pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er også i tråd med anbefalinger om helsetjenester i multikulturelle og ikke vestlige områder.
Dán oainnu dorjot maiddái máŋggakultuvrralaš ja dearvvašvuođadoaimmahagat eará guovlluin go oarjemáilmmis.
Samtidig er det svært viktig å ta hensyn til den lokale rammen hjelpertradisjonen er praktisert i.
Seammás lea hui deaŧalaš vuhtii váldit dan báikkálaš dilálašvuođa gos árbevirolaš veahkehanvuohki lea geavahuvvon.
Å møte begge disse punktene er en klar utfordring som kan kreve en større dialog mellom utøvere fra begge tradisjoner.
Goappaš dáid čuoggáid vuhtii váldin lea čielga hástalusášši, mii dáidá eaktudit buoret gulahallama goappaš vugiid ovddasteddjiid bealis.
Noen første skritt kan være å åpne for et samarbeid der pasienter skulle ønske det, og muligheter for møter mellom tradisjoner der broer kan bygges på tvers av bakgrunn.
Muhtun vuosttaš lávkkit sáhttet leat lágidit dili ovttasbargui dalle go pasieanttat dan háliidit, ja hukset oktavuođaid ja gulahallama árbevieruid gaskka.
Rapport om litteraturpolitiske virkemidler levert - regjeringen.no
Raporta girjjálašvuođapolitihkalaš gaskaomiid birra gárvvis - regjeringen.no
Oslo Economics har på oppdrag fra Kulturdepartementet levert rapport om litteratur- og språkpolitiske virkemidler som del av bokutredningen.
Oslo Economics lea Kulturdepartemeantta gohččuma mielde gárvvistan raportta girjjálašvuođa- ja giellapolitihkalaš gaskaomiid birra mii lea oassin girječielggadeamis.
Oeconomica og advokatkontoret Simonsen har også bidratt til arbeidet.
Oeconomica ja advokáhtakantuvra Simonsen leat maiddái searvan dán bargui.
Rapporten er sendt ut på høring, med frist 16. april 2012.
Raporta lea sáddejuvvon gulaskuddamii, ja cealkináigi lea cuoŋománu 16.b.2012.
Rapport om særfradrag for store sykdomsutgifter - regjeringen.no
Raporta sierragessosa birra stuora buohcangoluid dihte
Finansdepartementet har i dag sendt på høring en rapport om ordningen med særfradrag for store sykdomsutgifter i skattesystemet.
Raportta lea departemeanttaidgaskasaš bargojoavku gárven ja lea kárten ja árvvoštallan dálá sierragessosa, ja árvvoštallan molssaevttolaš čovdosiid dálá ortnegii.
Rapporten er utarbeidet av en interdepartemental arbeidsgruppe som har kartlagt og evaluert dagens særfradragsordning, og vurdert alternative løsninger til ordningen.
Raportta lea departemeanttaidgaskasaš bargojoavku gárven ja lea kárten ja árvvoštallan dálá sierragessosa, ja árvvoštallan molssaevttolaš čovdosiid dálá ortnegii.
- Arbeidsgruppen har her gjort et grundig og solid arbeid på et viktig område.
- Bargojoavku lea dahkan vuđolaš ja nana barggu dehálaš suorggis.
Rapporten gir Finansdepartementet et godt grunnlag for det videre arbeidet med å vurdere dagens ordning, sier statssekretær Schjerva.
Raporta addá ruhtadandepartementii buori vuođu viidáset árvvoštallamis dálá ortnega, dadjá stáhtačálli Schjerva.
Etter gjeldende regler kan skattytere som i løpet av året har hatt utgifter på minst 9 180 kroner på grunn av sykdom eller annen varig svakhet, få fradrag for sykdomsutgiftene ved beregning av skattepliktig inntekt.
Dálá njuolggadusaid mielde sáhttá vearromáksi geas ovtta jagis leat golut unnimusat 9 180 ruvnno ovddas buozalmasvuođa dahje eará bissovaš givssiid dihte, oažžut sierragessosa dávdagoluid ovddas go vearrogeatnegas bálká meroštallojuvvo.
Denne særfradragsordningen for store sykdomsutgifter fungerer ikke tilfredsstillende, blant annet fordi kriteriene for å få fradrag er vage og skjønnsmessige.
Dát sierrageasus ortnet stuora dávdagoluid dihte ii doaimma dohkálaččat, earret eará danin go eavttut oažžut gessosa leat eahpečielgasat ja sáhttet meroštallojuvvot.
Både blant skattyterne og skattemyndighetene er det stor usikkerhet knyttet til hvilke utgifter man kan få fradrag for, og hvordan utgiftene skal dokumenteres.
Sihke vearromáksit ja vearroeiseválddit gaskkas lea stuora eahpesihkarvuohta das makkár goluid ovddas sáhttá oažžut sierragessosa, ja movt golot galget duođaštuvvot.
Ordningen skaper dessuten betydelige administrative problemer.
Dasa lassin ortnet dagaha mealgadis hálddahuslaš váttisvuođaid.
Finansdepartementet nedsatte i januar 2009 en interdepartemental arbeidsgruppe som nå har kartlagt og vurdert dagens ordning.
Ruhtadandepartemeanta ásahii 2009 ođđajagimánus departemeanttaidgaskasaš bargojoavkku mii dál lea kárten ja árvvoštallan dálá ortnega.
Arbeidsgruppen har vurdert både en avvikling av særfradragsordingen og mulige forbedringer av ordningen.
Bargojoavku lea árvvoštallan juogo heaittihit sierrageasus ortnega dahje buorideames ortnega.
Arbeidsgruppens flertall mener at den beste løsningen vil være å oppheve særfradragsordningen i skattesystemet, og at de midlene som i dag gis i form at skattelette, brukes til å styrke offentlige stønads- og tilskuddsordninger som ivaretar de samme formålene som særfradraget, eller til helseformål en ellers ønsker å prioritere.
Bargojoavkku eanetlohku oaivvilda ahte buoremus čoavddus lea heaittihit sierragessosa vearrovuogádagas, ja ahte dat ruđat mat dál geavahuvvojit vearrogeahpádussii, baicca galget atnot nannemis almmolaš doarjjaortnegiid mat ollašuhttet seamma ulbmiliid go sierrageasusortnet, dahje muđui dearvvašvuođaulbmiliidda maid muđui háliidat vuoruhit.
Mindretallet tar ikke stilling til om særfradragsordningen bør avvikles eller beholdes, og viser til at denne vurderingen må tas i en politisk beslutningsprosess.
Unnitlohku ii daja maidege dasa ahte galgá go sierrageasusortnet heaittihuvvot vai bisuhuvvot, ja dadjet ahte dat árvvoštallan berre dahkkot politihkalaš mearridanproseassas.
Råvareressurser og energieffektivitet i fokus - regjeringen.no
Ministtarčoahkkin Ubmis miessemánu 19. beaivvi - álgoávnnasresurssat ja energiijabevttolašvuohta deháleamos áššit
Sveriges næringsminister inviterte til et ministermøte i Umeå 19. mai for å diskutere Barentssamarbeidet.
Norgga bealde searvvai Ealáhus- ja gávpedepartemeantta stáhtačálli Pål Julius Skogholt.
Fra norsk side deltok statssekretær Pål Julius Skogholt fra Nærings- og handelsdepartementet.
Norgga bealde searvvai Ealáhus- ja gávpedepartemeantta stáhtačálli Pål Julius Skogholt.
I møtet diskuterte medlemslandene potensialet for næringsutvikling i regionen, med særlig fokus på råvareressurser, energi og energieffektivisering.
Čoahkkimis lahttoriikkat digaštalle vejolašvuođaid ovddidit ealáhusaid regiuvnnas, mas eanaš čalmmustahtte álgoávnnasváriid, energiija ja energiijabeavttálmahttima.
