastá luondduresurssaiguin ávkkástallama maiddái boahtteáiggis.
8.1 Samisk utmarksbruk – meahcásteapmi
8.1 Sámi meahcásteapmi
Sametinget har som mål å øke anerkjennelsen og sikre utviklinga for samisk utmarksbruk - meahcásteapmi.
Sámedikki mihttomearri lea oažžut sámi meahcásteami eanet dohkkehuvvot ja sihkkarastit dan ovdáneami.
Samisk utmarksbruk - meachásteapmi – er vår tradisjon og kunnskap om hvordan vi benytter oss av tilgjengelige ressurser for vårt livsopphold.
Sámi meachásteapmi – lea min árbevierru ja máhttu das mo mii geavahit birgejupmái daid resurssaid mat gávdnojit.
Bruken er endret over tid, men fortsatt utgjør den en viktig del av det materielle grunnlaget for vår kultur.
Geavaheapmi lea rievdan áiggi mielde, muhto dat lea ain deaŧalaš oassin min kultuvrra ávnnaslaš vuđđosis.
Vårt bosettingsområde varierer fra sjø til innland, og bruken av naturressurser varierer deretter.
Min ássanguovlu molsašuddá mearas siseatnamii, ja luondduriggodagaid geavaheapmi molsašuddá dan mielde.
Vi fangster vilt og innlandsfisk, høster bær og urter, mose og torv.
Mii bivdit fuođđuid ja sáivaguliid, murjet, jeagildit ja čohkket urtasiid ja darffi.
Vi har hentet høy til husdyr fra utmarksslåtter, og fremdeles kutter vi sennagress til skohøy.
Mii leat láddjen niittuid šibihiidda, ja ain čuohppat gámasuinniid gápmagiidda.
Havet byr på tang og tare, skjell, fugleegg, alle typer fisk samt nise, sel og sjøfugler.
Mearas leat debbot ja stárrát, skálžžut, loddemonit, juohkelágan guolli ja fállát, njurjot ja mearralottit.
Brensel fra skogen og emneved til duodji og andre bruksformål er også en viktig del av dette bruksmønsteret.
Boaldámuš vuovddis ja ávdnasat duodjái ja eará geavaheapmái lea maid deaŧalaš oassi dán geavahanmálles.
Det å beherske og kombinere mange ulike forhold og bruksmåter i meahcci- utmark - har vært et kjennemerke for samiske livsvilkår.
Dat ahte hálddašit ja ovttastahttit ollu iešguđet diliid ja geavahanvugiid meahcis, lea leamaš sámi eallindiliid dovdomearkan.
Også i dag ser samisk ungdom verdien i dette og opparbeider seg kunnskap om meahcásteapmi gjennom ferdsel og opphold i tradisjonelle bruksområder.
Maiddái dál oidnet sámi nuorat dan árvvolažžan ja háhket máhtu meahcásteami birra johtaleami ja fitnama bokte árbevirolaš geavahanguovlluin.
Samisk utmarksutøvelse har en særlig beskyttelse i Grunnloven § 108 og samelovens §1.
Sámi meahcásteapmi lea erenoamážit suodjaluvvon Vuođđolága 108. paragráfas ja sámelága 1. paragráfas.
Begge bestemmelser er en implementering av FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27. Artikkelen innebærer et inngrepsvern og en plikt til positive særtiltak der samisk kultur er truet.
Goappašat mearrádusat guorrasit ON siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna 27. artihkkalii. Artihkal mearkkaša sisabahkkensuodjaleami ja geatnegasvuođa čađahit positiiva sierradoaibmabijuid doppe gos sámi kultuvra lea áitojuvvon.
Den er et selvstendig rettsgrunnlag for anerkjennelse av urfolks eier- og bruksrettigheter til grunn og ressurser i sine områder.
Dat lea iehčanas riektevuođđu álgoálbmogiid vuoigatvuođaid dohkkeheapmi eaiggáduššat ja geavahit eatnamiid ja resurssaid iežaset guovlluin.
Statens ansvar etter konvensjonen er et resultatansvar.
Stáhta ovddasvástádus konvenšuvnna vuođul lea boađusovddasvástádus.
Om samisk kultur i noen områder er så presset, at et hvert inngrep kan true utmarksutøvelse som grunnlaget for kulturen, med bosetting og næringsutøvelse, er staten forpliktet til å iverksette positive særtiltak, som bidrar til å sikre og utvikle kulturen.
Jus sámi kultuvra muhtun guovlluin lea nu deddojuvvon ahte juohke sisabahkken sáhttá áitit meahcásteami vuođđu kultuvrii, oktan ássamiin ja ealáhusdoaimmahemiin, de lea stáhta geatnegahttojuvvon čađahit positiiva sierradoaibmabijuid, mat leat mielde sihkkarastimin ja ovddideamen kultuvrra.
Etter samisk rettsoppfatning dekker begrepet ealáhus også innhøsting som ikke gir noen tradisjonell økonomisk inntekt.
Sámi riekteáddejumi mielde gokčá doaba ealáhus maiddái ávkkástallama mas ii lea árbevirolaš ekonomalaš dienas.
Ealáhus eller selvforsørging inngår likevel i husholdet hos de aller fleste i samiske bygder.
Ealáhus dahje iežas ealiheapmi gullá dattetge eatnašiid dállodollui sámi giliin.
Høsting utgjør et tilleggsbidrag til den totale husholdsøkonomien og kan i mange tilfeller være helt avgjørende for folks totale inntjening og mulighet til å bosette seg i disse områdene.
Ávkkástallan lea lassedoarjja ollislaš dállodoalloekonomiijii ja sáhttá máŋgii leat áibbas dárbbašlaš olbmuid ollislaš dietnasii ja vejolašvuhtii ássat dáidda guovlluide.
Norske myndigheter har i flere sammenhenger foretatt et skarpt skille mellom næringsvirksomhet med dokumentert inntektsgrunnlag på den ene siden og fritidsaktivitet på den andre.
