pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hovedfokus har vært å bidra til utbredelse av bredbånd gjennom å gi økonomisk støtte til utviklingsprosjekter i regi av offentlige virksomheter hvor bredbånd skulle tas i bruk .
Váldoguovdilastin lea leamaš veahkehit lávdadit govdafierpmi dan láhkai ahte doarju ruđalaččat ovdánahttinprošeavttaid mat leat almmolaš doaimmaid olis , ja gos govda ­fierpmi galgá atnigoahtit .
Ca. 470 prosjekter innen blant andre skole- , helse- , teknisk- og kultursektoren har blitt støttet med over 700 mill. kroner siden 1999 .
Su. 470 prošeavtta earret eará skuvla- , dearvvasvuođa- , teknalaš- , ja kultur- ­suorggis leat dorjojuvvon badjel 700 milj. ruvnnuin 1999 rájes .
Høykomprosjektene inneholder en betydelig egenfinansiering og totalt sett har programmet bidratt til å realisere prosjekter til en verdi på over 1,7 mrd. kroner .
Høykomprošeavttat sisttisdollet nana iežasruhtadeami ja prográmma lea ollislaččat veahkehan oažžut áigái badjel 1,7 miljárdda ruvnno árvosaš prošeavttaid .
Prioritering av områder eller grupper i Norge har i hovedsak skjedd gjennom et skille mellom Høykom ordinær og Høykom distrikt .
Guovlluid dahje joavkkuid vuoruheapmi Norggas lea eanaš leamaš nu ahte lea sirren gaskal Høykom dábálaš ja Høykom guovlu .
Høykom distrikt er kommuner som ligger i virkeområdet for distriktspolitiske virkemidler .
Høykom guovlu lea gielddat mat leat guovllupolitihkalaš gaskaomiid doaibmaguovllus .
Områder i virkemiddelsonene har ved tildelig av prosjektmidler blitt særlig prioritert .
Dat guovllut mat leat gaskaoapmebiiriin leat erenomážit vuoruhuvvon prošeaktaruđa juolludeamis .
Det har også vært en egen støtteordning for utdanningssektoren ( Høykom skole ) .
Sierra doarjjaortnet lea vel leamaš dán oahpposuorgái ( Høykom skuvla ) .
Det har ikke blitt gitt annen geografisk prioritet ved tildeling av prosjektstøtte , eller prioritet i forhold til andre kriterier .
Ii leat addon eará geográfalaš vuoru ­heapmi prošeaktadoarjaga juolludeamis , dahje vuor ­uheamis eará eavttuid ektui .
Prosjekter med problemstillinger knyttet til samiske forhold har blitt vurdert på linje med andre prosjekter i forhold til kriterier for Høykom-prosjekter generelt .
Prošeavttat main leat čuolmmat sámi diliid ektui , leat árvvoštallon seamma ­láhkai go eará prošeavttat Høykom-pro-šeavttaid oppalaš eavttuid ektui .
Høykom har blant annet gitt støtte til Karasjok kommune for utvikling av en skoleportal for samisk språk og kultur .
Høykom lea earret eará addán doarjaga Kárášjoga gildii ovddidit skuvlaverráha sámegillii ja - kultuvrii .
Det har gjennom dette prosjektet blitt utviklet et fjernundervisningstilbud i nordsamisk på grunnskolenivå , dette som et bidrag til å kunne oppfylle den individuelle retten til opplæring i samisk .
Dán prošeavtta bokte lea vuođđoskuvladássái ráhkaduvvon gáiddusoahppofálaldat davvisámegielas , ja dát lea lávkin dasa ahte sáhttá deavdit oktagaslaš vuoigatvuođa beassat oahpahuvvot sámegillii .
Mens Høykom-programmets stimulering av bredbåndsutbredelsen de første årene var indirekte gjennom stimulering av etterspørselen etter bredbånd , har denne regjeringen vridd Høykom-programmet mot også direkte å støtte etablering av bredbåndsinfrastruktur i områder uten slikt tilbud .
Høykom-prográmma oalgguhii álgojagiid govdafierbmelávddu eahpenjuolga , go oalgguhii ohcalit govdafierpmi . Dát ráđđehus lea fas dál botnjan Høykom- prográmma nu ahte dat njuolga doarju ásahit govdafierbmeinfrastruktuvrra daid guovllui-de gos ii leat dát fálaldat .
Dette er gjort for å understøtte målet fra Soria Moria-erklæringen om tilbud om bredbånd til hele landet .
Dát lea vai doarju Soria Moria-julggaštusa mihtu ahte galgá leat govda ­fierbmefálaldat miehtá riikka .
Det ble i 2007 satt av totalt 377 mill. kroner til bredbåndsutbygging over Kommunal- og regionaldepartementets og Fornyings- og administrasjonsdepartementets budsjett .
2007 várrejuvvui Gielda- ja guovlodeparte ­meantta ja Ođasmahttin- ja hálddahusdepartemeantta bušeahtain oktiibuot 377 milj. ruvnno govdafier ­bmehuksemii .
Av de 155 mill. kroner som ble bevilget over Kommunal- og regionaldepartementets budsjett til bredbåndsutbygging , fikk Finnmark tildelt 14,24 mill. kroner .
Daid 155 milj. ruvnnuin mat juolluduvvo Gielda- ja guovlodepartemeantta bušeahtas govdafierbmehuksemii , oaččui Finnmárku 14,24 milj. ruvnno .
Midlene ble bevilget til fylkeskommunen til å bygge ut transportnettet og aksessnettet i fylket .
Ruhta juolluduvvui fylkkagildii hukset fylkkas fievrridanneahta ja beassanneahta .
Regjeringen har i 2008 stilt 188 mill. kroner til rådighet for å bedre bredbåndsdekningen .
2008 lea ráđđehus várren 188 milj. ruvnno govdafierbmegokčama buorideapmái .
Av dette beløpet er 158 mill. kroner stilt til rådighet for fylkeskommunene .
Dán supmis lea 158 milj. ruvnno biddjon fylkkagielddaid háldui .
I fylker der full bredsbåndsdekning er nådd eller kan nås på annen måte , kan midlene brukes til annen infrastruktur og næringstiltak etter avtale med Kommunal- og regionaldepartementet .
Daid fylkkain gos buohkat besset govdafierbmái man nu láhkai , sáhttá dán ruđa atnit eará infrastruktuvrii ja ealáhusdoaibmabijuide Gielda- ja guovlodepartemeantta šiehtadusa mielde .
Summen av disse midlene gjør at målet om tilbud om bredbånd til hele landet er innenfor rekkevidde .
Dát ruhta dahká ahte govdafierbmefálaldaga mihttu miehtá riikii lea olámuttos .
20.6.5 Interreg
20.6.5 Interreg
Interreg er EUs program for å fremme sosial og økonomisk integrasjon over landegrensene gjennom regionalt samarbeid .
Interreg lea dat EO prográmma mii galgá ovddidit sosiála ja ekonomalaš integrašuvnna riikarájáid rastá regionála ovttasbarggu bokte .
I EUs nye strukturfondsperiode for 2007 – 2013 er EUs territorielle samarbeid , Interreg , blitt videreført som et eget målprogram .
EO ođđa strukturfoandaáigodagas 2007 – 2013 lea EO territoriála ovttasbargu , Interreg , joatkkašuvvon sierra mihttoprográmman .
Regionalpolitikk er et område hvor det internasjonale elementet er sentralt .
Regionálapolitihkka lea dakkar suorgi mas riikkaidgaskasaš elemeanta lea guovddážis .
Mange regioner i Europa står overfor samme typer utfordringer .
Eu-rohpas leat máŋgga regiovnnas seammalágan hástalusat .