Det ble blant annet oppnådd enighet om å arbeide videre med disse spørsmålene i relevante arbeidsgrupper under Barentssamarbeidet.
Earret eará sohpe bargat dáid áššiiguin viidáseappot ovttasráđiid Bartentsovttasbarggu áššáigullevaš bargojoavkkuin.
Alle deltakere understreket betydningen av samarbeid på tvers av grensene og mellom de regionale nivåene i Barentsregionen.
Buot oassálastit deattuhedje mávssolažžan rájáidrasttideaddji ja regiuvdnadásiid gaskasaš ovttasbarggu Barentsguovllus.
Dette er også i tråd også med regjeringens ambisjoner for nordområdearbeidet
Dát soahpá maiddái ráđđehusa áigumušaide davviguovlobarggus.
- Samarbeid og deltakelse i regionale fora, herunder Barentssamarbeidet, er viktige elementer i regjeringens nordområdearbeid, sier statssekretær Skogholt.
- Ovttasbargu ja oassálastin guvllolaš forain, dás Baretsovttasbarggus ge, leat ráđđehusa davviguovlobarggu dehálaš oasit, cealká stáhtačálli Skogholt.
Barentsregionen er rik på naturressurser, hvor de viktigste er olje, gass, mineraler, tømmer og fisk.
Barentsregiuvdna lea rikkis luondduresurssaid dáfus main dehálepmosat leat olju, gássa, minerálat, dimbarat ja guolit.
I møtet fremhevet statssekretær Skogholt betydningen av infrastruktur for utløsing av potensialet.
Čoahkkimis stáhtačálli Skogholt deattuhii dehálažžan ovddidit vuođđostruktuvrra go áigumuš lea ávkin geavahit vejolašvuođaid.
- Utviklingen av transport og logistikk er nøkkelfaktorer for å utnytte ressursene vi har i regionen ” sier Skogholt
– Fievrrádusa ja logistihka ovddideapmi leat guovdilis fáktorat daid resurssaid ávkkástallamis mat leat regiuvnnas, dadjá Skogholt
Energieffektivitet og fornybar energi som en mulighet for Barentsregionens næringsutvikling ble også drøftet under møtet.
Čoahkkimis energiijabevttolašvuohta ja ođasmuvvi energiija maiddái digaštallojuvvui Barentsguovllu vejolaš ealáhusovddideapmin.
Det er store uutnyttede potensialer på disse områdene.
Dáin surggiin leat ollu vejolašvuođat mat eai leat geavahuvvon.
Skogholt sa blant annet at det er viktig å bygge videre på de gode erfaringer man har hatt med energieffektiviseringssentrene i Nordvest-Russland.
Skogholt dajai earret eará ahte lea dehálaš bargat viidáseappot daid buriid vásáhusaid vuođul mat leat leamaš energiijabeavttálmahttinguovddážiin Davvioarje-Ruoššas.
Statssekretæren benyttet også anledningen til å orientere om konferansen ” Where gas meets ore ”, som finner sted i Kirkenes 22.-23. juni.
Stáhtačálli geavahii maid liibba muitalit ” Where gas meets ore ” nammasaš konferánssa birra, mii dollojuvvo Girkonjárggas geassemánu 22.-23. beivviid.
Konferansen er kommet i stand etter et svensk initiativ, og programmet er utviklet i samarbeid med norske departement og forsknings- og næringsmiljøer.
Konferánsa lágiduvvo Ruoŧa álgaga vuođul, ja prográmma lea ráhkaduvvon ovttasráđiid Norgga departemeanttaiguin ja dutkan- ja ealáhusbirrasiiguin.
Fakta om Barentssamarbeidet:
Duohtadieđut Barentsovttasbarggu birra
Etablert ved Kirkenes-erklæringen januar 1993.
Ásahuvvui Girkonjárgga julggaštusain ođđajagemánus 1993.
Formålet er å fremme økonomisk og sosial utvikling i Barentsregionen, og derved bidra til en fredfull utvikling i den nordligste delen av Europa.
Ulbmil lea oaččohit áigái ekonomalaš ja sosiála ovdáneami Barentsguovllus ja dan láhakai váikkuhit ráfálaš ovdáneapmái Eurohpa davimus oasis.
Barentssamarbeidet omfatter 13 fylker i den nordlige delen av Norge, Finland, Russland og Sverige.
Barentsovttasbargui gullet 13 fylkka mat leat Norgga, Suoma, Ruošša ja Ruoŧa davvi osiin.
Regionen dekker et landområde på 1 755 800km2 (mer enn fem ganger Norges areal)
Regiuvdna gokčá 1 755 800 njealjedaskilomehtera sturrosaš eanaviidodaga (mii lea viđa gearddi stuorat go Norgga eanaviidodat).
Total befolkning 5,54 millioner, hvorav omtrent 4,5 millioner fra Russland.
Doppe ásset 5,54 miljion olbmo, geain sullii 4,5 milovnna orrot Ruoššas.
Regionens viktigste naturressurser; olje, gass, tømmer, mineraler og fisk.
Regiuvnna deháleamos resurssat leat olju, gássa, dimbarat, minerálat ja guolit.
Sverige overtok formannskapet i Barentssamarbeidet i høst, etter Russland, for perioden 2009-2011.
Ruoŧŧa válddii čakčat áigodahkii 2009-2011 badjelasas Barentsovttasbarggu jođiheami mii dan ovdal lei Ruoššas.
Les ministererklæringen fra møtet.
Loga čoahkkima ministtarjulggaštusa.
Regelverk for statlig forsikring av gjenstander som lånes fra utlandet til utstillinger i Norge. Fastsatt med hjemmel i Stortingets årlige budsjettvedtak for Kulturdepartementet.
Stáhtalaš dáhkádusnjuolggadusat dávviriid várás mat olgoriikkas luoikkahuvvojit čájáhussan Norgii. Dohkkehuvvon Kulturdepartemeantta jahkásaš bušeahta vuođul maid Stuoradiggi mearrida.
Sist revidert av Kulturdepartementet 16. juni 2016
Kulturdepartemeanta lea daid maŋimuš ođasmahttán geassemánu 16.b.2016
Regelverket gjelder statlige forsikring av gjenstander som lånes inn fra utlandet og som skal vises på utstillinger i Norge (heretter forsikringsordningen). a) Forsikringsordningens totale ramme til enhver tid fastsettes i det årlige statsbudsjettet.
Stáhtalaš dáhkádusnjuolggadusat gustojit dávviriidda mat luoikkahuvvojit olgoriikkas ja mat galget čájehuvvot Norggas (dás duohko dáhkádusortnet). a) Dáhkádusa ollislaš rámma mearriduvvo jahkásaš stáhtabušeahta bokte.
b) Forsikringsordningen kan bare innvilge forsikring for gjenstander av betydelig kunst, kultur- eller naturhistorisk verdi.
b) Dáhkádusortnega bokte sáhttá dušše dáhkidit dávviriid main lea erenoamáš dáiddalaš, kultuvrralaš dahje luondduhistorjjálaš árvu.
Gjenstandene må være i offentlig eller privat eie og befinne seg i utlandet.
Eaktuduvvo ahte almmolašvuohta dahje priváhta olbmot eaiggáduššet dávviriid ja ahte dat leat olgoriikkas.
Gjenstandene som det søkes forsikring for må ha en samlet verdi på minimum NOK 10 millioner.
Dávviriid árvu maidda dáhkádus ohccojuvvo galgá leat unnimus 10 miljovnna NOK.
a) Kongen i statsråd fatter vedtak om statlig forsikring for utenlandske utstillinger som har en samlet verdi på NOK 20 millioner eller mer.
a)Gonagas stáhtaráđis mearrida stáhtalaš dáhkádusa olgoriikka čájáhusaide jos daid árvu lea 20 miljovnna NOK dahje eanet.