Norgga eiseválddit lea máŋgga oktavuođas čielgasit earuhan ealáhusdoaimma mas lea duođaštuvvon dienasvuođđu, ja ástoáiggedoaimma.
Dette samsvarer ikke med samisk rettsoppfatning og sedvane.
Dát ii guorras sámi riekteáddejupmái ja virolašvuhtii.
Det er også en del av utviklinga at samisk ungdom har andre interesser som utkonkurrerer tradisjonelle høstingsaktiviteter.
Lea maid oassi ovdáneamis ahte sámi nuorain leat eará beroštusat mat duvdet eret árbevirolaš ávkkástallamiid.
For å ivareta utmarksbruk og bosetning i samiske områder mener Sametinget at det er viktig å fremheve verdien av meahcásteapmi, også for storsamfunnet.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš ovdandoallat meahcásteami árvvu, maiddái stuorraservodahkii, jus galggaš sáhttit gáhttet sámi guovlluid meahci ja ássama.
Myndighetene ved forberedelser av administrative vedtak eller lovgivning skal skille mellom næringsvirksomhet, meachásteapmi og fritidsaktivitet.
Eiseválddit galget earuhit ealáhusdoaimma, meahcásteami ja astoáiggedoaimmaid go ráhkkanahttet hálddahuslaš doaibmabijuid dahje lágaid.
Mål: Samisk utmarksbruk blir anerkjent og får utvikle seg i framtida.
Mihttomearri: Sámi meahcásteapmi dohkkehuvvo ja beassá ovdánit boahtteáiggis.
Sametinget vil synliggjøre betydningen av tradisjonell høsting, både som næringstilskudd til husholdning, som kulturbærer og som uttrykk for identitet.
Sámediggi áigu oainnusindahkat árbevirolaš ávkkástallama mearkkašumi, sihke ealáhuslassin dállodollui, kulturguoddin ja identitehta dovddaheapmin.
Sametinget vil arbeide for tydeligere lovmessig anerkjennelse av utmarksbruk som materielt grunnlag for samisk kultur.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte čielgaseappot dohkkehuvvo meahcásteapmi lága bokte sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođusin
8.2 Retten til å forvalte naturgodene
8.2 Vuoigatvuohta hálddašit luondduriggodagaid
Sametinget vil sikre at bygdene i Finnmark kan benytte seg av og forvalte fornybare ressurser i sine nærområder.
Sámediggi áigu sihkkarastit ahte Finnmárkku gilit sáhttet geavahit ja hálddašit ođasmuvvi resurssaid iežaset lagasguovlluin.
Sametingets målsetting er at samiske rettigheter utenfor Finnmark blir anerkjent slik at tradisjonell bruk av utmarka i områder sør for Finnmark også kan utvikle seg i fremtiden.
Sámedikki mihttomearri lea ahte sámi vuoigatvuođat olggobealde Finnmárkku dohkkehuvvojit nu ahte árbevirolaš meahccegeavaheapmi guovlluin máttabealde Finnmárkku maiddái sáhttet ovdánit boahtteáiggis.
Konkurransen om naturgodene i meahcci har endret seg i de siste tiårene.
Gilvu meahci luondduriggodagaid alde lea rievdan maŋimus logijagiid.
For eksempel er lokal samisk bruk av fiskevannene i Finnmark utfordret av tilreisende turister og gode rypeår tiltrekker jegere både fra sør i landet og utlandet.
Ovdamearkka dihtii hástalit turisttat Finnmárkku guollejávrriid báikkálaš sámi geavaheami ja buorit rievssatjagit geasuhit bivdiid sihke máddin riikkas ja olgoriikkas.
Også sør for Finnmark får dyrking av friluftsliv større gehør i norsk offentlighet enn bevaring av samisk kunnskap og tradisjoner for høsting for selvberging.
Maiddái máttabealde Finnmárkku dohkkehuvvo olgoeallin eiseválddiid bealis eanet go sámi árbedieđu ja árbevieruid suodjaleapmi iešbirgejumi ávkkástallamii.
Samtidig er både høstingstradisjoner og sedvanemessige måter for fordeling av utmarksressurser fortsatt levende rettsoppfatning i samiske lokalsamfunn.
Seammás leat sihke ávkkástallanvierut ja meahcceresurssaid virolaš juogadanvuogit ain ealli riekteáddejupmi sámi báikegottiin.
Grender, slekter, grupper har en fortrinnsrett til bruk av sine områder til høsting av naturressurser.
Giliin, sogain, joavkkuin lea ain geavahanovdu iežaset guovlluin ávkkástallat luondduriggodagaiguin.
Som følge av vedtak av Finnmarksloven pågår det et arbeid for å identifisere rettigheter i Finnmark.
Finnmárkkulága mearrádusa vuođul leat vuoigatvuođat Finnmárkkus identifiserejuvvomin.
Sør for Finnmark er ikke samiske rettigheter anerkjent til tross for tydelige anbefalingene fra Samerettsutvalgets rapport fra 2007.
Máttabealde Finnmárkku eai leat sámi vuoigatvuođat dohkkehuvvon vaikke vel Sámi vuoigatvuođalávdegotti 2007 mannosaš raporttas dat lea čielgasit rávvejuvvon.
Selv om samisk bruk og rettstenking kan avvike fra norske juridiske begrep som eiendomsrett og bruksrett, bør tradisjonell samiske bruk av områdene telle som grunnlag for en framtidig forvaltning.
Vaikke vel sámi geavaheapmi ja riektejurddašeapmi sáhttá spiehkastit Norgga juridihkalaš doahpagiin nu go oamastanvuoigatvuohta ja geavahanvuoigatvuohta, de berre guovlluid árbevirolaš sámi geavaheapmi adnot vuođđun boahttevaš hálddašeapmái.
De som tradisjonelt har brukt områdene skal kunne regulere bruken der.
Sii geat árbevirolaččat leat geavahan guovlluid, berrejit beassat heivehit geavaheami doppe.
Forskjellige brukere av naturen kan ha ulike interesser knyttet til bruken av utmark, også innenfor det samiske samfunnet.