Samarbeid på tvers av landegrenser om regionalpolitiske utfordringer kan gi nyttig læring , kompetanseutvikling , erfaringsutveksling og nettverksbygging .
Ovttasbargu riikarájáid rastá regionálapolitihkalaš hástalusaid dáfus , sáhttá leat ávkkálaš oahpaheami , gealboovdánahttima , vásáhuslonohallama ja fierpmádathuksema dáfus .
Den norske deltagelsen skal bidra til regional utvikling i Norge og en balansert utvikling av det europeiske kontinent og våre nærområder gjennom samarbeid over landegrenser .
Norgga beale searvan sáhttá leat veahkkin regionála ovdánahttimii Norggas ja dássidis ovdánahttimii eurohpalaš kontinentii ja min lagašguovlluide go ovttasbargá riikarájáid rastá .
Samarbeidet skal også bidra til å fremme en mer helhetlig , koordinert og aktiv norsk europapolitikk for å påvirke politikkutformingen i EU på områder som berører Norge direkte .
Ovttasbargu sáhttá vel veahkehit ovddidit ollislaččabut , oktiiordnejuvvon ja doaibmi norgalaš eurohpapolitihka váikkuhan dihtii EU politihkkahábmema dakkár surggiin mat gusket Norgii nuolga .
Norge deltar i fire grenseregionale program ( Interreg IVA ) , tre transnasjonale program ( Interreg IVB ) samt i det interregionale programmet ( Interreg IVC ) .
Norga oassálastá njeallje rádjaregionála prográmmas ( Interreg IVA ) , golbma transnationála prográmmas ( Interreg IVB ) ja interregionála prográmmas ( Interreg IVC ) .
Det grenseregionale programmet med Russland blir videreført innenfor rammene av EUs partnerskapsprogram for samarbeid med yttergrensene ( ENPI ) .
Rádjaregionála prográmma Ruoššain joatkkašuvvo EU guoibmevuođaprográmma rámmaid siskkobealde , mii lea ovttasbargu ravdarájáin ( ENPI ) .
I tillegg deltar Norge i URBACT II .
Earret dan oassálastá Norga dáin ; URBACT II .
, ESPON og Interact .
, ESPON ja Ineract .
Den statlige andelen over hele perioden blir rundt 730 mill. kroner , under forutsetning av Stortingets årlige bevilgninger .
Stáhta oassi dán áigodagas šaddá sullii 730 milj. ruvnno , dainna eavttuin ahte Stuorradikki daid jahkásaččat juolluda .
Kommunal- og regionaldepartementet tildeler 2,1 mill. kroner per år til gjennomføring av et samisk program innenfor Interreg .
Gielda- ja guovlodepartmeanta juohká jahkásaččat 2,1 milj. ruvnno čađahit sámi prográmma Interregas .
Det samiske programmet , Sápmi , inngår som et delprogram i Interreg IVA Nord .
Sámi prográmma , Sápmi , lea oasseprográmma Interreg IVA Nordas .
Programmets overgripende mål er å øke regionens funksjonalitet og styrke gjennom samarbeid om næringsliv og infrastruktur samt utvikling av spesialkompetanse og identitetsskapende innsats .
Prográmma rasttildeaddji ulbmil lea lasihit regiovnna doaibmavuođa ja nanosvuođa ealáhusaid ja infra ­stuktuvrra ovttsbarggu bokte ja ovddidit spesiála ­gealbbu ja identitehtaásaheaddji barggu .
For det samiske delprogrammet Sápmi har man et særlig fokus på å bidra til et differensiert samfunn basert på samisk kultur , næring , tradisjoner , identitet og språk .
Sámi oasse ­prográmmii Sápmi lea erenomážit giddejuvvon fuomášupmi oažžut áigái máŋggalágan servodagaid sámi kultuvrra , ealáhusaid , árbevieruid , identitehta ja giela vuođul .
Midlene finansierer den statlige andelen i de grenseregionale programmene .
Ruhta ruhtada rádjaregionála prográmmain dan stáhta oasi .
Sametinget var sekretariat for det samiske delprogrammet fram til 2006 .
Sámediggi lei sámi oasseprográmma čállingoddi 2006 rádjai .
Sekretariatsfunksjonen deles nå mellom Troms fylkeskommune og Nord-Trøndelag fylkeskommune .
Čállingoddedoaibma juogaduvvo dál gaskal Romssa fylkkagieldda ja Davvi-Trøndelága fylkkagieldda .
Nyhet , 12.08.2011
Ođas , 15.11.2011
22. juli-kommisjonen - statsministerens innledning til pressekonferanse 12.08.2011
Suoidnemánu 22.beaivve-kommišuvdna – stáhtaministara álggahansárdni preassakonfereanssas 12.08.2011 .
Velkommen til denne pressekonferansen ,
Bures boahtin preassakonferensii ,
I dag er det tre uker sider Norge ble rammet av bomben i Oslo og skuddene på Utøya .
Otne lea golbma vahku dassá go Norga vásihii bombema Oslos ja báhčimiid Utøyas .
Den kvelden var vi et land i sjokk .
Dan eahkeda lei min riika surgadis dilis .
Uten fotfeste , uten kunnskap om hva som ventet oss .
Coavcceheapmin , ja eat ge diehtán mii lei vuordagis .
Jeg er stolt over måten det norske folk møtte denne prøven .
Mun lean čeavlái das mo Norgga álbmot hálddašii dán dáhpáhusa .
Vi samlet oss om våre grunnverdier : Demokrati , åpenhet , fellesskap .
Mii guovdilasttiimet iežamet váldoárvvuid : Demokratiija , rabasvuođa , oktavuođa .
Det har skapt en trygg plattform å møte de neste prøvene .
Dat leat duddjon midjiide oadjebas vuođu vuostái váldit boahttevaš geahččalusaid .
Fortsatt er vi et land preget av sorg .
Min riika lea ain morrašis .
Fortsatt begraver vi våre døde .
Ain hávdádat mii iežamet jábmiid .
Fortsatt ligger folk hardt skadet på sykehus .
Ain vealládit garrasit roasmmuhuvvon olbmot buohcceviesuin .
Fortsatt trenger tusenvis av ofre og pårørende over hele landet omsorg og hjelp .
Ain dárbbašit duháhiid mielde gillájeaddjit ja oapmahaččat miehtá riikka fuola ja veahki .
For dem er det avgjørende å få svar på spørsmål .
Sidjiide lea áibbas dárbbašlaš oažžut vástádusaid gažaldagaide .
Hva skjedde ?
Mii dáhpáhuvai ?
Hvorfor ?
Manne ?
Det er også viktig for oss som nasjon .
Maiddái midjiide dego našuvdnan lea dát dehálaš .
Vi skal lære av terrorangrepet .
Mii fertet oahppat terrorfallehemiin .
Målet er at det ikke skal skje igjen .
Ulbmil lea ahte dákkár dagut eai galgga nuppes dáhpáhuvvat .
Målet er større trygghet .
Ulbmil lea buoret dorvvolašvuohta .
Derfor har Regjeringen i dag oppnevnt en 22. juli-kommisjon .
Danne lea ráđđehus otne nammadan suoidnemánu 22.beaivve-kommišuvnna .
Dette er i tråd med det vi og et samlet politisk Norge varslet 27. juli .
Dat lea min ja Norgga politihkkáriid lohpádusaid mielde maid almmuheimmet suoidnemánu 27 .
Kommisjonens mandat og sammensetning er utformet i samarbeid med de parlamentariske lederne på Stortinget .
Kommišuvnna mandáhta ja čoahkkádus lea hábmejuvvon ovttas Stuoradikki parlamentáralaš jođiheddjiiguin .