Vedtak om statlig forsikring for en verdi under NOK 20 millioner kan fattes av Kulturdepartementet.
Jos dávviriid árvu lea vuollel 20 miljovnna NOK, de mearrida Kulturdepartemeanta stáhtalaš dáhkádusa.
b) Kulturdepartementet (heretter departementet) utarbeider regelverk for den statlige forsikringsordningen, har det overordnede administrative ansvaret for ordningen og utsteder forsikringsbevis til den enkelte utlåner.
b) Kulturdepartemeanta (dás departemeanta) ráhkada njuolggadusaid stáhtalaš dáhkádusortnegii, ja das lea bajitdási hálddahuslaš ovddasvástádus ortnegii ja čállá dáhkádusduođaštusa sutnje gii dávviriid luoiká.
c) Norsk kulturråd forestår den daglige administrasjon av forsikringsordningen.
c) Norgga kulturráđđi jođiha dáhkádusortnega hálddašandoaimmaid.
Norsk kulturråd oppnevner et eget Sikringsutvalg.
Norgga kulturráđđi nammada sierra Sihkkarastinlávdegotti.
Etter råd fra Sikringsutvalget anbefaler eller fraråder Norsk kulturråd overfor departementet om de enkelte søknader skal innvilges.
Sihkkarastinlávdegotti rávvagiid vuođul Norgga kulturráđđi bagada departemeantta dohkkehit dahje hilgut ohcamušaid.
I tilrådingen til departementet om forsikring skal det bekreftes at sikkerhetsforholdene er akseptable og at låntakeren har bekreftet at stilte vilkår i lånekontrakten eller av Sikringsutvalget er/vil bli oppfylt.
Departementii almmuhuvvon dáhkádusrávvagiin galgá nannejuvvon ahte sihkkarvuohta lea dohkálaš ja ahte luoikkaheaddji lea duođaštan ahte luoikkahanšiehtadusa dahje Sihkkarastinlávdegotti eavttut leat čuvvojuvvon dahje galget čuvvojuvvot.
d) Sikringsutvalget gjennomgår og vurderer søknader om forsikring, herunder lånekontrakter mellom utlåner og låntaker, og sikkerhetsforhold knyttet til utstillingslokaler, montering/demontering, lagring, pakking og transporter.
d) Sihkkarastinlávdegoddi guorahallá ja árvvoštallá dáhkádusohcamušaid, maiddái lonejeaddji ja luoikkaheaddji gaskasaš luoikkahanšiehtadusaid, čájáhuslanjaid sihkkarvuođa, ceggemiid/njeaidimiid, vurkemiid, páhkkemiid ja fievrrideami.
Sikringsutvalget kan i den forbindelse stille bestemte krav om gjennomføring av nødvendige tiltak.
Dan oktavuođas sáhttá Sihkkarastinlávdegoddi mearridit sierra gáibádusaid dárbbašlaš doaibmabijuid čađaheapmái.
I tilrådingen til Norsk kulturråd om forsikring skal det bekreftes at sikkerhetsforholdene er akseptable og at låntakeren har bekreftet at stilte vilkår i lånekontrakten er/vil bli oppfylt.
Norgga Kulturráđđái almmuhuvvon dáhkádusrávvagiin galgá nannejuvvon ahte sihkkarvuođadoaimmat leat dohkálaččat ja ahte luoikkaheaddji lea duođaštan ahte luoikanšiehtadusa eavttut leat čuvvojuvvon dahje galget čuvvojuvvot.
Rett til å søke om forsikringsdekning har museer og utstillingsinstitusjoner i Norge (heretter kalt låntaker).
Luoikkaheaddji Norgga museain ja čájáhusásahusain lea vuoigatvuohta ohcat dáhkádusbuhtadusa. (dás duohko gohčoduvvon luoikkaheaddji).
5. Hva forsikringen omfatter a) Forsikringen omfatter alle farer (risikobegivenheter) som kan ramme forsikringsgjenstanden under transport, lagring og utstilling, med unntak av: 1. Krig eller krigslignende forhold.
5. Maid gokčá dáhkádus a) Dáhkádus gokčá buot vahágiid (riskadáhpáhusaid) mat sáhttet dáhpáhuvvat dáhkiduvvon dávviriid fievrrideami, vurkema ja čájáhusa olis, earret: 1. Soađi dahje soahtesullasaš dáhpáhusaid.
Terrorvirksomhet som ikke står i forbindelse med krig eller krigslignende forhold er likevel omfattet.
Dáhkádus gokčá gal terrordaguid mat eai dáhpáhuva soađis dahje soahtesullasaš dáhpáhusain.
2. Naturlig aldring og nedbrytning.
2. Lunddolaš boarásmuvvama ja gollama.
b) Forsikringen omfatter følgende tap: 1. Totaltap av forsikringsgjenstanden, jf. pkt. 15.
b) Dáhkádus gokčá čuovvovaš vahágiid: 1. Jos dáhkiduvvon dávvirat leat oalát massojuvvon, gč. 15. čuoggá.
Forsikringen dekker normalt forsikringsgjenstanden under transport til og fra utstilling, under utstilling og under eventuell lagring.
Dáhkádus gokčá dábálaččat dáhkiduvvon dávvira “seainnis seaidnái” vahágiid go fievrriduvvo čájáhusas čájáhussii, čájáhusáiggis ja vejolaš vurkema oktavuođas.
Hele eller deler av transporten kan likevel være unntatt, såfremt dette er avtalt i det enkelte tilfelle.
Jos lea dahkkon sierra šiehtadus, de sáhttá dáhpáhuvvat ahte dáhkádus ii govčča olles fievrrideami dahje osiid das.
Forsikringstiden skal fremgå av forsikringsbeviset, jf. pkt. 10.
Dáhkádusáigi galgá boahtit ovdan dáhkádusduođaštusas, gč. 10.čuoggá.
Inngår forsikringsgjenstanden i en vandreutstilling som omfatter flere land, dekker forsikringen normalt bare tidsrommet fra siste utstillingssted utenfor Norge til gjenstanden forlater siste utstillingssted i Norge.
Jos dáhkiduvvon dávvir lea mielde johttičájáhusas mii johtá máŋgga riikkas, de gokčá dáhkádus dábálaččat vahágiid dan rájes go čájáhus guođđá čájáhusbáikki olgoriikkas gitta dassá go čájáhus guođđá čájáhusbáikki Norggas.
7. Søknad om forsikring a) Den som vil søke om statlig forsikring til en utstilling, skal varsle Norsk kulturråd om dette minst ett år før forsikringen skal tre i kraft.
7. Dáhkádusohcamuš a) Son gii čájáhussii áigu ohcat stáhtalaš dáhkádusa, galgá dieđihit Norgga kulturráđđái unnimusat jagi ovdal go dáhkádus galgá fápmuduvvot.
b) Låntakers søknad om forsikring skal være Norsk kulturråd i hende senest 6 måneder før forsikringen skal tre i kraft.
b) Dáhkádusohcamuš galgá leat Norgga kulturráđis maŋimusat 6 mánu ovdal go dáhkádus fápmuduvvo.
Viser varslet etter bokstav a) at søknaden vil kunne trenge lengre behandlingstid, kan Norsk kulturråd fastsette et tidligere søknadstidspunkt.
Jos dieđiheapmi bustáva a) mielde čájeha ahte ohcamuš soaitá dárbbašit guhkit meannudanáiggi, de sáhttá Norgga kulturráđđi mearridit árat ohcanáigemeari.
c) Søknaden skal være utformet i overensstemmelse med Krav til søknad utarbeidet av Norsk kulturråd.
c) Ohcamuš galgá hábmejuvvon Norgga kulturráđi ohcangáibádusaid mielde.
d) Søknaden skal alltid inneholde følgende: 1. Fullstendig liste over forsikringsgjenstandene, med angivelse av forsikringsverdi, jf. pkt. 8.
d) Ohcamuš galgá álo sisttisdoallat: 1. Dievaslaš listu dáhkiduvvon dávviriid badjel, ja meroštallojuvvon dáhkádusárvu, gč. 8. čuoggá.
