pere/sami_parallel huggingface dataset:
Domstolene står også overfor omstilling og kutt i resurser.
Duopmostuoluin leat maiddái nuppástusat ja resurssat geahpeduvvojit.
I domstolene er det mangel på samiske advokater og dommere, tolker og tolkeutstyr, og en altfor høy terskel for oppnevning av fagkyndige.
Duopmostuoluin váilot sámi advokáhtat ja duopmárat, dulkkat ja dulkarusttegat, ja lea menddo alla lassá fágačehpiid nammademes.
Erfaringen viser også en meget begrenset forståelse, kunnskap og kompetanse om samer, samiske forhold og reindriftssamiske forhold.
Vásihus čájeha maiddái ahte lea hui gáržžes áddejupmi, máhttu ja gelbbolašvuohta sámiid birra, sámiid diliid birra ja boazosámi diliid birra.
Det er behov for en styrking på alle disse felt dersom samer skal sikres likeverdig rettsikkerhet i Norge.
Dárbu lea nannet buot dáid surggiid jos sámiide galggaš sihkkarastit ovttaárvosaš riektesihkarvuođa Norggas.
Denne samlede ressursmangelen truer samenes rettsikkerhet, og kan føre til svekket tillit til politi og rettsvesen, økt kriminalitet og/eller selvtekt.
Dát resursaváilivuohta oktiibuot áitá sámiid riektesihkarvuođa, ja sáhttá fuonidit luohttámuša politijaide ja riektedoaimmahahkii, lasihit rihkkosiid ja/dahje ahte olbmot ieža barget.
Kompleksiteten i samiske saker må også vise seg i bevilgningen til politi og domstol.
Sámi áššiid váttisvuohta ferte maiddái oidnot juolludusas politiijaide ja duopmostuoluide.
Det bes om at det satses på en kompetanseheving i politi og domstol i forhold til samiske saker, og et styrket krav til fagkyndighet i samiske saker.
Bivdit ahte politiijat ja duopmostuolut buoridivčče sin gelbbolašvuođa sámi áššiid ektui, ja nannejit gáibádusaid sámi áššiid fágačehppodagas.
Forslag 2 - Representant Runar Myrnes Balto, NSR Jovsset Ánte-saken
Evttohus 2 - Áirras Runar Myrnes Balto, NSR Jovsset Ánte-ášši
Landbruksdirektoratet har gitt Jovsset Ante Sara pålegg om å slakte flokken sin til 75 dyr innen utgangen av 2018.
Eanadoallodirektoráhta gáibida ahte Jovsset Ante Sara galgá njuovvat ealus, mas leat 75 bohcco, ovdal jagi 2018 loahpa.
Sara ba om utsettelse i påvente av at saken skal opp for FNs menneskerettighetskomité i Genève, men fikk avslag på det.
Sara bivddii maŋidit ášši dassážii go dat galgá meannuduvvot ON olmmošvuoigatvuođa lávdegottis Genevas, muhto dat biehttaluvvui.
Med bakgrunn i sakens alvorlighetsgrad mener Sametinget at det haster for plenum å vedta en tydelig uttalelse i saken.
Muhto ášši duođalašvuođa geažil oaivvilda Sámediggi ahte lea hoahppu dievasčoahkkimis mearridit čielga cealkámuša áššis.
Det er uakseptabelt og svært bekymringsverdig at staten ikke respekter at det er en pågående rettsprosess i FNs menneskerettighetskomité, og Sametinget vil i sin uttalelse kreve at Sara får utsettelse til etter at prosessen er ferdig.
Lea dohkketmeahttun ja fuolastuhttá sakka go stáhta ii gudnejahte ahte lea riekteproseassa ON olmmošvuoigatvuođa lávdegottis, ja Sámediggi áigu cealkámušastis gáibidit ahte Sara ášši maŋiduvvo dassážii go proseassa lea gárvvis.
En merknad påla imidlertid Sametingsrådet å gå i videre dialog med bokbusseierne.
Okta mearkkašupmi geatnegahtii goitge Sámediggeráđi joatkit dialoga bokte girjebusseeaiggádiiguin.
27. nov d.å inviterte Sametingsrådet bokbusseierne til møte i Alta.
Sámediggeráđđi bovdii girjebusseeaiggádiid čoahkkimii Áltái 27. b. dán jagi.
Her ble det ifølge media stilt mange spørsmål, men det kom ikke mange svar.
Doppe ledje ollu gažaldagat muitala media, muhto eai boahtán beare ollu vástádusat.
Fylkesråd i Nordland Aase Refsnes er klar i sin uttalelse:” Bokbusstilbudet i Nordland kan ikke opprettholdes med dagens rammer”.
Nordlándda fylkkaráđi Aase Refsnes lei čielggas iežas cealkámušastis:” Girjebussefálaldat Nordlánddas ii sáhte doalahuvvot otnáš rámmaiguin”.
Lulesamisk og sørsamisk språk er sterk truet, og derfor er bokbusstilbudet i disse områdene særdeles viktig.
Julev- ja lullisámegiella leat garrasit áitojuvvon, ja danin lea girjebussefálaldat dáin guovlluin earenoamáš dehálaš.
Samefolkets Parti er glad for at formidlingsstillingene skal legges til lule- og sørsamisk område, men disse kan ikke erstatte bokbussene.
Sámeálbmotbellodat lea ilus go gaskkustanvirggit biddjojit julev- ja lullisámi guvlui, muhto dát eai sáhte girjebussiid sádjái boahtit.
Dette sett i lys av det grenseoverskridende samarbeidet bokbussene også har.
Dát maid dan dihte go girjebussiin lea rádjerasttildeaddji ovttasbargu.
Bokbussene både formidler litteratur og skaper nettverk samer imellom.
Girjebussiin lea sihke girjjálašvuođagaskkusteapmi ja duddjo ovttastallama sámiid gaskka.
Samefolkets Parti ønsker derfor at bokbusstilbudet videreføres også for 2020.
Sámeálbmotbellodat sávvá danin ahte girjebussefálaldat joatkašuvvá maid 2020 rájes.
Samefolkets Parti ber Sametingsrådet videreføre dialogen med bokbusseierne med formål å sikre fremtidig drift av bokbussene.
Sámiálbmot bellodat bivdá Sámediggeráđi joatkit dialoga bokte girjjebusseeaiggádiiguin dainna ulbmiliin ahte sihkkarastit girjebusse doaimma boahtte áiggis.
Forslag 4 - Representant Ann-Elise Finbog, Samefolkets parti All oppdrett i lukkede anlegg
Evttohus 4 - Áirras Ann-Elise Finbog, Sámeálbmot Bellodat Buot guollebiebman giddejuvvon rusttegiidda
Sametinget viser til at oppdrettsnæringen i stadig større grad legger beslag på fjord- og kystområder.
Sámediggi čujuha ahte guollebiebmanealáhus geavaha eanet ahte eanet vuotna- ja riddoguovlluid.
Disse områdene er en felles allmenning som må komme felleskapet til gode, og i særdeleshet de som har fiskeri som næring.
Dát guovllut leat oktasaš almennet mii galgá leat searvevuhtii buorrin, ja earenoamážit daidda geain guolásteapmi lea ealáhus.
Prinsippet om en felles utnyttelse av den blå allmenningen, undergraves i dag ved at store industrikonsern styrer oppdrettsnæringen.
Prinsihppa alit almenneha oktasaš geavaheami birra fallehuvvo otne go stuorra industriijakonseartnat stivrejit guollebiebmanealáhusa.
Spesielt gjelder dette oppdrett av laks.
Dat guoská earenoamážit luossabiebmamii.
Sametinget er særlig bekymret for den forurensning som skjer gjennom de driftsmetoder som lakseoppdretterne anvender seg av i dag.
Sámediggi vuorjašuvvá earenoamážit nuoskkideami geažil mii dáhpáhuvvá doaibmavugiiguin maid luossabiebmanrusttegiin dál geavahit.
Fiskere og fiskeriorganisasjoner har i lang tid advart mot den forurensning havbruksnæringa er ansvarlig for og de skadevirkninger dette medfører.
Guolásteaddjit ja guolástanorganisašuvnnat leat guhkit áiggi várren nuoskkideami vuostá mas áhpedoalloealáhusas lea ovddasvástádus ja vahátváikkuhusaid vuostá maid dat dagahit.
Krav om lukkende anlegg for å hindre rømninger, forurensning ved bruk av kjemikalier, fôravfall og avføring, reises nå som et tiltak mot den økende forurensningen av fjord- og kystområder.
Gáibádus giddejuvvon rusttegiid ektui eastadan dihte gárgidemiid, nuoskkideami kemikálaid geavaheamis ja borramušbázahusaid ja baikkaid geažil, ovddiduvvo dál doaibmabidjun vuotna- ja riddoguovlluid lassánan nuoskkideami vuostá.
Sametinget viser videre til en nylig publisert forskningsrapport fra EFSA, den europeiske myndighet for næringsmiddeltrygghet, som viser at oppdrettslaks har 7 ganger høyere innhold av giftstoffer enn det EFSA anbefaler.
Sámediggi čujuha dasto aiddo almmuhuvvon EFSA dutkanraportii, eurohpálaš eiseváldi mii galgá gozihit borramušoadjebasvuođa, mii čájeha ahte biebmoluosas lea 7 geardde eanet mirkko go maid EFSA rávve.
Sametinget viser også til at Eu’s vanndirektiv er implementert i naturmangfoldloven, § 26 A. Direktivet regulerer også EØS avtalen og er forpliktende for Norge.
Sámediggi čujuha maid ahte EO čáhcedirektiiva lea implementerejuvvon luondduvalljivuođaláhkii, § 26 A. Direktiiva regulere maid EEO soahpamuša ja geatnegahttá Norgga.
Sametinget mener tiden nå er inne for at all oppdrett skal skje i lukkede anlegg.
Sámediggi oaivvilda ahte lea áigi bidjat buot guollebiebmama giddejuvvon rusttegiidda.
For alle nye anlegg må det kreves produksjon i lukkede anlegg.
Buot ođđa rusttegiin ferte gáibiduvvot ahte buvttadit giddejuvvon rusttegiin.
For eksisterende anlegg må det gis maksimalt 5 år til omstilling fra åpne til lukkede anlegg.
Dálá rusttegiidda ferte addit eanemusat 5 jagi áiggi nuppástuhttit doaimma giddejuvvon rusttegin.
Sametinget oppfordrer alle kommuner med oppdrettsanlegg om å bruke plan- og bygningslovens bestemmelser til å kreve forurensningsfrie anlegg, jfr. lovens § 12-7, for å sikre at oppdrett vil skje i lukkede anlegg.
Sámediggi ávžžuha buot gielddaid main leat guollebiebmanrusttegat geavahit plána- ja huksenlága mearrádusaid ja gáibidit rusttegiid mat eat nuoskkit, vrd. lága § 12-7, sihkkarastin dihte ahte guollebiebman dáhpáhuvvá giddejuvvon rusttegiin.
Sametinget er også bekymret for at fôr-ingredienser fraktes over store landavstander og legger beslag på fiskeressurser og landområder i andre, ofte fattige land.
Sámediggi vuorjašuvvá maid dainna go dat mas ráhkadit guolleborramuša fievrriduvvo guhkás riikkaid badjel ja geavaha eará ja dávjá geafes riikkaid guolleresurssaid ja eatnamiid.
Det må derfor satses mer på selvforsyning av fôr ut fra blant annet miljømessige hensyn og solidaritet med berørte lokalsamfunn.
Danne fertet searaid bidjat dasa ahte ieža ráhkadit guollebiepmuid earret eará birasgáhttema sivaid geažil ja solidaritehta geažil guoskkahuvvon servodagaide.
Sametinget viser også til, at det ved bruk av lukkede anlegg legges til rette for en bioindustriell utvikling med muligheter for større verdiskapning.
Sámediggi čujuha maid dasa ahte go geavahivččii giddejuvvon rusttegiid, de dat lážášii saji biroindustriijalaš ovddideapmái mas lassi árvoháhkan lea vejolaš.
Forslag 5 - Representant Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet Regjeringen må avvente tvangstiltak i Jovsset Ante-saken
Evttohus 5 - Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat Ráđđehus ferte vuordit bággodoaimmaiguin Jovsset-Ánte áššis
Forslag fra Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat. Arbeiderpartiets sametingsgruppe har støttet prinsippet om bunnfradrag på 200 rein ved reintallsreduksjoner helt siden reindriftslovutvalget kom med sin innstilling i 2001.
Evttohus Ronny Wilhelmsenis, Bargiidbellodat. Bargiidbellodaga sámediggejoavku lea dorjon vuođđovuoládusa prinsihpa 200 bohcco guođđima birra boazologu vuolidemiin dan rájes go boazodoalloláhkalávdegoddi evttohii dán 2001:s.
«Overstiger reintallet i siidaen det reintall som er fastlagt etter første eller annet ledd, skal hver ansvarlig som har mer enn 200 rein, redusere det overskytende antall forholdsmessig»
“Jus boazolohku siiddas lea badjelis go dat mii lea mearriduvvon vuosttaš dahje nuppi lađđasa mielde, de galgá juohke ovddasvástideaddji mas leat eanet go 200 bohcco, vuolidit dan logus mii lea badjel, gorálaččat”.
Vi viser videre til de irreversible konsekvenser et tvangstiltak vil ha for reineieren med familie, som i dette tilfellet har påvist via rettsprosess at han ikke har økonomisk grunnlag for videre drift med et så lavt reintall.
Mii čujuhit viidáseappot váikkuhusaide maid ii sáhte geassit ruovttoluotta, nu go bággodoaimmat dán oktavuođas mielddisbuktet boazodoallái ja su bearrašii, geat dán áššis leat riekteproseassaid bokte čájehan ahte ii leat ekonomalaš vuođđu viidáset doibmii jus ná vulos vuoliduvvo boazolohku.
Tvangsvedtaket vil i praksis kunne medføre en avvikling av drift og tradisjonelt levesett.
Bággomearrádus boahtá duohtavuođas heaittihit doaimma ja árbevirolaš eallinvuogi.
Det vil være klokt å i det minste avvente vurderingen av FNs menneskerettskomité.
Livččii jierpmálaš vuos unnimus lági mielde vuordit ON olmmošvuoigatvuođalávdegotti árvvoštallama dán áššis.
Vi mener det vil være uheldig for alle parter dersom FNs menneskerettskomité kommer til en annen konklusjon enn Høyesterett etter at irreversibelt tvangstiltak er gjennomført.
Min mielas ii leat jierpmálaš oktiige jus ON olmmošvuoigatvuođalávdegoddi boahtá eará konklušuvdnii go Alimusriekti, maŋŋil go bággodoaimmat maid ii sáhte šat máhcahit, leat čađahuvvon.
På denne bakgrunn foreslår vi følgende: Sametinget ber regjeringen avvente eventuell iverksettelse av tvangstiltak i Reindriftsstyrets vedtak i sak 326/13 til FNs menneskerettskomité har behandlet saken.
Dán vuođul evttohit mii: Sámediggi bivdá ráđđehusa vuordit johtui bidjamiin vejolaš bággodoaimmaid Boazodoallostivrra mearrádusas áššis 326/13 gitta ON olmmošvuoigatvuođalávdegoddi lea meannudan ášši.
Forslag 6 - Representant Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet Markering av 30-års jubileum for ILO-169
Evttohus 6 - Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat ILO-169 30-jagi čalmmustahttin
Forslag fra Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat.
Evttohus Ronny Wilhelmsenis, Bargiidbellodat.
Den internasjonale arbeidsorganisasjonen (ILO) ble opprettet i 1919 og innlemmet i FN-systemet i 1946 som særorganisasjon for arbeidslivsspørsmål.
Riikkaidgaskasaš bargoorganisašuvdna (ILO) ásahuvvui 1919 ja váldui mielde ON-vuogádahkii 1946, earenoamášorganisašuvdnan bargoeallingažaldagaid várás.
ILOs mandat er å arbeide for sosial rettferdighet gjennom full sysselsetting og anstendige arbeidsforhold.
ILO mandáhtta lea bargat sosiála rievttalašvuođa ovddas dan bokte ahte buohkain lea bargu ja buohkain lea seđolaš bargodilli.
ILO er sammensatt som en trepartsorganisasjon, med likeverdige representanter for regjeringer, arbeidstakere og arbeidsgivere – en unik struktur innen FN-systemet.
ILO lea biddjon čoahkkái golmmasuoratorganisašuvdnan, mas leat ovttadássásaš lahtut ráđđehusa ovddasteaddji, bargiid ovddasteaddji ja bargoaddiid ovddasteaddji – áidnalunddot struktuvra ONvuogádagas.
ILO-konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater av 1989 (ILO 169) er et sentralt folkerettsinstrument i forhold til urfolksrettigheter.
ILO-169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji stáhtain, 1989 rájes (ILO 169) lea guovddáš álbmotrievttalaš reaidu álgoálbmotvuoigatvuođaid ektui.
Konvensjonen omhandler landrettigheter, arbeidsvilkår, yrkesopplæring, helse og utdanning.
Konvenšuvdna lea eanavuoigatvuođaid birra, bargoeavttuid birra, fidnooahpu birra, dearvvašvuođa ja oahpahusa birra.
Konsultasjoner og deltakelse utgjør hjørnesteinen i konvensjonen.
Konsultašuvnnat ja oassálastin leat vuođđoelemeanttat konvenšuvnnas.
Norge ratifiserte – som første land – ILO-konvensjon nr 169 ved et stortingsvedtak 20. juni 1990, og den trådte i kraft 5. september 1991.
Norga ratifiserii – vuosttaš riikan – ILO-soahpamuša nr 169 stuoradiggemearrádusa bokte 20. b. geassemánu 1990:s, ja dat gustogođii 5. b. čakčamánu 1991:s.
Det ble da bestemt at konvensjonen for Norges del gjelder for samene i Norge.
Dalle mearriduvvui ahte soahpamuš Norggas gusto Norgga beal sápmelaččaide.
Norge er forøvrig det eneste landet med reindrift som har ratifisert ILO-konvensjonen nr 169.
Norga lea áidna riika mas lea boazodoallu mii lea ratifiseren ILO-soahpamušas nr 169.
Arbeiderpartiet foreslår at Sametinget arrangerer en markering i forbindelse med 30-års jubileumet av ILO-konvensjon 169 i forbindelse med plenum juni 2019.
Bargiidbellodat evttoha ahte Sámediggi lágida ILO-soahpamuša 30-jagi ávvodoaluid geassemánu 2019 dievasčoahkkima oktavuođas.
Det kan være hensiktsmessig å la en eventuell markering av 30-års jubileet til Sametinget sammenfalle med en markering av ILO 169.
Dat sáhttá leat heivvolaš ahte Sámedikki 30-jagi ávvudeami oktavuođas lágidit maid ILO 169 čalmmusteami.
Saken påbegynt 04.12.18 kl.15.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 04.12.18 dii. 15.00.
Plenumledelsens innstilling: Nye saker 1 - 3 og 5 - 6 sendes til Sametingsrådet for behandling Nye saker 2 og 5 behandles i plenum torsdag 06.12.2018 som første sak
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: Ođđa áššit 1-3 ja 5-6 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái Ođđa áššit 2 ja 5 meannuduvvojit dievasčoahkkmis duorastaga 06.12.18 vuosttaš áššin
Ny sak 4 ble ikke fremmet
Ođđa ášši 4 ii ovddiduvvon
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge: · Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus
Nye saker 1 - 3 og 5 - 6 sendes til Sametingsrådet for behandling Nye saker 2 og 5 behandles i plenum torsdag 06.12.2018 som første sak
DC - Mearrádus: Ođđa áššit 1-3 ja 5-6 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái Ođđa áššit 2 ja 5 meannuduvvojit dievasčoahkkmis duorastaga 06.12.18 vuosttaš áššin
Saken avsluttet 04.12.2018 kl.15.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 04.12.18 dii. 15.30
Ášši/Sak 057/18
Ášši 057/18
Spørsmål om interreg midler Sametingsrådet sier at man vil "jobbe for å få større ansvar og rolle i de nye programmene".
Gažaldat Interreg ruđaid birra Sámediggeráđđi dadjá ahte áigot “bargat oažžun dihtii stuorát ovddasvástádusa ja rolla ođđa prográmmain”.
bypolitisk handlingsplan.
gávpotpolitihkalaš doaibmaplána.
Samefolkets Parti ba i denne saken om at det nedsettes et utvalg som utreder denne planen.
Sámeálbmotbellodat bivddii dán áššis ahte biddjojuvvo lávdegoddi čielggadit dán plána.
Sett i ly av at flere og flere samer velger å bosette seg i byer og større tettsteder blir det satt mer fokus på det bysamiske samfunnet.
Go geahččá dan olis ahte eanet ja eanet sámit válljejit ásaiduvvat gávpogiidda ja stuorát čoahkkebáikkiide, de biddjojuvvo eanet fokus gávpotsámi servodahkii.
Samefolkets Parti ber at det skal utarbeides en handlingsplan for byer og større tettsteder.
Sámeálbmotbellodat bivdá ahte ráhkaduvvo doaibmaplána gávpogiid ja stuorát čoahkkebáikkiid várás.
Denne må synliggjøre, styrke og utvikle samisk identitet, språk og kultur.
Das ferte oainnusmahttit, nannet ja ovddidit sámi identitehta, giela ja kultuvrra.
Samefolkets Parti etterspør status.
Sámeálbmotbellodat jearrá ahte mii lea stáhtus.
Spørsmål fra Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat.
Gažaldat Ronny Wilhelmsenas, Bargiidbellodat.
Under komitèuka stilte Arbeiderpartiet et spørsmål om 5.8.3 «Rammeavtaler med læremiddelprodusenter» i budsjettet for 2018.
Lávdegoddevahkus jearai Bargiidbellodat gažaldat 5.8.3 Rámmašiehtadusaid birra oahpponeavvuid buvttadeddjiiguin 2018 bušeahtas.
Vi ba Sametingsrådet om en redegjørelse for den konkrete bruken av de Kr 2 500 000 som var avsatt i budsjettet for 2018, uten tilfredstillende svar.
Mii bivddiimet Sámediggeráđis čilgejumi masa konkrehta leat 2 500 000 ru geavahuvvon, mat ledje várrejuvvon 2018 bušeahtas, muhto eat ožžon dohkálaš vástádusa.
Derfor spør vi igjen, hva er disse pengene brukt til?
Danne jearrat fas, masa dát ruđat leat geavahuvvon?
Spørsmål 4 - Representant Ann-Elise Finbog, Samefolkets parti Samisk krise- og incestsenter i Karasjok
Gažaldat 4 - Áirras Ann-Elise Finbog, Sámeálbmot Bellodat Sámi heahte- ja inseastaguovddáš Sámi heahte- ja inseastaguovddáš Kárášjogas lea váttis ekonomálaš dilis ja soaitá heaittihuvvot.
Samisk krise- og incestsenter i Karasjok er det eneste senteret i Norges som gir et tilbud som er rettet spesielt inn mot den samiske befolkningen.
Sámi heahte- ja inseastaguovddáš Kárášjogas lea áidna guovddáš Norggas mii fállá veahki sámi álbmogii.
Det er også viktig at det utvikles samiskspråklig informasjon med mål å bevisstgjøre om seksualitet og grenser i en samisk kontekst, for å spre kunnskap og forebygge overgrep og vold.
Lea maid dehálaš ahte ráhkaduvvo diehtojuohkin sámegillii man ulbmil lea sámi konteavsttas loktet dihtomielalašvuođa seksualitehta ja rájáid birra, juohkit dieđuid ja eastadit illásteami ja veahkaválddi.
Også her kan Karasjok-sentret samle kompetanse og utvikle slikt tilbud for samiske unge og samiske ungdomsmiljøer.
Dás sáhtášii Kárášjoga biras čohkket gelbbolašvuođa ja fállagoahtit diehtojuohkima sámi nuoraide ja nuoraidbirrasiidda.
Karasjok-sentret kan bygges til å bistå off. hjelpeapparat andre steder, der samiskspråklig og -kulturell kompetanse må styrkes i saker som gjelder samiske voldsutsatte.
Kárášjoga guovddáš sáhttá huksejuvvot veahkehit almmolaš veahkkeappárahta eará sajiin, gos sámegiela- ja kulturgelbbolašvuođa ferte nannet áššiin mat gusket daidda geat erenoamážit dárbbašit suoji veahkaválddis.
Karasjok-sentret bør også bli et senter der man ivaretar urfolks tradisjoner og normer - der det er viktig i små samfunn at man arbeider med forsoning for å kunne gå videre og ha verdige liv etter å ha vært utsatt for overgrep og vold.
Kárášjoga guovddáš maid galggašii šaddat guovddážin mas bisuhit álgoálbmot árbevieruid ja norpmaid, smávva servodagain lea dehálaš bargat soabademiin vai sáhttá joatkit eallima ja eallit árvvolaš eallima maŋŋil go lea vásihan seksuála vearredaguid ja veahkaválddi.
Hva vil Sametinget gjøre for å opprettholde Samisk krise- og incestsenter, et tilbud som i dagens situasjon trenger støtte og midler til å styrkes og bygges opp, og oppgraderes for å tilfredsstille krav til å kunne fortsette sin drift?
Maid áigu Sámediggi bargat bisuhan dihtii Sámi heahte- ja inseastaguovddáža, fálaldat mii dálá dilis dárbbaša ruhtaveahki nannet ja hukset doaimma, ja dasa lassin ođasmahttit doaimma vai nagoda deavdit otná gáibádusaid?
Karasjok kommune har ikke økonomiske ressurser til å fortsette drifta, pga. nye kompetanse- og bygningsmessige krav som medfører økte utgifter.
Kárášjoga gielddas eai leat ruhtanávccat joatkit doaimma danne go ođđa gealbo- ja huksengáibádusat lasihit goluid.
Sentret kan derfor ikke forbli et kommunalt ansvar, men må regional eller et nasjonalt senter.
Danne guovddáš ii sáhte bissut gieldalaš ovddasvástádusa vuolde, muhto ferte leat regionála dahje nationála guovddáš.
Samefolkets Parti forventer nå at Sametinget tar ansvar for at senteret består.
Sámeálbmotbellodat vuordá dál ahte Sámediggi váldá ovddasvástádusa guovddáža bisuheamis.
Spørsmål 5 - Representant Bjørn Inge Mo, Arbeiderpartiet Spørsmål fra Bjørn Inge Mo, Bargiidbellodat
Gažaldat 5 - Áirras Bjørn Inge Mo, Bargiidbellodat Gažaldat Bjørn Inge Mo bokte, Bargiidbellodat Sámedikki raporteren CERD:ii
Arbeiderpartiet konstaterer at staten tydeligvis ikke akter å følge opp anbefalingene fra NIM om sjøsamenes menneskerettigheter relatert til sjøfiske.
Bargiidbellodat konstatere ahte stáhta čielgasit ii áiggo čuovvut NIM rávvagiid mearrasámiid olmmošvuoigatvuođaid birra go guoská mearraguolástussii.
I sin rapportering til den internasjonale rasediskrimineringskomitéen (CERD/C/NOR/23-24) skriver man om oppfølgingen av NOU 2008:5 at man var uenige med Sametinget om tolkningen av folkeretten – særlig konvensjonen om sivile og politiske rettigheter og ILO 169.
Sin raporteremis riikkaidgaskasaš nállevealahanlávdegoddái (CERD/C/NOR/23-24) čállet ahte eai lean ovttaoaivilis Sámedikkiin NAČ 2008:5 čuovvuleami ektui álbmotrievtti dulkomis – erenoamážit siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna ja ILO 169 ektui.
Gjennom konsultasjoner med Sametinget hadde man likevel oppnådd enighet med Sametinget om de lovgivningsmessige tiltakene -on the legislative amendments themselves (I kraft fra 1.1.2013) På bakgrunn av denne avtalen/enigheta anser norske myndigheter saka som avslutta, og har ikke flere opplysninger, heter det i rapporten fra regjeringen.
Konsultašuvnnaid bokte lei dattetge šaddan ovttamielalašvuohta Sámedikkiin doaibmabijuid birra mat gusket láhkaaddimii - on the legislative amendments themselves (Fámus 1.1.2013 rájes). Dán šiehtadusa/ovttamielalašvuođa vuođul oaivvildit Norgga eiseváldit ahte ášši lea loahpahuvvon, eai ge leat eanet dieđut, čuožžu ráđđehusa raporttas.
Dette er meget alvorlig.
Dát lea hui duođalaš.
NIMs anbefalinger om sjøsamenes rettigheter nevnes ikke med et ord, og heller ikke at Stortinget avventer regjeringas oppfølging av disse anbefalingene.
NIM rávvagiid birra mearrasámiid vuoigatvuođaid ektui ii namuhuvvo sátnige, iige ahte Stuorradiggi vuordá ahte ráđđehus čuovvula dáid rávvagiid.
Arbeiderpartiet ber om en redegjøre fra Sametingsrådet på hvorfor påstanden fra den norske regjeringen om at saken kan anses som avsluttet, ikke i større grad er imøtegått i Sametingets rapport til CERD 2018.
Bargiidbellodat bivdá čilgehusa Sámediggeráđis manne Norgga ráđđehus čuoččuha ahte ášši lea loahpahuvvon, ja go Sámedikki raporta CERD:ii 2018:s ii leat eanet vuhtii váldojuvvon.
Sámeálbmot Bellodat/Samefolkets Parti (SáB/SfP) ser med bekymring på den negative utviklingen for samiske rettigheter de seinere årene.
Gažaldat 6 - Áirras Ann-Elise Finbog, Sámeálbmot Bellodat Sámeálbmot Bellodat (SáB) vuorjašuvvá sámi vuoigatvuođaid negatiiva ovddideami geažil maŋimuš jagiid.
Både rettigheter til næringsutøvelse, landrettigheter og bruks- og eiendomsrettigheter for samiske bygder er satt under hardt press.
Sihke vuoigatvuođat ealáhusaid doaimmahit, eanavuoigatvuođat ja geavahan- ja oamastanvuoigatvuođat sámi gilážiin leat garrasit fallehuvvon.
Vi viser her til Høyesterettsdommene i den såkalte Nesseby-saken, Jovsset Ánte saken og dommen i Utmarksdomstolen i Gulgofjord-/Vuođđavuona-saken.
Mii čujuhit dás alimusrievtti dupmui nu gohčoduvvon Unjárga-áššis, Jovsset Ánte áššái ja meahcceduopmostuolu dupmui Gulgofjord/Vuođđavuotna-áššis.
For SáB er samiske rettigheter i hele sitt spekter, selve fundamentet for partiets politikk.
SáB:i leat buot lágan sámi vuoigatvuođat bellodaga politihka geađgejuolgi.
Vi er derfor glad for at Sametingsrådet har tatt samiske selvbestemmelse på alvor og utnevnt er lovutvalg for revidering av reindriftsloven.
Danne mii leat ilus go Sámediggeráđđi lea sámi iešmearrideami váldán duođas ja nammadan láhkalávdegotti boazodoallolága rievdadeapmái.
Vi er også enig i rådets strategi i lovarbeidet ved at det ikke utnevnes nye medlemmer til reindriftsstyret, inntil man får en helhetlig revidering av reindriftsloven.
Mii doarjut maid ráđi strategiija láhkabarggus go ii nammat ođđa lahtuid boazodoallostivrii ovdal go oažžut ollislaš reviderema boazodoallolágas.
Nå har vi en parallell situasjon med Finnmarksloven.
Dál mis lea parallealla dilli Finnmárkolágain.
Her ble det under forhandlingene med staten, oppnådd et kompromiss ved at rettighetene til fiske i fjord-, kyst- og havområder ble tatt ut av Finnmarksloven.
Soabadallamiid oktavuođas stáhtain bođii dákkár kompromissa ahte vuoigatvuođat guolásteapmái vuotna-, riddo- ja áhpeguovlluin váldojuvvui eret Finnmárkolágas.
Dette ble utredet separat av Kystfiskeutvalget, ref. NOU 2008: 5 «Retten til fiske i havet utenfor Finnmark».
Dan čielggadii Riddoguolástanlávdegoddi maŋŋá, vrd. NAČ 2008:5 Vuoigatvuohta bivdit ábis olggobealde Finnmárkku.
Utvalget la fram en rekke gode forslag som ville sikre rettigheter og bosetning i fjord- og kyststrøk.
Lávdegoddi buvttii máŋga buori evttohusa mat livčče sihkkarastán vuoigatvuođaid ja ássama vuotna- ja riddoguovlluin.
SáB/SfP beklager sterkt at kystfiskeutvalgets rapport ble avvist og begravd i departementets arkiver.
SáB šálloša sakka go Guolástanlávdegotti raporta hilgojuvvui ja hávdáduvvui departemeantta arkiivvaide.
SáB/SfP mener at forutsetningene for Finnmarksloven og det kompromiss som Sametinget gjorde med norske myndigheter, er brutt ved at rettighetene for fiske ikke er sikret etter forutsetningene.
SáB oaivvilda ahte eavttut Finnmárkoláhkii ja dat kompromissa maid Sámediggi dagai Norgga eiseválddiiguin leat rihkkojuvvon go guolástanvuoigatvuođat eai leat sihkkarastojuvvon nugo lei eaktu.
Videre har staten gjennom sitt rettssystem unnlatt å anerkjenne bygdelags rettigheter.
Dasto lea stáhta iežas riektevuogádagain garván giliservviid vuoigatvuođaid dohkkeheami.
FeFo har i disse sakene prosedert på at de er statens rettsetterfølger, noe som er blitt en styrket realitet gjennom disse dommene.
FeFo lea dáin áššiin prosederen dan ala ahte sii leat stáhta riektemaŋisboahtti, ja dat lea dáid duomuiguin nannoseabbo duođaštuvvon.
Slik fungerer FeFo i praksis som en forlengelse av det tidligere Statskog.
Nu doaibmá FeFo duohtavuođas ovddeš Statsskog joatkkan.
Vi mener dette er et klart brudd på forutsetningene for Finnmarksloven.
Mii oaivvildit ahte dat čielgasit rihkku Finnmárkolága eavttuid.
På bakgrunn av dette vil vi vite om Sametingsrådet som en konsekvens av dette vil: 1) Trekke ut Sametingets medlemmer i FeFo-styret, slik Finnmarksloven gir adgang til, og slik rådet har gjort i forhold til Reindriftsstyret?
Danne mii háliidit diehtit áigugo Sámediggeráđđi dáid sivaid geažil: 1. Geassit Sámedikki miellahtuid FeFo stivrras, nugo Finnmárkoláhka diktá, ja nugo ráđđi lea dahkan Boazodoallostivrra ektui?
2) Kreve en helhetlig revidering av Finnmarksloven for å sikre at forutsetningene for lovens formål blir sikret slik at samer og den øvrige befolkning i Finnmark blir sikret sine rettigheter?
2. Gáibidit ollislaš reviderema Finnmárkolágas sihkkarastin dihte ahte lága ulbmila eavttut sihkkarastojuvvojit nu ahte sápmelaččaid ja muđui Finnmárkku álbmoga vuoigatvuođat sihkkarastojuvvojit?
3) Kreve at Utmarkskommisjonens arbeid innstilles inntil videre i påvente av en revidering av Finnmarksloven?
3. Gáibidit ahte Meahccekommišuvnna bargu bissehuvvo dassážiigo Finnmárkoláhka reviderejuvvo?
Saken påbegynt 04.12.18 kl. 15.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 04.12.18 dii. 15.30.
Plenumledelsens innstilling:
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus:
· Spørsmål 2 og 4 fremmes ikke i plenum og Sametingsrådet svarer ikke på de
· Gažaldagat 2 ja 4 eai ovddiduvvo dievasčoahkkimii ja Sámediggeráđđi ii vástit gažaldagaide
SP - vedtak: Spørsmål 2 og 4 fremmes ikke og Sametingsrådet svarer ikke på spørsmålene.
DC - Mearrádus: Gažaldagat 2 ja 4 eai ovddiduvvo dievasčoahkkimii ja Sámediggeráđđi ii vástit gažaldagaide
Saken avsluttet 04.12.2018 kl. 15.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 04.12.18 dii. 15.55
Ášši/Sak 058/18
Ášši 058/18
Sametingsrådets redegjørelse om samiske medier
Sámedikkeráđi čilgehus sámi mediaid birra
Arkivsaknr. 18/3298
Áššenr. 18/3298 Mildosat
Sametingsrådet har drøftet redegjørelse om samiske medier.
Sámedikkeráđđi lea digáštallan čilgehusa sámi mediaid birra.
Redegjørelsen er vedlagt protokollen
Čilgehus čuovvu beavdegirjji mielddusin.
Sametingsrådets redegjørelse om samiske medier
Sámediggeráđi čilgehus sámi mediaid birra
Innledning
ÁLGGAHUS
Generelt om medier
Oppalaččat media birra
Mediene er viktige arenaer for den offentlige samtale, de bidrar til å sette dagsorden og er med på å forme vår oppfatning av samfunnet.
Mediat leat dehálaš arenat almmolaš sagastallamii, ja dat leat mielde váikkuheame makkár áššiid birra ságastallojuvvo beaivválaččat ja dat maid hábme min servodatipmárdusa.
De er også viktige for språkrøkt og språkutvikling.
Dat lea maid dehálaččat gielladikšumii ja giellaovdáneapmái.
Mediene er viktige bindeledd mellom individ og samfunn, og har en sentral samfunnsrolle i demokratiet.
Media lea dehálaš gaskaoapmi gaskal oktagas olbmo ja servodaga, ja das lea guovddáš servodatrolla demokratiijas.
Mediemangfold er en forutsetning for ytringsfrihet og et velfungerende demokrati.
Media máŋggabealatvuohta lea eaktu almmuhanfriddjavuhtii ja bures doaibmi demokratiijii.
Det skjer store og raske endringer innen mediebransjen som påvirker vår mediehverdag, og en stadig større del av befolkningen konsumerer nyheter og aktualiteter på digitale plattformer.
Dat dáhpáhuvvet stuora ja jođánis rievdadusat mediasuorggis mat váikkuhit min mediaárgabeaivái ja dávjá stuora oassi álbmogis viežžá ja gávdná ođđasit ja dieđuid digitála lávddiin.
Det er ikke lenger bare profesjonelle journalister eller redaksjoner som lager mediestoff og som bestemmer hvem som får delta i den offentlige debatten.
Dal eai leat dušše profeššunealla journalisttat dehe doaimmahusat/redakšuvnnat geat dahket mediaođđasiid ja geat mearridit gii galgá beassat oasálastit almmolaš digaštallamiin.
Internett og fremveksten av sosiale medier gir vanlige mennesker anledning til å selv produsere og publisere innhold, som det også er et stort omfang av.
Interneahtta ja sosiála mediaovdáneapmi addá dábálaš olbmuide alcceseaset vejolašvuođa buvttadit ja almmuhit sisdoalu, ja dát lea hui ollu viidánan.
Mediebrukeren er med dette også blitt mer bevisst på hva slags medieinnhold de vil motta, når og fra hvilke avsendere.
Mediageavaheaddji lea maiddái dan dihte šaddan eanet dihtomielalaš makkár mediasisdoalu váldá vuostá, goas ja geas.
Utviklingen av sosiale medier har åpnet opp å spre feilinformasjon og propaganda, såkalt Fake News.
Sosiála mediaid ovdáneapmi lea dahkan vejolažžan leavvudit boastu dieđuid ja propaganda, nu gohčoduvvon Fake News.
Trenden kan undergrave troverdighetene til tradisjonelle medier, og påkaller kildekritikk hos mediebrukerne.
Dát dáhpi sáhttá mielddisbuktit ahte luohtehahttivuohta árbevirolaš mediai jávká, ja gáibida ahte mediageavaheaddji dárkkista gálduid.
Mediehverdagen i dag består av en miks av tradisjonelle og nye medier.
Otnáš mediaárgabeaivái gullet sihke árbevirolaš ja ođđa mediait.
Samiske medier
Sámi mediat
Samiske medier spiller en viktig rolle når det gjelder bevaring og utvikling av samisk språk og kultur.
Sámi mediat leat mávssolaččat sámegiela ja kultuvrra vurkkodeamis ja ovdánahttimis.
Samiske medier har også en svært sentral rolle i å bygge et samisk fellesskap, og kan fungere samlende for det samiske samfunnet.
Sámi mediain lea maiddai mávssolaš ja guovddáš rolla hukset sámi oktavuođaid, ja sáhttá maiddái čohkket sámi servodaga.
Hovedoppgaven for samiske medier er å belyse viktige saker for det samiske samfunnet, være en arena for nyheter, informasjon og meningsutveksling, produsere og formidle underholdning, samt å være en arena for utvikling av språk, identitet og kultur, på samiske språk og på norsk.
Sámi mediaid váldobargu lea čalmmustahttit sámi servodahkii dehálaš áššiid, leat arena ođđasiidda, dieđuide ja oaivillonohallamii, buvttadit ja gaskkustit guoimmuheami, ja maiddái leat arena ovdánahttit giela, identitehta ja kultuvrra, sámegillii ja dárogillii.
Samisk samfunnsutvikling er samtidig avhengig av at majoritetssamfunnet har kunnskap og innsikt i samisk språk, kultur, næringer og samfunnsliv.
Sámi servvodatovdáneapmi lea maiddai dan duohken ahte eanetloguservodagas lea máhttu ja ipmárdus sámi giela, kultuvrra, ealáhusaid ja servodateallima birra.
Samiske medier har derfor også mulighet til å synliggjøre samisk kultur og samfunn, samt formidle nyheter og reportasjer fra en samisk virkelighet og fra et samisk perspektiv, til majoritetssamfunnet.
Sámi median lea danne maiddai vejolašvuohta čalmmustahttit sámi kultuvrra ja servodaga, ja maiddái gaskkustit ođđasiid ja reportášaid sámi duohtavuođas ja sámi perspektiivvas, eanetloguservodahkii.
Det er viktige bidrag til økt kunnskap om det samiske til den norske befolkningen, som kan være med på å motvirke stigmatisering og hatske ytringer, samt å fremme gjensidig respekt og forståelse i samfunnet.
Dat leat mávssolaš dieđut maiguin lasiha máhtu sámiid birra dáčča álbmogii, ja mat sáhttet easttadit olggušteami ja cielaheami, ja maiddái ovddidit goappašiid beliide árvvu ja servodat ipmárdusa.
En annen dimensjon er at de samiske mediene også er en del av et større norsk mediemangfold, i tillegg til at de inngår i både en allsamisk mediehverdag og som del av en internasjonal urfolksmediekontekst.
Nubbi mearkkašupmi dás lea ahte sámi mediat maid leat oassin dáčča stuorát mediahivvodagas, ja dasa lassin gullet sii buot-sámi mediaárgabeaivái ja sii leat maid oassin riikkaidgaskasaš eamiálbmot mediakonteavsttas.
Et godt samisk mediemangfold bør derfor blant annet innebære en språklig, geografisk og sjangermessig bredde, samtidig som det legges til rette for at ulike meninger og stemmer i det samiske samfunnet kommer til orde i et offentlig ordskifte.
Buorre sámi mediamáŋggabealatvuohta berre danne fátmmastit gielalaš, geográfalaš ja šáŋŋerlaš viidodaga, seammás go addo vejolašvuohta iešguđetlágan oaiviliidda ja jienaide sámi servodagas boahtit ovdán almmolaš digaštallamis.
Sametingsrådets initiativ
Sámediggeráđi vuolggaheapmi
Sametingsrådet understreker i sin tiltredelseserklæring for perioden 2017-2021, Muohtačalmmit, viktigheten av at mediene gjenspeiler mangfoldet i den samiske kulturen og de ulike samiske språkene.
Sámediggeráđđi deattuha iežas álggahanjulggaštusas 2017-2021 áigodahkii, Muohtačalmmit, mediaid mávssolašvuođa govvidit máŋggabealatvuođa sámi kultuvrras ja maid daid iešguđetlágán sámegielain.
1. Sametingsrådet ønsker å igangsette arbeidet med å utforme en helhetlig samisk mediepolitikk.
Sámediggeráđi háliida álggahit barggu hábmet ollislaš sáme mediapolitihka.
Temaet har ikke vært gjenstand for en helhetlig drøfting i Sametinget i nyere tid.
Sámedikkis ii leat leamaš obbalaš digaštallan dan fáttá birra daid maŋemuš áiggiid.
Sametingsrådet ser behov for at Sametinget diskuterer og vedtar politikk som gir signaler om viktige kjerneverdier i samisk media og hvilken rolle Sametinget skal ha i utviklingen av samiske medier.
Sámediggeráđđi oaidná dárbbu ahte Sámediggi digaštallá ja mearrida politihka mii muitala dehálaš guovddášárvvuid birra sámi medias ja makkár rolla Sámedikkis galgá leat sámi media ovdáneamis.
Det er viktig å sikre et mangfoldig medietilbud til den samiske befolkningen, som gir gode kår for samisk samfunnsdebatt og rom for samisk deltakelse i demokratiet.
Dat lea dehálaš sihkkarastit máŋggabealatvuođa mediafálaldagain sámi álbmogii, mii addá buriid eavttuid sámi servvodatdigaštallamii ja saji sámi oasálastimii demokratiijii.
Sametingsrådet ønsker å bedre tilgangen til ulike samiske medietilbud, især digitale løsninger for samiske barn og unge.
Sámediggeráđđi háliida láhčit buoret olahanmuttu iešguđetlágan sámi mediafálaldagaide, erenoamážit digitála čovdosiidda sámi mánáid ja nuoraid várás.
Sametingets rolle innen samiske medier
Sámedikki rolla sámi mediain
Sametinget skal respektere medienes uavhengige rolle og samfunnsoppdrag.
Sámediggi galgá dohkkehit media sorjákeahtes rolla ja servodatbarggu.
Sametinget skal holde en armlengdes avstand til medienes redaksjonelle vurderinger og ikke søke å påvirke eller legge føringer for journalistiske vurderinger gjennom sin politikk.
Sámediggi galgá doalahit eret media redakšuvnnalaš veardádusain ii ge viggat váikkuhit dehe bidjat láidestusaid journalisttalaš doaimmaide iežas politihka bokte.
Sametinget skal være en aktør som bidrar til å legge til rette for at medienes samfunnsoppdrag kan utføres på en tilfredsstillende måte.
Sámediggi galgá leat mielde láhčime vejolašvuođa mediaide čađahit iežaset servodatdoaimmaid dohkálaččat.
Sametinget har per idag, ingen direkte innflytelse over mediestøtten eller de sentrale føringene som gis til allmennkringkastingen eller mediestøtten som gis til samiske aviser.
Sámedikkis ii leat odne njulgestaga váikkuhus nationála mediadoarjagiidda dehe gáibádusaide mat addojuvvojit álbmotsáddehagaide dehe mediadoarjagii mii addo sámi aviissaide.
Sametinget gir jevnlig innspill til stortingsmeldinger på mediefeltet, NRK-plakaten og andre høringsdokumenter.
Sámediggi addá jámma cealkámušaid stuoradiggedieđáhusaide mediasurggiin. NRK – plakáhtii ja eará gulaskuddandokumeanttaide.
Sametinget har også arrangert medieseminar og deltatt på Mediemangfoldsutvalgets innspillsmøter.
Sámediggi lea maiddai lágidan mediaseminára ja oasálasttán Mediamáŋggabealatvuođalávdegotti gulaskuddančoahkkimiin.
2. Sametinget har en egen direkte tilskuddsordning for samiske medier i sitt budsjett, og har i 2018 satt av totalt 4,3 millioner kroner til et knippe samiske medier.
Sámedikkis ii leat álddis njuolggodoarjjaortnet sámi mediai iežas bušeahtas, ja lea 2018 várren obbalaččat 4,3 mii ruvnno muhtin sámi mediaide.
Sametinget bevilger også midler til prosjekter som kan tenkes å falle inn under mediekategorien, gjennom søkerbaserte tilskuddsordninger.
Sámediggi juolluda maiddai doarjagiid prošeavttaide mat orrot gullame mediasuorgái, ohcanvuđot doarjagiid vuolde.
Sametingets nåværende mål for tilskuddsordningen for samiske medier er å støtte opp under samiske medier som skaper samfunnsdebatt.
Sámediggi otnáš mihttomearri doarjjaortnegiiguin sámi mediaide lea doarjut sámi mediaid mat bohciidahttet servvodatdigaštallamiid.
Sametinget oppnevner i tillegg medlemmer til Samisk programråd som vurderer det samiske programtilbudet i NRK Sápmi.
Sámediggi nammada maiddái miellahtuid sámi prográmmaráđđái geat árvvoštallet NRK Sápmi sámi prográmmafálaldagaid.
Avgrensninger og sentrale definisjoner i redegjørelsen
Ráddjemat ja guovddáš definišuvnnat čielggadeamis
Begrepet samiske medier brukes i denne redegjørelsen om medier som formidler på samisk språk og/eller om medier som primært formidler samiske samfunnsforhold på enten norsk eller samisk, og/eller som har hele eller deler av det allmenne samiske publikummet som sin definerte målgruppe for sitt innhold.
Doaba sámi mediat geavahuvvo dán čielggadeamis mediaid birra mat gaskkustit sámegillii ja/dehe mediat mat vuosttažettiin gaskkustit sámi servodatdilálašvuođa birra juogo dárogillii dehe sámegillii, ja /dehe mas lea olles dehe oassi dábálaš sámi gehččiin/guldaleaddjin maid sii definerejit ulbmiljoavkun iežaset sisdollui.
Begrepet samiske medier brukes i denne redegjørelsen om redaksjonelt styrte medier, som driver fri og uavhengig journalistikk med et tydelig formulert samisk samfunnsoppdrag og som opererer etter de redaksjonelle, etiske prinsippene nedfelt i redaktørplakaten og Vær Varsomplakaten.
Doaba sámi mediat geavahuvvo dán čielggadeamis redakšuvnnalaččat stivrejuvvon mediaid birra, mat doaimmahit friddja ja bealátkeahtes journalistihka mas lea čielga formulerejuvvon sámi servodatbargu ja mat barget redakšuvnnalaš, ehtalaš prinsihpaid mielde ja mat leat redaktevrraplakáhta ja Leage Várrogas-plakáhta ektui.
I definisjonen av samisk journalistikk, kan det være hensiktsmessig å se til akademisk argumentasjon vedrørende teori om urfolksmetodologi- og forskning.
Sámi journalistihka definišuvnnas, sáhttá leat ávkkálaš geahččat akademalaš ákkastallama álgoálbmotmetodologiija- ja dutkan teoriija hárrái.
Der trekkes ofte urfolksperspektivet frem som viktig, både i valg, utforming og presentasjon av saker.
Doppe ovddiduvvo dávjá álgoálbmotperspektiivva dehálažžan, sihke válljemiid oktavuođas, áššiid hábmemis ja presentašuvnnas.
Definisjonsmakt og retten til å eie og fortelle sine egne historier, står også sentralt.
Definerenfápmu ja riekti oamastit ja muitalit iežaset historjjá lea maid hui guovddážis.
Redegjørelsen gir en oversikt over det samiske medietilbudet på norsk side av Sápmi, og peker på noen sentrale utfordringer og skissere opp mulige strategier.
čielggadeapmi addá oppalašgova sámi mediafálaldagas Norggabeale Sámis, ja čalmmustahttá muhtun guovddáš hástalusaid ja vejolaš strategiijaid.
Redegjørelsen er ikke uttømmede, og debatten i Sametingets plenum vil være retningsgivende for Sametingsrådets videre arbeid med konkretiseringen av en samisk mediapolitikk.
čielggadeapmi ii leat ollislaš, ja digaštallan Sámedikki dievasčoahkkimis boahtá lea láidesteaddjin Sámediggeráđđái go galgá konkretiseret sámi mediapolitihka joatkka barggus.
Det er planlagt en melding om samiske medier i løpet av 2019, hvor det vil være naturlig å utdype diskusjonen om samisk medietilbud i et nordisk, allsamisk perspektiv.
Čuovvovaččat 2019:s lea plánejuvvon dieđáhus sámi mediaid birra, gos lea lunddolaš čiekŋudit digaštallama sámi mediafálaldaga birra davviriikalaš, buot-sámi perspektiivvas.
Relevante rammevilkår og konvensjoner
Relevánta rámmaeavttut ja konvenšuvnnat
Prinsipper og rettigheter som omhandler samisk språkbruk og sikring av mediemangfold for samisk befolkning, er nedfelt i en rekke utredninger, styrings- og rettslige dokumenter, som for eksempel NOU 2016: 18 Hjertespråket / Váibmogiella,regjeringens handlingsplan for samiske språk 2009-2016, Grunnloven, lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven), folkerettslige grunndokumenter og andre konvensjoner.
Prinsihpat ja vuoigatvuođat mat fátmmastit sámi giellageavaheami ja mediavalljivuođa sámi álbmogii, lea čilgejuvvon moanat guorahallamiin, stivren- ja riektedokumeanttain, omd. NAČ 2016: 18 Váibmogiella, ráđđehusa sámegiela doaibmaplánas 2009-2016, Vuođđolágas, lágas Sámedikki ja eará sámi riektedilálašvuođaid birra (sámeláhka), álbmotrievttálaš vuođđodokumeanttain ja eará konvenšuvnnain.
Prosess
Proseassa
Sentrale aktører i mediebransjen ble invitert til å gi innspill til redegjørelsen, enten skriftlig eller ved deltakelse på innspillsmøtet.
Mii bovdiimet guovddáš aktevrraid mediamáilmmis buktit cealkámušaid čielggadeapmái, juogo čálalaččat dahje oassálastima bokte gulaskuddančoahkkimiidda.
Møteinvitasjonen ble også publisert på Sametingets nettside og henvendte seg dermed til et enda bredere publikum, slik at flere relevante aktører kunne melde sin interesse i arbeidet.
Čoahkkinbovdehus almmuhuvvui maiddái Sámedikki neahttasiiddus ja dan bokte galggaše vel eanet olbmot gullan čoahkkima birra, nu ahte áigeguovdilis aktevrrat sáhttet dieđihit iežaset beroštumi dán bargui.
Det ble arrangert to møter der presidenten og sametingsrådet med administrasjon deltok.
Guokte čoahkkima leat lágiduvvon mas presideanta ja sámediggeráđđi oktan hálddahusain ledje mielde.
Det første møtet ble holdt på Sametinget i Karasjok 8.10.18 og det andre møtet ble holdt i Kautokeino, 12.10.18, sistnevnte for aktører som av ulike årsaker ikke kunne delta på møtet i Karasjok.
Vuosttaš čoahkkin lei Sámedikkis Kárášjogas 8.10.18 ja nubbi Guovdageainnus, 12.10.18, dat maŋit čoahkkin dan sivas go olbmot iešguđet sivaid geažil eai sáhttán searvat Kárášjoga čoahkkimii.
Det kom mange gode innspill under møtene, som beskriver noen av utfordringene som samiske medier står overfor i dag, og innspillene utgjør en stor del av grunnlaget som denne redegjørelsen bygger på.
Mii oaččuimet ollu buriid cealkámušaid ja oaiviliid dáin čoahkkimiin, mat muitalit muhtun hástalusaid birra mat sámi median leat odne, ja dát cealkámušat dagahit stuora vuođu dán čielggadeapmái.
Aktørene uttrykket glede og forventninger om at Sametinget ønsker å styrke sin mediepolitikk, og mente at Sametinget på lik linje med Stortinget, bør ha en klar mediepolitikk om det helhetlige samiske medietilbudet og nasjonale mediestrategier og mål.
Oassálastit almmuhedje ilu ja vuordámušaid dasa ahte Sámediggi háliida nannet iežas mediapolitihka, ja oaivvildedje ahte Sámedikkis, seamma go Stuoradikkis, berre leat čielga mediapolitihkka sámi mediafálaldagaid, nationála mediastrategiijaid ja mihttomeriid birra obbalaččat.
Flere påpekte imidlertid at direkte eierskap eller indirekte forsøk på styring av redaksjonelle beslutninger fra et politisk organ som Sametinget gjennom eierskap eller styrerepresentasjon er uforenelig med en fri og uavhengig presse.
Máŋggas namuhedje ahte njuolggo eaiggátvuohta dahje mohkohalama bokte geahččalit stivret doaimmahuslaš mearrádusaid, politihkalaš orgánain nu go Sámedikkis, eaiggátvuođa dahje stivrralahttuvuođa bokte, ii leat heivvolaš friddja ja sorjjasmeahttun preassa ektui.
Dette er for øvrig i tråd med anbefalingene fra UiO-rapporten «Samiske medier: bruk, innhold og rammevilkår» fra 2000, som skriver at politisk inngripen i massemedienes redaksjonelle linje ikke er forsvarlig i et demokrati, og at samiske mediepolitiske tiltak i de fleste tilfeller bør avgrenses til stimulerings- og støttetiltak i tillegg til konkurranseregulerende tiltak.
Dát lea maid UiO-raportta 2000 jagi ávžžuhusa mielde «Samiske medier: bruk, innhold og rammevilkår (Sámi mediat: geavaheapmi, sisdoallu ja rámmaeavttut)”, politihkalaš seaguheapmi media doaimmahusbargguide ii leat dohkálaš demokratiijas. Doaimmat sámi mediapolitihkas berrejit bisohuvvot movttiidahttimin ja doarjjan, lassin gilvomearrideaddji doaibmabidjun.
Noen av hovedbudskapene som flere av aktørene trakk frem under innspillsmøtene var utfordringen med svakt kunnskapsgrunnlag og manglende statistikk, forskning og medieundersøkelser om den samiske mediebrukeren.
Muhtin váldodieđuin maid máŋga oasseváldi gesse ovdan gulaskuddančoahkkimiin, ledje hástalusat go lea váilevaš máhttovuođđu ja statistihkka, dutkan ja mediaguorahallamat sámi mediageavaheaddji birra.
Et annet sentralt tema var samisk språk og Sametingets innflytelse over nasjonale mediestøtteordninger.
Eará guovddáš fáddá lei sámi giella ja Sámedikki váikkuheapmi nationála mediadoarjjaortnegiidda.
Det har ikke kommet inn noen innspill fra aktører som ikke har deltatt på møtene.
Eai leat boahtán makkárge cealkámušat aktevrrain mat eai leat searvan čoahkimiidda.
Det har kommet inn skriftlige innspill fra NRK Sápmi, det sørsamiske kirkebladet Daerpies Dierie og forlaget Iđut, som ligger vedlagt redegjørelsen.
Mii leat ožžon čálalaš cealkámušaid NRK Sámis, lullisámi girkobláđis Daerpies Dierie ja Iđut lágádusas, mat leat mielddusin dán čielggadeapmái.
Status og oversikt over det samiske medietilbudet
Stáhtus ja sámi mediafálaldaga govva