Dialogen med Stortinget har vært god .
Gulahallan Stuoradikkiin lea leamaš buorre .
Vi har tatt hensyn til synspunkter og innspill fra de øvrige partiene .
Mii leat váldán vuhtii oainnuid ja árvalusaid mat leat boahtán eará bellodagain .
Kommisjonens mandat er å kartlegge alle relevante sider ved hendelsesforløpet .
Kommišuvnna mandáhta lea kártet buot dárbbašlaš beliid dán dáhpáhusas .
Få fakta på bordet .
Oažžut ovdan buot dieđuid .
Usminket .
Čiŋatkeahttá .
Ærlig .
Vuoiggalaččat .
Det har en verdi i seg selv .
Das lea árvu iešalddis .
For å komme videre som nasjon må vi være trygge på at vi vet alt som er mulig å få vite .
Vai mii ovdánat našuvdnan de fertet mii leat oadjebasat das ahte mii oažžut diehtit buot mii lea dáhpáhuvvan .
I tillegg til å avdekke fakta og analysere det som skjedde , blir kommisjonen bedt om å fremme forslag til forbedringer .
Lassin oažžut albmosii dieđuid ja analyseret dáhpáhusaid , de kommišuvdna bivdojuvvo árvalit buoridandoaimmaid .
Målet er at Norge skal være best mulig rustet for å avdekke planer om angrep .
Ulbmil lea ahte Norga galgá ráhkkanan nu bures go vejolaš oažžun dihtii albmosii terrorfallehanplánaid .
Til å avverge framtidige angrep .
Ja heađuštit boahttevaš terrorfallehemiid .
Redusere konsekvensene av eventuelle angrep .
Unnidit váikkuhusaid vejolaš terrorfallehemiin .
Samt håndtere eventuelle nye kriser på best mulig måte .
Ja meannudit vejolaš ođđa roasuid nu bures go vejolaš .
Det handler om sikkerhet og trygghet .
Dás lea sáhka sihkkarvuođas ja dorvvolašvuođas .
Demokratiet avhenger av begge deler .
Demokratiija dárbbaša goappašagaid .
Vi skal sikre den frie samtalen og vårt åpne og tillitsfulle samfunn .
Mii galgat sihkkarastit friija ságastallama ja min rabas ja luohtehahtti servodaga .
Samtidig skal vi sørge for at folk skal kunne gå trygt i gatene .
Seammás galgat mii fuolahit ahte olbmot sáhttet vánddardit oadjebasat gáhtaid mielde .
Et folk i frykt er ikke et fritt folk .
Álbmot mii ballá ii leat friija álbmot .
Til å gjøre denne viktige jobben har vi nedsatt en kommisjon på 10 medlemmer .
Mii leat nammadan 10 olbmo sturrosaš kommišuvnna mii galgá doaimmahit dán dehálaš barggu .
Samlet har kommisjonen bred og relevant kompetanse . Innen det politifaglige .
Oktiibuot lea dán kommišuvnnas viiddis ja dárbbašlaš gelbbolašvuohta : Politiijafágalaš .
Jus . Helse .
Dearvvašvuohta .
Redning .
Gádjun .
Beredskap .
Gearggusvuohta .
Offentlighet .
Almmolašvuohta .
Det er viktig å se Norge i sammenheng med verden .
Lea dehálaš buohtastahttit Norgga eará riikkaiguin máilmmis .
Dette er medlemmene av 22. juli-kommisjonen :
Suoidnemánu 22. beaivve- kommišuvnna miellahtut :
Ragnar Auglend , Bergen , Tidligere politimester i Hordaland og tidligere rektor ved Politihøgskolen .
Ragnar Auglend , Bergen Ovddeš politiijameašttir Hordalandas ja ovddeš rektor Politiijaallaskuvllas .
Auglend har erfaring som dommer , og er i dag ansatt i forskerstilling ved juridisk fakultet i Bergen .
Auglend lea ovdal bargan duopmárin , ja dál bargá son dutkin juridihkalaš fakultehtas Bergenis .
Karin Straume , Vadsø , Fylkeslege i Finnmark . Straume er allmennmedisiner med samfunnsmedisin som spesialitet .
Karin Straume , Čáhcesuolu , Finnmárkku fylkkadoavttir Straume lea servodatmedisiinnalaš medisiidnadoavttir .
Einar Enger , Rakkestad , Tidligere direktør i NSB og Tine .
Einar Enger , Rakkestad , NSB ja Tine ovddeš direktevra .
Enger har bred erfaring som leder i næringslivet .
Engeris lea viiddis hárjáneapmi ealáhuseallima jođiheaddjin
Laila Bokhari , Oslo , Statsviter , forsker og forfatter med terrorisme og politisk vold som spesialområder .
Laila Bokhari , Oslo , Stáhtadiehtti , dutki ja girječálli erenoamáš suorggis terrorisma ja politihkalaš veahkaválddálašvuohta .
Bokhari har bakgrunn fra NUPI og Forsvarets Forskningsinstitutt .
Bokhari lea bargan NUPI:s ja Suodjalusa Dutkaninstituhtas .
Hun avslutter nå et engasjement ved den norske ambassaden i Islamabad .
Son loahpaha dál doaimmaidis Norgga ambassádas Islamabadas .
Linda Motrøen Paulsen , Stavanger , Visepresident i Røde Kors siden 2005 .
Linda Motrøen Paulsen , Stavanger , Rukses Ruossa Sadjásašpresideanta 2055 rájes .
Avdelingsleder i realfag ved videregående skole i Stavanger .
Joatkkaskuvlla realfága ossodatjođiheaddji Stavangeris .
Torgeir Hagen , Ridabu , Generalløytnant .
Torgeir Hagen , Ridabu , Generalleutnánta .
Sjef for Forsvarets etterretningstjeneste fra 2002 – 2009 .
Hoavda Suodjalusa vákšunbálvalusas jagi 2002 rájes 2009 rádjái .
Guri Hjeltnes , Oslo , Journalist og historiker .
Guri Hjeltnes , Oslo , Journalista ja historihkkár .
Professor i journalistikk og prorektor ved Handelshøyskolen BI.
Journalista professor ja Gávpeallaskuvlla BI prorektor .
Forhenveærende Politdirektør i København Hanne Bech Hansen , Hillerup Tidligere vært politimester i Politiets Efterretningstjeneste og Statsadvokat for København , Fredriksberg og Tårnby .
Hanne Bech Hansen , Hillerup Ovdal lea son leamaš politiijameašttir Politiija Vákšunbálvalusas ja Københámmana , Fredriksberg ja Tårnby Stáhtaadvokáhta .
I tillegg til disse ni personene vil kommisjonen bli supplert med ytterligere ett mannlig medlem .
Lassin dáid ovcci olbmo de lasihuvvo kommišuvdna vel ovttain almmáiolbmuin .
Dette vil være en person med politi / beredskapsfaglig kompetanse fra ett av våre nærmeste naboland .
Sus galgá leat politiija / gearggusvuođafágalaš gelbbolašvuohta ovtta min lagamus ránnjáriikkain .
Til slutt : Jeg er glad for at Alexandra Bech Gjørv har takket ja til å lede kommisjonen .
Lean ilus go Alexandra Bech Gjørv lea lohpidan jođihit kommišuvnna .
Hun er partner i advokatfirmaet Hjort .
Son lea oasálaš advokáhttafitnodagas Hjort .
Hun har høy juridisk kompetanse .
Sus lea alla juridihkalaš gealbu .
Solid ledererfaring .
Nana jođihanhárjáneapmi .
Ikke minst fra å lede ulike fagmiljøer .