2. Fullstendig besvart spørreskjema om sikringsforholdene ved utstillingsinstitusjonen.
2. Jearahallanskovvi čájáhusásahusa sihkkarastindoaibmabijuid birra galgá vástiduvvot ollislaččat.
3. Kopi av lånekontrakt mellom låntaker og utlåner, jf. pkt. 9.
3. Lonejeaddji ja luoikkaheaddji sohppojuvvon luoikkahanšiehtadusa kopiija, gč. 9.čuoggá.
4. Oversikt over transportplan.
4. Dievaslaš dieđut fievrridanplánas.
e) Dersom lånekontrakten mellom låntaker og utlåner inneholder særskilte vilkår om sikring, klima, lys, pakking, transport, bruk av kurér eller liknende forhold, skal søknaden angi hvilke vilkår som er stilt og uttrykkelig bekrefte hvordan låntaker vil oppfylle vilkårene.
b) Jos lonejeaddji ja luoikkaheaddji gaskasaš šiehtadus sisttisdoallá erenoamáš gáibádusaid sihkkarastima, dálkkádaga, čuovgga, páhkkema, fievrrideami, lágideami dahje sullasaš áššiid dáfus, de galgá šiehtadusas čilgejuvvot makkár eavttut gustojit ja čielgasit duođaštuvvot movt luoikkaheaddji áigu eavttuid ollašuhttit.
f) Låntaker skal i søknaden uttrykkelig bekrefte at lånekontrakten ikke inneholder vilkår som er uforenlig med dette regelverket.
c) Luoikkaheaddji galgá ohcamušas čielgasit duođaštit ahte luoikkahanšiehtadus ii sisttisdoala dakkár gáibádusaid mat eai soaba dáid njuolggadusaide.
8. Forsikringsverdi Forsikringsverdien for den enkelte forsikringsgjenstand skal tilsvare gjenstandens markedsverdi.
8. Dáhkádusárvu Dáhkiduvvon dávvira dáhkádusárvu galgá seamma go dávvira márkanárvu.
Låntaker og utlåner skal uttrykkelig bekrefte at den oppgitte forsikringsverdien tilsvarer forsikringsgjenstandens markedsverdi, og kan bli pålagt å framlegge materiale som kan underbygge bekreftelsen (uavhengige sakkyndige takster, tidligere forsikringsavtaler mv.). Forsikringsverdien skal angis i den lokale valuta i det land der gjenstanden hører hjemme, alternativt i euro eller dollar.
Luoikkaheaddji ja lonejeaddji galgaba čielgasit duođaštit ahte mearriduvvon dáhkádusárvu lea seamma go márkanárvu, ja sáhttá gáibiduvvot čájehit dávviriid nannet duođaštusa (sorjjaskeahtes áššedovdi meroštallojuvvon árvu, ovddeš dáhkádusšiehtadusaid jna.) Dáhkádusárvu galgá mearriduvvot dan riikka valuhta mielde gosa dávvir gullá, vejolaččat euro dahje dollar.
I unntakstilfelle kan Norsk kulturråd samtykke i at forsikringsverdien angis i en annen valuta.
Erenoamáš oktavuođain sáhttá Norgga kulturráđđi mieđihit dasa ahte dáhkádusárvu mearriduvvo eará valuhtain.
9. Lånekontrakt Lånekontrakten mellom låntaker og utlåner skal være skriftlig og skal inneholde følgende opplysninger: a) Beskrivelse (identifikasjon) av hver enkelt forsikringsgjenstand.
9. Luoikkahanšiehtadus Luoikkaheaddji ja lonejeaddji gaskasaš luoikkahanšiehtadus galgá leat čálalaš ja das galget mielde čuovvovaš dieđut: a) Čilgehus (dovddiidahttin) juohke dáhkádusdávvirii.
b) Angivelse av hvem som er eier.
b) Čilget gii lea eaiggát.
Er eier en annen enn utlåner, må det foreligge skriftlig fullmakt fra eier til utlåner til å inngå lånekontrakt i overensstemmelse med dette regelverk.
Jos eaiggát lea eará go son gii dávvira luoiká, de galgá eaiggát čálalaš fápmudusa bokte addit válddi sutnje gii luoiká dávvira dahkat luoikkahansoahpamuša dáid njuolggadusaid vuođul.
c) Bekreftelse fra utlåner på at han godtar de vilkår som fremgår av dette regelverk.
c) Duođaštus sus gii luoiká dávvira ahte son dohkkeha njuolggadusaid mearridan gáibádusaid.
d) Forsikringsverdi for hver forsikringsgjenstand, jf. pkt. 8.
d) Dáhkádusárvu juohke dáhkádusdávvirii, gč. 8.čuoggá.
Departementet utsteder forsikringsbevis til utlåner når det er truffet avgjørelse om statlig forsikring.
10. Dáhkádusduođaštus Departemeanta čállá dáhkádusduođaštusa sutnje gii luoiká dávvira maŋŋil go stáhtalaš dáhkadus lea mearriduvvon.
Som vedlegg til regelverket finnes en standard mal på forsikringsbevis fra departementet.
Njuolggadusaid mielde čuovvu standárda dáhkádusduođaštus maid departemeanta geavaha.
11. Tilstandsrapport og håndtering av forsikringsgjenstand a) Før nedpakking for transport til låntaker skal utlåner utferdige en tilstandsrapport på den enkelte forsikringsgjenstand.
11. Dáhkádusdávviriid dilleraporta ja hálddašeapmi a) Ovdal go dávvirat páhkkejuvvojit ja fievrriduvvojit luoikkaheaddjái galgá lonejeaddji gárvvistit dilleraportta juohke dáhkádusdávvirii.
Tilstandsrapporten skal gjennomgås og bekreftes av låntaker ved ankomst hos låntaker.
Luoikkaheaddji galgá dilleraportta guorahallat ja dohkkehit go dávviriid oažžu.
Rapporten skal være tilgjengelig for Norsk kulturråd.
Norgga kulturráđđi galgá maid raportta beassat geahččat.
a) Norsk kulturråd og/eller Sikringsutvalget kan kreve at låntaker og utlåner sammen skal være til stede ved nedpakking for transport til låntaker og ved opppakking ved ankomst hos låntaker.
b) Norgga kulturráđđi ja/dahje Sihkkarastinlávdegoddi sáhttet gáibidit ahte sihke luoikkaheaddji ja lonejeaddji galgaba leat mielde go dávvirat páhkkejuvvojit fievrrideami várás luoikkaheaddjái ja go dávvirat páhkkejuvvojit bajás luoikkaheaddji luhtte.
b) Norsk kulturråd og/eller Sikringsutvalget kan kreve at punkt 11 b) skal gjelde tilsvarende ved transport tilbake til utlåner.
c) Norgga kulturráđđi ja/dahje Sihkkarastinlávdegoddi sáhttet gáibidit ahte 11. b čuokkis galgá gustot seamma láhkai go dávvirat fievrriduvvojit ruovttoluotta lonejeaddjái.
12. Låntakers plikter i forsikringstiden Låntaker skal umiddelbart underrette Norsk kulturråd dersom det i løpet av forsikringstiden inntrer endringer i de forutsetninger eller vilkår som forsikringen bygger på.
12. Luoikkaheaddji geatnegasvuođat dáhkádusáiggis Dávviriid luoikkaheaddji galgá nu johtilit go vejolaš dieđihit Norgga kulturráđđái jos dáhkádusáiggis dáhpáhuvvet rievdadusat mat dáhkádusa eavttuide dahje gáibádusaide eai soaba.
