pere/sami_parallel huggingface dataset:
I forbindelse med forhandlingene om Reindriftsavtalen 2012/2013, ble avtalepartene enige om å gjennomføre et forprosjekt for å få utredet mulighetene for et nasjonalt klassifiseringssystem for rein i Norge.
Boazodoallošiehtadusa 2012/2013 šiehtadallamiid oktavuođas sohpe šiehtadallanbealit čađahit ovdaprošeavtta mii galgá guorahallat vejolašvuođaid ásahit bohccobirgui našunála klassifiserenvuogádaga Norggas.
Animalia fikk oppdraget.
Animalia galggai dán barggu doaimmahit.
Animalia, som presenterte sin rapport for avtalepartene under forskriftsmøtet i Tromsø juni 2012, anbefaler at det inneføres et nasjonalt klassifiseringssystem for rein i Norge.
Animalia, mii raporttastis ovddidii šiehtadallanbeliide njuolggadusčoahkkimis Romssas geassemánus 2012, rávvii ásahit bohccobirgui našunála klassifiserenvuogádaga Norggas.
Det skal nedsettes en arbeidsgruppe med representanter fra NRL, Reindriftsforvaltningen, PRL og Animalia som får i oppgave å utarbeide et forslag for et nasjonalt klassifiseringssystem på reinsdyrkjøtt.
Dál galgá ásahuvvot bargojoavku mas leat mielde NBR, Boazodoallohálddahusa, PRL ja Animalia ovddasteaddjit, mii oažžu bargun ráhkadit árvalusa našunála klassifiserenvuogádahkii bohccobierggu várás.
Arbeidsgruppen ledes av NRL.
NBR jođiha bargojoavkku.
Sett ut fra formålet og slakteristrukturen på reindriftsområdet, ser avtalepartene det som viktig at det tas sikte på at systemet blir så enkelt og funksjonelt som mulig med begrensede driftskostnader.
Boazodoallosuorggi ulbmila ja njuovahatstruktuvrra vuođul, oidnet šiehtadallanbealit deháleamosin ahte vuogádat galgá šaddat nu álki ja doaibmin go vejolaš, unnimus lági doaibmagoluiguin.
Konkret skal det tas utgangspunkt i dagens Europ system.
Konkrehtat galgá bargojoavku bidjat vuođđun dálá Europvuogádaga.
Videre bør det etableres felles rutiner for veiing av slakt, standardisering av varmvektstrekk, regler for pussing/trimming og merking av slakt.
Galget árvvoštallot oktasaš rutiinnat njuvvon gorudiid vihkkemiidda, lieggabiergogessosa standárddat, buhtistannjuolggadusat ja gorudiid merkemat.
I tillegg skal forslaget omfatte forslag til administrering av ordningen, herunder opplæring og kontroll, samt finansiering av ordningen.
Dasa lassin galgá árvalus siskkildit árvalusa ortnega hálddašeapmái, dás maiddái oahpahusa ja dárkkisteami, ja ortnega ruhtadeami.
Innføring av en sertifiseringsordning for klassifisører på reinsdyrkjøtt skal også vurderes.
Sertifiserenortnega ásahit bohccobierggu klassifiseremii galgá maiddái árvvoštallojuvvot.
Det tas sikte på å få et nasjonalt system etablert før slaktesesongen 2013/2014.
Áigumuš lea ahte našunála vuogádat lea ásahuvvon njuovvanáigodahkii 2013/2014.
Det settes av 2,0 mill. kroner til utarbeidelse og implementering av et nasjonalt klassifiseringssystem på Reinsdyrkjøtt.
Várrejuvvo 2,0 miljovnna kruvnnu Bohccobierggu našunála klassifiserenvuogádaga ásaheapmái ja atnui váldimii.
5.2 Etablering av et rapporteringssystem som sikrer løpende rapportering fra slakteri- og videreforedlingsbedrifter
5.2 Raporterenvuogádaga ásaheapmi mii sihkkarastá dađistaga raporterema njuovahat- ja reidenfitnodagain
Dagens rapportering fra slakteriene og videreforedlingsbedriftene er ikke tilfredsstillende.
Njuovahagaid ja reidenfitnodagaid dálá raporteren ii leat dohkálaš.
Riktig rapportering er avgjørende grunnlag for Markedsutvalgets arbeid.
Rivttes raporteren lea mearrideaddji vuođđun Márkanlávdegotti bargui.
Videre gir manglende rapportering utfordringer i forhold til behandling av søknader om tilskudd og utarbeidelse av både totalregnskapet og ressursregnskapet.
Lassin addá váilevaš raporteren hástalusaid go guoská doarjjaohcamiid meannudeapmái ja ollislaš rehketdoalu ráhkadeapmái ja resursarehketdollui.
Utfordringene i dag er særlig knyttet til manglende eieridentifisering av dyrene innen tidsfrist for rapportering, kvalitetssikring av prisopplysninger og manglende løpende rapportering.
Eanemus váttisvuođat leat čadnon dasa go eaiggátvuohta gorudiidda ii leat čielggas ovdal raporterema áigemeari, haddedieđuid kvalitehtasihkkarastimii ja váilevaš dađistaga raporteren.
I tillegg vil et nasjonalt klassifiseringssystem på reinsdyrkjøtt stille nye krav til rapportering.
Dasa lassin bidjá našunála klassifiserenvuogádat bohccobierggu várás ođđa gáibádusaid raporterema ektui.
Avtalepartene vurderer det som sentralt at et nytt system inkluderer registrering av slakt med tilhørende opplysninger lik det som per i dag framkommer i slaktejournalene, registrering av lagerbeholdning og automatisk oppdatering ved endring i lagerbeholdningen.
Šiehtadallanbealit árvvoštallet hui áigeguovdilin ahte ođđa vuogádahkii registrerejuvvojit njuovvangorudat seammá dieđuiguin go mat dál juo leat njuovvanjournálain, ahte biergohivvodat registrerejuvvo ja automáhtalaččat ođasmahttojuvvo go biergohivvodat rievdaduvvo.
Ut fra dette systemet kan slakteriene generere avregningsbilag.
Dán vuogádaga bokte sáhttet njuovahagat ráhkadit biergorehkegiid.
På den måten sikrer man at prisene er de samme i rapporter og i reineiernes bilag.
Dáinna vugiin sihkkarastá ahte hattit raporttain ja boazodolliid biergorehkegiin leat ovtta láhkai.
Man sikrer seg fortløpende oppdatering av slakterislakt og lagerbeholdning.
Sihkkarastojuvvo maid ahte dieđut njuovahagaid njuovvamiin ja biergohivvodat álelassii leat ođasmahttojuvvon.
Både Statens reindriftsforvaltning og Statens landbruksforvaltning (SLF) kan hente ut sine tall herfra.
Sihke Stáhta boazodoallohálddahus ja Stáhta eanadoallohálddahus (SLF) sáhttá viežžat dieđuid dán vuogádagas.
For at dette skal fungere, er man imidlertid fortsatt avhengige av at dyrene eierfestes før slakteriprosessen igangsettes.
Jos dát galggaš doaibmat, de lea almmatge dárbu ahte gorudiidda mearriduvvo eaiggát ovdalgo njuovvanproseassa álggahuvvo.
Ingen andre enn slakteriet selv har tilgang til egne detaljerte opplysninger, men statlige instanser må kunne hente ut informasjon til statistisk bruk.
Ii oktage eará go njuovahat sáhttá viežžat bienalaš dieđuid, muhto stáhtalaš ásahusat fertejit sáhttit viežžat dieđuid statistihkalaš barggu oktavuođas.
Slakteriene registrerer slakt og tilgang/avgang til lager, mens videreforedlingsbedrifter registrerer lagerbeholdning.