Luonddu iešguđet geavaheddjiin sáhttet leat iešguđet beroštusat meahci geavaheami oktavuođas, maiddái sámi servodagas.
Dette kan føre til konflikt mellom ulike utmarksaktører.
Dat sáhttá bohciidahttit riidduid iešguđet meahcásteddjiid gaskii.
Et eksempel på dette er reindriftsutøvere og fastboende samer som kan ha motstridende meninger og interesser knyttet til utmarksbruk.
Ovdamearkan dasa lea ahte boazodolliin ja dáloniin sáhttet leat vuostálas oainnut ja beroštusat meahci geavaheapmái.
Slike konflikter kan best løses ved dialog og respekt for hverandres nyttiggjøring av utmarksressursene.
Dakkár riidduid sáhttá buoremusat čoavdit gulahallama bokte árvvusatnima bokte guhtet guimmiid ávkkástallamii meahcceresurssaiguin.
Sametingets syn er at forvaltning av fornybare naturresurser i Finnmark må skje ut fra en forståelse av at lokalbefolkninga har et selvstendig rettsgrunnlag i sedvane og alders tids bruk til utnyttelse av fornybare naturgoder.
Sámedikki oaidnu lea ahte ođasmuvvi luondduresurssaid hálddašeapmi Finnmárkkus ferte dahkkojuvvot dakkár áddejumi vuođul ahte báikkálaš álbmogis lea iehčanas riektevuođđu virolašvuođas ja dološ áiggi rájes geavaheami bokte ávkkástallamiin ođasmuvvi luondduriggodagaiguin.
Lokalbefolkninga sin bruk skal videreføres og ikke fortrenges av andre.
Báikkálaš álbmoga geavaheapmi galgá jotkojuvvot ii ge duvdojuvvot eret.
I tillegg skal arbeidet med anerkjenning og kartlegging av samiske rettigheter til land og vann sør for Finnmark komme i gang snarest.
Dasa lassin galgá sámi eana- ja čáhcevuoigatvuođaid dohkkeheapmi ja kárten máttábealde Finnmárkku álggahuvvot farggamusat.
Mål: Bygdene i Finnmark kan benytte seg av og forvalte fornybare ressurser i sine nærområder og samiske rettigheter utenfor Finnmark blir anerkjent.
Mihttomearri: Finnmárkku gilit sáhttet geavahit ja hálddašit ođasmuvvi resurssaid iežaset lagasguovlluin ja sámi vuoigatvuođat olggobealde Finnmárkku dohkkehuvvojit.
Sametinget vil arbeide for sikring samenes rett til utmarksutøvelse etter Finnmarksloven.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte sámiid vuoigatvuođat meahcásteapmái dohkkehuvvojit Finnmárkkulágas.
Sametinget vil arbeide for en forvaltningspraksis som respekterer samiske bygder og lokalsamfunn sin rett til utmarksbruk
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte oažžut hálddašangeavada mii árvvusatná sámi giliid ja báikegottiid meahcástanvuoigatvuođa.
Sametinget vil at lokalsamfunnet skal tilgodeses ved forvaltning av fornybare ressurser.
Sámediggi háliida ahte báikegottit fuolahuvvojit ođasmuvvi resurssaid hálddašeamis.
8.3 Motorferdsel i meahcci
8.3 Mohtorjohtolat meahcis
Sametingets målsetting er at regulering av motorferdsel skal bidra til å støtte opp om, videreføre og utvikle tradisjonell utmarksbruk og høsting.
Sámedikki mihttomearri lea ahte mohtorjohtolaga heivehallan galgá leat mielde doarjumin, viidáseappot fievrrideamen ja ovddideamen árbevirolaš meahcásteami ja ávkkástallama.
Bygdefolk som høster av naturressursene skal kunne behandles annerledes enn fritidskjøreren utenfra.
Giliolbmuiguin, geat ávkkástallet luondduriggodagaiguin, galgá sáhttit meannudit eará láhkai go olggobealde astoáigge vuddjiiguin.
Tradisjonell bruk og nærhet til naturen er endret over tid og motorferdsel er et uttrykk for dette.
Árbevirolaš geavaheapmi ja lagasvuohta lundui lea rievdan áiggi mielde ja mohtorjohtolat čájeha dan.
For mange av oss er motorferdsel i utmark en måte å videreføre våre forfedres utmarksbruk og høsting.
Máŋgasii mis lea mohtorjohtolat meahcis vuohki viidáseappot fievrridit min máttuid meahcásteami ja ávkkástallama.
Kunnskapen knyttet til utmarksressurser er bevart og overført gjennom ferdsel, høsting og tilstedeværelse i landskapet.
Máhttu mii čatnasa meahcceresurssaide lea fuolahuvvon ja fievrriduvvon viidáseappot johtaleami ja ávkkástallama bokte ja dan bokte ahte leahkit eanadagas.
Deltakelse i meahcásteapmi innebærer også at én får kulturell og språklig kompetanse om landskapet som har formet oss og vår verdier og verdensanskuelse.
Meahcásteapmi mearkkaša maiddái dakkár kultuvrralaš ja gielalaš gelbbolašvuođa háhkan eanadaga birra, mii lea hábmen min ja min árvvuid ja máilmmigovahallama.
Dagens samfunn med sine faste arbeidstider og andre krav, gir ikke rom for å oppholde seg i meahcci over lengere perioder.
Dálá servodat čavga bargoáiggiiguin ja eará gáibádusaiguin addá midjiide uhccán vejolašvuođa leahkit meahcis guhkit áiggi háválassii.
Motorferdsel gir mulighet til å komme seg til og fra høstingsområder på kortere tid.
Mohtorjohtolat addá vejolašvuođa fitnat ávkkástallanguovlluin oanehat áiggis.
Det behov for å begrense unødvendig motorferdsel i utmarka.
Dárbbašmeahttun mohtorjohtolaga meahcis ferte gáržžidit.
På det ene side kan bruk av motoriserte kjøretøy virke ødeleggende for naturen gjennom økt støy og forurensing.