Har utlåner eller låntaker gjort seg skyldig i brudd på de vilkår som er stilt for forsikringen eller på dette regelverket, kan Norsk kulturråd i samråd med Kulturdepartementet kreve utstillingen stengt med umiddelbar virkning.
Jos lonejeaddji dahje luoikkaheaddji lea sivalaš dáhkádusa eavttuid dahje njuolggadusaid rihkkumiidda, de sáhttá Norgga kulturráđđi ovttas Kulturdepartemeanttain gáibidit giddet čájáhusa dallánaga.
b) Har utlåner gjort seg skyldig i et alvorlig brudd på de vilkår som er stilt for forsikringen eller på dette regelverket, kan Kulturdepartementet si opp forsikringen med tre dagers varsel.
b) Jos lonejeaddji lea sivalaš dasa ahte dáhkádusa dahje njuolggadusaid eavttut leat rihkkojuvvon, de sáhttá Kulturdepartemeanta eretcealkit dáhkádusa golmma beaivvi áigemeriin.
14. Saksbehandling ved et inntrådt forsikringstilfelle a) Er det inntrådt et forsikringstilfelle i forsikringstiden, skal utlåner, Norsk kulturråd og Kulturdepartementet underrettes omgående.
14. Áššemeannudeapmi jos vahát dáhpáhuvvá a) Jos vahát dáhpáhuvvá dáhkádusáiggis, de galgá dallánaga dieđihuvvot lonejeaddjái, Norgga kulturráđđái ja Kulturdepartementii.
b) Utlåner og låntaker skal sammen utarbeide en skriftlig skaderapport, som skal angi årsaken til forsikringstilfellet, skadeomfang og utlåners erstatningskrav.
b)Lonejeaddji ja luoikkaheaddji galgaba ovttas ráhkadit čálalaš vahátraportta, mas čilgejuvvo vahátsivva, vahátsturrodat ja lonejeaddji buhtadusgáibádus.
Rapporten skal snarest og senest to måneder etter at forsikringstilfellet inntraff eller ble oppdaget, avgis til Norsk kulturråd.
Raporta galgá nu johtilit go vejolaš ja maŋimusat guokte mánu maŋŋil go vahát fuomášuvvui, sáddejuvvot Norgga kulturráđđái.
c) Norsk kulturråd kan under sin behandling av skaderapporten og utlåners erstatningskrav innhente ytterligere opplysninger fra utlåner, låntaker, transportør og andre som kan kaste lys over forsikringstilfellet og de økonomiske tap som derved er forårsaket.
c)Norgga kulturráđđi sáhttá vahátraportta ja lonejeaddji buhtadusgáibádusa meannudettiin viežžat eanet dieđuid lonejeaddjis, luoikkaheaddjis, fievrrideaddjis ja earáin geain leat dieđut sihke vahátdáhpáhusas ja ekonomalaš vahágiid birra.
Totaltap foreligger: 1. Når forsikringsgjenstanden er vesentlig fysisk ødelagt.
Ollislašvahát lea go: 1. Dáhkiduvvon dávvir lea fysalaččat áibbas billašuvvan ja vaháguvvon.
2. Når forsikringsgjenstanden er unndratt utlåner uten at det er mulighet for at han vil få den igjen.
2. Eaiggát lea oalát massán dáhkiduvvon dávvira ja sus ii leat šat vejolašvuohta dan oažžut ruovttoluotta.
Har forsikringsgjenstanden vært unndratt utlåner i mer enn 60 dager, skal det i forhold til denne regelen legges til grunn at han ikke vil få den igjen.
Jos dáhkiduvvon dávvir lea leamaš jávkosis guhkit go 60 beaivvi, de lea eaiggát njuolggadusaid mielde massán dávvira oalát.
Ved totaltap utbetales forsikringsverdien, jfr. pkt. 8.
Ollislaš vahátbuhtadus máksojuvvo dávvira dáhkádusárvvu mielde, gč. 8.čuoggá.
I tillegg dekkes utløste moms-, toll- og avgiftskrav.
Dan lassin gokčojuvvojit vel lassiárvodivat-, doallu- ja divatgolut.
a) Skade foreligger: 1. Når forsikringsgjenstanden består av flere deler og én del er gått tapt på slik måte som nevnt i pkt. 15 (manko).
a) Vahát dohkkehuvvo: 1. Go okta oassi dáhkiduvvon dávviris mas leat máŋga oasi vaháguvvo namuhuvvon 15.čuoggá mielde.
2. Når forsikringsgjenstanden er påført en fysisk skade.
2. Go dáhkiduvvon dávvir vaháguvvo fysalaččat.
b) Norsk kulturråd kan i samråd med Sikringsutvalget kreve at skaden blir utbedret mot at omkostningene ved utbedringen blir erstattet.
b) Norgga kulturráđđi ovttasráđiid Sihkkarastinlávdegottiin sáhttiba gáibidit ahte billašuvvan dávvir divvojuvvo ja buoriduvvo, ja divvungolut buhtaduvvojit.
Dette gjelder likevel ikke hvis utbedringen vil føre til urimelig tap for utlåneren.
Dat ii gusto jos divodanbargu mielddisbuktá eahpegovttolaš vahága sutnje gii dávvira lea luoikan earáide.
c) Kan ikke skaden kreves utbedret etter punkt b) eller er gjenstanden forringet i verdi til tross for utbedringen, erstattes så mange prosent av forsikringsverdien av den skadede gjenstand som svarer til den endelige reduksjon av gjenstandens verdi (skadeprosenten).
c) Jos dávvira ii sáhte divvut b. čuoggá njuolggadusaid mielde, dahje jos dávvira árvu njiedjá vaikko divvojuvvo, de buhtaduvvo vaháguvvon dávvir dáhkádusárvvu proseantta mielde mii lea seamma go dávvira loahpalaš ollislaš árvu (vahátproseanta).
17. Retten til forsikringsgjenstanden ved utbetaling av erstatning Utlåner beholder eiendomsretten til forsikringsgjenstanden, selv om det er utbetalt erstatning fra forsikringsordningen ved totaltap eller skade (museumsklausulen).
17. Riekti dáhkiduvvon dávvirii go buhtadus máksojuvvo Sus, gii luoiká dávvira earáide lea oamastanriekti dáhkiduvvon dávvirii, jos vel buhtadus máksojuvvo ge dáhkádusortnega bokte, massima dahje vahága dihte.
For hvert enkelt forsikringstilfelle bærer låntaker en egenandel på NOK 400 000 kroner. ”Forsikringstilfelle” defineres i denne sammenheng som hver enkelt skadegjørende begivenhet.
Luoikkaheaddji ferte buot dáhkádusoktavuođain máksit 400 000 NOK sturrosaš iežasoasi. “Dáhkádusoktavuođain” mearkkaša álo go dáhkádus šiehtaduvvo.
19. Bortfall eller nedsettelse av ansvar overfor utlåner
19. Lonejeaddji ovddasvástádusa heaittiheapmi dahje unnideapmi
a) Forsikringen kan bortfalle eller nedsettes for utlåner, såfremt utlåner, eier eller noen som handler på vegne av disse og som er i en overordnet stilling forsettlig eller grovt uaktsomt: 1. Har gitt uriktige eller ufullstendige opplysninger ved inngåelsen av lånekontrakten eller forsikringsavtalen.
a) Dáhkádus sáhttá heaittihuvvot dahje unniduvvot, jos lonejeaddji, eaiggát dahje eará gii doaibmá sin ovddas ja gii njunuš virggis mieleavttus dahje vearrás ávvirhisvuođas: 1. Lea addán boasttudieđuid dahje váilevaš dieđuid luoikkahanšiehtadusa dahje dáhkádusšiehtadusa šiehtadaladettiin.
2. Har tilsidesatt vilkår som fremgår av lånekontrakten eller av forsikringsavtalen, herunder dette regelverket, eller vilkår fastsatt av Norsk kulturråd, Sikringsutvalget eller departementet.
