pere/sami_parallel huggingface dataset:
Finansieringen bør skje til barnehagene fra staten via kommunene.
Stáhta ruhtadeapmi mánáidgárddiide berre dahkkojuvvot gielddaid bokte.
Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver skal være et styrings- og arbeidsdokument for barnehager med samisktilbud.
Mánáidgárddi sisdoalu ja bargamušaid rámmaplána galgá leat daid mánáidgárddiid stivren- ja bargodokumeanta main lea sámegielfálaldat.
Samisk barnehagetilbud likestilles med norsk barnehagetilbud.
Sámi mánáidgárdefálaldat adnojuvvo ovttadássásažžan dáža mánáidgárdefálaldagain.
Forslag 4 - Representant Kjellrun Wilhelmsen, Nordkalottfolket
Evttohus 4 - Áirras Kjellrun Wilhelmsen, Nordkalottfolket
Forslag endring av 1 setning i avsnitt 7:
Evttohit rievdadit vuosttaš cealkaga dánin 7. Teakstaoasis:
Det er en et mål om full dekning av samiskspråklig barnehagepersonale i barnehager med et samiskspråklig tilbud.
Mihttomearri lea oažžut buot báikkiide doarvái sámegielat mánáidgárdebargiid gos lea sámegielat fálaldat.
Behandling av saken påbegynt 09.03.17 kl. 17.15
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 09.03.17 dii. 17.15
Av 39 representanter var 35 tilstede.
39 áirasis ledje 35 čoahkis.
Forslag 3 ble forkastet med 32 stemmer mot 3 stemmer
Evttohus 3 hilgojuvvui 32 jienain 3 jiena vuostá.
Forslag 2 ble forkastet med 20 stemmer mot 15 stemmer
Evttohus 2 hilgojuvvui 20 jienain 15 jiena vuostá.
Forslag 4 ble forkastet med 32 stemmer mot 3 stemmer
Evttohus 4 hilgojuvvui 32 jienain 3 jiena vuostá.
Forslag 1 ble vedtatt med 18 stemmer mot 17 stemmer
Evttohus 1 mearriduvvui 18 jienain 17 jiena vuostá.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens tilrådning ble vedtatt med 33 stemmer mot 2 stemmer
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui 33 jienain 2 jiena vuostá.
Nils Ante Eira
Nils Ante Eira
Isak Mathis O. Hætta, til forretningsorden
Isak Mathis O. Hætta, čoahkkinortnegii
Aud Marthinsen, til forretningsorden
Aud Marthinsen, čoahkkinortnegii 22
Ellinor Marita Jåma, til forretningsorden
Ellinor Marita Jåma, čoahkkinortnegii
Aud Marthinsen, til forretningsorden
23 Aud Marthinsen, čoahkkinortnegii
Det må komme frem i loven at samiske barnehager både i og utenfor samiske distrikt skal bygge på samisk språk og kultur.
Lágas ferte boahtit ovdan ahte sámi mánáidgárddit sihke sámi distrivttain ja daid olggobealde galget vuođđuduvvot sámi gillii ja kultuvrii.
Behandling av saken avsluttet 09.03.17 kl.19.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 09.03.17 dii. 19.00.
Ášši/Sak 007/17
Ášši 007/17
Søknad om fritak fra verv som vararepresentant - Ida Marie Bransfjell
Ohcan luvvejuvvot doaimmas várreáirrasin – Ida Marie Bransfjell Áššenr.
16/96
16/96
Møtedato
Áššenr.
Saksnr. Plenumsledelsen
Dievasčoahkkinjođihangoddi
7.11.16
07.11.16
DCJ 06/16
DCJ 06/16
6. – 9.
6. – 9.
12.16
12.16
SP 52/16
DC 52/16
8. – 10.
8. – 10.
SP 07/17
DC 07/17
Viser til vedtak i sak SP 52/16, hvor plenum ga vararepresentant Ida Marie Bransfjell permisjon fra sitt verv som vararepresentant til Sametinget for resten av valgperioden 2013 – 2017.
Áššečilgehus: Čujuhit ášši SP/16 mearrádussii, mas dievasčoahkkin attii várreáirasii Ida Marie Bransfjell virgelobi Sámedikki várreáirrasdoaimmas válgaáigodaga 2013 – 2017 lohppii.
Ansatte i Sametinget kan ikke være valgbare til Sametinget og derfor må plenum gjøre nytt vedtak i denne saken.
Sámedikki bargit eai sáhte válljejuvvot Sámediggái ja danne ferte dievasčoahkkin dahkat ođđa mearrádusa dán áššis.
Ida Marie Bransfjell fritas fra sitt verv som vararepresentant til Sametinget for resten av valgperioden 2013-2017.
Ida Marie Bransfjell luvvejuvvo doaimmastis Sámedikki várreáirrasin válgaáigodaga 2013-2017 lohppii.
Grunnlaget er samelovens §2-7 om at ansatte i Sametinget ikke er valgbare til Sametinget
Vuođđun lea sámelága §2-7 mii dadjá ahte Sámedikki bargit eai sáhte válljejuvvot Sámediggái
Sametingets plenum - 007/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 007/17
Merknad - Åarjel-Saemiej-Gielh v/representant Ellinor Marita Jåma
Mearkkašupmi - Åarjel-Saemiej Gïelh, áirras Ellinor Marita Jåma bokte
Sametinget bidrar til at Ida Marie Bransfjell får en ny arbeidsgiver innen fristen for å være valgbar til Sametinget.
Sámediggi váikkuha dasa ahte Ida Marie Bransfjell oažžu ođđa bargoaddi áigemearis vai sáhttá válljejuvvot Sámediggái.
Behandling av saken påbegynt 10.03.17 kl. 10.45
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 10.03.17 dii. 10.45
Av 39 representanter var 33 tilstede.
39 áirasis ledje 33 čoahkis.
Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Jørn Are Gaski, til forretningsorden
Jørn Are Gaski, čoahkkinortnegii
Jørn Are Gaski, til forretningsorden
Jørn Are Gaski
Grunnlaget er samelovens §2-7 om at ansatte i Sametinget ikke er valgbare til Sametinget.
Vuođđun lea sámelága §2-7 mii dadjá ahte Sámedikki bargit eai sáhte válljejuvvot Sámediggái.
Behandling av saken avsluttet 10.03.17 kl.11.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 10.03.17 dii. 11.05
Ášši/Sak 008/17
Ášši 008/17
16/5254
16/5254
SR 010/17
SR 010/17
08. – 10.
8. – 10.
Jordbruk er også viktig for videreføringen av samisk språk og kulturtradisjoner.
Eanadoallu lea deaŧalaš maiddái sámi giela ja kulturárbevieruid viidásat fievrrideapmai.
Levende bygder er den beste garantien for at samisk kultur og språk får en sikker fremtid.
Ealli gilit dáhkidit buoremusat sámi kultuvrra ja giela sihkkaris boahtteáiggi.
Å sikre dagens bruksstruktur og opprettholde sysselsettingen i landbruket og øke lønnsomheten er avgjørende for å opprettholde levende bygder.
Dáláš doallostruktuvra sihkkarastin ja barggolašvuođa bisuheapmi eanadoalus ja gánnáhahttivuođa buorideapmi leat vealtameahttun deaŧalaččat ealli giliid bisuheapmái.
Derfor er det viktig for Sametinget å jobbe for et styrket driftsgrunnlag for jordbruk i samiske områder.
Danne lea Sámediggái deaŧalaš ahte sámi eanadoalu doaibmavuođu nanosmahttojuvvo.