Erenoamážit jođihit iešguđetlágan fágabirrasiid .
Eksperter .
Ekspearttaid .
Få de til å samarbeide .
Ja oažžut sin ovttasbargat .
Hun har vært direktør for fornybar energi i Hydro og senere Statoil .
Son lea ovdal doaibman ođasmuvvi energiija direktevran Hydros ja maŋŋil Statoilas .
Alexandra Bech Gjørv nyter respekt for sin faglige og personlige integritet .
Alexandra Bech Gjørv adnojuvvo alla árvvus su fágalaš čehppodaga ja persovnnalaš iešvuođaid geažil .
Da ønsker jeg kommisjonens leder velkommen hit opp .
Dalle mun sávan kommišuvnna jođiheaddjái bures boahtin deike .
Tale / artikkel , 13.08.2012
Sárdni / artihkal , 20.08.2012
Av : Justis- og beredskapsminister Grete Faremo
Justiisa- ja gearggusvuođaministtar Grete Faremo
22. juli-kommisjonens rapport
Suoidnemánu 22.beaivve-kommišuvnna raporta
Innledning av justis- og beredskapsminister Grete Faremo på pressekonferanse etter fremleggelsen av 22. juli-kommisjonens rapport .
Justiisa- ja gearggusvuođaministara Grete Faremo ovdasáhka preassakonfereanssas maŋŋil suoidnemánu 22.beaivve-kommišuvnna raportta almmuheami .
Statsministerens kontor , mandag 13. august 2012 .
Stáhtaministara kantuvrras , vuossárgga borgemánu 13. beaivvi 2012 .
Vi har ventet på denne dagen .
Mii leat vuordán dán beaivvi .
På rapporten som bidrar til klarhet .
Raportta mii galgá addit čilgehusa .
Både om hvordan Norge var forberedt på en hendelse som den som fant sted 22. juli i fjor – og om hvordan vi mestret selve hendelsen .
Čilgehusa movt Norga leai ráhkkanan dustet dán lágan dáhpáhusa mii dáhpáhuvai diibmá , suoidnemánu 22. beaivve – ja movt mii hálddašeimmet ieš dáhpáhusa .
Kunne mitt barn vært redda ?
Livčče go mu máná sáhttán gádjut ?
Burde jeg sluppet skadene jeg ble påført ?
Movt livčče sáhttán hehttet gillámušaid maid lean šaddan gillát ?
Skulle vi vært foruten smertene vi har båret med oss det siste året ?
Eat go livčče galgan beassat eallit dáid bákčasiid haga maid leat dovdan maŋimuš jagi ?
Hvordan kunne dette skje ?
Movt sáhtii dát dáhpáhuvvat ?
I dag får vi mange svar .
Otne oažžut mii olu vástádusaid .
Det er gjerningsmannen som har ansvaret bomba mot regjeringskvartalet og for for drapene på Utøya .
Vearredahkki ovddasvástádus lea bomben ráđđehuskvartálas ja goddimat Utøyas .
Men kommisjonen konkluderer med at angrepet på regjeringskvartalet kunne ha vært forhindret .
Muhto kommišuvdna loahppaárvvoštallan lea ahte ráđđehuskvartála falleheami livčče sáhttán bissehit .
At myndighetenes evne til å beskytte menneskene på Utøya , sviktet .
Ahte eiseválddiid návccat gádjut olbmuid Utøyas eai doaibman doarvái bures .
Det er blitt sagt at det utenkelige skjedde den 22. juli i fjor .
Lea maid daddjon ahte jurddašmeahttun dáhpáhus dáhpáhuvai suoidnemánu 22. beaivve diibmá .
Men at terror kunne ramme oss , var ikke utenkelig .
Muhto ahte terror galggai juksat min , ii lean jurddašmeahttun .
Vi må konstatere at systemene ikke sto sin prøve .
Mis ledje vuogádagat eastadit ja dustet dákkár dáhpáhusaid .
Da angrepet skjedde var vi likevel ikke godt nok forberedt .
Mii fertet dovddastit ahte vuogádagat eai doaibman nu go livčče galgan .
Det er mennesker som har ansvar - også når systemene svikter .
Go falleheapmi dáhpáhuvai , de eat lean almmatge doarvái bures ráhkkanan .
Mange har også gruet seg til denne dagen .
Olmmošveagat barge buot mii leai vejolaš .
Gruet seg til å få svar .
Dat ii lean doarvái buorre .
Fryktet konsekvensene av svarene som gis , og det skjønner jeg .
Olbmuin dat lea ovddasvástádus – maiddái go vuogádagat eai doaimma .
Klarhet og visshet kan være tungt å bære .
Máŋggas leat ballan dán beaivvis . Ballan vástádusain .
22. juli-kommisjonen skriver i sin rapport : « Vi har sett eksempler på heltemot , innsatsvilje og omsorg . »
Ballan makkár váikkuhusaid vástádusat addet , ja dán mun ádden . Čielggasvuohta ja viissisvuohta sáhttá leat lossat guoddit .
Mange mennesker gjorde en enestående innsats for å redusere skadevirkningene av angrepene . Både profesjonelle og frivillige .
Suoidnemánu 22.beaivve-kommišuvdna čállá raporttastis : » Mii leat oaidnán ovdamearkkaid mo olbmot leat čájehan arvilvuođa , doaibmanmovtta ja fuola . ”
Tilfeldig forbipasserende . I uvisshet om hvilken risiko de dermed løp .
Olu olbmot dahke erenoamáš buori barggu geahpidan dihtii vahágiid falleheamis .
Flere med fare for eget liv .
Ustibat ja bargoskihpárat .
Det skal vi ta med oss .
Ja sii geat deive das láhkosis .
For det er menneskene som er vår viktigste beredskapsressurs .
Das go olbmot leat min deháleamos gearggusvuođaresursa .
Menneskene vil fortsatt være viktigst når vi jobber med å forbedre oss .
Olbmot leat hui dehálaččat go mii joatkit iežamet buoridit .
Mitt mandat som justis- og beredskapsminister har fra første dag vært å forbedre beredskapen .
Mu mandáhta Justiisa- ja gearggusvuođaministtarin lea vuosttas beaivvi rájes leamaš buoridit gearggusvuođa .
Derfor er den sentrale kriseledelsen forsterket .
Danne lea guovddáš heahtejođihangoddi nannejuvvon .
Vi har etablert et sivilt situasjonssenter i Justis- og beredskapsdepartementet som vil bidra til en bedre forståelse og analyse av kriser .
Mii leat ásahan siviila dáhpáhusguovddáža Justiisa- ja gearggusvuođadepartementii mii galgá veahkkin buorebut áddet ja analyseret heahtediliid .
Og vi har bedret helikopterberedskapen .
Mii leat maid nannen helikoptergearggusvuođa .
Disse og en rekke andre tiltak er omtalt i stortingsmeldingen om samfunnssikkerhet .
Dát ja olu eará doaibmabijut leat namuhuvvon servodatsihkkarvuođa stuoradiggedieđáhusas .
Kommisjonens rapport gir oss nå detaljerte analyser og dermed klarhet i hva som skal til for å forbedre beredskapen .
Kommišuvnna raporta addá midjiide dál vuđolaš analysaid ja nu čilge maid galgat dahkat buoridan dihtii gearggusvuođa .
Kommisjonen skriver på side 337 i sin rapport :
Kommišuvdna čállá 337 siiddus raporttastis :
" Politi-Norge har flere fundamentale og gjennomgripende endringsbehov .
» Politiija-Norggas leat olu dehálaš ja vuđolaš rievdadusdárbbut .