2. Lea hilgun luoikkahanšiehtadusa dahje dáhkádusšiehtadusa gustovaš eavttuid, nu go dáid njuolggadusaid, dahje Norgga kulturráđi, Sihkkarastinlávdegotti dahje departemeantta mearridan eavttuid.
3. Har gitt uriktige eller ufullstendige opplysninger ved forsikringsoppgjøret.
3. Lea addán boasttudieđuid dahje váilevaš dieđuid dáhkádusa buhtadusmávssus.
b) Dersom utlåner kan kreve at tapet eller skaden erstattes av eget forsikringsselskap og/eller av transportøren, kan det gjøres fradrag i den statlige forsikringsutbetalingen.
b) Jos lonejeaddji sáhttá gáibidit iežas dáhkádusfitnodagas ja/dahje fievrrideaddjis buhtadusa massima dahje vahága ovddas, de galgá buhtadussupmi eretgessojuvvot stáhtalaš dáhkádusmávssus.
20. Regress mot låntaker Det kan alltid kreves regress av låntaker for dennes egenandel, jfr. pkt. 18.
20. Regreassagáibádus luoikkaheaddjái Regreassa sáhttá álo gáibiduvvot luoikkaheaddji iežasmávssus, gč. 18.čuoggá.
Utover dette kan det også kreves regress fra låntaker for erstatning til utlåner, såfremt låntaker eller noen som handler på vegne av denne og som er i en overordnet stilling forsettlig eller grovt uaktsomt: a.
Muđui lea vejolaš gáibidit regreassa luoikkaheaddjis buhtadussan sutnje gii dávviriid lea luoikan, jos luoikkaheaddji dahje eará gii doaibmá su ovddas dahje muhtun njunuš virggis eaktodáhtolaččat dahje vearrás ávvirhisvuođas lea: a).
Har gitt uriktige eller ufullstendige opplysninger ved inngåelsen av lånekontrakten eller forsikringsavtalen.
Lea addán boasttudieđuid dahje váilevaš dieđuid luoikkahanšiehtadusa dahje dáhkádusšiehtadusa šiehtadaladettiin.
4. Har tilsidesatt vilkår som fremgår av lånekontrakten eller forsikringsavtalen, herunder dette regelverket, eller vilkår som er fastsatt av Norsk kulturråd, Sikringsutvalget eller departementet.
4. Lea hilgun luoikkahanšiehtadusa dahje dáhkádusšiehtadusa gustovaš eavttuid, nu go dáid njuolggadusaid, dahje Norgga kulturráđi, Sihkkarastinlávdegotti dahje departemeantta mearridan eavttuid.
b.
b).
Har gitt uriktige eller ufullstendige opplysninger ved forsikringsoppgjøret.
Lea addán boasttudieđuid dahje váilevaš dieđuid dáhkádusa buhtadusmávssus.
21. Tvister a) For forsikringsforholdet gjelder norsk rett, med mindre annet følger av forsikringsbeviset eller dette regelverk.
21. Riiddut a) Dáhkádusáššiin gusto Norgga láhka, jos eará ii leat mearriduvvon dáhkádusšiehtadusas dahje njuolggadusain.
b) Sak vedrørende tvist mellom forsikringsordningen på den ene side og utlåner og/eller låntaker på den annen skal reises ved Oslo tingrett.
b) Riidoáššit dáhkádusortnega ja lonejeaddji ja/dahje luoikkaheaddji gaskka galget čovdojuvvot Oslo diggegottis.
c) I unntakstilfelle kan Kulturdepartementet samtykke i at bokstav a) og/eller b) fravikes.
c) Dušše dalle jos lea erenoamáš dárbu sáhttá Kulturdepartemeanta spiehkastit bustáva a) ja/dahje b) mearrádusain.
Regjeringen godkjenner NRKs nye digitale radiokanal - regjeringen.no
Ráđđehus dohkkeha NRK ođđa digitála rádiokanála
Regjeringen godkjenner en ny digital radiokanal fra NRK.
Ráđđehus dohkkeha NRK ođđa digitála rádiokanála.
Målgruppen til radiokanalen er musikkinteresserte voksne på over 30 år som har vokst fra P3, men som ikke er tilfreds med P1, P2 eller kommersiell radio.
Rádiokanála ulbmiljoavku lea musihkkaberošteaddji rávisolbmot badjel 30 jagi geat leat dolkan guldaleamis P3, ja geat eai leat duhtavaččat P1, P2 dahje gávperádiokanálain.
Det er viktig at NRK har gode tilbud digitalt.
Ráđđehus dohkkeha NRK ođđa digitála rádiokanála.
Denne kanalen vil bidra til at digitaltilbudet blir mer attraktivt for flere aldersgrupper, sier kulturminister Hadia Tajik.
Dát kanála váikkuha dasa ahte digitálafálaldat šaddá geasuheaddjin eanet ahkejoavkkuide, cealká kulturministtar Hadia Tajik.
Etter EØS-avtalens regelverk for statsstøtte må nye NRK-tjenester godkjennes av regjeringen.
Ráđđehus galgá ođđa NRK-bálvalusaid dohkkehit EES-rievtti regelčállosa ektui mii guoská stáhtadoarjagii.
Regjeringen har lagt vekt på at kanalen er omfattet av allmennkringkastingsoppdraget og at kanalen vil kunne presentere ny musikk fra nye artister og dermed skille seg fra hva kommersielle radiokanaler normalt ønsker å spille.
Ráđđehus lea deattuhan ahte dán kanálii gullet dábálaš áibmomedia doaimmat ja ahte das sáhttet ođđa čuojaheaddjit čuojahit ođđaáigásaš musihka, ja nu dát kanála ii sádde seammá musihka maid kommersiála rádiokanálat dábálaččat dahket.
Medietilsynet har i sin rådgivende uttalelse tilrådd at søknaden godkjennes.
Mediabearráigeahčču lea iežas ráđđeaddi cealkámušas rávven ahte ohcan dohkkehuvvo.
Konkurransetilsynet har vurdert de potensielle konkurransebegrensende virkninger og finner ikke grunnlag for å advare mot at NRK etablerer den nye kanalen.
Gilvobearráigeahčču lea árvvoštallan vejolaš gilvoráddjejeaddji váikkuhusaid ja ii leat gávdnan vuođu gieldit NRK ásaheamis dán ođđa kanála.
Radiokanalen vil være tilgjengelig over Internett og i DAB-nettet.
Rádiokanála lea gávdnamis Interneahtas ja DAB-neahtas.
Ifølge søknaden er planlagt oppstart i januar 2014.
Ohcama ektui plánejuvvo rahpat kanála ođđajagimánus 2014.
Regjeringen investerer i velferd og arbeid - regjeringen.no
Váldosisdollui
Regjeringens budsjettforslag for 2013 er godt tilpasset en økonomisk situasjon med stor internasjonal uro.
2013 bušeahtta:
- Ved å holde igjen på oljepengebruken trygger vi arbeidsplassene i konkurranseutsatte bedrifter, sier finansminister Sigbjørn Johnsen.
– Go eat geavat nu valjis oljoruđaid, de sihkkarastit bargosajiid dakkár fitnodagain, main lea garra gilvu, ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen dadjala.
Innenfor disse rammene styrker Regjeringen velferden og legger til rette for framtidig verdiskaping og vekst.
– Go eat geavat nu valjis oljoruđaid, de sihkkarastit bargosajiid dakkár fitnodagain, main lea garra gilvu, ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen dadjala.
Mens veksten hos våre handelspartnere er beskjeden og usikkerheten stor, preges norsk økonomi av markert oppgang.
Norgga ekonomiijas buorre leaktu Dan ektui, ahte min gávpeguimmiid šaddu ii leat beare áktánas ja eahpesihkarvuohta lea stuoris, de lea čielga ovdáneapmi mihtilmas norgga ekonomiijai.