For Sametinget er det viktig å videreføre og styrke de virkemidlene som er i jordbruksavtalen i dag.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte dat váikkuhangaskaoamit mat dál leat eanadoallošiehtadusas jotkojuvvojit ja nannejuvvojit.
Store endringer i jordbrukspolitikken vil ikke sikre denne forutsigbarheten, og det vil skape en usikker situasjon for de områder som slike endringer berører.
Stuorra rievdadusat eanadoallopolitihkas eai sihkkarastte dán einnostahttivuođa, ja dagahit eahpesihkkaris dili daidda guovlluide maidda dakkár rievdadusat gusket.
Sametinget er bekymret over den dreining av jordbrukspolitikken som er er foreslått i Stortingsmelding nr 11 (2016 – 2017)
Sámediggi lea fuolastuvvan dan eanadoallopolitihka rievdadeami mii lea evttohusson Stuorradiggedieđáhusas nr 11 (2016 – 2017)
Endring og utvikling – en fremstidsrettet jordbruksproduksjon.
Rievdadus ja ovdáneapmi – boahtteáigediđolaš eanadoallobuvttadeapmi
Iverksetting av de tiltakene som er foreslått i meldingen vil ha dramatiske konsekvenser for det jordbruk i samiske områder.
Dieđáhusas evttohuvvon doaibmabijuid čađaheamis leat dramáhtalaš váikkuhusat sámi eanadollui.
Antall bruk i samiske områder har hatt en jevn nedgang hvert år.
Doallolohku sámi guovlluin lea njiedjan jagis jahkái.
Nedgangen vil også få negative konsekvenser for matproduksjonen, meierier, slakterier, videreforedlingsanlegg og for handelsstanden i de samiske områdene.
Njiedjamis leat fuones váikkuhusat biebmobuvttadeapmái, meieriijaide, njuovahagaide, viidáset nállašuhttin rusttegiidda ja gávpejasaide sámi ássanguovlluin.
Sametinget fremmer følgende innspill til jordbruksavtaleforhandlingene for 2017:
Sámediggi ovddida čuovvovaš cealkámuša jagi 2017 eanadoallošiehtadallamiidda:
Lønnsomhet I den nye jordbruksavtalen for 2017 må produksjonstilleggene videreføres med samme profil som i dag.
Gánnáhahttivuohta Jagi 2017 ođđa eanadoallošiehtadusas ferte buvttadanlasáhusaid joatkit nu movt dat dál leat.
Regjeringen har i sin Stortingsmelding foreslått å endre ordningen med avløsertilskudd for ferie og fritid ved å slå den sammen den med produksjonstilskudd.
Ráđđehus lea Stuorradiggedieđáhusastis evttohan rievdadit sadjásašdoarjjaortnega luomu ja astoáiggi várás dakko bokte ahte dan ovttastahttit buvttadandoarjagiin.
Sametinget frykter for at dette i realiteten er en avvikling av velferdsordningen.
Sámediggi ballá ahte dat baicce lea mielde heaittiheamen čálgoortnega.
Dagens ordning sikrer bonden ferie og fritid noe som er spesielt viktig for å rekruttere unge til jordbruksnæringen.
Dálá ortnet sihkkarastá bondii luomu ja astoáiggi mii lea erenoamáš deaŧalaš nuoraid rekrutteremii eanadollui.
Sametinget vil at dagens velferdsordning opprettholdes slik at jordbrukeren har samme muligheter til fritid og rekreasjon som andre yrkesgrupper har.
Sámediggi háliida ahte dálá čálgoortnet bisuhuvvo vai eanadoallis leat seamma vejolašvuođat astoáigái go eará fidnojoavkkuin lea.
Samtidig er ordningen med avløsertilskudd viktig av likestillingshensyn for å gjøre det mer attraktivt for kvinner å ha landbruk som hovedyrke.
Seammás sadjásašortnet deaŧalaš dásseárvvu vuhtiiváldimii vai šaddá eanadoallu váldofidnun eanet geasuheaddji nissonolbmuide.
Størrelsen på gårdene øker hvert år.
Dálut sturrot jagis jahkái.
Jordbruket i samiske områder har arealer som ligger spredt og mange av eiendommene er små.
Sámi guovlluid eanadoalus leat lávdaduvvon areálat ja ollu opmodagat leat smávvát.
Dette gjør det vanskelig å øke produksjonen som hører til et gårdsbruk.
Dat dagaha váttisin lasihit dálu buvttadeami.
Geografi og eiendomsstruktur er ofte til hinder for at de minste brukene kan øke sin produksjon.
Geografiija ja opmodatstruktuvra hehtte dávjá unnimus doaluid lasiheamis buvttadeami.
Sametinget vil ha høyere produksjonsstøtte på de minste brukene for å sikre utviklingen av lønnsomheten for disse.
Sámediggi háliida eanet buvttadandoarjaga uhcimus doaluide sihkkarastin dihtii sin gánnáhahttivuođa ovddideami.
Sametinget ser det som svært viktig å opprettholde samvirkeforetakene for å ha et desentralisert jordbruk og et jordbruk i hele landet.
Sámedikki mielas lea hui deaŧalaš bisuhit oktasaš fidnuid lávdaeanadoalu dihte ja dan dihte ahte mis lea eanadoallu miehtá riikka.
Svekkelse av samvirkeforetakenes rolle som markedsregulatorer vil gjøre det vanskeligere for jordbruket i distriktene å klare seg.
Oktasaš fidnuid márkanmuddejeaddji rolla geahnohuhttin dagaha váddáseabbon biireeanadollui birget.
Sametinget registrerer at i den nye stortingsmeldingen er det lagt opp til at markedskreftene skal få fritt spillerom.
Sámediggi oaidná ahte ođđa stuorradiggedieđáhusas lea biddjojuvvon vuođđun ahte márkanfámut ožžot friija ráđđejumi.
Foretakene har i dag mottaksplikt og sikrer på den måten avsetning av produkter fra den enkelte gårdbruker uavhengig av hvor langt det er til videreforedlingsanleggene.
Fitnuin lea dál vuostáiváldingeatnegasvuohta ja dieinna lágiin sihkkarastet buktagiid jođu ovttaskas dálolaččas beroškeahttá das man guhkki dat lea viidásat ráhkadeami rusttegiidda.
Bøndene får mer stabile og forutsigbare rammevilkår.
Boanddat ožžot eanet dássidis ja einnostanvejolaš rámmaeavttuid.
Samvirkeorganisering fører til at bøndene får en garantert pris for varene de leverer.
Ovttasdoaibmaorganiseren dagaha ahte boanddat ožžot dáhkiduvvon hatti iežaset buktagiin.
Det sikrer også lik pris for lik kvalitet for alle produsenter uavhengig av størrelse og avstand til slakterier og meierier.
Dat sihkkarastá maiddái seamma kvalitehta buot buvttadeddjiide beroškeahttá sturrodagas ja gaskkain njuovahagaide ja meieriijaide.
Den grovfôr baserte produksjonen må prioriteres.
Roavvafuođarvuđot buvttadeapmi ferte vuoruhuvvot.
Saueholdet utnytter utmarka på en optimal måte, og må sikres en positiv økonomisk utvikling.
Sávzadoallu ávkkástallá mehciin hui bures, ja ferte sihkkarastojuvvot buorre ekonomalaš ahtanuššama.
Beitetilskudd og areal- og kulturlandskapstilskudd må opprettholdes.
Guohtondoarjja ja areála- ja kultureanadatdoarjja ferte bisuhuvvot.
En dreining av støtten bort fra en distriktsprofil til en støtte hvor volumproduksjon prioriteres vil føre til en sentralisering av jordbruksproduksjonen i Norge.