Njuovahagat registrerejit gorudiid ja mii lea sisaboahtán/olggosmannan vuorkkás, ja reidenfitnodagat registrerejit biergohivvodaga.
Statens reindriftsforvaltning har allerede initiert samarbeid med skatteetaten med sikte på felles og enhetlig rapportering.
Stáhta boazodoallohálddahus lea juo álmmuhan ahte sii háliidit ovttasbarggu vearroetáhtain oaččuhit áigái oktilaš ja ollislaš raporteremiid.
Framover vil det være viktig at man gjennom samarbeid kan harmonisere forskrift og regelverk på en slik måte at slaktejournaler innrapporteres raskere og bedre.
Ovddasguvlui šaddá dehálažžan ahte ovttasbarggu bokte heivehit njuolggadusaid ja lágaid dáinna lágiin ahte njuovvanjournálat raporterejuvvojit johtileappot ja njuovžileappot.
Dette vil gjelde både slaktetall og lagerbeholdning.
Dát guoská sihke njuovvanbohccolohkui ja biergohivvodahkii.
I dag rapporteres lagerbeholdning via SLF`s portal, og Statens reindriftsforvaltning innhenter opplysningene via SLF.
Dál raporterejuvvo biergohivvodat SLF:a portála bokte, ja Stáhta boazodoallohálddahus viežžá dieđuid SLF:a bokte.
Det tas sikte på at en fremtidig løsning vil være en felles rapporteringsportal med SLF og skatteetaten både for slakt og lagring.
Boahtteáiggi čoavddus livččii ásahit oktasaš raporterenportála mas leat mielde SLF:a ja vearroetáhta, sihke njuovvanbohccuid ja biergohivvodaga várás.
Det nedsettes en arbeidsgruppe bestående av Statens reindriftsforvaltning, NRL, SLF og PRL for å utarbeide et nytt web-basert rapporteringssystem.
Bargojoavku galgá ásahuvvot mas leat mielde Stáhta boazodoallohálddahus, NBR, SLF ja PRL dan várás ahte ráhkadit ođđa Web-vuđot raporterenvuogádaga.
Statens reindriftsforvaltning leder arbeidsgruppen.
Stáhta boazodoallohálddahus galgá jođihit bargojoavkku.
Det er viktig å få et nytt operativt rapporteringssystem på plass før slaktesesongen 2013/2014.
Dat lea dehálaš oažžut ođđa doaibmi raporterenvuogádaga sadjái 2013/2014 njuovvanáigodahkii.
Det settes av 2,0 mill kroner til utarbeidelse og implementering av et nytt rapporteringssystem.
Várrejuvvo 2,0 miljovnna kruvnnu ođđa raporterenvuogádaga ráhkadeapmái ja atnui váldimii.
5.3 Styrking av Markedsutvalget for reinsdyrkjøtt sine planlagte kampanjer høsten 2013
5.3 Nannet Bohccobierggu márkanlávdegotti plánejuvvon áŋggirdemiid čakčat 2013
Markedsutvalget har i sitt innspill til avtaleforhandlingene spillt inn behov for å styrke høstens kampanjer.
Márkanlávdegoddi lea šiehtadallamiid oktavuođas cealkán ahte sis lea dárbu eanet nannet čakčaáŋggirdemiid.
Behovet har sin bakgrunn i at utvalget legger til grunn en økning av slakteuttaket høsten 2013 grunnet prosessen med en tilpassing av reintallet, samt at bransjen har meldt tilbake at de ønsker noe større trykk på kampanjene ved starten av slaktesesongen (tidlig-høstkampanje).
Vuođđun lávdegotti cealkámuššii lea ahte njuovvamat bohtet lassánit čakčat 2013 boazologuheiveheami oktavuođas, ja suorgi lea almmuhan ahte sii háliidit eanet áŋggirdemiid dalle go njuovadanáigi álggahuvvo (árračavčča áŋggirdeamit).
Avtalepartene støtter markedsutvalgets vurderinger.
Šiehtadallanbealit dorjot márkanlávdegotti árvvoštallamiid.
Det settes av 500.000 kroner for å styrke kampanjene høsten 2013.
Áŋggirdemiid nannendoaimmaide várrejuvvo 500.000 kruvnnu čakčat 2013.
5.4 Infrastrukturtiltak som legger til rette for økt slakting av rein
5.4 Infrastruktuvrra doaimmat mat láhčet dili dasa ahte eanet bohccot njuvvojit
Med bakgrunn i behovet for å øke slakteuttaket av rein, er det i flere distrikt behov for en oppgradering av infrastrukturen knyttet til uttak av slaktedyr.
Dan vuođul ahte dál šaddá dárbu eanet bohccuid njuovvat, de lea máŋgga orohagas dárbu ođasmahttit infrastruktuvrra njuovvamiid oktavuođas.
De lokale områdekontorene skal i samarbeid med NRLs lokallag gjennomføre en prosess for en kartlegging av investeringsbehov knyttet til infrastruktur i det enkelte området.
Báikkálaš guovllukantuvrrat galget ovttas NBR:a báikkálaš servviiguin čađahit proseassa ja čohkket dieđuid makkár dárbbut juohke guovllus leat infrastruktuvrra ektui.
Videre skal det gjennomføres en prioritering i forhold til det behovet som foreligger.
Dasto galget dieđut vuoruhuvvot dárbbuid ektui.
Kartleggingen skal resultere i en rapport som sendes Statens reindriftsforvaltningen i Alta.
Dieđuid čohkkendoaimmas ráhkaduvvo raporta mii sáddejuvvo Stáhta boazodoallohálddahussii Álttás.
Med bakgrunn i oversendte rapporter, foretar RUF-styret en prioritering av hvilke områder og distrikt som skal prioriteres.
Sáddejuvvon raporttaid vuođul čađaha BOF-stivra vuoruhemiid das guđe guovllut ja orohagat galget vuoruhuvvot.
Denne prioriteringen, sammen med strategisk plan fra våren 2012, skal legges til grunn ved behandling av søknadene fra distriktene.
Dát vuoruheamit, oktan jagi 2012 giđa strategalaš plánain galget biddjot vuođđun go orohagaid ohcamušat meannuduvvojit.
Avtalepartene legger til grunn at RUF-styret har de nødvendige rapporter innen 1. mai slik at man kan få behandlet søknader om tilskudd til infrastrukturtiltak allerede våren 2013.
Šiehtadallanbealit bidjet vuođđun ahte BOF-stivra lea ožžon dieid dárbbašlaš raporttaid ovdal miessemánu 1.beaivve vai lea vejolaš meannudit doarjjaohcamušaid infrastruktuvrra doaibmabijuide juo giđđat 2013.
Det settes av 7,5 mill. kroner utover RUF’s ordinære ramme til infrastrukturtiltak i reindriften.
Várrejuvvo 7,5 miljovnna kruvnnu boazodoalu infrastruktuvrra doaibmabijuide BOF dábálaš juolludanrámma olggobealde.
6 Nærmere om Reindriftsavtalen 2013/2014
Čilgehus Boazodoallošiehtadusa 2013/2014 birra
6.1 Økonomisk ramme og periode
6.1 Ekonomalaš rámma ja áigodat
Det foreslås at bevilgningen for Reindriftsavtalen 2013/2014 settes til 109,5 mill kroner.
Boazodoallošiehtadussii 2013/2014 lea dál árvaluvvon 109,5 miljovnna sturrosaš juolludus.
Avtalen vil tre i kraft 1. juli 2013 og gjelde til 30. juni 2014.
Šiehtadusa doaibmanáigi lea suoidnemánu 1.b.2013 rájes gitta geassemánu 30.b.2014 rádjai.
Reindriftsavtalens økonomiske ramme og fordeling gjelder budsjettåret 2014.
Boazodoallošiehtadusa ekonomalaš rámma ja juolludusat gustojit bušeahttajahkái 2014.
Bevilgningene innarbeides i statsbudsjettet på ordinær måte gjennom Prop. 1 S (2013-2014) for Landbruks- og matdepartementet.
Ruhtajuolludeamit váldojit fárrui stáhtabušehttii dábálaš lági mielde Prop. 1 S (2013-2014) bokte Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta (EBD) várás.
Foreliggende proposisjon om reindriftsavtalen fremmes som tidligere for behandling i vårsesjonen.
Stuoradiggeproposišuvdna boazodoallošiehtadusa birra ovddiduvvo nugo ovdalge giđđasešuvnna meannudeapmái.
6.2 Priser
6.2 Hattit
Fram til og med Reindriftsavtalen 2001/2002 definerte man en målpris for reinkjøtt.
Vel Boazodoallošiehtadusa 2001/2002 rádjai mearriduvvui bohccobirgui mihttohaddi.
Målprisen var ikke en maksimalpris, men en pris som avtalepartene mente var mulig å oppnå i markedet under de aktuelle markedsforhold.
Mihttohaddi ii lean bajimushaddi, muhto haddi maid šiehtadallanbealit oaivvildedje leai vejolaš juksat dan áiggi gustojeaddji márkandilis.
Importvernet for reinkjøtt var koblet til reindriftsavtalens målprissystem ved at målprisen var styrende for utløsning av administrativ tollnedsettelse, og størrelsen på tollsatsene ved slik nedsettelse.
Bohccobierggu sisafievrredansuddjen leai čadnon boazodoallošiehtadusa mihttohaddái nu láhkai ahte mihttohaddi stivrii tuollogoluid hálddašeami ja sturrodaga vuolideamis.
Under forhandlingene om Reindriftsavtalen 2002/2003 ble imidlertid avtalepartene enige om å oppheve målprisen for reinkjøtt fra og med dette avtaleåret.
Šiehtadallanbealit sohpe Boazodoallošiehtadusa 2002/2003 meannudettiin ahte heaittihit mihttohatti bohccobirgui dan šiehtadusjagi rájes.
Dette innebærer fri prisdannelse for reinkjøtt innenfor den beskyttelse importvernet gir.
Dát mielddisbuktá bohccobirgui friija haddebidjama siskkobealde dan maid sisafievrredansuddjen addá.
Denne ordningen videreføres for Reindriftsavtalen 2013/2014.
Dát ortnet jotkojuvvo Boazodoallošiehtadusas 2013/2014.
Det vises til nærmere omtale av importordninger under punkt 5.7.
Sisafievrridanortnegat leat lagabui čilgejuvvon čuoggás 6.7.
6.3 Utviklings- og investeringstiltak
6.3 Ovddidan- ja investerendoaibmabijut
6.3.1 Økonomisk ramme
6.3.1 Ekonomalaš rámma
For 2014 foreslås en reduksjon av bevilgningen til RUF fra 34,1 mill. kroner til 33,1 mill. kroner.
Jahkái 2014 árvaluvvo unnidit ruhtajuolludeami BOF:i 34,1 miljovnna kruvnnus 33,1 miljovnna kruvdnui.
Ut fra fondets økonomiske situasjon, foreslås tildelingsrammen for 2014 satt lik bevilgningsrammen.
Foandda ekonomalaš dili geažil árvaluvvo ahte juogadanrámma jahkái 2014 galgá seamma stuoris go juolludusrámma.
Avtalepartene legger til grunn at RUF-styret skal utøve sin myndighet med utgangspunkt i tildelingsrammen, og at styret selv legger opp til en plan for disponering av ikke-øremerkede midler som kan understøtte målsettingene for reindriftspolitikken.
Šiehtadusbealit bidjet vuođđun ahte BOFstivra galgá válddis geavahit juogadanrámma ektui, ja stivra galgá ieš mearridit plána movt geavahit daid ruđaid mat eai leat várrejuvvon čuovvut boazodoallopolitihka ulbmiliid.
Så fremt annet ikke er bestemt av avtalepartene, skal frigjøring av tidligere gitte bevilgninger over fondet inngå som en styrking av fondets egenkapital.
Nu guhká go šiehtadallanbealit eai leat eará mearridan, de galget foandda geavatkeahtes ruđat mannat foanda ieškapitála nannemii.
6.3.2 Kvinnerettede tiltak
6.3.2 Nissonolbmuide guoski doaibmabijut
Avsetningen på 1,0 mill. kroner til kvinnerettede tiltak opprettholdes.
Juolluduvvo 1,0 miljovnna kruvnnu nissonolbmuide guoski doaibmabijuide.
Arbeidet med likestilling i reindriften krever innsats fra flere aktører.
Dásseárvvu nannet boazodoalus gáibida stuorit searvama ja beroštumi.
Dette gjelder både fra det offentlige ved utforming av virkemidler, fra næringen selv og fra næringsorganisasjonen.
Dát guoská hábmedettiin almmolaš ruhtagaskaomiid, ealáhussii alcces ja ealáhusorganisašuvdnii.
Gjennom flere år har forhandlingspartene satt temaet likestilling på dagsorden.
Máŋggaid jagiid leat šiehtadusbealit dásseárvvu bidjan áššebeavdái.
Det har i den forbindelse blitt etablert ulike ordninger, for eksempel gjennom høyere tilskudd til siidaandeler der en kvinne står som eneste leder, tilskudd ved avløsning ved svangerskap/fødsel, ektefelle-/samboertillegg, innretningen av fagbrevordningen.
Dan oktavuođas leat ásahuvvon iešguđetlágan ortnegat, ovdamearkka dihtii loktet doarjagiid siidaosiide maid nissonolmmoš okto jođiha, bargoveahkkái áhpehisvuođa/riegádahttima oktavuođas, náittosguoibme-/ássanguoibmelasáhussii ja fágareiveortnegii.
I tillegg er det hvert år satt av midler til kvinnerettede tiltak over reindriftsavtalen som forvaltes av Reindriftsforvaltningen.
Dasa lassin leat boazodoallošiehtadusa bokte juohke jagi vuoruhuvvon ruđat nissonolbmuide guoski doaibmabijuide maid Boazodoallohálddahus hálddaša.
NRL har under utarbeidelse en strategi for likestilling i reindriften.
NBR lea ráhkadeame strategiija dásseárvui boazodoalus.
Avtalepartene er enige om at strategien gjøres til gjenstand for grundig behandling i forbindelse med forhandlingene om Reindriftsavtalen 2014/2015.
Šiehtadallanbealit leat ovttaoaivilis ahte strategiija galgá vuđolaš meannudeami oažžut Boazodoallošiehtadusa 2014/2015 šiehtadallamiid oktavuođas.
Med bakgrunn i NRLs strategiske arbeid, er avtalepartene enig om at det ikke gjennomføres større endringer når det gjelder de kvinnerettede tiltakene for Reindriftsavtalen 2013/2014.
NBR strategalaš barggu vuođul, leat šiehtadallanbealit ovttaoaivilis ahte eai čađahuvvo stuorát rievdadusat 2013/2014 boazodoallošiehtadusas nissonolbmuid guoski doaimmaid dáfus.
Reindriftsforvaltningen skal justere gjeldende retningslinjer for bruk av de kvinnerettede midlene for å sikre både økt bruk og en mer målrettet bruk av midlene.
Boazodoallohálddahus mudde doaibmi njuolggadusaid nissonolbmuid guoski doaimmaid ruđaid geavaheapmái vai sihkkarastá sihke eanet geavaheami ja eambbo mihttoguvllot geavaheami ruđain.