Nuppi bealis sáhttá mohtorfievrruid geavaheapmi bilidit luonddu ollu šlámain ja nuoskkidemiin.
Særlig rein på beite kan være utsatt for unødvendige forstyrrelser.
Erenoamážit boazu mii lea guohtumin, sáhttá muosehuhttojuvvot dárbbašmeahttumit.
På den annen side bidrar tilrettelegging for motorisert ferdsel til økt press på lokale utmarksressurser.
Nuppi bealis fas sáhttá mohtorjohtolahkii láhčin leat goarádussan báikkálaš meahcceriggodagaide.
Avsidesliggende områder blir mere tilgjengelige for nye brukergrupper.
Ođđa geavaheaddjit besset álkibut boaittobeale guovlluide.
Det er derfor heller ikke ønskelig med en frislipp av fornøyelseskjøring.
Danne ii leat sávahahtti luoitit friija lustovuodjima.
Sametinget mener at forvaltningen av motorisert ferdsel i utmarka skal legge opp til ulik behandling av mulighet for motorferdsel for bygdefolk, som lever av og med naturresursene og landskapet, og utenforstående med fritidspregede aktiviteter.
Sámediggi oaivvilda ahte mohtorjohtolaga hálddašeapmi mehciin galgá oidit daid giliolbmuid mohtorjohtolatvejolašvuođaid, geat ellet luondduresurssain ja eanadagas, ovddabeallái astoáiggedoaimmaid.
Samtidig bør det gis rom for nødvendig ferdsel i forbindelse med sanking av naturressurser, både som næring og som en del av husholdsøkonomien.
Seammás berre addit vejolašvuođa dárbbašlaš johtaleapmái luondduresurssaiguin ávkkástallama oktavuođas, sihke ealáhusaid ja dállodoalloekonomiija oktavuođas.
Mål: Regelverket for motorferdsel skal bidra til å støtte opp om, videreføre og utvikle tradisjonell utmarksbruk og høsting.
Mihttomearri: Mohtorjohtolatnjuolggadusat galget leat mielde doarjumin, viidáseappot fievrrideamen ja ovddideamen árbevirolaš meahcásteami ja ávkkástallama.
Sametinget vil arbeide for at regulering av motorferdsel i utmark tar hensyn til samiske lokalsamfunns tradisjonelle bruk og nye former for praksiser.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte mohtorjohtolatnjuolggadusat rievdaduvvojit nu ahte dat sihkkarastet sámi árbevirolaš meahcásteami ja ávkkástallama.
8.4 Tradisjonell kunnskap og meahcásteapmi
8.4 Árbediehtu ja meahcásteapmi
Sametingets målsetning er å løfte fram samisk utmarksbruk innafor forvaltning, utdanning og forskning slik at den ivaretas, utvikles og tas i bruk av kommende generasjoner.
Sámedikki mihttomearri lea oažžut ovdan sámi meahcásteami hálddašeamis, oahpahusas ja dutkamis vai boahttevaš buolvvat dan gáhttejit, ovddidit ja váldet atnui.
Samisk utmarksbruk, meahcásteapmi, er nært knyttet til anvendelse av tradisjonell kunnskap, árbediehtu.
Sámi meahcásteapmi lea lahka čadnojuvvon árbedieđu geavaheapmái.
Videre er bruk av utmarka viktig for samisk kultur.
Viidáseappot lea meahci geavaheapmi deaŧalaš sámi kultuvrii.
Det er avgjørende at kunnskapen om utmarksbruk videreføres til kommende generasjoner.
Lea hui deaŧalaš ahte máhttu meahcásteami birra gaskkustuvvo boahttevaš buolvvaide.
I vårt moderne samfunn vil skoler og barnehager ha en viktig funksjon og et stort ansvar for dette.
Min ođđaáiggi servodagas lea skuvllain ja mánáidgárddiin deaŧalaš doaibma ja stuorra ovddasvástádus das.
En viktig forutsetning for at samisk utmarksutøvelse og tradisjonell kunnskap knyttet til dette skal anerkjennes er at forvaltere av naturen har kunnskap om både samisk historie, kultur, og samenes tradisjonelle naturforvaltning.
Deaŧalaš eaktun dasa ahte sámi meahcásteapmi ja árbediehtu mii čatnasa dasa galgá dohkkehuvvot, lea ahte luonddu hálddašeddjiin lea máhttu sihke sámi historjjás, kultuvrras ja sámiid árbevirolaš luondduhálddašeamis.
Et eksempel på dette er samisk tradisjon for vårjakt på ender.
Ovdamearkan dasa lea sámi árbevirolaš giđđalodden.
Vårjakt har bidratt til kostholdet med fersk kjøtt tidlig på våren når andre ressurser har vært knappe.
Giđđalodden lea addán varasbierggu árragiđa go eará resurssat ledje váilevaččat.
Samtidig har man hatt egne reguleringssystemer for omfanget av uttak.
Seammás lea leamaš sierra muddenvuogádagat dan viidodahkii.
Vårjakt har ikke gått på bekostning av nye årskull når man har avstått fra jakt på høsten.
Giđđalodden ii leat geahpedan ođđa loddebessošiid go eai bivdán čakčat.
Sametinget vil ha sterkere vektlegging av tradisjonell kunnskap i utdanning og forskning.
Sámediggi háliida ahte árbediehtu deattuhuvvo garraseappot oahpahusas ja dutkamis.
Dette er også nedfelt i sak 008/16 om Sametingsmelding om høyere utdanning og forskning.
Dát bohtá maid ovdan áššis 008/16 Sámediggedieđáhusas alit oahpu ja dutkama birra.
Et tiltak for å synligjøre den tradisjonelle utmarksbruken kan for eksempel være at samiske begrep for utmarksbruk innføres innafor utdanning, forskning og forvaltning når den skal beskrives. Dette er begrep som meahcci, meahcásteapmi, ávkkástallat og birgejupmi.
Ovdamearkka dihtii sáhttá dakkár doaibmabidjun mii oainnusmahttá árbevirolaš meahcásteami, leat ahte sámi meahcástandoahpagat váldojuvvojit atnui oahpahusas, dutkamis ja hálddašeamis go dat čilgejuvvo, dakkár doahpagat go meahcci, meahcásteapmi, ávkkástallan ja birgejupmi.
Ved å innføre samiske begrep til utmarksforvaltning tar man utgangspunkt i en samisk virkelighetsforståelse i motsetning til det naturvitenskapelige.
Go váldá atnu sámi doahpagiid meahccehálddašeamis, de váldá vuolggasaji sámi duohtavuođaáddejumis dan sajis go luonddudieđalaš áddejumi.
Her vil arbeidet som utføres av samiske utdannings- og forskningsinstitusjoner være verdifullt.
Dasa lea sámi oahppo- ja dutkanásahusaid bargu deaŧalaš.
Mål: Samisk utmarksbruk skal løftes fram innafor forvaltning, utdanning og forskning slik at den tas vare på, utvikles og tas i bruk av kommende generasjoner.
Mihttomearri: Sámi meahcásteapmi galgá váldojuvvot ovdan sámi meahcásteapmi galgá váldojuvvot ovdan hálddašeamis, oahpahusas ja dutkamis vai boahttevaš buolvvat dan sáhttet gáhttet, ovddit ja váldet atnui.
Sametinget vil arbeide for at forvaltninga har økende forståelse tradisjonell kunnskap knyttet til samisk utmarksbruk.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte árbediehtu sámi meahcásteamis váldojuvvo ovdan ja vuoruhuvvo oahpahusas ja dutkamis.
Sametinget vil arbeide for at tradisjonell kunnskap om samisk utmarksbruk løftes fram og prioriteres innenfor utdanning og forskning.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte hálddašeamis lassána áddejupmi árbedieđus mii čatnasa sámi meahcásteapmái.
9 Økonomiske og administrative konsekvenser
9 Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat
Oppfølging av sametingsmelding om areal og miljø vil skje gjennom Sametingets årlige budsjett.
Sámediggedieđáhus areála ja birrasa birra čuovvoluvvo Sámedikki jahkásaš bušeahta bokte.
Meldingen definerer mål og strategier for innsatsområdene og i budsjettarbeidet konkretiseres disse gjennom tiltak.
Dieđáhus mearrida áŋgiruššansurggiid mihttomeriid ja strategiijaid ja bušeahttabarggus dat konkretiserejuvvo doaibmabijuid bokte.
Meldingen har et langsiktig perspektiv, og det vil være naturlig å ha en gjennomgang av meldingen etter tre til fire år for å vurdere om Sametinget har oppnådd de målene som er satt i meldingen.
Dieđáhusas lea guhkesáiggi perspektiiva, ja lunddolažžan lea geahčadit dieđáhusa fas maŋŋá golbma dahje njeallje jagi árvvoštallan dihtii lea go Sámediggi juksan dieđáhusa mihttomeriid.
Meldingens mål og strategier gjør det nødvendig å opprettholde og opprette god dialog med mange aktører på ulike nivå innenfor kommunal regional og statlig forvaltning.
Dieđáhusa mihttomearit ja strategiijat dahket dárbbašlažžan bisuhit ja ásahit buori gulahallama ollu oassálastiiguin iešguđet dásis gieldda, regionála ja stáhta hálddašeamis.
I tillegg vil en aktiv bruk av konsultasjonsavtalen være påkrevd.
Dasa lassin eaktuduvvo ahte konsultašuvdnašiehtadus geavahuvvo árjjalaččat.
Nærings- og kulturkomiteen - 005/16
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 005/16
NKK - vedtak:
EKL - Mearr ádus:
I nnledning Forslag
Álggahus Evttohus
Hele komiteen fremmer følgende forslag:
Olles lávdegoddi evttoha čuovvovaččat:
Sak 22/16 Nu guhká go mis leat eatnamat - Sametingsmelding om areal og miljø sluttbehandles i plenum i september.
Sak 22/16 Nu guhká go mis leat eatnamat - Sámediggedieđáhus areála ja birrasa birra loahppameannuduvvo čakčamánu dievasčoahkkimis.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget å vedta følgende: Sak 22/16 Nu guhká go mis leat eatnamat - Sametingsmelding om areal og miljø sluttbehandles i plenum i september.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Ášši 22/16 Nu guhká go mis leat eatnamat - Sámediggedieđáhus areála ja birrasa birra loahppameannuduvvo čakčamánu dievasčoahkkimis.
Sametingets plenum - 022/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 022/16
Sak utsatt til plenumsmøtet september 2016.
Ášši maŋiduvvon čakčamánu 2016 dieavsčoahkkimii.
Ášši/Sak 023/16
Ášši 023/16
14/780
14/780
09.05.16
09.05.16
DCJ 04/16
DCJ 04/16
06.16
05.16
SP 23/16
DC 23/16
Plenumsledelsens forslag til innstilling:
Dievasčoahkkinjođihangotti mearrádusárvalus:
Forretningsorden § 22 som lyder som følger:
Čoahkkinortnega § 22 mii čuodjá ná:
§ 22 Kunngjøring av nye saker
§ 22 Ođđa áššit
Saker som reises i plenum reises under Kunngjøring av nye saker.
Áššit mat ovddiduvvojit dievasčoahkkimis ovddiduvvojit Ođđa áššin.
Nye saker må være plenumsledelsen elektronisk i hende senest kl. 12.00 fredag en uke før plenum.
Ođđa áššit galget leat joavdan dievasčoahkkinjođihangoddái elektrovnnalaččat maŋimusat dii. 12.00 bearjadaga ovtta vahku ovdal dievasčoahkkima.
Saker som ikke tilfaller plenumsledelsen oversendes til sametingsrådet.
Áššit mat eai gula dievasčoahkkinjođihangoddái sáddejuvvojit sámediggeráđđái.
Sametingsrådet oversender plenumsledelsen sin vurdering i den enkelte sak og innstiller på hvordan den skal følges opp senest kl. 12.00 fredag før plenum.
Sámediggeráđđi sádde dievasčoahkkinjođihangoddái iežas árvvoštallama ovttaskas áššis ja árvala mo ášši galgá čuovvoluvvot maŋimusat dii. 12.00 bearjadaga ovdal dievasčoahkkima.
I saker som tilfaller plenumsledelsen foretar plenumsledelsen en tilsvarende saksbehandling.
Áššiid mat gullet dievasčoahkkinjođihangoddái gieđahallá dievasčoahkkinjođihangoddi áššiid seamma láhkái.
Av de nye sakene som er fremmet tas maksimalt 8 saker opp til behandling i plenum.
Ođđa áššiin mat leat dieđihuvvon váldojuvvojit eanemusat 8 ášši gieđahallamii dievasčoahkkimis.
Plenumsledelsen avgjør hvilke saker dette gjelder.
Dievasčoahkkinjođihangoddi mearrida guđe áššiide dat guoská.
Plenumsledelsen kopierer opp de nye sakene med sametingsrådets eventuelt plenumsledelsens saksbehandling, også de som ikke skal behandles i plenum, og legger sakene i representantenes hyller innen kl. 12.00 mandag i plenumsuka.
Dievasčoahkkinjođihangoddi máŋge ođđa áššiid sámediggeráđi dahje dievasčoahkkinjođihangotti áššemeannudemiin, maiddái daid mat eai galgga gieđahallojuvvot dievasčoahkkimis, ja bidjá áššiid áirasiid ilduide dii. 12.00 rádjái vuossárgga dievasčoahkkinvahkus.
Møteleder fremmer som første sak etter konstitueringen de nye sakene for plenum.
Čoahkkinjođiheaddji ovddida vuosttaš áššin maŋŋá vuođđudeami ođđa áššiid dievasčoahkkimii.
Det åpnes ikke opp for debatt.
Ii addojuvvo vejolašvuohta digaštallat áššiid.
De nye sakene tas opp til debatt på plenumsmøtets siste dag.
Ođđa áššit biddjojuvvojit digaštallamii dievasčoahkkima maŋimuš beaivvi.
Den som reiser saken får inntil to minutter til å respondere på sametingsrådets eventuelt plenumsledelsens skriftlige svar.
Son gii ovddida ášši oažžu guokte minuhta rádjái buktit mearkkašumiid sámediggeráđi dahje dievasčoahkkinjođihangotti čálalaš vástádussii.
Sametingsrådet eventuelt plenumsledelsen får inntil to minutter til å svare.
Sámediggeráđđi dahje dievasčoahkkinjođihangoddi oažžu guokte minuhta rádjái vástidit.
Den som har fremmet saken får komme med en oppfølging til sametingsrådets svar, begrenset til ett minutt.
Son gii lea ovddidan ášši oažžu čuovvolit sámediggeráđi vástádusa, eanemusat ovtta minuhta.
Møteleder kan gi andre representanter ordet til saken én gang, begrenset til ett minutt.
Čoahkkinjođiheaddji sáhttá addit eará áirasiidda sáhkavuoru áššái oktii, eanemusat ovtta minuhta.
Til slutt får sametingsrådet inntil to minutter til å svare.
Loahpas oažžu sámediggeráđi guokte minuhta rádjái vástidit.
Det kan fremmes merknader til nye saker.
Sáhttá ovddidit mearkkašumiid ođđa áššiide.
Disse fremmes etter Forretningsorden § 24 andre ledd bokstav b).
Dat galget ovddiduvvot čoahkkinortnega § 24 nuppi lađđasa b) bustáva mielde.
Sametingsrådet eventuelt plenumsledelsen følger saken videre opp på bakgrunn av i debatten i plenum og eventuelle merknader i saken.
Sámediggeráđđi dahje dievasčoahkkinjođihangoddái čuovvolit ášši viidásabbot dievasčoahkkima digaštallama ja vejolaš mearkkašumiid vuođul.
Endres til å lyde slik:
Rievdaduvvo dánin:
Saker som reises i plenum reises under Kunngjøring av nye saker på plenumsmøtets første dag.
Áššit mat ovddiduvvojit dievasčoahkkimis ovddiduvvojit Ođđa áššin.
Dette skjer innen samme frist og med samme behandling som for Forslag og merknader.
Dát dáhpáhuvvá seamma áigemeriin ja seamma gieđahallamiin go Evttohusain ja mearkkašumiin.
Den som reiser saken får inntil 3 minutter taletid til å fremføre saken.
Guhte ášši ovddida oažžu 3 minuhta rádjai sárdnunáiggi ovddit ášši.
Inntil 3 representanter får adgang til spørsmål og replikker, begrenset til 1 minutt hver.
3 áirasa rádjai ožžot liibba buktit gažaldagaid ja replihkaid, 1 minuhta rádjai guhtege.
Den som reiser saken får inntil 2 minutter til å svare.
Guhte ovddida ášši oažžu 2 minuhta rádjai vástidit.
Plenum beslutter, etter innstilling fra plenumsledelsen, hvordan saken skal behandles:
Dievasčoahkkin mearrida, dievasčoahkkinjođihangotti árvalusa vuođul, mo ášši galgá meannuduvvot:
sendes til sametingsrådet for behandling,
sáddejuvvot Sámediggeráđđái meannudeapmái,
føres opp på sakskartet og sendes til sametingsrådet for saksbehandling.
biddjojuvvot áššelistui ja sáddejuvvot sámediggeráđđái meannudeapmái.
Sametingsrådets innstilling gjøres kjent for representantene senest kl. 12.00 dagen før saken behandles i plenum.
Sámediggeráđi árvalus almmuhuvvo áirasiidda maŋimustá dii. 12.00 beaivvi ovdal go ášši gieđahallojuvvo dievasčoahkkimis.
Det kan fremmes forslag og merknader til innstillingen med samme frist og behandling som for Forslag og merknader, eller
Sáhttá ovddidit evttohusaid ja mearkkašumiid árvalussii, mat gieđahallojuvvojit seamma áigemeriin ja gieđahallamiin go Evttohusain ja mearkkašumiin.
avvises og tas ikke til behandling.
hilgojuvvot ja ii meannuduvvot.