Doarjjarievdadeapmi eret biireprofiillas dakkár doarjagii mas hivvodatbuvttadeapmi vuoruhuvvo, mielddisbuktá eanadoallobuvttadeami guovduluvvama Norggas.
Melkeproduksjon Fra 2034 vil det ikke lenger være tillatt å ha båsfjøs.
Mielkebuvttadeapmi Jagi 2034 rájes ii leat šat hiŋggalnávet šat lobálaš.
I Troms har ca 25 % av melkebrukene løsdrift.
Romssa fylkkas lea sullii 25 % mielkebuvttadeddjiin luovosdoallu.
Det betyr at 75 % må bygge om fra båsfjøs til løsdrift i Troms.
Dat mearkkaša ahte Romssa fylkkas fertejit 75 % doalu rievdaduvvot hiŋggalnávehis luovosdollui.
Det haster med å legge om fra båsfjøs til løsdriftsfjøs.
Lea hoahppu rievdadit hiŋggalnávehis luovosdoallonávehii.
Dette fordrer en særskilt satsning på bygging av løsdriftsfjøs.
Dat eaktuda erenoamáš áŋgiruššama luovosdoallonávehiid huksemiin.
Med dagens investeringsrammer vil det ikke være tilstrekkelig midler til å legge om driften.
Dálá investerenrámmaiguin ii leat doarvái ruhta rievdadit doalu.
De regionale virkemidlene må økes slik at Innovasjon Norge er i stand til finansiere bruksutbygginger i samiske områder.
Regionála váikkuhangaskaomiid ferte lasihit vai Innovašuvdna Norggas leat návccat ruhtadit doallohuksemiid sámi guovlluin.
Prosentsatsen for investeringsstøtte må også økes.
Maiddái investerendoarjaga proseantameari ferte lasihit.
Dette er av særlig betydning for unge etablerere som ofte ikke har klart å bygge opp egenkapital.
Das lea erenoamáš mearkkašupmi nuorra álggaheddjiide geat dávjá eai leat nagodan háhkat iežaskapitála.
Andelen tilskudd til unge må løftes slik at den er 10 % høyere i samiske områder enn tilfellet er i dag.
Doarjjaoasi nuoraide ferte lasihit nu ahte dat šaddá 10 % stuorát sámi guovlluin go dan maid dat odne lea.
Jordbruk i samiske områder ligger i marginale vekstområder.
Sámi guovlluid eanadoallu lea marginála šaddoguovlluin.
Vekstsesongen er kort, og veksten varierer i stor grad etter klimaet.
Šaddanáigi lea oanehaš, ja šaddu sorjá buori muddui dálkkádagas.
Melkeproduksjonen er viktig for jordbruk i samiske områder, og mye av produksjonen er avhengig god grasvekst.
Mielkebuvttadeapmi lea deaŧalaš sámi guovlluid eanadollui, ja stuorra oassi buvttadeamis sorjá buori suoidnešattus.
Beitetilskuddet for innmark er foreslått fjernet i den nye stortingsmeldingen.
Guohtundoarjja gilvvagittiide lea evttohuvvon sihkkojuvvot ođđa stuorradiggedieđáhusas.
Dette tilskuddet må opprettholdes siden melkeproduksjonsbruk i hovedsak bruker innmarksbeite som grunnlag i produksjonen.
Dát doarjja ferte bisuhuvvot go mielkebuvttadandoalut eanaš geavahit gilvvagieddeguohtuma vuođđun buvttadeapmái.
Dette tilskuddet bidrar til å utnytte brukets arealer på en bærekraftig måte samtidig som det hindrer gjengroing av landskapet.
Dát doarjja lea mielde dagaheamen ahte doalu eatnamat geavahuvvojit ceavzilis láhkai seammás go dat hehttejit eanadaga vesáluvvamis.
Sauenæringen Sauenæringen er i tillegg til melkeproduksjonen en av basisnæringene i jordbruket i samiske områder.
Sávzadoallu Sávzadoallu lea lassin mielkebuvttadeapmái okta sámi guovlluid eanadoalu vuođđoealáhusain.
Bruken av utmark er helt avgjørende for det økonomiske resultatet i næringen.
Meahci geavaheapmi lea áibbas vealtameahttun ealáhusa ekonomalaš bohtosii.
Endringer i beitetilskudd vil få konsekvenser for økonomien.
Guohtundoarjaga rievdamis leat váikkuhusat ekonomiijii.
Ved å øke dette tilskuddet vil det både sikre økonomien i saueholdet og øke bruken av utmarksbeite.
Dán doarjaga lasiheapmi sihkkarasttášii sihke sávzadoalu ekonomiija ja lasihivččii meahcceguohtuma.
Sametinget registrerer at utviklingen i saueholdet preges av at rovdyr gjør stor skade på sauenæringen.
Sámediggi registrere ahte sávzadoalu ovdáneami mihtilmasvuohtan lea ahte boraspiret vahágahttet sávzadoalu hui ollu.
Sametinget antar at når enkelte har valgt å slutte med sau så har rovdyrskadene vært avgjørende for dette valget.
Sámediggi árvida ahte go muhtumat válljejit heaitit sávzzaiguin, de leat boraspirevahágat váikkuhan dán válljemii.
Selv om rovvilt ikke er forhandlingstema i denne sammenhengen så har rovviltpolitikken stor betydning for økonomien i saueholdet.
Vaikke vel boraspiret eai leat ge mielde šiehtadallanfáddán dán oktavuođas, de lea boraspirepolitihkas stuorra mearkkašupmi sávzadoalu ekonomiijii.
Rovviltforliket står fortsatt ved lag.
Boraspiresoahpamuš lea ain fámus.
I beiteområder skal beitedyr ha forrang og der skal det være lav terskel for uttak av rovdyr.
Guohtunguovlluin galgá guohtunelliin leat ovdasadji ii ge galgga leat nu váttis oažžut lobi báhčit boraspiriid.
Kombinasjonsnæringer og utmarkshøsting I Sápmi har såkalte kombinasjonsnæringer alltid spilt en viktig rolle.
Lotnolasealáhusat ja meahcásteapmi Sámis leat nu gohčoduvvon lotnolasealáhusat álo leamaš hui deaŧalaččat.
Eksempelvis er det ikke uvanlig i samiske områder at jordbruk kombineres med tradisjonell høsting av utmarka, fjord- og krabbefiske og/eller turisme.
Ovdamearkka dihtii ii leat eahpedábálaš sámi guovlluin ahte eanadoallu doaimmahuvvo lotnolasat árbevirolaš meahcceávkkástallamiin, vuotna- ja reabbábivdduin ja/dahje turismmain.
Tradisjonell samisk utmarkhøsting slik som innlandsfiske og bærsanking er fortsatt et viktig tilskudd til inntekten samtidig som det gir lokal og kortreist mat til eget konsum og til andre brukere.
Árbevirolaš sámi meahcásteapmi nu go sáivaguolásteapmi lea ain deaŧalaš lassedienas seammás go dat addá báikkálaš ja lagasborramuša iežas várás ja eará geavaheddjiide.
I denne sammenheng er det viktig å påpeke at styrkingen av rammevilkårene til samisk landbruk innebærer også en videreføring av tradisjonelle samiske kombinasjonsnæringer og samisk utmarkshøsting.
Dán oktavuođas lea deaŧalaš deattuhit ahte sámi guovlluid eanadoalu rámmaeavttuid nannen mearkkaša maiddái árbevirolaš sámi lotnolasealáhusaid ja sámi meahcásteami joatkima.
Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling Avtalepartene i jordbruket avviklet overføringen av 2,0 millioner kroner til Sametinget med virkning fra 2015.
Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideami várás Šiehtadusbealit heite addimis 2,0 miljon ru Sámediggái jagi 2015 rájes.
Overføringen må innføres på nytt og samtidig økes for fremme av arktisk landbruk Produkter fra arktisk landbruk har et stort potensial både med tanke på kvalitet og som en merkevare fra arktiske områder.
Dáid ruđaid ferte ođđasis váldit geavahussii ja seammás lasihit daid ovddidan dihtii árktalaš eanadoalu. Árktalaš eanadoalu buktagiin lea stuorra vejolašvuohta sihke go jurddašit kvalitehta ja árktalaš guovlluid mearkagálvun.
Det arktiske klimaet er både en ulempe og en fordel.
Árktalaš dálkkádat lea sihke buorrin ja ovdun.
Det positive med arktiske produkter er at de er mer smakfulle enn produkter produsert lenger sør i landet.
Buorrin lea go árktalaš buktagat máistojit buorebut go buktagat mat leat buvttaduvvon máddelis.
Det gjelder å legge til rette for å profilere og markedsføre arktisk landbruk.
Ferte láhčit diliid nu ahte árktalaš eanadoalu sáhttá profileret ja vuovdalit.
Sametingets midler har i mange saker vært av avgjørende betydning for at bøndene valgte å bygge ut.
Sámedikki ruđat leat ollu áššiin leamaš vealtameahttumat dasa go boanddat válljejedje stuoridit doaluset.
Gjeninnføring av denne ordningen vil også være et ledd i satsningen på nordområdene.
Dán ortnega čađaheapmi lea maid oassin áŋgiruššamis davviguovlluiguin.
Sametingets rolle i landbrukspolitikken
Sámedikki rolla eanadoallopolitihkas
Sametinget ønsker å være en viktig premissgiver for å sikre og styrke jordbruksnæringens rammebetingelser i samiske områder.
Sámediggi háliida leat deaŧalaš eavttuidbiddjin eanadoalu rámmaeavttuid sihkkarastimis ja nannemis sámi guovlluin.
Sametinget er skuffet over at Landbruks- og miljødepartementet ikke involverte Sametinget i prosessen om en ny jordbruksmelding.
Sámediggi lea behtohallan go Eanadoallo- ja birasdepartemeanta ii leat searvvahan Sámedikki prosessii eanadoallodieđáhusain.
En slik manglende involvering av Sametinget er ikke i samsvar med den konsultasjonsavtalen som Regjeringen undertegnet i 2005.
Go Sámediggi ii searvvahuvvo dakkár prosessii, de dat ii guorras dan konsultašuvdnašiehtadussii maid Ráđđehus vuolláičálii jagi 2005.
Plikten til konsultasjoner etter Konsultasjonsavtalen omfatter tiltak som berører den samiske befolkingen i jordbruksnæringen.
Konsultašuvdnageatnegasvuhtii konsešuvdnašiehtadusa vuođul gullet maiddái doaibmabijut mat gusket eanadoalu sámi álbmogii.
Sametinget ønsker å få mulighet til å bidra til at jordbruksnæringens rammebetingelser sikres og styrkes.
Sámediggi háliida oažžut vejolašvuođa váikkuhit dasa ahte eanadoalu rámmaeavttut sihkkarastojuvvojit ja nannejuvvojit.
På denne måten vil Sametinget kunne følge opp våre forpliktelser overfor næringen, blant annet ansvaret Sametinget har for levende samiske bygder.
Dainna lágiin sáhttá Sámediggi čuovvolit iežamet geatnegasvuođaid ealáhussii, earret eará dan ovddasvástádusa mii Sámedikkis lea ealli sámi giliid ektui.
Statens landbrukspolitikk overfor samene samsvarer ikke etter Sametingets syn ikke med de folkerettslige forpliktelsene som Norge har påtatt seg ovenfor samene som urfolk.
Sámedikki oainnu mielde ii guorras stáhta eanadoallopolitihkka sámiid guovdu daidda álbmotrievttálaš geatnegasvuođaide mat Norggas leat sápmelaččaid ektui go dat lea álgoálbmot.
Nærings- og kulturkomiteen - 001/17
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 001/17
Innledning
Álgu
Nærings- og kulturkomiteen har behandlet sak 08/17 Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene.
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 08/17 Sámedikki evttohus 2017 eanadoallošiehtadallamiidda.
Medlemmet fra NSR, Silje Karine Muotka, fremmet forslag i saken.
NSR lahttu, Silje Karine Muotka, ovddidii evttohusa áššái.
Norske samers riksforbund (NSR) Mathis Nilsen Eira og Aili Guttorm, medlemmet fra Norske samers riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Kirsten Ellinor G. Utsi og medlemmet fra Flyttsamelista, Per A. Bæhr støttet forslaget.
Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) lahtut Mathis Nilsen Eira ja Aili Guttorm, Norgga Sámiid Riikkasearvvi/Sámeálbmotbellodaga (NSR/SáB) lahttu Kirsten Ellinor G. Utsi ja Johttisápmelaččaid Listtu lahttu, Per A. Bæhr, dorjo evttohusa.
Forslag 1:
Evttohus 1:
Erstatter sametingsrådets innstilling:
Boahtá sámediggeráđi mearrádusárvalusa sadjái:
Jordbruket i samiske områder er en del av det materielle kulturgrunnlaget for samisk kultur.
Sámi guovlluid eanadoallu gullá sámi kultuvrra ávnnaslaš kulturvuđđosii.
Sametinget må kunne sette rammebetingelser og aktivt utforme virkningsfull politikk for å sikre det materielle kulturgrunnlaget for det samiske folket også gjennom jordbrukspolitikken.
Sámediggi ferte beassat bidjat rámmaeavttuid ja árjjalaččat hábmet beaktilis politihka sihkkarastin dihtii ávnnaslaš kulturvuđđosa sámi álbmogii maiddái eanadoallopolitihka bokte.
Regjeringen følger ikke dette opp i forhold til den manglende involvering av Sametinget i utformingen av jordbrukspolitikken som føres i dag.
Ráđđehus ii čuovvul dan go nu váilevaččat váldá mielde Sámedikki dan eanadoallopolitihka hábmemii mii dál fievrriduvvo.
I saker med stor betydning for både verdiskaping, sysselsetting og bosetting samt samisk kultur og språk skal Sametinget konsulteres.
Dakkár áššiin main lea stuorra mearkkašupmi sihke árvoháhkamii, barggolašvuhtii ja ássamii ja sámi kultuvrii ja gillii, galgá Sámediggi konsulterejuvvot.
I forbindelse med Stortingsmelding nr 11 (2016 – 2017) Endring og utvikling – en fremtidsrettet jordbruksproduksjon og i forhold til den nye strategien «Opplevingar for ein kvar smak – Strategi for reiseliv basert på landbruket og reindriftas ressurser» er Sametinget ikke konsultert.
Stuorradiggedieđáhusa nr 11 (2016 – 2017) Endring og utvikling – en fremtidsrettet jordbruksproduksjon og i forhold til den nye strategien «Opplevingar for ein kvar smak – Strategi for reiseliv basert på landbruket og reindriftas ressurser» oktavuođas ii leat Sámediggi konsulterejuvvon.
Dette strider mot konsultasjonsordningen som er inngått mellom regjeringen og Sametinget i 2005, og det må rettes opp.
Dat rihkku dan konsultašuvdnaortnega maid ráđđehus ja Sámediggi soabaiga 2005, ja dat ferte njulgejuvvot.