De justerte retningslinjene skal behandles av RUF-styret.
BOF-stivra galgá meannudit muddejuvvon njuolggadusaid.
6.3.3 Forskning og utvikling
6.3.3 Dutkan ja ovdánahttin
Avtalepartene er enige om at det ikke øremerkes midler til forskning og veiledning i 2013.
Šiehtadallanbealit leat soahpan ahte eai várrejuvvo sierra ruđat dutkamii ja bagadallamii 2013:s.
Det forutsettes at RUF-styret snarlig avklarer årets avsetting.
Eaktuduvvo ahte BOF-stivra farggamusat čielggada dán jagáš juolludeami.
Denne avsettingen skal inkludere 1,0 mill. kroner til finansiering av NRLs andel i prosjektet ”Reindriftens hverdag”.
Dán juolludeamis galgá leat mielde 1,0 miljovnna kruvnnu ruhtadit NBR oasi prošeavttas “Boazodoalu árgabeaivi”.
Prosjektet ”Reindriftens hverdag” har sin bakgrunn i at økt press på reinbeitearealer, store tap av tamrein til rovvilt, fordommer mot reindriftsnæringen og konflikter i tilknytning til reindriftens rettsgrunnlag har bidratt til negativ innvirkning på enkelte reindriftsutøveres psykiske helse.
Duogáš prošektii “Boazodoalu árgabeaivi” lea sisabahkkemat guohtuneatnamiidda, stuora massimat boraspiriid geažil, ovdagáttut boazodollui ja riiddut boazodoalu vuoigatvuođaid geažil mat leat váikkuhan negatiivvalaččat boazodolliid psyhkalaš dearvvašvuhtii.
I den forbindelse har NRL og Samisk nasjonalt kompetansesenter for psykisk helsevern inngått en samarbeidsavtale om å gjennomføre et forskningsprosjekt om belastningsfaktorer som kan påvirke psykisk helse hos reindriftsutøvere i Norge.
Dán oktavuođas leaba NBR ja Sámi psyhkalaš divššu našunála gealboguovddáš dahkan ovttasbargošiehtadusa čađahit dutkanprošeavtta guorahallat makkár áššit čuhcet garrasit boazodolliid psyhkalaš dearvvašvuhtii Norggas.
RUF-styret har utarbeidet en ny strategisk plan for bruk av forskningsmidler over reindriftsavtalen.
BOF-stivra lea hábmen ođđa strategalaš plána movt boazodoallošiehtadusa dutkanruđaid geavahit.
Følgende hovedområder er prioritert i den nye planen:
Čuovvovaš váldosuorggit leat vuoruhuvvon ođđa plánas:
bærekraftig utvikling og institusjonelle endringsprosesser,
- Eanangeavaheapmi - Bohccuid/elliide guoski dilit - Ceavzilis ovdáneapmi ja ásahuslaš nuppástuhttinproseassat - Doaibma ja buvttadeapmi - Servodatdilit/sosiokultuvrralaš dilit ealáhusas
6.3.4 Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling/STN
6.3.4 Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideapmái/STN
Det har de senere år vært avsatt midler fra RUF til Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling/STN for å støtte opp under kombinasjonsnæringer hvor reindrift inngår.
Maŋimuš jagiid lea BOF várren ruhtadoarjagiid Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnegiidda/STN mii galgá geavahuvvot doarjut lotnolasealáhusaid gos boazodoallu lea oassin.
Formålet med overføringen er å øke den reelle verdiskapingen i tilknytning til reindriftsnæringen.
Ulbmil juolludemiin lea buoridit duohta árvoháhkama boazodoalloealáhusa oktavuođas.
Overføringen er som tidligere år satt til 2,0 mill. kroner.
Juolludeapmi lea nu go ovddit jagiid mearriduvvon 2,0 miljovnna kruvdnui.
6.3.5 Konfliktforebyggende tiltak
6.3.5 Riidoeastadeaddji doaibmabijut
Hovedformålet med de konfliktforebyggende tiltakene er å redusere konfliktene mellom reindriften og det øvrige landbruket.
Riidoeastadeaddji doaibmabijuid váldoulbmil lea unnidit riidduid boazodoalu ja eará eanandoalu gaskka.
I ”Forskrift om tilskudd til konfliktforebyggende tiltak i forholdet mellom reindrift og annen berørt part”, er administrasjonen og avgjørelsesmyndigheten lagt til Innovasjon Norge, avd Troms, og med Landbruks- og matdepartementet som klageinstans.
“Njuolggadus doarjagii riidoeastadeaddji doaibmabijuide boazodoalu ja eará guoskevaš beali gaskavuođas” mearrida ahte hálddahus ja mearridanváldi biddjo Innovašuvdnii Norgii, Romssa ossodahkii, ja ahte Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta lea váidinásahus.
Det er viktig at Innovasjon Norge foretar en grundig kvalitetssikring og prioritering av innkomne søknader sett ut i fra formålet med ordningen.
Lea dehálaš ahte Innovašuvdna Norga dárkilit dárkkista ohcamušaid dási ja vuoruha daid ortnega ulbmila ektui.
Avsetningen er på 1,45 mill. kroner, herunder 50.000 kroner til administrasjon av ordningen.
Juolludeapmi lea 1,45 miljovnna kruvnnu, mas 50.000 várrejuvvo ortnega hálddašeapmái.
Dette er tilsvarende avsetning som inneværende avtale.
Dat lea seamma sturrosaš juolludeapmi go dán jagáš šiehtadusas.
6.3.6 Reinprogrammet
6.3.6 Boazoprográmma
Det settes av 8,2 mill. kroner til Reinprogrammet, herunder inntil 1,5 mill. kroner til administrering og styring av programmet.
Boazoprográmmii juolluduvvo 8,2 miljovnna kruvnnu, mas 1,5 miljovnna kruvnnu galgá geavahuvvot prográmma hálddašeapmái ja stivrejupmái.
I tillegg er avtalepartene enige om at mindreforbruket fra VSP-rein på 8,3 mill. kroner overføres til Reinprogrammet.
Dasto leat šiehtadallanbealit soahpan ahte ÁHP-boazu 8,3 miljovnna sturrosaš geavatkeahtes ruhta sirdojuvvo Boazoprográmmii.
Reinprogrammet skal særlig sikre ivaretakelsen av VSP-rein sine kunders utfordringer.
Boazoprográmma galgá erenoamážit sihkkarastit ahte ÁHP-boazu fitnodagaid hástalusat fuolahuvvojit.
Samtidig skal reiselivsbasert næringsutvikling i reindriften, samt samarbeidstiltak mellom reindriften og foredlingsbedrifter inngå i programmet.
Seammás galgá mátkeealáhusvuđot ealáhusovdánahttin boazodoalus, ja ovttasbargodoaibmabijut boazodoalu ja reidenfitnodagaid gaskkas leat mielde prográmmas.
Avtalepartene er enige om å videreføre programmet i sin nåværende form.
Šiehtadallanbealit leat soahpan joatkit prográmma dálá hámis.
Dette gjelder innretning, styring og administrering av programmet.
Dát mearkkaša prográmma ulbmiliin, stivremiin ja hálddašemiin.
Med bakgrunn i at store deler av bevilgningen til Reinprogrammet er bedriftsrettet støtte, er avtalepartene enige om at det etableres en klageordning for Reinprogrammets brukere tilsvarende som for brukerne av VSP-rein.
Dan vuođul go stuora oassi juolludeamis Boazoprográmmii lea fitnodagaid vástevaš doarjja, de šiehtadallanbealit leat ovttaoaivilis ahte ásahuvvo váidinorgána Boazoprográmma geavaheddjiide mii lea seammalágan go mii ÁHP-boazu geavaheddjiin lei.
For nærmere omtale av strategiene for Reinprogrammet vises det til kapittel 4.6.
Boazoprográmma strategiijat leat lagabui čilgejuvvon kapihttalis 4.5.
6.3.7 Fagbrevordningen
6.3.7 Fágareiveortnet
Det settes av 2,0 mill. kroner til fagbrevordningen.
Fágareiveortnegii juolluduvvo 2,0 miljovnna kruvnnu.
Reindriftsforvaltningen utbetaler bevilgningen på grunnlag av oversendt årsrapport og revisorgodkjent regnskap for siste driftsår, samt budsjett og planer for 2013/2014.
Boazodoallohálddahus máksá juolludeami sáddejuvvon jahkeraporttaid ja maŋimuš doaibmajagi revisoradohkkehuvvon rehketdoalu vuođul, ja jagi 2013/2014 bušeahta ja plánaid vuođul.
Kontingentinntekter og eventuelle tilskudd/refusjoner/inntekter fra andre institusjoner/departementer skal spesifiseres både i regnskap og budsjett.
Kontingeantaboađut ja vejolaš doarjagat/ruovttoluottamávssut/sisaboađut eará ásahusain/departemeanttain galget dárkilit boahtit ovdan sihke rehketdoalus ja bušeahtas.
Bevilgningen skal dekke lønn til lærlinger, forsikringer, reiser samt drift av opplæringskontoret.
Juolludeamit galget gokčat oahpahalliid bálkkáid, dáhkádusgoluid, mátkegoluid ja oahpahallikantuvrra doaimma.
Som et ledd i arbeidet med å styrke kvinnenes stilling i reindriften, skal opplæringskontoret videreføre prioriteringen av kvinner både blant kommende lærlinger og instruktører.
Oassin das ahte nannet nissonolbmuid saji boazodoalus, de oahpahuskantuvra galgá joatkit vuoruhit nissonolbmuid boahttevaš oahpahalliid ja instruktevrraid gaskkas.
I tillegg påpeker avtalepartene viktigheten av å sikre en geografisk fordeling av lærlingene.
Dasa lassin deattuhit šiehtadallanbealit ahte galgá sihkkarastit geográfalaš juogu oahpahalliin.
Avtalepartene er enige om at fagbrevordningen er en viktig ordning.
Šiehtadallanbealit leat soahpan ahte fágareiveortnet lea dehálaš ortnet.
Imidlertid er partene fortsatt av den mening at ordningen bør fases ut av reindriftsavtalen når annen finansiering er etablert.
Dattege leat bealit ain dan oaivilis ahte ortnet berre váldojuvvot eret boazodoallošiehtadusas go ođđa ruhtadeapmi lea ásahuvvon.
Avtalepartene forutsetter at Opplæringskontoret skal arbeide aktivt med dette som siktemål.
Šiehtadusbealit eaktudit ahte Oahpahuskantuvra galgá bargat aktiivvalaččat dán ulbmila ektui.
6.3.8 Markedstiltak
6.3.8 Márkandoaimmat
Det settes av 5,0 mill. kroner til Markedsutvalget for reinsdyrkjøtt.
Bohccobierggu márkanlávdegoddái lea juolluduvvon 5,0 miljovnna kruvnnu.
Avtalepartene er enige om at hovedoppgaven for Markedsutvalget er å sikre norsk reinkjøtt positiv oppmerksomhet og kjøpsutløsende adferd hos sluttbruker.
Šiehtadallanbealit leat ovttaoaivilis ahte Márkanlávdegotti váldobargu lea sihkkarastit norgga bohccobirgui positiiva fuomášumi ja loahppageavaheaddjái addit oastinmiela.
I tillegg skal Markedsutvalget ta på seg formidling av markedsrelevante problemstillinger til andre aktører.
Dasa lassin galgá Márkanlávdegoddi váldit badjelasas márkangullevaš áššečuolmmaid gaskkusteami eará fitnodagaide.
Markedsutvalget skal fortsatt benytte Opplysningskontoret for egg og kjøtt (OEK) som strategisk samarbeidspartner til gjennomføring av valgte markedsaktiviteter.
Márkanlávegoddi galgá ain geavahit moniid ja bierggu diehtojuohkinkantuvrra (OEK) strategalaš ovttasbargoguoibmin válljejuvvon márkandoaimmaid čađaheapmái.
Avtalepartene påpeker at fremover kan ikke aktørene basere seg kun på midler over reindriftsavtalen til generisk markedsføring.
Šiehtadallanbealit deattuhit ahte ovddasguvlui eai sáhte fitnodagat vuordit ahte dušše boazodoallošiehtadusa ruđat galget generálaš márkanfievrredeapmái.
Med bakgrunn i at det ikke er omsetningsavgift på reinkjøtt, må bedriftene selv bidra med midler til merkenøytral markedsføring.
Dan vuođul ahte ii leat vuovdindivat bohccobierggus, de fitnodagat ieža fertejit bidjat ruđa mearkaneutrála márkanfievrredeapmái.
Det vil derfor være nødvendig at Markedsutvalget har dialog med reinkjøttbransjen om mulige bidrag.
Danin lea dárbbašlaš ahte Márkanlávdegottis lea gulahallan bohccobiergosurggiin vejolaš addosiid birra.
Utover den merkenøytrale markedsføringen påpeker avtalepartene viktigheten av at den enkelte bedrift tar større ansvar for å øke sin markedskompetanse og markedsføring av egne produkter.
Earret mearkaneutrála márkanfievrredeami deattuhit šiehtadallanbealit ahte lea dehálaš ahte iešguhtetge fitnodat váldá stuorát ovddasvástádusa bajidit iežas márkangelbbolašvuođa ja márkanfievrredeami iežas buktagiin.
Avtalepartene ser viktigheten av at Markedsutvalget samarbeider tett med Reinprogrammet, og at disse også i kommende avtaleperiode legger opp til et felles seminar tilsvarende seminaret i Alta 10. januar 2013.
Šiehtadallanbeliid mielas lea dehálaš ahte Márkanlávdegoddi ovttasbargá lahka Boazoprográmmain, ja ahte sii maiddái boahtte šiehtadusáigodagas láhčet dili oktasaš seminárii vástideaddjin seminára mii lei Álttás ođđajagimánu 10.b.2013:s.
Markedsutvalget har utarbeidet en håndbok om markedet for reinkjøtt i Norge.
Márkanlávdegoddi lea ráhkadan giehtagirjji Norgga bohccobiergomárkana birra.
Avtalepartene ser at Markedshåndboken vil kunne bidra til bl.a. engasjement og bevisstgjøring i primærleddet ved å bygge et positivt omdømme om reindriften, samt skape større oppmerksomhet omkring betydningen av å produsere og levere kjøtt av god kvalitet.
Šiehtadallanbealit oidnet ahte Márkangiehtagirji sáhttá mielddisbuktit váldolađđasis barggaheami ja diđolašvuođa nu ahte boazodollui huksejuvvo positiivvalaš beaggin, ja ásaha stuorát fuomášumi dasa man mávssolaš lea buvttadit ja lágidit bierggu mas lea buorre kvalitehta.
Markedsutvalget har vært aktivt i første fase ved implementering av håndboken.
Márkanlávdegoddi lea, giehtagirjji atnui váldimis, leamašan aktiivvalaš vuosttaš muttus.
I det videre skal NRL fastsette en plan for den videre implementeringsprosessen i egen organisasjon og blant egne medlemmer.
Viidáset galgá NBR mearridit plána ollašuhttinprosessii iežas organisašuvnnas ja iežas miellahtuid gaskkas.
Avtalepartene slutter seg til den aktivitetsplanen som er foreslått for 2013.
Šiehtadallanbealit dorjot doaibmaplána mii lea árvaluvvon 2013 várás.
Aktiviteten i Markedsutvalget har vært større enn først antatt.
Márkanlávdegottis lea leamašan eanet doaibma go álggos vurdojuvvui.
Ut fra den posisjonen reinkjøttet har hatt i markedet, har dette vært nødvendig.
Dát lea leamašan dárbbašlaš posišuvnna vuođul mii bohccobierggus lea márkanis.
Aktiviteten har vært større både for medlemmene og for sekretariatet.
Sihke miellahtuin ja čállingottis lea leamašan eanet doaibma.
Fortsatt kreves det et høyt aktivitetsnivå fra Markedsutvalgets medlemmer og fra sekretariatet.
Ain gáibiduvvo alla doaibmadássi Márkanlávdegotti miellahtuin ja čállingottis.
Avtalepartene er derfor enige om at Markedsutvalget gis mulighet til å omdisponere inntil 100.000 kroner i budsjettet for 2013 for å kompensere ekstra arbeidsbelastning og økt reiseaktivitet.
Šiehtadallanbealit leat danne ovttaoaivilis ahte Márkanlávdegoddi oažžu vejolašvuođa eará atnui geavahit gitta 100.000 kruvnnu 2013 bušeahtas buhttet liige bargonoađi ja eanet mátkkoštallamiid.
I tillegg kan ytterligere 100.000 kroner omdisponeres for å legge til rette for at sekretariatet gis mulighet til å følge opp de oppgaver som blir besluttet gjennomført av utvalget.
Dasa lassin sáhttá vel 100 000 kruvnnu lassin eará atnui geavahit vai láhčá dili dasa ahte čállingoddi oažžu buoremus vejolašvuođa čuovvolit daid bargguid maid lávdegoddi mearrida čađahit.
Funksjonstiden for Markedsutvalgets medlemmer går ut den 30. juni 2013.
Márkanlávdegotti miellahtuid doaibmanáigi biddjo bistit geassemánu 30.b.2013 rádjái.
Nytt utvalg forutsettes oppnent i god tid før funksjonstiden for det sittende utvalget utløper.
Eaktuduvvo ahte ođđa lávdegoddi nammaduvvo buori áiggis ovdal go dálá lávdegoddi doaibmanáigi nohká.
6.3.9 Pramming av rein
6.3.9 Bohccuid suvdin
Det er satt av 5,3 mill kroner til pramming av rein.
Bohccuid suvdindoaimmaide lea juolluduvvon 5,3 miljovnna kruvnnu.
Avtalepartene ble ved Reindriftsavtaleforhandlingene for 2010/2011 enige om at pramming av rein fremdeles skal administreres av staten ved Reindriftsforvaltningen, og at kostnadene ved prammingen skal dekkes over Reindriftsavtalen.
Šiehtadallanbealit sohpe jagi 2010/2011 Boazodoallošiehtadallamiin ahte stáhta galgá ain Boazodoallohálddahusa bokte hálddašit bohccuid suvdindoaimmaid, ja ahte golut gokčojuvvojit Boazodoallošiehtadusa bokte.
Reindriftsforvaltningen har prolongert avtalen med Seaworks for to nye år.
Boazodoallohálddahus lea ođasmahttán šiehtadusa guovtte jahkái Seaworks nammasaš fitnodagain.
6.3.10 Lærings- og omsorgsbaserte tjenester
6.3.10 Oahppan -ja fuolahusvuđot bálvalusat
I forbindelse med forhandlingene om Reindriftsavtalen 2012/2013 ble avtalepartene enige om å etablere en ordning for lærings- og omsorgsbaserte tjenester i reindriften.
Šiehtadallanbealit šadde ovttaoaivilis Boazodoallošiehtadusa 2012/2013 šiehtadallamiid oktavuođas ásahit sierra ortnega oahppan- ja fuolahusvuđot bálvalusaide boazodoalus.
Det ble satt av 350.000 kroner til utvikling av ordningen.
Ortnega ovddideapmái várrejuvvui 350.000 kruvnnu.
Arbeidsgruppen har foreslått at det etableres et pilotprosjekt for å utvikle og prøve ut omsorgs- og læringsbaserte tjenester i reindriften.
Bargojoavku lea árvalan ásahit pilohtaprošeavtta ovddidan ja geahččalan dihtii oahppan- ja fuolahusvuđot bálvalusaid boazodoalus.
Det foreslås at pilotprosjektet finansieres av de 350.000 kronene som ble satt av i Reindriftsavtalen 2012/2013.
Árvaluvvo ahte pilohtaprošeakta ruhtaduvvo dainna 350.000 kruvnnuin mii Boazodoallošiehtadusas 2012/2013 várrejuvvui.
Avtalepartene slutter seg til forslaget fra arbeidsgruppen om at det igangsettes et pilotprosjekt innenfor en kostnadsramme på 350.000 kroner, og at arbeidsgruppen får ansvaret for etablering og oppfølging av pilotprosjektene.
Šiehtadallanbealit dorjot bargojoavkku árvalusa ahte álggahit pilohtaprošeavtta 350 000 kruvdnosaš gollorámma siskkobealde, ja ahte bargojoavku oažžu ovddasvástádusa pilohtaprošeavttaid ásaheapmái ja čuovvoleapmái.
Pilotprosjektene skal være sluttført med ferdig rapport innen 1. oktober 2013.
Pilohtaprošeavttat galget loahpahuvvon gárvves raporttain golggotmánu 1.b.2013 rádjái.
6.3.11 Protect Sápmi
6.3.11 Protect Sápmi
Formålet med Protect Sápmi er å starte en uavhengig og ideell organisasjon/stiftelse som skal ha til formål å bidra med kompetansehevende innsats for tradisjonelle samiske næringer og samiske land- og ressursrettigheter der arbeidet rettes mot arealinngrep og endret utmarksbruk som påvirker samiske bruksområder og naturresurser, samt arbeide for økt forståelse i samfunnet for grunnlaget for et bærekraftig samisk samfunn.
Protect Sápmi ulbmil lea álggahit sorjáskeahtes ja ideálalaš organisašuvnna/vuođđudusa man mihttomearrin lea loktet gelbbolašvuođa árbevirolaš sámi ealáhusaid birra ja bargat Sámis eanan- ja vuoigatvuođaáššiiguin mat gusket eanangáržžidemiide ja luonddurievdadusaide mat váikkuhit sámi geavahanguovlluide ja luondduresurssaide, ja oaččuhit servodaga áddet manne lea dárbu sámi ceavzilis servodahkii.
Avtalepartene viste til at Regjeringen snart vil legge fram en ny mineralstrategi.
Šiehtadallanbealit dihtet ahte Ráđđehus fargga áigu ovddidit ođđa minerálastrategiija.
Med dette som utgangspunkt er partene enige om å avvente en evt. avsetning til stiftelsen Protect Sapmi i forbindelse med forskriftsmøtet mai/juni 2013.
Dán vuođul leat šiehtadallanbealit ovttaoaivilis vuordit vejolaš juolludeami vuođđudussii Protect Sápmi njuolggadusčoahkkima oktavuođas 2013 miessemánus/geassemánus.
6.3.12 Reintallstilpasningen
6.3.12 Boazologu heiveheapmi
Avtalepartene er enige om at et for høyt reintall er et problem for enkelte distrikter i Finnmark, og at en reduksjon av reintallet er nødvendig for å nå målene om en bærekraftig reindrift.
Šiehtadallanbealit leat ovttaoaivilis ahte beare alla boazolohku lea váttisvuohta muhtun orohagaide Finnmárkkus, ahte boazologu geahpideapmi lea dárbbašlaš ollašuhttit ceavzilis boazodoalu mihttomeriid.
Avtalepartene ser det som viktig at de som nå ønsker å avvikle sin reindrift gis informasjon om eksisterende virkemidler.
Šiehtadallanbealit oidnet dehálažžan ahte sii geat háliidit heaittihit iežaset boazodoalu ožžot dieđuid dálá váikkuhangaskaomiid birra.
I den forbindelse viser avtalepartene til rapporten fra arbeidsgruppen som har utredet konsekvensene og tiltak i forbindelse med oppfølging av vedtakene om høyeste reintall, overlevert i november 2012.
Dan oktavuođas čujuhit šiehtadallanbealit bargojoavkku raportii, mii lea guorahallan váikkuhusaid alimus boazologu mearrádusaid čuovvoleamis, mii geigejuvvui skábmamánus 2012.
Mandatet for gruppen var avgrenset til en vurdering av eksisterende tiltak og virkemidler i forhold til reineiere som vil gå ut eller vurderer å gå ut av næringen.
Joavkku mandáhta lei ráddjejuvvon árvvoštallat dálá doaibmabijuid ja váikkuhangaskaomiid boazodolliid ektui geat háliidit guođđit dahje árvvoštallet guođđit ealáhusa.
En av arbeidsgruppens konklusjoner er at det i dag finnes virkemidler som kan benyttes overfor denne gruppen, men at de må tas i bruk og tilpasses målgruppen.
Bargojoavkkus lea loahppaboađusin okta ahte dál gávdnojit váikkuhangaskaoamit maid sáhttá geavahit dán jovkui, muhto ahte dat fertejit váldojuvvot atnui ja heivehuvvot ulbmiljovkui.
Avtalepartene vil understreke behovet for at disse virkemidlene aktivt benyttes, og anmoder om at et slikt arbeid snarest igangsettes.
Šiehtadallanbealit háliidit deattuhit ahte lea dárbu dáid váikkuhangaskaomiid geavahit aktiivvalaččat, ja ávžžuha ahte dakkár bargu farggamusat biddjojuvvo johtui.
Avtalepartene ser behov for at det i tilknytning til dette arbeidet nedsettes en referansegruppe, og at representanter fra NRL, Reindriftsforvaltningen, Sametinget og LMD inngår.
Šiehtadallanbealit oidnet dárbbu dán barggu oktavuođas ásahit referánsajoavkku, ja ahte das leat mielde NBR, Boazodoallohálddahusa, Sámedikki ja EBD ovddasteaddjit.
LMD vil snarest ta initiativ til et møte mellom AD, LMD, Reindriftsforvaltningen og NRL for å diskutere videre fremdrift og opplegg for arbeidet.
EBD áigu farggamusat bargagoahtit ahte čoahkkin dollojuvvo gaskal BD, EBD, Boazodoallohálddahusa ja NBR divaštallat barggu viidáset ovdáneami ja láhčima birra.
På kommende forskriftsmøte gis det en orientering om status for dette arbeidet.
Boahtte njuolggadusčoahkkimis muitaluvvo movt dát bargu lea doaibman.
6.3.13 Andre ordninger som sorterer under RUF
6.3.13 Eará ortnegat maid BOF hálddaša
Utover de ordningene som er omtalt ovenfor, er avtalepartene enige om at det ikke gjennomføres endringer i de øvrige ordningene som i dag sorterer under Reindriftens utviklingsfond.
Šiehtadallanbealit leat soahpan ahte eará ortnegat maid Boazodoalu Ovdánahttinfoanda hálddaša eai rievdaduvvo, earret dat mat dás ovdalis leat namuhuvvon.
6.4 Kostnadssenkende og direkte tilskudd
6.4 Gollounnideaddji doarjagat ja njuolggodoarjagat
Avtalepartene er enige om å videreføre stimuleringen til reell markedsrettet produksjon og verdiskaping, og på den måten legge til rette for de reindriftsutøverne som har reindrift som hovedvirksomhet.
Šiehtadallanbealit leat soahpan joatkit vejolašvuođaid eanet bohccobierggu buvttadit gávpemárkaniid várás ja buoridit ealáhusa árvobuvttadeami, ja dáinna lágiin láhčit dili boazodolliide geain boazodoallu lea váldoealáhussan.
Det foreslås en bevilgning på 67,7 mill. kroner for avtaleåret 2013/2014 til ulike direkte tilskudd.
Árvaluvvo juolludit 67,7 miljovnna kruvnnu šiehtadusjahkái 2013/2014 iešguđetlágan njuolggodoarjagiid.
Dette er en økning på 5,3 mill. kroner i forhold til gjeldende oppgjør.
Dat lea 5,3 miljovnna kruvnnu eanet go dán jagáš šiehtadusas.
6.4.1 Generelle vilkår
6.4.1 Oppalaš doarjjaeavttut
Avtalepartene legger til grunn at i de distrikter hvor reintallet i siidaen er for høyt i forhold til det som er fastsatt, vil det skje en reintallsreduksjon i henhold til reindriftsloven § 60 tredje ledd.
Šiehtadallanbealit leat soahpan čađahit boazologugeahpedeami boazodoallolága § 60 goalmmát lađđasa mielde dain orohagain gos siiddaid boazolohku lea badjel mearriduvvon boazologu.
Gjeldende regelverk med bortfall av tilskudd dersom siidaandelene ikke har redusert i samsvar med fastsatt reduksjon av Reindriftsstyret videreføres.
Gustovaš njuolggadusat ahte doarjja ii addo doalahuvvojit jos siidaoasit eai geahpet ealuideaset Boazodoallostivrra geahpedanmearrádusa mielde.
For å stimulere til at reintallet i det vesentligste eies av kjernefamilien, er avtalepartene enige om at det gjennomføres en avkorting i de kostnadssenkende og direkte tilskuddene hvor reintallet til siidaandelsinnehaveren og hans/hennes ektefelle og familie i rett opp- eller nedstigende linje, samt søsken til siidaandelsinnehaveren utgjør mindre enn 85 pst. av reintallet i vårflokk.
Movttiidahttin dihte ahte boazologu eanasmuddui eaiggáduššá mánnábearaš, de šiehtadallanbealit leat ovttaoaivilis ahte čađahuvvo oanádus gollounnideaddji doarjagiin ja njuolggodoarjagiin dalle jos siidaoasi eaiggáda ja su náittosguoimmi ja bearraša njuolga bajás dahje vulos guvlui linjjás, ja siidaoasi eaiggáda oappáid/vieljaid ollislaš boazolohku lea vuollel 85 proseantta giđđaealus.
Avtalepartene er kjent med at NRL vi drøfte kjernefamiliebegrepet under landsmøtet 2013.
Šiehtadallanbealit dihtet ahte NBR áigu divaštallat mánnábearraša doahpaga 2013 riikačoahkkimis.
På den bakgrunn kan avgrensningen også bli et tema under forhandlingene om Reindriftsavtalen 2014/2015.
Dan vuođul sáhttá maiddái ráddjen šaddat fáddán Boazodoallošiehtadusa 2014/2015 šiehtadallamiin.
6.4.2 Distriktstilskudd
6.4.2 Orohatdoarjja
Distriktstilskuddet skal bidra til å gi distriktene og tamreinlagene økonomisk grunnlag for å ivareta sitt ansvar og sine oppgaver med utvikling av reindriften i en bærekraftig retning.
Orohatdoarjja galgá veahkkin orohagaide ja boazoservviide addit ekonomalaš vuođu áimmahuššat iežaset ovddasvástádusa ja bargguid boazodoalu ovddideamis ceavzilisvuođa guvlui.
Dette innebærer bl.a. å få et reintall i balanse med beitegrunnlaget, sikring av reindriftens arealer, økt lønnsomhet, samt å legge til rette for en kriseberedskap.
Dát mielddisbuktá earret eará oažžut boazologu balánsii guohtumiid gierdama ektui, boazodoalu eatnamiid sihkkarastin, eanet gánnáhahttivuođa, ja láhčit dili kriisagearggusvuhtii.
Foruten krav om at distriktene oversender revisorgodkjent regnskap innen gitt frist videreføres gjeldende regelverk.
Earret gáibádusa ahte orohagat sáddejit revisoradohkkehuvvon rehketdoalu dohkkeheapmái addojuvvon áigemearrái, de gustovaš njuolggadusmearrádusat jotkojuvvojit.
Gjeldende satser videreføres foruten tilskuddet til distrikt 16 i Øst-Finnmark reinbeiteområde.
Dálá máksomearit jotkojuvvojit earret doarjja orohat 16:ái Nuorta-Finnmárkku boazoguohtunguovllus.
For dette distriktet øker tilskuddet per siidaandel til 18 300 kroner.
Dán orohahkii lasihuvvo juohke siidaoasi doarjja 18.300 kruvdnui.
Dette medfører at dette distriktet kommer opp på samme nivå som sonestyrene i Vest-Finnmark reinbeiteområde.
Dat mielddisbuktá ahte dát orohat de boahtá seammá dássái go guohtunguovlluidstivrrat Oarje-Finnmárkku boazoguohtunguovllus.
Det foreslås en bevilgning på 10,3 mill. kroner til distriktstilskudd for Reindriftsavtalen 2013/2014.
Orohatdoarjjaortnegii árvaluvvo juolludit 10,3 miljovnna kruvnnu Boazodoallošiehtadusa 2013/2014 bokte.
Dette er en økning på 0,4 mill. kroner i forhold til Reindriftsavtalen 2012/2013.
Dat lea 0,4 miljovnna kruvnnu eanet go 2012/2013 Boazodoallošiehtadusas.
6.4.3 Tilskudd til siidaandeler og tamreinlag
6.4.3 Doarjja siidaosiide ja boazoservviide
Det gjøres følgende avsetninger til tilskudd til siidaandeler og tamreinlag:
Dahkkojit dákkár várrejumit siidaosiid ja boazoservviid doarjagiidda: a. Buvttadanvuoitu
Det avsettes 29,0 mill. kroner til ordningen med produksjonspremie.
Várrejuvvo 29,0 miljovnna kruvnnu buvttadanvuoittu ortnegii.
For å stimulere til økt slakting og omsetning av reinkjøtt foretas en ekstraordinær økning av beregningsprosenten fra 26% til 31% av avgiftspliktig salg av kjøtt og andre avgiftspliktige næringsinntekter fra rein.
Movttiidan dihtii eambbo njuovvat ja vuovdit bohccobierggu de meroštallanproseanta 26%:s bajiduvvo 31%:ii divatgeatnegahtton biergovuovdimis ja eará divatgeatnegahtton ealáhustietnasiin bohccos.
Grunnlaget for beregningen av produksjonspremien økes fra 400 000 kroner til 600 000 kroner per siidaandel.
Buvttadanvuoittu meroštallanvuođđu bajiduvvo 400.000 kruvnnus 600.000 kruvdnui juohke siidaoassái.
Produksjonspremien utbetales til leder av siidaandelen.
Buvttadanvuoitu máksojuvvo siidaoasi jođiheaddjái.
Lederen har ansvaret for å oversende næringsoppgavene fra reineierne som er registrert under siidaandelen innen fastsatt frist.
Jođiheaddji ovddasvástádus lea sáddet ealáhusdieđáhusa ovdal áigemeari daid boazodolliid ovddas mat gullet siidaoassái.
For tamreinlagene vil årsregnskapene danne grunnlaget for beregningen av produksjonspremien.
Boazoservviid buvttadanvuoittu meroštallanvuođđu lea jahkerehketdoallu.
Kalveslaktetilskudd
b.Miessenjuovvandoarjja
Det avsettes 15,4 mill. kroner til ordningen med kalveslaktetilskudd.
Miessenjuovvandoarjaga ortnegii várrejuvvo 15,4 miljovnna kruvnnu.
Regelverk og satser for kalveslaktetilskuddet videreføres.
Miessenjuovvandoarjaga njuolggadusat ja máksomearit jotkojuvvojit.
Driftstilskudd
c.Doaibmadoarjja
Det avsettes 3,5 mill. kroner til ordningen med driftstilskudd.
Doaibmadoarjaga ortnegii várrejuvvo 3,5 miljovnna kruvnnu.
Satsen for driftstilskuddet reduseres med 3 500 kroner til 10 000 kroner.
Doaibmadoarjaga máksomearri unniduvvo juohke siidaoassái 3.500 kruvnnuin 10.000 kruvdnui.
Særskilt tilskudd hvor kvinner står som eneste leder eller leder av siidaandelen er under 30 år per januar 2014, videreføres med 25 000 kroner.
Sierra doarjja nissonolbmuide, geat ođđajagimánus 2014 leat vuollel 30 jagi ja siidaoasi áidna jođiheaddji dahje jođiheaddji, jotkojuvvo 25.000 kruvnnuin.
Det avsettes 1,8 mill. kroner til ordningen med særskilt tilskudd hvor kvinner står som eneste leder eller leder av siidaandelen er under 30 år per januar 2014.
Várrejuvvo 1,8 miljovnna kruvnnu sierra doarjjaortnegii nissonolbmuide, geat ođđajagimánus 2014 leat vuollel 30 jagi ja siidaoasi áidna jođiheaddji dahje jođiheaddji.
Ektefelle- og samboertillegg
d. Náittosguoibme- ja ássanguoibmelasáhus:
Det avsettes 2,5 mill. kroner til ordningen med ektefelletillegg.
Náittosguoibmelasáhusortnegii várrejuvvo 2,5 miljovnna kruvnnu.
Regelverk og satser for ektefelle- og samboertillegget videreføres.
Muđui doalahuvvojit gustojeaddji njuolggadusat náittosguoibme- ja ássanguoibmelasáhussii.
Det avsettes 2,2 mill. kroner til ordningen med etableringstilskudd.
e. Álggahandoarjja Álggahandoarjjaortnegii várrejuvvo 2,2 miljovnna kruvnnu.
Regelverket for etableringstilskudd videreføres.
Álggahandoarjaga njuolggadusat jotkojuvvojit.
Tilskuddet gis de tre første årene etter overføringen.
Doarjja addo juohke jagi dan vuosttas golbma jagi maŋŋil sirdima.
Etablerte midlertidige enheter i forbindelse med generasjonsovergang, og fremtidige sideordnede rekrutteringsandeler, omfattes ikke av ordningen.
Dát ortnet ii guoskka gaskaboddosaš álggahuvvon siidaosiide buolvamolsuma oktavuođas, ja boahttevaš buohtalas ođđaálgiosiide.
Satsen for etableringstilskuddet øker fra 65 000 kroner til 80 000 kroner det første året, deretter settes satsen til 65 000 de to påfølgende år.
Álggahandoarjaga máksomearri bajiduvvo 65.000 kruvnnus 80.000 kruvdnui vuosttas jagi, dasto biddjo máksomearri 65.000 kruvdnui guovtti maŋit jahkái.
6.4.4 Frakttilskudd
6.4.4 Fievrredandoarjja
Det avsettes 3,0 kroner til ordningen med frakttilskudd.
Fievrredandoarjjaortnegii várrejuvvo 3,0 miljovnna kruvnnu.
Gjeldende regelverk og satser ved frakt av reinslakt videreføres.
Dálá njuolggadusmearrádusat ja bohccofievrredeami máksomearit jotkojuvvojit.