Norsk økonomi går inn i 2013 med mindre ledig kapasitet enn det så ut til for et halvt år siden.
Norgga ekonomiija hurgá jahkái 2013 unnit guoros kapasitehtain go jahkebeali dassái.
Oppgangen understøttes av høy oljepris og lav rente.
Ovdáneami nannejit alla oljohaddi ja vuollegis reantu.
Sysselsettingen har vokst raskere enn ventet, og arbeidsledigheten er lav.
Barggolašvuohta lea šaddan johtileappot go vurdojuvvui, ja bargguhisvuohta lea vuollegaš.
Kontrasten er stor til situasjonen for de fleste av våre handelspartnere.
Lea stuorra erohus eanaš min gávpeguimmiid ektui.
Kombinasjonen av store budsjettunderskudd, høy ledighet og lav økonomisk vekst gjør situasjonen krevende i mange land.
Ollu riikkaid dili váttásmahttet sihke stuorra bušeahttavuolláibáhcagat, alla bargguhisvuohta ja ekonomiija vuollegis ovdáneapmi.
Regjeringen følger handlingsregelen for en gradvis innfasing av oljeinntekter i norsk økonomi.
Ráđđehus čuovvu doaibmanjuolggadusa, man mielde norgga ekonomiijas váldet dađistaga atnui oljoboađuid.
Det bidrar til forutsigbarhet og gir handlingsrom til å møte uforutsette hendelser i framtiden.
Dat mielddisbuktá einnostahttivuođa ja addá doaibmamuni, mainna birget vuorddekeahtes dáhpáhusain boahtteáiggis.
På denne bakgrunn legger Regjeringen opp til et om lag nøytralt budsjett for 2013, det vil si at bruken av oljeinntekter vokser om lag i takt med verdiskapingen i fastlandsøkonomien.
Dan vuođul Ráđđehus ovddida oalle neutrála bušeahta jahkái 2013, mas oljoboađuid geavaheapmi viidána sullii seammá ollu, go nannánekonomiija árvoráhkadeapmi.
Regjeringens forslag til budsjett gir en bruk av oljeinntekter på vel 125 milliarder kroner neste år.
Ráđđehusa bušeahttaevttohusa mielde geavahit boahtte jagi badjelaš 125 miljárdda kruvnno oljoboađuin.
Det er 26 milliarder kroner under 4-prosentbanen og utgjør 3,3 prosent av anslått kapital i Statens pensjonsfond utland.
Dat lea 26 miljárdda kruvnno 4-proseantta geidnosa vuolábealde ja lea 3,3 proseantta Stáhta olgoriikka penšunfoandda árvaluvvon kapitálas.
- Nå er det ikke tid for å tråkke på gasspedalen.
- Dál ii leat rievttes áigi lasihit leavttu.
Vi legger vekt på at budsjettet for 2013 ikke må bidra til pressproblemer i norsk økonomi.
Mii deattastit 2013 bušeahtas, ahte mii eat galgga bohciidahttit deattaváttisvuođaid norgga ruhtadillái.
Det vil gi fare for at veksten i lønninger og bolig- og eiendomspriser skyter ytterligere fart og gjøre det enda vanskeligere for konkurranseutsatt sektor.
Dat veajášedje mielddisbuktit, ahte bálkkát ja ásodat- ja opmodathattit badjánišgohtet ain garraseappot ja dagahivčče dili ain váddásabbon daid surggiide, main lea garra gilvu.
Ved å holde orden i økonomien har vi lagt til rette for nye arbeidsplasser og holdt arbeidsledigheten lav.
Go doallat ekonomiija čavga suittehiin, mii láhčit dilálašvuođaid ođđa bargosajiide ja doalahit bargguhisvuođa vuollegažžan.
Siden 2005 er det skapt om lag 340 000 nye arbeidsplasser, og to av tre har kommet i privat sektor, sier finansministeren.
2005 rájes leat ráhkaduvvon sullii 340 000 ođđa bargosaji, ja guokte golmma bargosajis leat priváhta suorggis, ruhtadanministtar čilge.
Regjeringen legger opp til en reell vekst i kommunesektorens inntekter på 6,8 milliarder kroner.
Ráđđehus árvala, ahte gieldasuorggi boađuid duohta šaddan livččii 6,8 miljárdda kruvnno.
Det tilsvarer 1,8 prosent.
Dat vástida 1,8 proseantta.
Av den samlede veksten er 5 milliarder kroner økte frie inntekter.
Ollislaš šaddamis gullet 5 miljárdda kruvnno lassánan friija boađuide.
Bevilgningene til veg-, jernbane- og kystformål under Nasjonal transportplan øker med 3,4 milliarder kroner i 2013.
Geaidno-, ruovdemáđija- ja riddoulbmiliid juolludeamit Nationála fievrridanplána olis lassánit 3,4 miljárddain kruvnnuin 2013.
Regjeringen overoppfyller planrammen for 2010-2013 med 1,5 milliarder kroner.
Ráđđehus juolluda 1,5 miljárdda kruvnno eanet, go 2010-2013 plánarámma gáibida.
Regjeringen foreslår at sykehusene reelt skal få 1,95 milliarder kroner mer til drift.
Ráđđehus árvala, ahte buohcceviesut ožžot duohtadilis 1,95 miljárdda kruvnno eanet jođiheapmái.
Det betyr vel 2 prosent fullfinansiert vekst til pasientbehandling.
Dat mearkkaša badjelaš 2 proseantta ollásit ruhtaduvvon lassáneami divššohasaid dálkkodeapmái.
Regjeringen foreslår å styrke dagtilbudet til demente med 100 millioner kroner, samt 88 millioner kroner til 1 750 heldøgns omsorgsplasser.
Ráđđehus árvala nannet dementiijadivššohasaid beaivefálaldaga 100 miljovnnain kruvnnuin, ja juolludit 88 miljovnna kruvnno 1 750 ollesjándora fuolahansadjái.
Regjeringen foreslår 1,4 milliarder kroner mer til forskning.
Ráđđehus árvala juolludit 1,4 miljárdda kruvnno eanet dutkamii.
Dette gir en anslått forskningsinnsats på 27 milliarder kroner og en samlet realvekst på 32 prosent under denne Regjeringen.
Dat mielddisbuktá, ahte árvaluvvon dutkanáŋgiruššan lea 27 miljárdda kruvnno ja ahte oppalaš reálašaddan lea 32 proseantta dán Ráđđehusa áigge.
Det legges til rette for 3 250 flere studieplasser og bygging av 1 000 nye studentboliger.
Láhčit dilálašvuođaid 3 250 ođđa oahpposadjái ja 1 000 ođđa studeantaásodaga huksemii.
Grunnopplæringen styrkes med 483 millioner kroner.
Vuođđooahpahusa nannejit 483 miljovnnain kruvnnuin.
Regjeringen styrker samfunnsikkerheten og beredskapen betydelig.
Ráđđehus nanne mealgat servodatsihkarvuođa ja gearggusvuođa.
Regjeringen vil legge til rette for at nye redningshelikoptre skal kunne leveres i perioden 2016-2020 og tar sikte på kontraktsinngåelse i 2013.
Ráđđehus háliida láhčit dilálašvuođaid dasa, ahte ođđa gádjunhelikopteriid sáhttet doaimmahit áigodagas 2016-2020 ja soahpamuša galget čállit vuollái 2013.
Regjeringen vil øke bevilgninger til dagens redningshelikoptre slik at beredskapen kan opprettholdes fram til nye redningshelikoptre er på plass.
Ráđđehus áigu lasihit dálá gádjunhelikopteriid doarjaga, nu ahte sáhttit doalahit gearggusvuođa dassáigo ođđa gádjunhelikopterat leat doaimmas.
Det foreslås også å øke bevilgningene til IKT i politiet og til ansettelser av nyutdannende polititjenestemenn.
Árvalit maid lasihit politiija DGT-juolludemiid ja juolludemiid áiddo oahpus geargan politiijavirgealbmáid bálkáheapmái.
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og Justis- og beredskapsdepartementet styrkes.
Servodatsihkarvuođa ja gearggusvuođa direktoráhtta ja Justis- ja gearggusvuođadepartemeanta nannejuvvojit.
Regjeringen følger opp målet for bistand og foreslår en bevilgning tilsvarende 1 prosent av anslått bruttonasjonalinntekt.
Ráđđehus čuovvula ovddidanveahki ulbmila ja árvala juolludit doarjjan 1 proseantta árvaluvvon bruttonationálaboađus.
Det gir en økning av bistandsbudsjettet på 2,4 milliarder kroner.
Dat lasiha ovddidanveahki bušeahta 2,4 miljárddain kruvnnuin.
Kulturløftet om at 1 prosent av statsbudsjettets utgifter skal gå til kulturformål innen 2014 i rute.
Kulturlohpádus, man mielde 1 proseanta stáhtabušeahta goluin geavahuvvo kulturulbmiliidda ovdal 2014, lea ollašuvvan dán muddui.
Bevilgningene som inngår i løftet øker med 889 millioner kroner.
Juolludeamit, maidda lohpádus guoská, lassánit 889 miljovnnain kruvnnuin.
Momskompensasjonen til frivillighet øker med vel 320 millioner kroner.
Eaktodáhtolašvuođa lassiárvodivatbuhtadus lassána badjelaš 320 miljovnnain kruvnnuin.
Regjeringen fortsetter innsatsen for å forbedre og fornye offentlig sektor.
Ráđđehus áŋgiruššá viidáseappot almmolaš suorggi buoridemiin ja ođasmahttimiin.
Med bevilgningen til EDAG og Altinn på til sammen 413 millioner kroner gjør vi kontakten med det offentlige enklere.
Juolludit oktiibuot 413 miljovnna kruvnno EGBA (dárogillii EDAG) ja Altinn doaimmaide, maiguin álkidahttet gulahallama almmolaš eiseválddiiguin.
Regjeringen foreslår 736 millioner til et IKT-moderniseringsprosjekt i Arbeids- og velferdsetaten.
Ráđđehus árvala juolludit 736 miljovnna Bargo- ja čálgoetáhta DGT-ođasmahttinprošektii.
Regjeringen holder skatteløftet, slik at skattenivået fortsatt er på 2004-nivå.
Ráđđehus doallá vearrolohpádusa, man mielde vearuhandássi bissu 2004-dásis.
Det legges ikke opp til større systemendringer i årets skatte- og avgiftsopplegg, men Regjeringen foreslår viktige forbedringer på enkelte områder.
Jagi vearuin ja divadiin eai árval stuorát vuogádatrievdadusaid, muhto Ráđđehus árvala buoridit ovttaskas surggiid.
Blant annet demper Regjeringen insentivene til å plassere penger i eiendom ved å øke ligningsverdiene av næringseiendom og sekundærbolig fra 40 til 50 prosent av anslått markedsverdi.
Ráđđehus váiduda earret eará ruđaid sajušteami opmodagaide dan láhkai, ahte dat bajida ealáhusopmodagaid ja nuppi ásodagaid livnnetárvvuid 40 proseanttas 50 prosentii márkanárvvus.
Samtidig foreslår Regjeringen å øke bunnfradraget i formueskatten fra 750 000 kroner til 870 000 kroner.
Seammás Ráđđehus árvala lasihit opmodatvearu vuođđovuoládusa 750 000 kruvnnos 870 000 kruvdnui.
Dermed vil 50 000 færre betale formueskatt i 2013 og andelen skattytere som betaler formueskatt blir redusert til 16 prosent.
Dan láhkai eai dárbbaš 50 000 olbmo šat máksit opmodatvearu 2013 ja daid vearromáksiid oassi, geat mákset opmodatvearu, geahppána 16 prosentii.
- Vi reduserer sektoravgifter og overprisede gebyrer med om lag 565 millioner kroner, herunder tinglysningsgebyret.
- Mii vuolidit suorgedivadiid ja divadiid, maid haddi lea biddjojuvvon menddo bajás, sullii 565 miljovnnain kruvnnuin, ovdamearkka dihte vuolidit diggelogahallandivada.
Samlet har vi siden 2007 redusert overprisede gebyrer med 1,2 milliarder kroner, sier Sigbjørn Johnsen.
Mii leat 2007 rájes vuolidan oktiibuot 1,2 miljárddain kruvnnuin divadiid, maid haddi lea leamaš menddo allat, Sigbjørn Johnsen dadjala.
Finansdepartementets fagproposisjon (budsjett for Finansdepartementet og etater under departementet)
Ruhtadandepartemeantta fágaproposišuvdna (Ruhtadandepartemeantta ja dan vuollásaš etáhtaid bušeahtta)
Pressemeldinger: Pressemelding 32/2012: Regjeringen investerer i velferd og arbeid Pressemelding 33/2012: Regjeringens forslag til skatte- og avgiftsopplegg for 2013 Pressemelding 34/2012: Overprisede gebyrer reduseres Pressemelding 35/2012: Omregistreringsavgiften reduseres kraftig og miljøprofilen styrkes Pressemelding 36/2012: Forbedringer i formuesskatten Pressemelding 37/2012: Tiltak mot skatteunndragelser i drosjenæringen
Preassadieđáhusat: Preassadieđáhus 32/2012: Ráđđehus investere čálgui ja bargui Preassadieđáhus 33/2012: Ráđđehusa 2013 vearro- ja divatárvalusat Preassadieđáhus 34/2012: Vuolidit menddo alla divadiid Preassadieđáhus 35/2012: Ođđasit registrerema divat vuoliduvvo sakka ja birasprofiila nannejuvvo Preassadieđáhus 36/2012: Opmodatvearru buoriduvvo Preassadieđáhus 37/2012: Doaimmat droššeealáhusa vearrobeaitima vuostá
Faktaark: Faktaark: Hovedtrekk i den økonomiske utviklingen Faktaark: Nøkkeltall i budsjettet for 2013 Faktaark: Statens inntekter og utgifter Faktaark: Endringer av tollsatser og tollpreferanser Faktaark: Enslige forsørgere får nytt særfradrag Faktaark: Skattleggingen av uførepensjon legges om fra 2015
Fáktadieđut: Fáktadieđut: Ekonomiija ovdáneami váldosárgosat Fáktadieđut: 2013 bušeahta čoavddalogut Fáktadieđut: Stáhta boađut ja golut Fáktadieđut: Duollomáksomeriid ja duollopreferánssaid rievdadusat Fáktadieđut: Oktofuolaheaddjit ožžot ođđa sierragessosa Fáktadieđut: Bargonávccahisvuođapenšuvnna vearuheapmi rievdá 2015
Regjeringen legger fram tiltak for arbeid - regjeringen.no
Ráđđehus bidjá ovdan doaibmabijuid bargosajiid nannemii
- Arbeid for alle er jobb nummer én.
- Bargu buohkaide lea vuosttamuš ulbmil.
Derfor legger regjeringen i dag fram tiltak for å trygge eksisterende arbeidsplasser og skape nye.
Danne ráđđehus odne bidjá ovdan doaibmabijuid mat galget bisuhit dáláš bargosajiid ja vuođđudit ođđage.
Vi foreslår endringer i statsbudsjettet for 2009 som vil dempe virkningene av det internasjonale økonomiske tilbakeslaget, sier statsminister Jens Stoltenberg.
Mii jagi 2009 stáhtabušehttii árvalit nuppástusaid mat váidudit riikkaidgaskasaš ekonomiija hedjoneami, cealká stáhtaministtar Jens Stoltenberg.