Politiet og myndighetene har nå en unik mulighet til å gripe fatt i disse .
Politiija suorggis ja eiseválddiin lea dál erenoamáš vejolašvuohta álggahit dáid doaimmaid .
Og utgangspunktet er godt .
Dán vejolašvuođa berre geavahit .
Politiet nyter stor tillit .
Vuolggasadji lea maid buorre .
Politiet er en av samfunnets viktigste institusjoner og er preget av høy kompetanse og betydelig personlig engasjement fra ledere og ansatte .
Politiija lea servodaga deháleamos ásahus gos lea alla gealbu ja sis lea mearkkašahtti olmmošlaš beroštupmi sihke jođiheddjiid ja bargiid bealis .
Mye av utstyret politiet har , er bra .
Olu rusttegat mat dál leat politiijas , leat buorit .
Men som vi har sett : En jobb må gjøres . "
Muhto nu go leat lohkan : » Bargu ferte dahkkojuvvot ” .
Denne utfordringen tar jeg fatt i med stor ydmykhet .
Dán hástalusa válddán vuostá vuollegašvuođain .
Jeg har spesielt merket meg ledelses- og kulturutfordringene , behovet for en omfattende strategisk satsing på IKT og kommunikasjonssystemer .
Lean erenoamážit oaidnán hástalusaid jođiheami ja kulturáššiid guovdu , dárbbu viiddis strategalaš DGT áŋgiruššamii ja gulahallanvuogádagaide .
Kommisjonens gjennomgang viser at det er behov for tydelige visjoner og mer aktiv mål- og resultatstyring .
Kommišuvnna guorahallan čájeha ahte lea dárbu čielga višuvnnaide ja eanet doaibmi ulbmil- ja boađusstivrejupmái .
Gode IKT-løsninger må på plass , og politiet må evne å utnytte teknologien .
Buorit DGT-čovdosat fertejit boahtit sadjái , ja politiijas fertejit leat návccat ja čehppodat geavahit teknologiija .
Kommisjonen konkluderer med at en raskere politiaksjon på Utøya var reelt mulig .
Kommišuvnna loahppaárvvoštallan čájeha ahte politiijat livčče sáhttán leat árabut Utøyas .
Derfor må politiets responstid ned .
Danne ferte politiija dávistanáiggi čavget .
Dette ble også påpekt av Stortingets særskilte komité .
Dán cuiggodii maid Stuoradikki sierra lávdegoddi .
Jeg har gitt politiets ledelse i oppdrag å strukturere arbeidet med å forbedre evnen til rask respons ved store hendelser .
Mun lean addán politiija jođihangoddái barggu struktureret doaimmaid buoridan dihtii dávistanáiggi duođalaš dáhpáhusain .
Dette arbeidet , kan jeg forsikre , vil jeg følge tett med egne møter for å sikre fremdriften .
Dán doaimma , maid sáhtán bealistan dáhkidit , áiggun dárkilit čuovvut sierra čoahkkimiid bokte sihkkarastin dihti ovdáneami .
Jeg jobber med en ny instruks som skal tydeliggjøre politiledelsens ansvar og rolle .
Mun lean hábmemin ođđa njuolggadusaid mat galget čielggasmahttit politiija jođihangotti ovddasvástádusa ja rolla .
Jeg er særskilt opptatt av den ledelsesmessige , strategiske utfordringen som ligger i dette .
Mun sakka beroštan jođiheamis ja gullevaš strategalaš hálddašeamis .
Kommisjonens " viktigste anbefaling er at ledere på alle nivåer i forvaltningen systematisk arbeider med å styrke sine egne og organisasjonenes grunnleggende holdninger og kultur knyttet til risikoerkjennelse , gjennomføringsevne , samhandling , IKT-utnyttelse og resultatorientert lederskap . "
Kommišuvnna » deháleamos ráva lea ahte jođiheaddjit buot hálddahusdásiin systemáhtalaččat nannejit iežaset ja organisašuvnna vuođđo miellagáttuid ja kultuvrra čadnon riskamieđiheapmái , čađahannákcii , ovttasdoaibmamii , DGT-geavaheapmái ja boađusáŋggirdeaddji jođihangoddái ” .
Dette slutter jeg meg til .
Mun doarjjun dán .
Jeg vil takke 22. juli-kommisjonen .
Mun háliidan giitit suoidnemánu 22.beaivve-kommišuvnna .
Gjennom deres arbeid har jeg fått et enda klarere bilde av hvordan den totale beredskapen skal styrkes .
Sin barggu bokte lean mun ožžon čielgasat áddejumi movt gearggusvuohta ollislaččat galgá nannejuvvot .
Jeg skal gjennomgå kommisjonens rapport , punkt for punkt , for å lære , og for å styrke .
Mun áiggun guorahallat kommišuvnna raportta , čuoggás čuoggái , oahppat , ja buoridit .
Jeg vil jobbe i dag , og i dagene og ukene framover , sammen med mine medarbeidere og politiets ledelse om oppfølgingen av kommisjonens rapport .
Mun áiggun bargat otne , ja boahttevaš beivviid ja vahkuid , ovttas iežan mielbargiiguin ja politiija njunnošiiguin gávnnahan dihtii movt kommišuvnna raportta čuovvolit .
Jeg vil involvere regjering og storting i denne viktige jobben .
Áiggun dán dehálaš bargui váldit mielde ráđđehusa ja Stuoradikki .
Rapporten vil bli fulgt opp av en stortingsmelding , slik statsministeren varslet .
Raportta olis ráhkaduvvo stuoradiggedieđáhus , nugo stáhtaministtar dieđihii .
Der vil jeg vektlegge et tett samarbeid med Stortinget .
Dan oktavuođas áiggun deattuhit lágas ovttasbarggu Stuoradikkiin .
Vi må også trekke veksler på det gode arbeidet som allerede er gjort av Den særskilte komité .
Mii fertet maid oahppat dan buori barggus maid Sierra lávdegoddi juo lea dahkan .
Vi skal slå ring om dem som får svar i dag .
Mii galgat suddjet sin geat otne ožžot vástádusa .
De etterlatte .
Oapmahaččaid .
De skadede .
Gillájeddjiid .
De berørte .
Guoskevaččaid .
Vi skal ta vare på hverandre .
Sis geat barge buot maid sáhtte .
På alle dem som gjorde sitt ytterste . Også der det ytterste ikke var godt nok .
Maiddái doppe gos barge buot maid sáhtte , muhto mii ii lean doarvái buorre .
Vi kan aldri gi noen garantier mot ondskap .
Mii eat sáhte goassige lohpidit ahte vearredagut eai dáhpáhuva .
Det jeg kan si , er at regjeringen vil jobbe utrettelig for at Norge skal kunne stå best mulig rustet til å avverge og møte eventuelle framtidige angrep .
Dan maid sáhtán dadjat , lea ahte ráđđehus áigu váibatkeahttá bargat vai Norga buoremus láhkai lea ráhkkanan heađuštit ja dustet vejolaš vearredaguid boahtteáiggis .
Beredskapen skal styrkes .
Gearggusvuohta galgá nannejuvvot .
Menneskene skal trygges .
Olbmot galget suodjaluvvot .
Som justis- og beredskapsminister er mitt viktigste ansvar : Å gjøre Norge tryggere .
Justiisa- ja gearggusvuođaministtarin mu deháleamos ovddasvástádus lea : Dahkat Norgga oadjebassan .
21 Økonomiske og administrative konsekvenser
21 Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har det overordnede samordningsansvaret for statlig samepolitikk .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanttas lea stáhta sámepolitihka bajimus oktiiordnenovddasvástádus .
Tiltakene som foreslås i meldingen berører mange departementer .
Dat doaibmabijut mat evttohuvvojit dieđáhusas , gusket máŋgga departementii .
Felles for de fleste tiltakene er at de behandles i henhold til konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og statlige myndigheter .
Dat mii lea oktasaš eanaš doaibmabijuin , lea ahte dat gieđahallojuvvojit Sámedikki ja stáhtalaš eiseválddiid gaskasaš konsultašuvdnašiehtadusa vuođul .
Sametingets posisjon er at alle tiltak som er nevnt i stortingsmeldingen blir gjort til gjenstand for enkeltstående konsultasjoner før det enkelte tiltak iverksettes .
Sámedikki sajádat lea ahte buot doaibmabijut mat leat namuhuvvon stuorradiggedieđáhusas , galget váldojuvvot ovdan buođu konsultašuvnnain ovdalgo dat čađahuvvojit .
Dette vil gi et godt grunnlag for konkrete konsultasjoner om de enkelte tiltak og man vil få helhetlige prosesser rundt hvert tiltak .
Dát addá buori vuođu konkrehta konsultašuvnnaide juohke doaibmabiju hárrái ja mielddisbuktá ollislaš proseassaid juohke doai ­bmabiju oktavuođas .
Eventuell overføring av myndighet og oppgaver fra departementene til Sametinget innebærer at ressurser til administrativ oppfølging av den aktuelle myndigheten eller oppgaven også må overføres til Sametinget .
Válddi ja bargamušaid vejolaš sirdin departemeanttain Sámediggái mielddisbuktá ahte Sámediggi maiddái oažžu resurssaid juohke sirdojuvvon válddi ja bargamuša hálddahuslaš čuovvu ­leapmái .
Selv om Sametinget overtar forvaltningen av en tilskuddsordning eller en institusjon , og har dermed får avgjørende innflytelse over disse , har fagdepartementet fremdeles et overordnet ansvar for ordninger som Sametinget forvalter .
Vaikko vel Sámediggi váldá badjelasas doarjjaortnega dahje ásahusa hálddašeami , ja nu oažžu mearrideaddji dadjamuša dain , de lea ain fágadepartemeanttain bajimus ovddasvástádus ortnegiin maid Sámediggi hálddaša .
Departementene skal etablere rutiner for konsultasjon med Sametinget , legge til rette for en god og åpen dialog , og følge opp overførte ordninger både faglig og budsjettmessig .
Departe ­meanttat galget ásahit vugiid dasa mo konsultašuvn ­nat Sámedikkiin galget čađahuvvot , láhčit dillid buori ja rabas gulahallamii , ja čuovvolit sirdojuvvon ortnegiid sihke fágalaččat ja bušeahta dáfus .
Forslag og tiltak som er beskrevet nærmere i de ulike kapitlene , kan få visse økonomiske og administrative konsekvenser .
Evttohusat ja doaibmabijut mat leat válddahallojuvvon lagabut iešguđet kapihttaliin , sáhttet dagahit sihke dihto ekonomalaš ja dihto hálddahuslaš čuovvumušaid .
Enkelte foreslåtte tiltak forutsettes finansiert innenfor gjeldende budsjettrammer .
Eaktuduvvo ahte muhtun evttohuvvon doaibmabijut ruhtaduvvojit gustojeaddji bušeahttarámmaid siskkobealde .
Mer konkrete økonomiske og administrative konsekvenser av de enkelte forslagene må vurderes nærmere .
Juohke evttohusa eanet konkrehta ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat galget árvvoštallojuvvot lagabut .
Dette vil skje som ledd i arbeidet med konkretiseringen av forslagene .
Dát bargu čađahuvvo evttohusaid konkretiserema oassin .
Regjeringen vil vurdere eventuelle budsjettmessige konsekvenser i forbindelse med de årlige budsjettframleggene .
Ráđđehus áigu árvvoštallat vejolaš bušeahtalaš váikkuhusaid jahkásaš bušeahttaevttohusaid oktavuođas .
Departementene legger til grunn at tiltakene ikke innebærer vesentlige endringer for fylkeskommunalt eller kommunalt nivå .
Departemeanttat atnet vuođđun ahte doaibmabijut eai dagat mearkkašahtti rievdadusaid fylkkagielddaid ja gielddaid dássái .
Bevilgninger til samiske formål Som urfolk og minoritet i fire stater har samene behov for og rett til en særlig status i henhold til internasjonal og nasjonal rett .
Juolludeamit sámi ulbmiliidda Sápmelaččat leat njealji stáhta eamiálbmot ja unnitlohku , ja sis lea dárbu ja vuoigatvuohta erenoamáš árvui sihke riikkaidgaskasaš ja riikka álbmotrievtti mielde .
Norge har et særskilt ansvar for utvikling av samenes språk , kultur og levekår .
Norggas lea erenoamáš ovddasvástádus ovddidit sámi giela , kultuvrra ja eallinlági .
Kommunal- og regionaldepartementet har samordningsansvaret for statlig samepolitikk .
Gielda- ja guovludepartementtas lea ovddasvástádus ovttastahttit stáhta sámepolitihka .
Prinsippet om departementenes sektoransvar gjelder på alle fagområder , og departementene har ansvar for å følge opp samepolitikken innenfor sine sektorer .
Departementtaid suorgeovddasvástádusprinsihppa gusto buot fágasurggiide , ja departemeanttain lea ovddasvástádus čuovvolit sámepolitihka iešguđet ge suorggis .
Dette gjelder også de ordningene som er overført til Sametinget .
Dát gullá maiddái daidda ortnegiidda maid Sámediggi hálddaša .
Med denne publikasjonen vil regjeringen gi en kort og samlet framstilling av de ulike departementenes forslag til bevilgninger til samiske formål i 2004 .
Dáinna diehtočállosiin dáhttu ráđđehus oanehaččat ja oppalaččat čilget iešguđet departementtaid 2005 ` juolludanevttohusaid sámi ulbmiliidda .
Denne oversikten er også gitt ut i 1999 ( rundskriv H-12/98 ) , i 2000 ( H-29/99 ) , i 2001 ( H-13/00 ) , i 2002 ( H-32/01 ) , 2003 ( H11/02 ) og i 2004 ( H-22/03 ) .
Dát diehtočálus lea almmuhuvvon maiddái 1999:s ( johtučálus H-12/98 ) , 2000:s ( H-29/99 ) , 2001:s ( H-13/00 ) , 2002:s ( H-32/01 ) , 2003:s ( H-11/02 ) ja 2004:s ( H-22/03 ) .
Årets hefte omfatter bevilgninger som ikke har vært omtalt tidligere , slik at tallene i enkelte tilfeller ikke vil være sammenlignbare med fjorårets publikasjon .
Dán jagi gihppagis leat maiddái juolludeamit mat eai leat ovdal leamaš ja danne ii sáhte buot loguid buohtastahttit diimmá loguiguin .
Justisdepartementet vil avklare de formelle , faglige og økonomiske forutsetningene for sluttfasen av forskningsprosjektet Samiske sedvaner og rettsoppfatninger i løpet av høsten 2004 .
Justisdepartementa boahtá 2004 ` čavčča mielde čielggadit Sámi vieruiduvvamat ja riekteoainnut- dutkanprošeavtta loahpaheami formálalaš , fágalaš ja ekonomalaš eavttuid .
Samerettsutvalgets ramme vil bli fastsatt primo januar 2005 .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti rámma mearriduvvo ođđajagimánu 2005 ` álggus .
Sametinget Sametinget vil i følge budsjettforslaget forvalte omlag 234 mill. kr til samiske formål i 2005 .
Sámediggi 2005:s boahtá Sámediggi bušeahttaárvalusa mielde , hálddašit sullii 234 mill kr sámi ulbmiliidda .
Dette er en økning på ca. 7 mill. kr fra 2004 ( 3 pst ) .
Dát lea sullii 7 mill kr lassáneapmi 2004 ektui ( 3,1 pst ) .
Sametingets første hele driftsår var 1990 , og da hadde Sametinget et budsjett på 31,7 mill. kr. .
Sámedikki vuosttaš olles doaibmajahki lei 1990 , ja dalle lei Sámedikki bušeahtta 31,7 mill kr. .
250000 LD
250000 ED
MD Fond
BD Foanda
BFD KKD
MBD GKD
UFD HD
OOD DD
Tidligere har Sametinget bl.a. fått ansvaret for å fordele tilskudd til samiske organisasjoner , til kultur- og nærings- og språklige formål , og fått overført ansvaret for en rekke oppgaver fra fagdepartementene av særskilt betydning for samisk kultur .
Sámediggi lea ovdal ee. ožžon ovddasvástádusa juohkit doarjagiid sámi organisašuvnnaide , kultur- , ealáhus- ja giellaulbmiliidda , ja olu iešguđet fágadepartementtaid doaimmat main lea erenoamáš mearkkašupmi sámi kultuvrii , leat sirdojuvvon Sámediggái .
Etter at sameloven ble vedtatt , har det vært en forutsetning at Sametinget skal ha en vesentlig grad av selvråderett og innflytelse i disse spørsmålene .
Máŋŋel go sámeláhka dohkkehuvvui , de lea eaktuduvvon ahte Sámedikkis galgá leat mearkkašahtti iešráđđenriekti ja váikkuhanfápmu dáin gažaldagain .
Sametinget er også tillagt forvaltningsansvar for visse administrative forhold , slik som valg til Sameting og oppnevning av representanter til ulike offentlige organer .
Sámedikkis lea dihto hálddahuslaš áššiid hálddašanovddasvástádus , nugo Sámediggeválggaid ja iešguđetlágán almmolaš orgánaid ovddasteddjiid nammadeami oktavuođas .
Sametinget utøver dessuten myndighet og innflytelse gjennom deltakelse og representasjon i en rekke utvalg , styrer og råd .
Sámedikkis lea dasa lassin váldi ja váikkuhanfápmu go oassálastá ja go ovddastuvvo iešguđet ge lávdegottiin , stivrrain ja ráđiin .
Foruten den myndigheten som Sametinget har gjennom sameloven , er Sametinget tillagt myndighet med hjemmel i reindriftsloven , opplæringsloven og kulturminneloven .
Earet dan válddi mii Sámedikkis lea sámelága bokte , de lea Sámedikkis maiddái váldi boazodoallolága , oahpahuslága ja kulturmuitolága olis .
Sametinget fikk i 1999 unntak fra bevilgningsreglementets § 4 om bruttobudsjettering og får hele sin bevilgning fra Kommunal- og regionaldepartementet på én 50-post .
Sámediggi oaččui 1999:s lobi spiehkastit juolludusnjuolggadusa § 4:s bruttobušetterema birra ja oažžu olles juolladusas Gielda- ja guovludepartementtas ovtta 50-poastta bokte .
Tilsvarende overføres bevilgningene fra Barne- og familiedepartementet , Utdannings- og forskningsdepartementet , Kultur- og kirkedepartementet og Miljøverndepartementet over 50-poster .
Seammaláhkái juolluduvvojit Mánáid- ja bearašdepartementta , Oahpahus- ja dutkandepartementta , Kultur- ja girkodepartementta ja Birasgáhttendepartementta juolludusat 50-poasttaid bokte .
Sametinget gis på denne måten et særlig selvstendig ansvar og frihet med hensyn til ressursdisponeringen .
Sámediggi oažžu danne erenoamáš iehčanas friddjadis resursahálddašanovddasvástádusa .
Sametinget fordeler bevilgningen i sitt plenumsmøte i november , med forbehold om Stortingets budsjettvedtak .
Sámediggi juohká juolludusa dievasčoahkkimisttis skábmamánus jus Stuoradiggi dohkkeha bušeahta .
Med de føringer som er lagt i Stortingets budsjettvedtak , fordeler Sametinget bevilgningen etter egne prioriteringer .
Sámediggi juohká juolludusa iežas vuoruhemiid vuođul daid eavttuid mielde mat leat biddjojuvvon Stuoradikki bušeahttamearrádusas .
Sametinget informerer om egen virksomhet på nettsiden www.samediggi.no .
Sámediggi dieđiha doaimmas birra neahttasiiddus www.samediggi.no
Utdannings- og forskningsdepartementet Kap. 206
Oahpahus- ja dutkandepartemeanta Kap. 206 222 225
post 50
Poasta 50 01 45 63
Benevnelse Samisk utdanningsadministrasjon , Tilskudd til Sametinget Statens grunnskoler og grunnskoleinternat , Driftsutgifter Større utstyrsinnkjøp og vedlikehold Fellestiltak i grunnskolen og videregående opplæring , Det samiske utdanningsområdet Kvalitetsutvikling i grunnopplæringen , Spesielle driftsutgifter Statlige skoler med opplæring på videregående nivå , Driftsutgifter Statlige skoler med opplæring på videregående nivå , Større utstyrskjøp og vedlikehold Særskilte IKT-tiltak i utdanningen , Spesielle driftsutgifter Statlige høgskoler , Driftsutgifter Statlige høgskoler , Spesielle driftsutgifter Statlige høgskoler , Større utstyrskjøp og vedlikehold Statstilskudd
Doaimmat Sámi oahpahushálddašeapmi , Doarjja Sámediggái Sámi oahpahushálddašeapmi , Doarjja Sámediggái Stuora bierggasoastimat ja má asdoallan Vuo oskuvlla ja joatkkaoahpahusa oktasaš doaibmabijut , Sámi oahpposuorgi Vuo oskuvlla ja joatkkaoahpahusa kvalitehtaovddideapmi , Erenoamáš doaibmagolut Stáhtalaš skuvllat main lea joatkkaoahpahus , Doaibmagolut Stáhtalaš skuvllat main lea joatkkaoahpahus , Stuora bierggasoastimat ja má asdoallan Oahpahusa sierra IKT-doaimmat , Erenoamáš doaibmagolut Stáhtalaš allaskuvllat , Doaibmagolut Stáhtalaš allaskuvllat , Erenoamáš doaibmagolut Stáhtalaš allaskuvllat , Stuora bierggasoastimat ja má asdoallan Stáhtadoarjja
Regnskap 2003 26 689 Saldert budsjett 2004 27 589
Rehketdoallu Salderejuvvon 2003 bušeahtta 2004 26 689 27 589 24 448 23 000 36 746 36 962
1 ) 52,5 mill. kroner er overført fra kap. 232.01 2 ) Anslag 3 ) Det er ikke foreslått noen bevilgning på kap. 232 postene 01 og 45 i 2005 .
1 ) 52,5 mill kr lea sirdojuvvon kap. 232.01:s. 2 ) Meroštallan 3 ) 2005:s ii leat evttohuvvon juolludus kap. 232 , 01 ja 45 poasttaid bokte .
Hoveddelen av bevilgningen på kapitlet er flyttet til kap. 222 .
Dan kapihttala juolludus lea eanas muddui sirdojuvvon kap. 222:ii .
I tillegg blir det bevilget midler til samiske formål over disse kapitler og poster : Kap. 263 285
Dasa lassin juolluduvvojit ruđat sámi ulbmiliidda dáid kapihttaliid ja poasttaid bokte : Kap. 263 285
post 50 52
Poasta 50 52
Tiltak Universitetet i Tromsø , Statstilskudd Norges forskningsråd , Forskningsformål
Doaibmabijut Tromssa universitehta , Stáhtadoarjja Norgga dutkanráđđi , Dutkanulbmilat
Bevilgningen til Sametinget foreslås videreført på samme nivå som i 2004 .
Juolludus Sámediggái evttohuvvo jotkojuvvot seamma dásis go 2004:s .
Kap. 222 Statlige grunn- og videregående skoler og grunnskoleinternat , post 01 Driftsutgifter Grunnskoler for samiske elever Over kapitlet bevilges det midler både til samiske formål og til Longyearbyen skole .
Kap. 222 Stáhta vuođđo- ja joatkkaskuvllat ja vuođđoskuvlainternáhtat , poasta 01 Doaibmagolut Sámi ohppiid vuođđoskuvllat Dán kapihttala bokte juolluduvvo ruhta sihke sámi ulbmiliidda ja Longyearbyen skuvlii .
Midlene skal bl.a. dekke drift av skole og internat ved Sameskolen i Midt-Norge , Hattfjelldal og kjøp av undervisnings- og internattjenester fra Snåsa og Målselv kommuner .
Ruđat galget ee gokčat skuvlla ja internáhta doaimma Gaska-Norgga Sámiskuvllas , Aarbortes , ja Snåase ja Málatvuomi suohkaniid oahpahus- ja internáhttabálvalusaid oastima .
Bevilgningen skal også gå til å dekke utgifter til ventelønn for tidligere ansatte ved nedlagte internat .
Juolludus galgá maiddái gokčat heaittihuvvon internáhtaid ovddeš bargiid vuordinbálkká goluid .
Etter avtale med kommunene dekker staten kostnadene for sameskolene i Snåsa og Målselv .
Suohkanšiehtademiid mielde gokčá stáhta Snåase ja Málatvuomi sámiskuvllaid goluid .
Bakgrunnen for at staten driver Sameskolen for Midt-Norge og dessuten gir egen bevilgning til sameskolene i Snåsa og Målselv kommuner , er at samiske elever skal få opplæringsforhold som kan være med og styrke samisk språk og identitet .
Duogážin dasa go stáhta jođiha Gaska-Norgga Sámiskuvlla , ja dasa lassin addá sierra juolludusaid Snåase ja Málátvuomi suohkaniid sámi skuvllaide , lea ahte sámi mánát galget oažžut oahpahusvejolašvuođaid mat nannejit sámi giela ja kultuvrra .
Evalueringsrapport for prosjektet « Sørsamisk opplæring ved heimeskolen » vil foreligge mot slutten av 2004 .
Prošeavtta " Lullisámi oahpahus ruovttuskuvllas " árvvoštallanraporta gárvána 2004 loahpas .
Departementet vil komme tilbake til organiseringen av samisk grunnopplæring og spørsmålet om statlig skoleog internatdrift .
Departemeanta máhccá fas sámi vuođđoskuvllaoahpahusa organiseremii ja stáhtalaš skuvla- ja internáhttadoaimmaid gažaldagaide .
Statens samiske videregående skoler Kapitlet omfatter bl.a. tilskudd til drift av Samisk videregående skole i Karasjok og Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino .
Stáhta sámi joatkkaskuvllat Kapihttalii gullá ee. doarjja Sámi joatkkaskuvlii Kárášjogas ja Sámi joatkka- ja boazodoalloskuvlii Guovdageainnus .
I tillegg til å gi videregående opplæring for samisk ungdom skal skolene i 2005 videreutvikle tilbudet om fjernundervisning i samisk språk og kultur og kurs- og utviklingsarbeid retta mot regional næringsutvikling og samisk kultur .
Skuvllat galget fállat joatkkaoahpu sámi nuoraide , ja 2005 rájes galget skuvllat maiddái viidáseappot ovddidit sámi giela ja kultuvrra gáiddusoahpahusa ja guovllu ealáhusovddideami ja sámi kultuvrra kurse- ja ovddidanbargguid .
I samråd med utdanningsavdelingene til Sametinget og Fylkesmannen i Finnmark skal skolene også ta del i arbeidet med å styrke voksenopplæringstilbudet for den samiske befolkningen .
Ovttasráđiid Sámedikki ja Finnmárkku Fylkkamánni oahpahusossodagaiguin , galget skuvllat maiddái oassálastit sámi álbmoga rávis olbmuid oahpahusa nannemis .
Departementet vil ta kontakt med Finnmark fylkeskommune om oppfølging av evalueringen av samisk videregående opplæring under Reform 94 .
Departemeanta boahtá váldit oktavuođa Finnmárkku fylkkagielddain Ođastus 94 ` sámi joatkkaoahpahusa árvvoštallama čuovvoleami hárrái .
For 2005 foreslås det å videreføre bevilgningen til samiske grunn- og videregående skoler på samme nivå som i 2004 .
2005:s evttohuvvo sámi vuođđo- ja joatkkaskuvllaid juolludus seamma dássái go 2004:s .
Tilskuddet går også til å styrke kompetansen til lærerne i samisk språk og kultur .
Doarjja addo maiddái nannet oahpaheddjiid sámi giela ja kultuvrra gelbbolašvuođa .
Antall studiehjemler har vært på om lag samme nivå i de siste årene .
Lohkanvirggiid lohku lea bisson oalle dássedit maŋemus jagiid .
Våren 2004 fikk 279 elever opplæring i samisk i videregående opplæring , mot 232 våren 2003 ( kilde : GSI ) .
2004 ` giđa ledje joatkkaoahpahusas 279 oahppi geat ožžo sámegieloahpahusa , 2003 ` giđa ledje 232 ( Gáldu : GSI ) .
De fleste av disse fikk opplæringen i fylkeskommunale skoler .
Eatnasat sis ožžo oahpahusa fylkkagielddalaš skuvllain .
Bevilgningen for 2005 foreslås videreført på samme nivå som i 2004 .
2005 ` juolludus evttohuvvo jotkojuvvot seamma dásis go 2004:s .
I tillegg er det gitt midler til pedagogiske utviklingsprosjekter i regi av Sametinget og til opplegg for fjernundervisning i det sørsamiske området .
Dasa lassin lea juolluduvvon doarjja pedagogalaš ovddidanprošeavttaide maid Sámediggi fuolaha , ja lullisámi guovllu gáiddusoahpahussii .
Det har de siste årene vært utviklet samiskspråklige diagnostiske leseprøver for grunnskolen .
Maŋemus jagiid lea vuođđoskuvlii ráhkaduvvon sámegielalaš diagnostalaš lohkandáidogeahččaleapmi .
Sametinget har gjort prøvene tilgjengelig for skoler med samiske elever .
Sámediggi lea fuolahan geahččalemiid skuvllaide main leat sámi oahppit .
For 2005 foreslås det bevilget 4,5 mill. kroner til samiske formål over disse to budsjettkapitlene .
2005:s evttohuvvo juolluduvvot 4,5 mill kr sámi ulbmiliidda dán guovtti bušeahttakapihttala bokte .
Kapittel 263 Universitetet i Tromsø , post 50 Statstilskudd Universitetet i Tromsø ble i 2001 tildelt midler til to stipendiatstillinger øremerket for samisk forskning .
Kap. 263 Tromssa universitehta , poasta 50 Stáhtadoarjja Tromssa universitehtii juolluduvvui 2001:s ruhta guovtti stipendiáhtavirgái mat leat várrejuvvon sámi dutkamii .
Midlene er fra 2002 lagt inn i budsjettrammen til universitetet .
2002 rájes lea juolludus biddjon universitehta bušeahttarámmii .