I stortingsmelding nr.11 (2016-17) Endring og utvikling – en fremtidsrettet jordbruksproduksjon er det lagt opp til politiske grep som vil bygge ned det samiske materielle kulturgrunnlaget fordi utviklingen med nedlegging av mindre bruk og stordrift vil videreføre den nedbyggingen av sysselsetting, verdiskapning og bosetting som allerede er en betydelig utfordring for det samiske samfunnet.
Stuorradiggedieđáhusas nr 11 (2016 – 2017) Rievdadus ja ovddideapmi – boahtteáiggediđolaš eanadoallobuvttadeapmi, leat jurddašuvvon politihkalaš dagut mat hedjonahttet sámi ávnnaslaš kulturvuđđosa go dakkár ovdáneapmi mas uhcit doalut heaittihuvvojit ja stuorradoalut jotkojuvvot, fievrrida viidáseappot barggolašvuođa, árvoháhkama ja ássama uhcideami, mii dál juo lea stuorra hástalussan sámi servodahkii.
Det er derfor meget alvorlig at regjeringen ikke har konsultert Sametinget om forslagene som ligger i stortingsmelding nr. 11 (2016-17).
Danne lea hui duođalaš go ráđđehus ii leat konsulteren Sámedikki daid evttohusaid oktavuođas mat bohtet ovdan stuorradiggedieđáhusas nr. 11 (2016-17).
Sametinget skal kunne ha innflytelse over de rammer og vilkår staten tilbyr jordbruksnæringa.
Sámedikkis galgá leat váikkuhanvejolašvuohta daid rámmaid ja eavttuid ektui maid stáhta fállá eanadollui.
Konkret betyr det at Sametingets innspill til jordbruksavtalen må gjennomføres som en konsultasjon mellom Sametinget og regjeringen.
Konkrehta dat mearkkaša ahte Sámedikki árvalusat eanadoallošiehtadussii galget čađahuvvot Sámedikki ja ráđđehusa gaskasaš konsultašuvdnan.
Sametinget ønsker å regionalisere nasjonal landbrukspolitikk i større grad for å kunne ivareta ett mangfoldig landbruk som er bedre tilpasset de utfordringer og naturgitte forhold i de samiske områdene.
Sámediggi háliida regionaliseret nationála eanadoallopolitihka eanet vai sáhttá áimmahuššat dakkár máŋggabealat eanadoalu mii lea buorebut heivehuvvon hástalusaide ja luonddu bealis addojuvvon diliide sámi guovlluin.
Dette vil gi bedre muligheter for å kunne sikre og ivareta det materielle kulturgrunnlaget for samisk kultur i form av bosetting, sysselsetting og verdiskapning i områder som klimatisk varierer veldig fra andre regioner.
Dat buoridivččii vejolašvuođaid sáhtti sihkkarastit ja áimmahuššat sámi kultuvrra kulturvuđđosa nu go ássama, barggolašvuođa ja árvoháhkama dakkár guovlluin mat dálkkádaga dáfus leat áibbas earáláganat go eará guovllut.
Dette vil også sikre at Sametingets rolle i utformingen av jordbrukspolitikken styrkes.
Dat sihkkarasttášii maiddái dan ahte Sámedikki rolla oanadoallopolitihkas nannejuvvošii.
Ett eksempel på behovet for å utvikle egen politikk i forhold til ulike landbruksregioner er at jordbruksproduktene fra det arktiske landbruket og i nord ofte er egenartet med tanke på smak.
Ovdamearkan dasa ahte dárbbaša ovddidit sierra politihka iešguđet eanadoalloregiovnnaid ektui, lea ahte eanadoallobuktagat árktalaš eanadoalus ja davvin dávjá leat erenoamážat mágu dáfus.
Vekstsesongen er kort, og med kjøligere klima og mer langsom vekst så vil en del av det som dyrkes i nord ha mer intens smak enn andre tilsvarende produkter.
Šaddoáigodat lea oanehaš, ja go dálkkádat lea galbmasat ja šaddan njoazit, de lea das mii šaddaduvvo davvin eanet inteansa máhku go eará sullasaš buktagiin.
Også for beitenæringen vil beitegrunnlaget og ulike planter kunne føre til at kjøttet preges av det naturgrunnlaget der kjøttproduksjonen finner sted.
Maiddái guohtunealáhussii sáhttet guohtumat ja iešguđet šattut dagahit ahte dat luondduvuođđu gos biergu buvttaduvvo, váikkuha bierggu máhkkui.
Dette er forhold som satsinger på arktisk landbruk har tatt høyde for.
Dakkár beliid lea áŋgiruššan árktalaš eanadoaluin váldán vuhtii.
I forhold til urfolksperspektivet vil regionalisering av jordbrukspolitikken være nødvendig.
Álgoálbmotperspektiivva dáfus lea dárbu regionaliseret eanadoallopolitihka.
Sametinget er opptatt av at landbruksnæringen har gode rammebetingelser for drift og utvikling.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte eanadoalus leat buorit rámmaeavttut doaimmaheapmái ja ovddideapmái.
Det er sentralt for Sametinget å sikre styrket driftsgrunnlag for jordbruk i samiske områder.
Sámediggái lea hui deaŧalaš sihkkarastit eanadoalu doaibmanvuođu sámi guovlluin.
I dag er næringen i samiske områder preget av stor og omfattende nedbygging av antall bruk, noe som direkte påvirker bosettingsmønsteret og dermed svekker det materielle grunnlaget for samisk kultur.
Dál lea mihtilmassan sámi guovlluid ealáhussii ahte doaluid lohku uhciduvvo sakka, mii njuolgga váikkuha ássanmállii ja nu hedjonahttá sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođu.
Sametinget mener at denne tendensen vil videreføres ytterligere ved gjennomføring av politikken som foreslås i stortingsmelding 11, og det vil kunne ha store negative konsekvenser for de samiske samfunnene fremover.
Sámediggi oaivvilda ahte dát sodju jotkojuvvo go čađahuvvo dat politihkka mii evttohuvvo stuorradiggedieđáhusas 11, ja das leat stuorra negatiiva váikkuhusat sámi servodagaide boahtteáiggis.
Sametinget fremmer følgende innspill til jordbruksavtalen:
Sámediggi ovddida čuovvovaš árvalusaid eanadoallošiehtadussii:
Rekruttering og kompetanseheving I 2016 var bare hver 10. bonde under 40 år.
Rekrutteren ja gealbudeapmi 2016:s lei dušše juohke 10. boanda vuollel 40 jagi.
Sametinget mener at rekruttering til næringen er noe av de viktigste vi må jobbe med framover.
Sámediggi oaivvilda ahte rekrutteren ealáhussii lea okta dain deaŧaleamos bargguin ovddasguvlui.
Landbruket generer mange arbeidsplasser, og er avgjørende for bosetting i distriktet, derfor er det viktig å ha et stort fokus på rekruttering til næringen, og sette midler til dette.
Eanadoallu vuolggaha ollu bargosajiid, ja lea mearrideaddjin ássamii boaittobeliin, danne lea deaŧalaš ahte mii sakka deattuhit rekrutterema ealáhussii, ja ahte várrejuvvojit ruđat dasa.
Et godt tiltak næringen er fornøyd med er trainee ordningen i Finnmark, denne bør også etableres i andre fylker gjennom jordbruksforhandlingene.
Buorre doaibmabidju mainna ealáhus lea duhtavaš, lea trainee-ortnet Finnmárkkus, dan berre maiddái ásahit eará fylkkaide eanadoallošiehtadusaid bokte.
Utdanning og kompetansehevingstiltak er avgjørende for rekruttering, landbruksskolen er viktig for denne kompetansen, og derfor må disse skolene ivaretas og sikres videre drift.