Plenumsledelsen kan begrense antallet nye saker.
Divasčoahkkinjođihangoddi sáhttá rádjet ođđa áššiid logu.
Plan og finanskomiteen - 005/16
Plána ja finansalávdegoddi - 005/16
Plan- og finanskomiteen har behandlet Plenumsledelsens forslag til endring i Sametingets forretningsorden §22 Kunngjøring av nye saker.
Pl ána - ja finánsalávdegoddi lea meannudan Dievasčoahkkinjođihangotti evttohusa rievdadit Sámedikki čoahkkinortnega § 22 Ođđa áššiid dieđiheapmi.
Føres opp på sakskartet på gjeldende plenum og sendes...
Fievrriduvvo gustovaš dievasčoahkkima áššelistii ja sáddejuvvo...
Forslag 2 Siste setning endres til:
Evttohus 2: Maŋimuš cealkka rievdaduvvo leat ná:
Plenumsledelsen kan foreslå for plenum å begrense antallet nye saker Forslag fra Arbeiderpartiet:
Dievasčoahkkinjođiheaddji sáhttá evttohit dievasčoahkkimii ahte ráddjejit ođđa áššiid logu.
Før siste setning ny setning: Hver representant har rett til å fremme EN sak til hvert plenum.
Evttohus Bargiidbellodagas: Evttohus 3: Ođđa cealkka ovdal maŋimuš cealkaga: Juohke áirasis lea vuoigatvuohta ovddidit ovtta ođđa ášši juohke dievasčoahkkimii.
Forslag fra Nordkalottfolket, Høyre, Á rj á og Åarjel Saemien Giehl:
Evttohus Nordkalottfolket, Olgešbellodaga, Árja ja Åarjel-Saemien Giehl lahtuin: Evttohus 4: Nubbin maŋimuš cealkka: Juohke joavku galgá sáhttit ovddidit unnimusat ovtta ášši juohke dievasčoahkkimii.
Forslag fra Nordkalottfolket, Fremskrittspartiet og NSR: Forslag 5
Evttohus Nordkalottfolket, Ovddádusbellodaga ja Norgga Sámiid Riikkasearvvi lahtuin: Evttohus 5:
B) etter endt første setning: Saken krever 2/3 flertall. Komiteens tilrådning:
Goalmmát teakstaoassi b) Maŋŋá vuosttaš cealkaga: Áššái gáibiduvvo 2/3 eanetlohku.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig plenumsledelsens forslag til innstiling.
Lávdegotti evttohus: Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja ávžžuha Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđuid dievasčoahkkinjođihangotti mearrádusárvalusa.
Sametingets plenum - 023/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 023/16
Saken påbegynt 09.06.16 kl. 11.05 Votering Av 39 representanter var 34 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 0 9. 06.1 6 dii. 11.05 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 4 čoahkis.
Forslag 4 ble forkastet med 21 mot 13 stemmer
Evttohus 4 hil g ojuvvui 21 jienain 13 jiena vuostá.
Forslag 3 ble forkastet med 25 mot 9 stemmer
Evttohus 3 hil g ojuvvui 25 jienain 9 jiena vuostá.
Forslag 5 ble vedtatt med 23 mot 11 stemmer
Evttohus 5 mearriduvvui 23 jienain 11 jiena vuostá.
Forslag 2 ble enstemmig vedtatt
Evttohus 2 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Jovna Zakarias Dunfjell, saksordfører
Jovna Zakarias Dunfjell, áššejođiheaddji
Vibeke Larsen, til forr. orden
Vibeke Larsen, čoahkkinortnegii
Marie Therese N. Aslaksen
Marie Therese Nordsletta Aslaksen
§ 22 Kunngjøring av nye saker Saker som reises i plenum reises under Kunngjøring av nye saker på plenumsmøtets første dag.
§ 22 Ođđa áššit Áššit mat ovddiduvvojit dievasčoahkkimis, ovddiduvvojit ášši s Ođđa áššiid dieđiheapmi dievasčoahkkima vuosttaš beaivvi.
Den som reiser saken får inntil 3 minutter taletid til å fremføre saken.
Guhte ášši ovddida oažžu 3 minuhta rádjai sárdnunáiggi ovddi di t ášši.
sendes til sametingsrådet for behandling,
s áddejuvvot Sámediggeráđđái meannudeapmái,
føres opp på sakskartet på gjeldene plenum og sendes til sametingsrådet for saksbehandling.
f ievrriduvvo t gustovaš dievasčoahkkima áššelistui ja sáddejuvvo t sámediggeráđđái meannudeapmái.
Saken krever 2/3 flertall.
Áššái gáibiduvvo 2/3 eanetlohku.
Det kan fremmes forslag og merknader til innstillingen med samme frist og behandling som for Forslag og merknader, eller
Sáhttá ovddidit evttohusaid ja mearkkašumiid árvalussii, mat gieđahallojuvvojit seamma áigemeriin ja gieđahallamiin go Evttohusain ja mearkkašumiin, dahje
avvises og tas ikke til behandling.
h ilgojuvvot ja ii meannuduvvot.
Plenumsledelsen kan foreslå for plenum å begrense antallet nye saker Saken ble avsluttet 09.06.16 kl. 12.15
Dievasčoahkkinjođiheaddji sáhttá evttohit dievasčoahkkimii ahte ráddjejit ođđa áššiid logu. Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.06.16 dii.12.15.
Ášši/Sak 024/16
Ášši 024/16
16/128
16/128
Kontrollutvalget
Bearráigeahččanlávdegoddi
20.04.16
20.04.16
SP 24/16
DC 24/16
Forslag og merknader:
Evttohusat ja mearkkašumit
Kontrollutvalgets innstilling:
Bearráigeahččanlávdegotti árvalus:
Sametinget har drøftet kontrollutvalgets årsmelding 2015.
Sámediggi lea guorahallan bearráigeahččanlávdegotti 2015 jahkedieđáhusa.
Kontrollutvalgets årsmelding 2015
Dieđáhus čuovvu čoahkkingirjji.
1. INNLEDNING
1. Álgu
Sametingets kontrollkomité fikk ved behandlingen i plenumssak 09/10 nytt navn.
Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddi (Sametingets kontrollakomité) oaččui dievasčoahkkinášši 09/10 meannudeames ođđa nama.
Det nye navnet er Sametingets kontrollutvalg.
Ođđa namma šattái Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddi (Sámedikki kontrollutvalg).
I henhold til Særskilte regler for kontrollutvalgets ansvars- og arbeidsområde § 2 skal kontrollutvalget«..
Sierra njuolggadusaid Bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádus- ja bargosuorggi § 2 olis galgá bearráigeahččanlávdegoddi«..
på faglig grunnlag utøve parlamentarisk kontroll og styringskontroll ved å undersøke og utrede saksforhold, vurdere det opp mot etablerte kriterier og ordninger og påpeke eventuelle feil og mangler.
fágalaš vuođuin doaimmahit parlamentáralaš bearráigeahču ja stivrenbearráigeahču iskamiin ja čielggademiin áššebeliid, árvvoštallat daid ásahuvvon eavttuid ja ortnegiid ektui, ja čujuhit vejolaš boasttuvuođaid ja váilevašvuođaid.
Kontrollutvalget eller den Kontrollutvalget bemyndiger, har rett til fullt innsyn i dokumenter, rapporter og lignede i Sametinget.»
Bearráigeahččanlávdegottis dahje sis geasa Bearráigeahččanlávdegoddi lea fápmudan válddi, lea dievaslaš vuoigatvuohta beassat oaidnit Sámedikki dokumeanttaid, raporttaid ja sullasaččaid.»
Kontrollutvalgets oppgaver framkommer i Sametingets arbeidsorden § 15. Utvalgets oppgaver er:
Bearráigeahččanlávdegotti bargamušat bohtet ovdan Sámedikki bargoortnega paragráfas 15. Lávdegotti bargamušat leat:
a) å utøve den parlamentariske kontroll over virksomheten som finansieres via Sametingets budsjett, og b) å kontrollere Sametingets årsregnskap og gjennomgå eventuelle merknader vedrørende disse fra Riksrevisjonen
bearráigeahččat Sámedikki jahkerehketdoalu, ja vejolaš mearkkašumiid maid Riikkarevišuvdna lea buktán dáidda.
Utvalget kan foreta de undersøkelser i Sametingets administrasjon som det anser som nødvendig for Sametingets kontroll.
Lávdegoddi oažžu iskkadit Sámedikki hálddahusa go atná dan dárbbašlažžan Sámedikki bearráigeahču dihte.
Før utvalget selv foretar slike undersøkelser, underrettes sametingsrådet, eventuelt plenumsledelsen, som plikter å framskaffe ønskede opplysninger.
Ovdal go lávdegoddi ieš dahká dákkár iskkademiid, de galgá dieđihit sámediggeráđđái, dahje dievasčoahkkinjođihangoddái, mii lea geatnegas buktit dieđuid mat jerrojuvvojit.
Utvalget kan avgi innstilling til Sametingets plenum om de saker den tar opp til behandling.
Lávdegoddi sáhttá ovddidit árvalusa Sámedikki dievasčoahkkimii áššiin maid meannuda.
Plenum kan fastsette særskilte regler for kontrollutvalgets ansvars- og arbeidsområde.
Dievasčoahkkin sáhttá mearridit sierra njuolggadusaid bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádus- ja bargosuorgái.
Sametingets kontrollutvalg skal i henhold til særskilte regler for Kontrollkomiteens ansvars- og arbeidsområde § 5 avgi årsmelding.
Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddi galgá sierra njuolggadusaid vuođul addit jahkedieđáhusa Bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádus- ja bargosuorggi § 5 ektui.
Årsmeldingen skal avspeile kontrollutvalgets virksomhet i foregående år.
Jahkedieđáhus galgá speadjalastit bearráigeahččanlávdegotti doaimmaid maŋemus jagi.
2. KONTROLLUTVALGETS MEDLEMMER
2. BEARRÁIGEAHČČANLÁVDEGOTTI LAHTUT
Sametinget valgte den 15.10.2013 i sak 037/13 følgende medlemmer til kontrollutvalget for perioden 2013 - 2017:
Sámediggi válljii 15.10.2013 bearráigeahččanlávdegoddái áššis 037/13 čuovvovaš lahtuid 2013 – 2017 áigodahkii:
John Kappfjell, leder
John Kappfjell, jođiheaddji
Marie Therese N. Aslaksen, nestleder
Marie Therese N. Aslaksen, nubbinjođiheaddji
Tor Gunnar Nystad, medlem
Tor Gunnar Nystad, lahttu
Inger Elin Utsi, medlem
Inger Elin Utsi, lahttu
Arthur Tørfoss, medlem
Arthur Tørfoss, lahttu
3. KONTROLLUTVALGETS VIRKSOMHET
3. BEARRÁIGEAHČČANLÁVDEGOTTI DOAIBMA
Kontrollutvalget har gjennomført følgende;
Bearráigeahččanlávdegoddi lea čađahan čuovvovaččat;
Oslo 25.03.15 (seminar om framtidig organisering av kontrollutvalget)
Oslo 25.03.15 (seminára bearráigeahččanlávdegotti boahtteáiggi organiserema birra)
Oslo 26.03.15
Oslo 26.03.15
Tromsø 27.04.15
Romsa 27.04.15
Oslo 18.06.15
Oslo 18.06.15
Oslo 24.08.15
Oslo 24.08.15
Oslo 04.11.15
Oslo 04.11.15
Karasjok 30.11.15 (intern planmøte)
Kárášjohka 30.11.15 (siskkáldas plánenčoahkkin)
Oslo 16.12.15
Oslo 16.12.15
Kurs:
Kursa:
Tromsø 19.02.15 (tema: kontroll og tilsyn, hvorfor og hvordan)
Romsa 19.02.15 (fáddá: dárkkisteapmi ja geahčču, manne ja movt)