Oahppu gealbudandoaibmabijut leat mearrideaddjin rekrutteremii, eanadoalloskuvla lea deaŧalaš dán gelbbolašvuhtii, ja danne ferte dáid skuvllaid áimmahuššat ja daidda sihkkarastit viidásat doaibmama.
Det er også viktig å tilrettelegge for desentraliserte studier.
Lea maid deaŧalaš láhčit lávdaduvvon oahpuide.
Prosentsats investeringsstøtte må økes, og det gjelder særlig for unge som mangler kapital for å komme seg inn i næringen og å investere for fremtidsrettet drift.
Investerendoarjaga proseantameari ferte lasihit, ja dat guoská erenoamážit daidda nuoraide geain váilu kapitála beassat ealáhussii ja investeret boahtteáiggediđolaš doaibmamii.
Sametinget mener at prosentsatsen for investeringsstøtte bør være på 11%.
Sámediggi oaivvilda maid ahte investerendoarjaga proseantamearri berre leat 11 %.
Å investere i nødvendige oppgraderinger av driftsbygninger og nytt utstyr i jordbruksnæringen er svært kostnadskrevende, og det er utfordringer knyttet til generasjonsovergangene i jordbruket.
Lea hui divrras investeret dárbbašlaš ođasmahttimiid doaibmavisttiide ja ođđa reaidduid eanadollui, ja buolvamolsumiidda eanadoalus leat čadnojuvvon hástalusat.
Sametinget mener derfor virkemidler knyttet til disse generasjonsovergangene burde prioriteres av avtalepartene.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte šiehtadallanbealit berrešedje vuoruhit gaskaomiid dáid buolvamolsumiidda.
Virkemiddelapparatet må innrettes for å sikre at unge kommer inn i næringen, at driften kan skje på en fremtidsrettet og miljømessig best mulig måte.
Váikkuhangaskaoapmeapparáhta ferte láhččojuvvo dasa ahte sihkkarastit nuoraid ealáhussii, ahte doaibma sáhttá čađahuvvot boahtteáiggediđolaš ja biraslaš buoremus vuogi mielde.
Sametinget mener derfor at tiltak som kan sikre at driftsmessige oppgraderinger innen jordbruket blir miljø- og energimessig best mulig tilpasset for bærekraftig drift for fremtiden er viktig.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte dakkár doaibmabijut mat sáhttet sihkkarastit doaimma dáfus ođasmahttimiid eanadoalus nu ahte dat birrasa ja energiija dáfus heivehuvvojit buoremus vuogi mielde ceavzilis doibmii boahtteáiggis.
Velferd og likestilling Avløsertilskudd må videreføres og styrkes da denne ordningen er en sentral velferdsordning i jordbruket.
Čálgu ja dásseárvu Sadjásašdoarjagiid ferte joatkit ja nannet go dát ortnet lea hui deaŧalaš čálgoortnet eanadoalus.
Sametinget vil fremheve at ordningen har stor betydning for å sikre bønder ferie og mulighet til fritid og at denne ordningen kan ha stor betydning for å sikre fortsatt rekruttering til næringen.
Sámediggi deattuha ahte ortnegis lea stuorra mearkkašupmi dasa ahte sihkkarastit boanddaide luomu ja vejolašvuođa friijaáigái ja ahte dán ortnegis sáhttá leat stuorra mearkkašupmi dasa ahte sihkkarastit ahte rekrutteren ealáhussii joatkašuvvá.
Det at det gis eget tilskudd til avløsere er en ordning som særlig betyr mye for mindre bruk, som det er relativt mye av i de samiske områdene.
Dat ahte addojuvvo sierra doarjja sadjásaččaide, lea dakkár ortnet mii mearkkaša ollu uhcit doaluide, mat leat hui ollu sámi guovlluin.
Likestilling innen jordbruket bør prioriteres gjennom tiltak som sikrer at jordbruket kan omfatte hele familien.
Dásseárvu eanadoalus berre vuoruhuvvot dakkár doaimmaid bokte mat sihkkarastet ahte eanadoallu sáhttá fátmmastit olles bearraša.
Innen tilleggsnæringer til jordbruket som reiseliv, videreforedling, inn på tunet ordninger og utmarksutøvelse kan gården tilby arbeid til flere i familien og sikre at både menn og kvinner kan finne sysselsetting i jordbruket som ett felleskap.
Dakkár lasseealáhusaid bokte eanadollui go mátkeealáhus, viidásat ráhkadeapmi, šilljui-ortnegat ja meahcásteami, sáhttá dállu fállat barggu eanebuidda bearrašis ja sihkkarastit ahte sihke olbmát ja nissonat sáhttet oažžut barggu eanadoalus searvevuođas.
Det må jobbes aktivt for å sikre at flere kvinner kommer inn i jordbruket, og Sametinget vil fremheve behovet for egne investeringspakker for ungdom og kvinner for å starte opp i næringen.
Ferte bargat árjjalaččat dainna ahte sihkkarastit eanet nissoniid eanadollui, ja Sámediggi áigu deattuhit dárbbu sierra investerenpáhkaide nuoraid ja nissoniid várás vai sáhttet álggahit ealáhusa.
Kombinasjonsnæring og utmark Kombinasjoner av næringer er viktig og naturlig i de samiske områdene med varierende klima og et mangfoldig naturgrunnlag.
Lotnolasealáhusat ja meahcci Lotnolasealáhusat lea deaŧalaččat ja lunddolaččat sámi guovlluin gos lea molsašuddi dálkkádat ja máŋggadáfot luondduvuođus.
Det medfører at mange legger opp til kombinasjoner av ulike næringer for å sikre at man styrker inntektene og tar de fornybare naturressursene i bruk.
Dat mielddisbuktá ahte ollugat álggahit iešguđetlágan lotnolasealáhusaid nannen dihtii dietnasa ja sii váldet atnui ođasmuvvo luondduriggodagaid.
Slike næringskombinasjoner kan omfatte både inntekter fra jordbruk, fiske, reiseliv, utmarkshøsting og andre kombinasjoner.
Dakkár lotnolasealáhusaide gullá dievas sihke eanadoalu, guolásteamis, mátkeealáhusain, meahcásteamis ja eará ovttastumiin.
Sametinget mener at denne fleksible næringstilpasningen må fortsette, og at det bør legges til rette for at slike kombinasjoner av næringer fortsatt utøves.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte dáid bures doaibmi ealáhusheivehemiid ferte joatkit, ja ahte berre láhčit dasa ahte dakkár lotnolasealáhusat ain doaimmahuvvojit.
Jordbruket er tett knyttet til naturen, og øvrig høsting av utmark er viktig for videreføring av samisk kultur.
Eanadoallu lea lahka čadnojuvvon lundui, ja eará ávkkástallan mehciin lea deaŧalaš dasa ahte viidáseappot fievrridit sámi kultuvrra.
Det kan omfatte høsting av bær og innlandsfiske og dette er en del av måten samisk kultur utøves.
Dasa sáhttá gullet murjen ja sáivaguolásteapmi ja dát gullá dan vuohkái mo sámi kultuvra doaimmahuvvo.
Sametinget ønsker at det legges til rette for at det etableres mottaksanlegg for bær, vilt, urter og innlandsfisk samt andre utmarksressurser.
Sámediggi háliida ahte láhččojuvvo dasa ahte ásahuvvojit rusttegat gos váldet vuostá murjjiid, fuođđuid, urtasiid ja sáivaguliid ja eará meahcceresurssaid.
Dette bør skje på en organisert måte slik at man kan sikre kvalitet, videreforedling og videresalg av utmarksressurser og lokalmat.
Dat berre dahkkojuvvot organiserejuvvon vuogi mielde vai sáhttá sihkkarastit meahcceresurssaid ja báikkálaš borramuša kvalitehta, viidáseappot ráhkadeami ja viidáseappot vuovdima.
Lokalmat og merkevarebygging er viktig og har stor betydning for fremtiden.
Báikkálaš borramuš ja mearkagálvoovddideapmi lea deaŧalaš ja das lea stuorra mearkkašupmi boahtteáigái.
Sametinget ønsker at avtalepartene i enda større grad prioriterer slike virkemidler over avtalen.
Sámediggi háliida ahte šiehtadallit ain garraseappot vuoruhit dákkár váikkuhangaskaomiid šiehtadusa bokte.
Lønnsomhet, produksjonsvekst, driftsgrunnlag og utvikling
Gánnáhahttivuohta, buvttadanlokten, doaibmavuođđu ja ovddideapmi
Sametinget mener at det er viktig å sikre ett mangfoldig og aktivt jordbruk i hele landet.
Sámedikki mielas lea deaŧalaš sihkkarastit máŋggabealatvuođa ja doaimmalaš eanadoalu miehtá riikka.
Det betyr at det fortsatt må være viktig å satse på at det også er en aktiv jordbruksnæring i nord og i distriktene.
Dat mearkkaša ahte ain galgá leat deaŧalaš áŋgiruššat dainna ahte maiddái davvin ja boaittobeliin lea doaimmalaš eanadoallu.
Sentralisering og stordrift i jordbruket må ikke gå på bekostning av å videreføre ett materielt kulturgrunnlag for samisk kultur gjennom ett aktivt og mangfoldig landbruk.
Guovddáštahttin ja stuorradoalut eanadoalus ii galgga hehttet dan ahte viidáseappot fievrridit sámi kultuvrra ávnnaslaš kulturvuđđosa doaimmalaš ja máŋggabealat eanadoalu bokte.
Lønnsomheten i jordbruksnæringen må styrkes gjennom fokus på virkemidler i avtalen som bidrar til dette.
Gánnáhahttivuohta eanadoalus ferte nannejuvvot deattuhettiin dakkár váikkuhangaskaomiid šiehtadusas, mat váikkuhit dasa.
Det omfatter også at bøndenes andel av markedsprisene må økes.
Dasa gullá maiddái dat ahte boanddaid oassi márkanhattiin ferte lasihuvvot.
Lønnsomhet øker næringens attraktivitet.
Gánnáhahttivuohta bajida ealáhusa geasuheaddjivuođa.
For Sametinget er det sentralt at man gjennom jordbruksavtalen sikrer at inntektsforskjellene mellom andre næringer og jordbruket reduseres.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte eanadoallošiehtadusa bokte sihkkarastojuvvo dat ahte dienaserohusat gaskal earáhusaid ja eanadoalu uhciduvvo.
Grovfor basert produksjon i form av melkeproduksjon, sauehold og geit i de områder der dette kan holdes er viktig for de samiske områdene.
Dakkár roavvafuođarvuđot buvttadeapmi go mielkebuvttadeapmi, sávza- ja gáicadoallu dain guovlluin gos dát lea lunddolaš, lea deaŧalaš sámi guovlluide.
Derfor er Sametinget også opptatt av at produksjonstilskuddene videreføres og økes.
Danne lea Sámedikki mielas deaŧalaš ahte buvttadandoarjagat jotkojuvvojit ja lasihuvvojit.
Det er sentralt for jordbruket i Finnmark og Troms at det er lagt opp til høyere satser for produksjonstilskuddet og dette må videreføres.
Lea hui deaŧalaš Finnmárkku ja Romssa fylkka eanadollui ahte buvttadandoarjaga máksomearit bajiduvvojit ja ahte dat jotkojuvvo.
Utfordringer knyttet til omstilling fra båsfjøs til løsdrift, er store – og denne omstillingen må skje til 2034.
Hástalusat mat čatnasit nuppástuhttimii hiŋggalnávehis luovosdollui, leat stuorrát – ja dát nuppástuhttin ferte dáhpáhuvvat 2034 rádjai.
Dette innebærer at det er viktig å prioritere virkemidler som sikrer bygging av løsdriftsfjøs.
Dat mearkkaša ahte lea deaŧalaš vuoruhit váikkuhangaskaomiid mat sihkkaraste luovosdoallonávehiid huksema.
Virkemidlene som Innovasjon Norge har i forhold til å sikre bruksutbygginger i Troms og Finnmark må økes for å møte utfordringen med omlegging fra båsfjøs til løsdrift.
Innovašuvdna Norgga váikkuhangaskaomiid dasa ahte sihkkarastit doallovisttiid huksema Romssa fylkkas ja Finnmárkkus, ferte lasihit vai sáhttá dustet hástalusaid nuppástuhttima ektui hiŋggalnávehis luovosdollui.
Dagens kvoteregioner for melk må opprettholdes.
Dálá earreregiovnnaid mielkki várás ferte bisuhit.
Beitetilskudd for innmark er foreslått fjernet i den nye stortingsmeldingen, og Sametinget har ikke kunnet påvirke dette da det ikke er konsultert om denne meldingen.
Guohtundoarjja niittuid várás lea evttohuvvon sihkkojuvvot ođđa stuorradiggedieđáhusas, ja Sámediggi ii leat sáhttán váikkuhit dasa go eai leat čađahuvvon konsultašuvnnat dán dieđáhusa birra.
Melkeproduksjon bruker innmarksbeite, og både beite på inn og utmark hindrer gjengroing av landskapet.
Mielkebuvttadeapmi geavaha niitoguohtumiid, ja guohtun sihke niittuin ja mehciin eastada eanadaga vesáluvvamis.
For sauenæringen er utmarksbeite og tilskudd til dette er en sentral måte å styrke økonomien i sauenæringen.
Sávzadollui lea meahcceguohtun ja doarjja dasa deaŧalaš vuohki nannet sávzadoalu ekonomiija.
Villsau er en sauerase som er godt tilpasset ett kaldere klima.
Luođusávza lea dakkár sávzanalli mii lea bures heivehuvvon galbmasat dálkkádahkii.
Sametinget ønsker at beitedyrtilskuddet for villsau økes.
Sámediggi háliida ahte guohtunelliiddoarjja luođusávzzaid várás lasihuvvo.
Det er viktig at avtalepartene prioriterer tiltak for å sikre slakteri, meieri og øvrig nødvendig infrastruktur i næringen som for eksempel videreforedlingsanlegg.
Lea deaŧalaš ahte šiehtadallit vuoruhit doaibmabijuid mat sihkkarastet njuovahagaid, meieriijaid ja muđui dakkár dárbbašlaš vuođđostruktuvrra ealáhusas go rusttegiid viidáseappot ráhkadeami várás.
Uten slik infrastruktur rammes mulighetene for lønnsomhet i negativ retning.
Dakkár vuođđostruktuvrra haga hedjona gánnáheapmi.
Også samvirkeforetakene er sentrale i å opprettholde ett desentralisert og aktivt jordbruk i hele landet.
Maiddái ovttasdoaibmanfitnodagat leat deaŧalaččat dasa ahte bisuhit lávdaduvvon ja doaimmalaš eanadoalu miehtá riikka.
Markedsreguleringen som samvirkeforetakene bidrar til er viktig fordi det i dag blant annet er en mottaksplikt for produkter uavhengig av avstanden til anleggene fra produksjonssted.
Dakkár márkanmudden masa ovttasdoaibmanfitnodagat váikkuhit, leat deaŧalaččat go dál lea earret eará bággu vuostáiváldit buktagiid beroškeahttá das man guhkki dat lea rusttegiin buvttadansadjái.
Samvirkeforetakene er også en garantist for at bønder får en garantert minstepris for jordbruksproduktene som leveres.
Ovttasdoaibmanfitnodagat dáhkidit maiddái ahte boanddat ožžot dáhkiduvvon uhcimus hatti dain eanadoallobuktagiin maid sii lágidit.
Størrelsen på gårdene øker hvert år.
Dáluid sturrodat lassána jagis jahkái.
Sametinget vil ha høyere produksjonsstøtte på de minste brukene for å sikre utviklingen av lønnsomheten for disse.
Sámediggi háliida stuorát buvttadandoarjaga uhcimus dolliide sihkkarastin dihtii ahte sin gánnáhahttivuohta lassána.
Jordbruket i samiske områder har arealer som ligger spredt og mange eiendommer er små.
Sámi guovlluid eanadoalu areálat leat lávdaduvvon ja ollu opmodagat leat smávvát.
Dette gjør det vanskelig å øke produksjonen som hører til brukene.
Dat dagaha váttisin lasihit dan buvttadeami mii gullá dáidda dolliide.
Beitetilskudd og areal- og kulturlandskapstilskuddet må opprettholdes.
Guohtundoarjja ja areála- ja kultureanadatdoarjja ferte bisuhuvvot.
Selv om rovdyrsituasjonen ikke er ett direkte forhandlingstema i forhold til jordbruksavtalen er det ett emne som Sametinget mener sentrale myndigheter må prioritere.
Vaikke vel boraspiredilli ii lea njuolgga šiehtadallanfáddán eanadoallošiehtadusa ektui, de dat lea dakkár fáddá maid Sámedikki oaivvilda guovddáš eiseválddit galget vuoruhit.
Sametinget antar at når enkelte har valgt å slutte med sau så har rovdyrskadene vært avgjørende for dette valget.
Sámediggi navdá ahte go muhtumat leat válljen heaitit sávzadoaluin, de leat boraspirevahágat leamaš mearrideaddjin dan válljemii.
Rovviltpolitikken stor betydning for økonomien i saueholdet.
Boraspirepolitihkas lea stuorra mearkkašupmi sávzadoalu ekonomiijii.
I beiteområder skal beitedyr ha forrang og der skal det være lav terskel for uttak av rovdyr.
Guohtunguovlluin galgá guohtunelliin leat ovdamunni ja doppe galgá leat álki oažžut lobi báhčit boraspiriid.
Sametinget har i flere perioder prioritert virkemidler for utvikling av jordbruk i samiske områder, og gjør dette fortsatt.
Sámediggi máŋga áigodaga vuoruhan váikkuhangaskaomiid eanadoalu ovddideapmái sámi guovlluin, ja dahká dan ain.
Mange prosjekter og tiltak i samarbeid med andre offentlige myndigheter i nord er prioritert som følge av dette.
Ollu prošeavttat ja doaibmabijut ovttasbarggus eará almmolaš eiseválddiiguin davvin leat vuoruhuvvon dan geažil.
Eksempler er prosjektet «Trainee i landbruket i Finnmark» og prosjektet «Jordbruk og vekst i Ávjovárri».
Ovdamearkan lea prošeakta «Trainee i landbruket i Finnmark» ja prošeakta «Jordbruk og vekst i Ávjovárri».
I 2015 avviklet avtalepartene overføringen av 2 millioner til Sametinget som særlig hadde arktisk landbruk som fokusområde.
2015 loahpahedje šiehtadallanbealit 2 miljon ruvdnosaš sirdima Sámediggái mii lei erenoamážit jurddašuvvon árktalaš eanadollui.
Disse midlene har vært med på å styrke situasjonen for jordbruk i samiske områder.
Dát ruđat leat leamaš mielde nannemin eanadoalu sámi guovlluin.
Sametingets virkemidler slik de er innrettet i dag omfatter støtte til ombygninger, utvidelser og oppgradering av driftsbygninger i landbruket.
Sámedikki váikkuhangaskaoamit nu mat dál doibmet fátmmastit doarjaga eanadoalu doaibmavisttiid divodemiide, viiddidemiide ja ođasmahttimiidda.
Å sikre at avtalen omfatter overføringer til Sametingets forvaltning vil styrke urfolksprofilen i jordbruksavtalen betydelig.
Sihkkarastin ahte šiehtadus fátmmasta sirdimiid Sámedikki hálddašeapmái, nannešii eanadoallošiehtadusa álgoálbmotprofiilla mealgadit.
Det bør legges av minimum 10 millioner til arktisk landbruk over jordbruksavtalen som Sametinget skal forvalte i tråd med den politikk som Sametinget har for jordbruksfeltet.
Berre várret uhcimusat 10 miljovnna árktalaš eanadollui eanadoallošiehtadusa bokte maid Sámediggi galgá hálddašit dan politihka vuođul mii Sámedikkis lea eanadoallosuorggi várás.
Medlemmet fram Fastboendes liste, Isak Mathis O. Hætta, fremmet forslag i saken.
Dáloniid listtu lahttu, Isak Mathis O. Hætta, ovddidii evttohusa áššái.
Medlemmet fra Fremskrittspartiet, Arthur Tørfoss støttet forslaget.
Ovddádusbellodaga lahttu, Arthur Tørfoss, doarjjui evttohusa.
Tilleggsforslag i sametingsrådets innstilling, punkt 1, etter 4. avsnitt:
Lasseevttohus sámediggeráđi mearrádusárvalusa 1. čuoggái, maŋŋá 4. teakstaoasi:
Sametinget ser at det er viktig å tilrettelegge for nydyrking av arealer til jordbruk.
Sámediggi oaidná deaŧalažžan láhčit eanadoalu areálaid ođđagilvimii.
Tilleggsforslag i sametingsrådets innstilling, punkt 1, som siste avsnitt:
Lasseevttohus sámediggeráđi mearrádusárvalusa 1. čuoggái, maŋimus teakstaoassin:
Sametinget ber om at avtaleparter tilrettelegger med tilskudd slik at jordbrukere/gårdbrukere kan gjerde inn eiendommene.
Sámediggi bivdá ahte šiehtadallanbealit láhčet doarjagiiguin nu ahte eanadoallit/dállodoallit sáhttet áidut opmodagaideaset.
Sametinget ser at behandling av tilskudd bør gjøres av lokal myndighet på lik linje som produksjonstilskudd.
Sámediggi oaidná ahte doarjjameannudeami berrejit báikkálaš eiseválddit čađahit seamma láhkai go buvttadandoarjaga.
Tilleggsforslag i sametingsrådets innstilling, under innledning, som nestsiste avsnitt:
Lasseevttohus sámediggeráđi mearrádusárvalussii, álggaheami vuolde, nubbi maŋimus teakstaoassin:
Laksefiske i Tanavassdraget er grunnlag for bosetning og jordbruksdrift langs vassdraget.
Luossabivdu Deanu čázádagas lea vuođđun ássamii ja eanadollui čázádaga guoras.
Avtalen vil begrense lokalbefolkning tradisjonelle høsting som igjen vil gå utover bosetning langs vassdraget.
Šiehtadus gáržžida báikkálaš olbmuid árbevirolaš ávkkástallama mii fas heađušta ássama čázádaga guoras.
Medlemmene fra Arbeiderpartiet, John Kappfjell og Per Mathis Oskal, medlemmet fra Fremskrittspartiet Arthur Tørfoss og medlemmet fra Árja, Jens Petter Kåven, støttet forslaget.
Bargiidbellodaga lahtut, John Kappfjell ja Per Mathis Oskal, Ovddádusbellodaga lahttu Arthur Tørfoss ja Árja lahttu, Jens Petter Kåven, dorjo evttohusa.
Forslag 3:
Evttohus 3: