pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sakens bakgrunn : I hht. Særskilte regler for kontrollkomiteens ansvars- og arbeidsområde § 4 , punkt 4 skal kontrollutvalget foreta en gjennomgang av sametingsrådets møtebøker .
Ášši duogáš : Njuolggadusaid bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádusa ja bargosuorggi ektui § 4 , čuoggá 4 , mielde galgá bearráigeahččanlávdegoddi geahčadit sámediggeráđi čoahkkingirjjiid .
Kontrollutvalgets behandling : Kontrollutvalget drøftet hvordan de skal forholde seg til mulighet for innsyn i rådsprotokollene .
Bearráigeahččanlávdegotti meannudeapmi : Bearráigeahččanlávdegoddi guorahalai maid sii galget dahkat ráđđečoahkkingirjjiid geahčadanvejolašvuođa ektui .
Mulige innfallsvinkler for en slik undersøkelse kan være som følger : Se om formalitetene for møteprotokollene er fulgt .
Dat ahte mainna lágiin iskkadit sáhttá leat čuovvovaš : Geahččat leat go formalitehtat čoahkkingirjjiin čuvvojuvvon .
Dette kan eksempelvis handle om hvorvidt dato og saksnummer kommer i rekkefølge .
Dan oktavuođas sáhttá ovdamearkka dihte leat sáhka makkár ráiddus dáhton ja áššinummir leat .
Side 128 av 156
128 siidu 156 siiddus
Kontrollutvalgets konklusjon : Kontrollutvalget utsetter protokollgjennomgangen inntil utvalget er blitt styrket med sekretærtjeneste .
Bearráigeahččanlávdegotti čoahkkáigeassu : Bearráigeahččanlávdegoddi maŋida čoahkkingirjegeahčadeami dassážii go lávdegoddi oažžu čállibálvalusa .
UNDERSØKELSER SOM VIL BLI GJENNOMFØRT I KOMMENDE ÅR
ISKKADEAMIT MAT ČAĐAHUVVOJIT BOAHTTEVAŠ JAGIIN
Kontrollutvalgets arbeidssituasjon ; Kontrollutvalgets arbeid avhenger i stor grad av de økonomiske rammene som fastsettes gjennom Sametingets budsjett .
Bearráigeahččanlávdegotti bargodilli : Bearráigeahččanlávdegotti bargu sorjá ollu ekonomalaš rámmain mat mearriduvvojit Sámedikki bušeahta bokte .
Kontrollutvalget har i flere omganger vist til at den økonomiske rammen for kontrollutvalgets arbeid må økes betydelig dersom utvalget skal kunne gjennomføre de oppgaver som det er forutsatt at kontrollutvalget skal gjennomføre , blant annet i forhold til Særskilte regler for Kontrollkomiteens ansvars- og arbeidsområde § 4 .
Bearráigeahččanlávdegoddi lea ollu gerddiid čujuhan ahte bearráigeahččanlávdegotti barggu várás ferte leat mealgat stuorát ekonomalaš rámma jos lávdegoddi galggaš sáhttit čađahit daid doaimmaid mat eaktuduvvojit ahte bearráigeahččanlávdegoddi galgá čađahit , earret eará njuolggadusaid bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádusa ja bargosuorggi ektui § 4 mielde .
Kontrollutvalget har igangsatt prosessen med å få på plass en ekstern saksbehandler- og saksutrederfunksjon .
Bearráigeahččanlávdegoddi lea álggahan proseassa ahte oažžut áššemeannudeaddji- ja áššečielggadandoaimma olggobealde .
Det foreligger en skisse til rammeavtale som vil bli publisert blant annet på Doffin i begynnelsen av 2012 , jfr. vedlegg 1 .
Dál gávdno rámmašiehtadusevttohus mii almmuhuvvo earret eará Doffinis álgogeahčen jagi 2012 , gč. mildosa 1 .
Når denne funksjonen er kommet på plass , vil det kreve en betydelig økning av de økonomiske rammene for kontrollutvalget .
Dalle go dát doaibma lea ortnegis , de ferte bearráigeahččanlávdegoddi oažžut mealgat stuorát ekonomalaš rámmaid .
Kontrollutvalget har ikke kunnet gjennomføre større revisjoner på grunn av den vanskelige arbeidssituasjonen .
Bearráigeahččanlávdegoddi ii leat sáhttán čađahit stuorát revišuvnnaid váttis bargodili geažil .
En saksbehandler- og saksutrederfunksjon er derfor helt avgjørende for at kontrollutvalget skal kunne utføre alle de oppgaver som både er nedfelt i regelverket og andre saker som tilkommer utvalget å se nærmere på .
Danne lea vealtameahttun deaŧalaš oažžut áššemeannudeaddji- ja áššečielggadandoaimma jos bearráigeahččanlávdegoddi galggaš sáhttit čađahit buot daid doaimmaid maid lea geatnegahttojuvvon dahkat njuolggadusaid mielde ja eará áššiid vuođul mat bohtet lávdegoddái ja maid ferte lagabuidda geahčadit .
Planlagte undersøkelser for kontroll for kommende år : Under forutsetning av at kontrollutvalgets arbeidssituasjon bedres i løpet av 2012 , vil kontrollutvalget prioritere de oppgavene som er nedfelt i regelverkets § 4 .
Plánejuvvon bearráigeahččamat čuovvovaš jagi : Dainna eavttuin ahte bearráigeahččanlávdegotti bargodilli buoriduvvo 2012:s , áigu bearráigeahččanlávdegoddi vuoruhut daid doaimmaid maid galgá dahkat njuolggadusaid § 4 mielde .
Et viktig revisjonsområde vil være sametingsrådets tilskuddsbehandling .
Deaŧalaš revišuvdnasuorgin gártá leat sámediggeráđi doarjjameannudeapmi .
Når sekretariatsfunksjonen er på plass , vil det være nødvendig å se nærmere på regelverket i forhold til revisjonsarbeid samt kjøreregler for kontrollutvalgets arbeid .
Dalle go čállidoaibma lea sajis , lea dárbu lagabuidda geahčadit njuolggadusaid revišuvdnabarggu ektui ja dasto bargonjuolggadusaid bearráigeahččanlávdegotti barggu várás .
Kontrollutvalget vil fortsatt prioritere egenutvikling i forhold til kontrollarbeid .
Bearráigeahččanlávdegoddi áigu vuoruhit iežas ovddideami bearráigeahččanbarggu ektui .
Dette innebærer både deltakelse på kurs og konferanser .
Man geažil áigu ge searvat sihke kurssaide ja konferánssaide .
UTFORDRINGER
HÁSTALUSAT
Som det framkommer under årsmeldingens punkt 5 , er hovedutfordringen kontrollutvalgets ressurssituasjon .
Nugo boahtá ovdan jahkedieđáhusa čuoggá 5 vuolde , de lea bearráigeahččanlávdegotti váldohástalussan resursadilli .
Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Jagi 2012 bušeahtas eai leat Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Side 129 av 156
129 siidu 156 siiddus
Forslag 1 , representant Aud Marthinsen , Fremskrittspartiet Kontrollutvalgets årsmelding
Evttohus 1 , áirras Aud Marthinsen , Ovddádusbellodat Bearráigeahččanlávdegotti jahkedieđáhus
Sametinget ber rådet i forbindelse med budsjettet for 2013 sørge for tilfredsstillende utredningskapasitet og sekretærfunksjon i tråd med behovene som fremkommer av meldingen .
Sámediggi bivdá ráđi 2013 bušeahta oktavuođas fuolahit dohkálaš čielggadannávccaid ja čállingoddedoaimma daid dárbbuid vuođul , mat bohtet ovdan dieđáhusas .
Endres til følgende : Sametinget ber rådet i forbindelse med budsjettarbeidet for 2013 sørge for tilfredsstillende bevilgninger i tråd med behovene som fremkommer av meldingen .
Rievdaduvvon dánin : Bearráigeahččanlávdegotti jahkedieđáhus Sámediggi bivdá ráđi 2013 bušeahttabarggu oktavuođas fuolahit dohkálaš juolludemiid daid dárbbuid vuođul , mat bohtet ovdan dieđáhusas .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Sametingets plenum vedtok enstemmig at Fremskrittspartiets forslag kan endres .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Sámedikki dievasčoahkkin mearridii ovttajienalaččat ahte Ovddádusbellodaga ( Frp ) evttohus oažžu rievdaduvvot .
Fremskrittspartiets forslag ble enstemmig vedtatt .
Ovddádusbellodaga ( Frp ) evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Kontrollutvalgets innstilling ble enstemmig vedtatt .
Bearráigeahččanlávdegotti evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat .
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg Aud Marthinsen , til forretningsorden 1 Åge Nordkild , saksordfører Åge Nordkild 2 Aud Marthinsen Aud Marthinsen 3 Aili Keskitalo Aili Keskitalo 4 Sten Erling Jønsson Sten Erling Jønsson 5 Jarle Jonassen 6 Jørn Are Gaski Jørn Are Gaski 7 Anders Somby jr. .
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Aud Marthinsen , čoahkkinortnegii 1 Åge Nordkild , áššejođiheaddji Åge Nordkild 2 Aud Marthinsen Aud Marthinsen 3 Aili Keskitalo Aili Keskitalo 4 Sten Erling Jønsson Sten Erling Jønsson 5 Jarle Jonassen 6 Jørn Are Gaski Jørn Are Gaski 7 Anders Somby jr. .
Replikk Mariann Wollmann Magga Jørn Are Gaski Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Jørn Are Gaski Rolf Johansen Silje Karine Muotka Jarle Jonassen Ann-Mari Thomassen Silje Karine Muotka Sten Erling Jønsson Silje Karine Muotka Aili Keskitalo
Replihkka Mariann Wollmann Magga Jørn Are Gaski Silje Karine Muotka Silje Karine Muotka Jørn Are Gaski Rolf Johansen Silje Karine Muotka Jarle Jonassen Ann-Mari Thomassen Silje Karine Muotka
Side 130 av 156
130 siidu 156 siiddus
VI Sametingets vedtak Sametinget har drøftet kontrollutvalgets årsmelding for perioden januar 2011 - desember 2011 Årsmeldingen er vedlagt protokollen .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi lea guorahallan bearráigeahččanlávdegotti jahkedieđáhusa áigodagas ođđajagimánnu 2011 – juovlamánnu 2011 .
Sametinget ber rådet i forbindelse med budsjettarbeidet for 2013 sørge for tilfredsstillende bevilgninger i tråd med behovene som fremkommer av meldingen .
Jahkedieđáhus čuovvu mielde čoahkkingirjji . Sámediggi bivdá ráđi 2013 bušeahttabarggu oktavuođas fuolahit dohkálaš juolludemiid daid dárbbuid vuođul , mat bohtet ovdan dieđáhusas .
Sametingets kontrollutvalg - beretning for perioden januar 2011 - desember 2011 1 .
Sámedikki bearráigeahččanlávdegoddi – dieđáhus áigodagas ođđajagimánnu 2011 – juovlamánnu 2011 1 .
Før utvalget selv foretar slike undersøkelser , underrettes sametingsrådet , eventuelt plenumsledelsen , som plikter å framskaffe ønskede opplysninger . Utvalget kan avgi innstilling til Sametingets plenum om de saker den tar opp til behandling .
Bearráigeahččanlávdegotti bargun lea : a ) doaimmahit parlamentáralaš bearráigeahču doaimmas mii ruhtaduvvo Sámedikki bušeahtas , ja b ) bearráigeahččat Sámedikki jahkerehketdoalu , ja vejolaš mearkkašumiid maid Riikkarevišuvdna lea buktán dáidda .
Plenum kan fastsette særskilte regler for kontrollutvalgets ansvars- og arbeidsområde .
Lávdegoddi oažžu iskkadit Sámedikki hálddahusa go atná dan dárbbašlažžan Sámedikki bearráigeahču dihte .
Sametingets kontrollutvalg skal i hht. Særskilte regler for Kontrollkomiteens ansvars- og arbeidsområde § 4 avgi årsmelding .
Ovdal go lávdegoddi ieš dahká dákkár iskkademiid , de galgá dieđihit sámediggeráđđái , dahje dievasčoahkkinjođihangoddái , mii lea geatnegas buktit dieđuid mat jerrojuvvojit .
Årsmeldingen skal avspeile kontrollutvalgets virksomhet i foregående år .
Lávdegoddi sáhttá ovddidit árvalusa Sámedikki dievasčoahkkimii áššiin maid meannuda .
Side 131 av 156
131 siidu 156 siiddus
Kontrollutvalget fikk også positive tilbakemeldinger på at Kontrollutvalget skulle styrkes .
Bearráigeahččanlávdegoddi oaččui maiddái positiivvalaš signálaid das ahte Bearráigeahččanlávdegoddi galggai nannejuvvot .
Konferanser og annet : Kontrollutvalget gjennomførte et seminar i forbindelse med sametingets plenum i juni .
Konferánssat ja eará : Bearráigeahččanlávdegoddi doalai seminára Sámedikki dievasčoahkkima oktavuođas geassemánus .
Temaet var kontrollfunksjoner i parlamentariske systemer .
Fáddán ledje bearráigeahččandoaimmat parlamentáralaš vuogádagain .
Se omtale i neste punkt .
Geahča válddahusa boahtte čuoggás .
Det er åpnet for forundersøkelse i saken som er hjemlet i regelverket ” Særskilte regler for kontrollkomiteens ansvars- og arbeidsområde ” , pkt 5.1 .
Lea addojuvvon ovdagihtii vejolašvuohta iskkadit ášši njuolggadusaid “ Sierra njuolggadusat bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádusa ja bargosuorggi ektui ” čuoggá 5.1 mielde .
Kontrollutvalgets behandling : Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Ášši duogáš : Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Side 133 av 156
133 siidu 156 siiddus
Kontrollutvalget har gått gjennom saken som angår tildeling av gruppemidler til de politiske grupperinger for 2010 .
Bearráigeahččanlávdegotti meannudeapmi : Bearráigeahččanlávdegoddi lea geahčadan ášši mii guoská politihkalaš joavkoruđaide 2010:s .
Særskilte regler for kontrollkomiteens ansvars- og arbeidsområde § 4 , punkt 4 skal kontrollutvalget foreta en gjennomgang av sametingsrådets møtebøker .
Ášši duogáš : Njuolggadusaid bearráigeahččanlávdegotti ovddasvástádusa ja bargosuorggi ektui § 4 , čuoggá 4 , mielde galgá bearráigeahččanlávdegoddi geahčadit sámediggeráđi čoahkkingirjjiid .
Sjekke om sametingsrådet har gått ut over sine fullmakter ihht .
Geahččat lea go sámediggeráđđi rihkkon iežas fápmudusa njuolggadusaid ja dievasčoahkkinmearrádusa ektui .
Kontrollutvalgets arbeidssituasjon vanskeliggjør en mer systematisk gjennomgang av rådsprotokoller , da dette krever administrative ressurser som kan forberede denne type saker for kontrollutvalget .
Bearráigeahččanlávdegotti bargodili geažil lea váttis eanet vuogádatlaččat geahčadit ráđđečoahkkingirjjiid , danne go dat gáibida hálddahuslaš resurssaid ráhkkanahttit dán lágan áššiid bearráigeahččanlávdegoddái .
Dette vil også gjelde i forhold til de andre revisjonsfeltene som er nevnt i regelverket under § 4 .
Dát guoská maiddái eará revišuvdnafealttaide mat leat namuhuvvon njuolggadusain § 4 vuolde .
Behandlingen av saken ble avsluttet 07.06.12 kl.10 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.06.12 dii. 10.35 .
Side 135 av 156
135 siidu 156 siiddus
Ášši / Sak NKK 003/12 Ášši / Sak SP 030/12 Landbrukspolitiske utfordringer Arkivsaknr .
003/12 030/12 Eanageavahanpolitihkalaš hástalusat Arkiivaáššenr . .
Saksnr. SR 065/12 NKK SP 30/12
Áššenr. . SR 065/12 EKL DC 30/12
Saken påbegynt 08.06.12 kl. 08.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.06.12 dii. 08.30
Ášši / Sak 065/12 Eanageavahanpolitihkalaš hástalusat / Landbrukspolitiske utfordringer Meld St. nr. 9 ( 2011 – 2012 ) Landbruks- og matpolitikken Velkommen til bords
Ášši / Sak 065/12 Eanageavahanpolitihkalaš hástalusat / Landbrukspolitiske utfordringer Meld St. nr. 9 ( 2011 – 2012 ) Landbruks- og matpolitikken Velkommen til bords
II Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling : Lønnsomhet i jordbruket Arktisk landbruk
II Evttohusat ja mearkkašumit Sámediggeráđi mearrádusárvalus : Gánnáhahttivuohta eanadoalus Árktalaš eanageavaheapmi
Arktisk landbruk er innført som et begrep på landbruket i nord i Stortingsmeldingen .
Stuorradiggedieđáhusas lea árktalaš eanageavaheapmi váldojuvvon atnui doaban eanageavaheamis davvin .
Arktisk landbruk er også nevnt i nordområdemeldingen som kom ut i 2011 .
Árktalaš eanageavaheapmi lea namuhuvvon maiddái davviguovlodieđáhusas mii bođii 2011:s .
Nordnorsk landbruksråd har avgrenset det arktiske landbruket til Nord-Norge slik Arktisk råd også har definert den norske delen av arktisk område .
Davvi Norgga eanageavahanráđđi lea ráddjen árktalaš eanageavaheami Davvi-Norgii nu mo Árktalaš ráđđi lea maiddái defineren Norgga beale oasi árktalaš guovlun .
Når det er tale om arktiske landbruksprodukter er det ikke bare produkter fra jordbruket det er snakk om , men også matprodukter fra rein og utmark .
Go lea sáhka árktalaš eanageavahanbuktagiid birra , de ii leat dušše sáhka eanadoalu buktagiid birra , muhto maiddái borramušbuktagiid birra bohccos ja meahcis .
Foruten disse har det tidligere vært vanlig å bruke forskjellige urter og bær i den samiske matkulturen .
Dáid lassin lea leamaš dábálaš geavahit sierralágan urtasiid ja murjjiid sámi biebmokultuvrras .
Arktiske landbruksprodukter er betraktet som rene produkter av forbrukere .
Árktalaš eanageavahanbuktagat leat geavahedjiid bealis gehččon buhtes buktagiin .
Produktene er ikke i like stor grad behandlet med sprøytemidler mot sykdommer og insekter .
Buktagiin eai leat geavahuvvon seamma ollu cirkkuhanávdnasat dávddaid ja divrriid vuostá .
Produkter produsert i arktiske områder har en spesiell kvalitet .
Árktalaš guovlluin buvttaduvvon buktagiin lea erenoamáš kvalitehta .
Det har sammenheng med lav temperatur i vekstsesongen og lys døgnet rundt i deler av vekstsesongen .
Danne go oasis šaddoáiggis lea vuollegis temperatuvra ja čuovga lea birra jándora .
Arktiske produkter er dessuten særegne i og med at de er produsert i arktisk klima , nord for polarsirkelen og i et spesielt kulturlandskap .
Dasto leat árktalaš buktagat erenoamážat danne go dat leat buvttaduvvon árktalaš dálkkádagas , davábealde polárgierddu ja erenoamáš kultureanadagas .
Disse fortrinnene kan brukes i markedsføringen av arktiske produkter .
Dáid ovdamuniid sáhttá geavahit árktalaš buktagiid vuovdaleamis .
Side 136 av 156
136 siidu 156 siiddus
I dag er det mulig å registrere beskyttede betegnelser på matvarer .
Dál lea vejolaš registreret suodjaluvvon namahusaid borramušgálvvuide .
En slik profilering av produkter fra jordbruket i nord som arktiske produkter vil kunne ha et markedsmessig fortrinn og gi høyere pris .
Davvi eanageavaheami buktagiid dáinna lágiin profileren nugo árktalaš buktagiin sáhtášii leat márkana dáfus ovdamunni ja buoridit hatti .
Profilering av arktiske produkter som har høyere pris enn andre varer fordrer imidlertid svært god kvalitet .
Árktalaš buktagiid profileren mat leat divraset go eará gálvvut hástala dattetge hui buori kvalitehta .
Det fordrer også at matprodusentene i nord har en fellesprofilering av arktiske matprodukter og at markedsføringen er koordinert .
Dát maiddái eaktuda ahte borramušbuvttadeddjiin davvin lea oktasašprofileren arktalaš borramušaid ektui ja ahte vuovdaleapmi lea oktiiordnejuvvon .
Registrering av beskyttede betegnelser kan brukes på samiske matspesialiteter .
Suodjaluvvon namahusaid registrerema sáhttá geavahit sámi erenoamáš borramušaide .
En slik beskyttelse vil kunne høyne statusen for samiske mattradisjoner og derved øke verdiskapingen i samiske områder .
Dákkár suodjaleapmi sáhtášii buoridit sámi borramušgálvvuid stáhtusa ja dieinna lágiin buoridit árvoháhkama sámi guovlluin .
Om en skal lykkes med å få større verdiskaping i det arktiske landbruket må det felles innsats til fra det nordnorske landbruksmiljøet .
Jos galgá lihkostuvvat oažžut stuorát árvoháhkama árktalaš eanageavaheamis , de fertejit davvi norgga eanageavahanbirrasat oktasaččat áŋgiruššat dan ovdii .
I landbruksmeldingen blir det understøttet med at om arktisk landbruk skal gi vekstkraft er det nødvendig med lokale initiativ med basis i lokalkunnskap og kompetanse og i samarbeid med andre næringsmiljø , forskning og forvaltning .
Eanageavahandieđáhus maid doarju ahte jos árktalaš eanageavaheapmi galgá addit ahtanuššanfámu , de lea dárbu báikkálaččat bargat báikkálaš máhtu ja gelbbolašvuođa vuođul ja ovttas eará ealáhusbirrasiiguin , dutkamiin ja hálddašemiin .
For Sametinget vil det være riktig å prioritere eventuelle lokale initiativ som har som mål å øke verdiskapingen i det arktiske landbruket .
Sámediggái lea riekta vuoruhit vejolaš báikkálaš álgagiid maid mihttomearrin lea buoridit árvoháhkama árktalaš eanageavaheamis .
Fra samisk hold er det viktig at hensynet til urfolksperspektivet inngår i satsingen på arktisk landbruk i samiske områder .
Sámiid bealis lea deaŧalaš ahte álgoálbmotperspektiivva váldojuvvo mielde áŋgiruššamii árktalaš eanageavaheami ektui sámi guovlluin .
Jordbruksnæringen sysselsetter mange i samiske områder og spiller en viktig rolle i å videreføre samisk språk og kultur .
Eanadoallu sámi guovlluin addá barggu ollugiidda ja dat lea deaŧalaš sámi giela ja kultuvrra gaskkusteamis viidáseappot .
Erfaringer fra andre urfolksområder vil kunne gi impulser og nye ideer i satsingen på det arktiske landbruket i Norge .
Vásihusat eará álgoálbmotguovlluin sáhttet addit impulssaid ja ođđa jurdagiid áŋgiruššama ektui árktalaš eanageavahemiin Norggas .
Utfordringer knyttet til mangel på arbeidsplasser , urbanisering og fraflytting går igjen i disse områdene .
Dáin guovlluin leat hástalusat čađat bargosajiid , urbaniserema ja eretfárrema ektui .
Sametinget mener at arktisk landbruk er en fremtidsrettet satsing .
Sámediggi oaivvilda ahte árktalaš eanageavahemiin áŋgiruššan lea deaŧalaš boahtteáigái .
Landbruksmyndighetene må legge til rette for det særegne som arktiske produkter representerer , og det må etableres felles mål for hvordan arktisk landbruk skal kunne utvikle seg og øke verdiskapingen i dette området .
Eanageavahaneiseválddit fertejit láhčit dan maid dát erenoamáš árktalaš buktagat ovddastit , ja fertejit ásahit oktasaš mihttomeari dasa movt árktalaš eanageavaheami galgá sáhttit ovddidit ja movt buoredit árvoháhkama dán guovllus .
Melkeproduksjon og sauehold
Mielkebuvttadeapmi ja sávzadoallu
Melkeproduksjonen er en av bærebjelkene i jordbruksnæringen i samiske områder .
Mielkebuvttadeapmi lea okta mii guottiha eanadoalu sámi guovlluin .
Lønnsomheten på bruk som har nedbetalt lån er god , mens de som har utbyggingslån har utfordringer med lønnsomheten .
Dat doalut mat leat geargan loanaiguin birgejit bures , muhto sis geain lea huksenloatna leat hástalusat gánnáhahttivuođain .
Landbrukspolitikken i Norge har lagt til rette for grasproduserende produksjoner i nord .
Eanageavahanpolitihkka Norggas lea láhčán suoidnebuvttadeami davvin .
I meldingen er det foreslått å videreføre denne politikken .
Dieđáhusas lea evttohuvvon joatkit dáinna politihkain .
Selv med denne kanaliseringspolitikken registrerer vi en tilbakegang i antall melkeproduksjonsbruk .
Vaikko leage dán lágan kanaliseren politihkka , de liikká geahppánit mielkebuvttadandoalut .
Produksjonsvolumet har holdt seg noenlunde på samme nivå i Finnmark , mens det har vært en nedgang i Troms .
Buvttadanhivvodat lea bisson sullii seamma dásis Finnmárkkus , muhto Romssas gal leat geahppánan .
Utsiktene framover viser imidlertid at med økende alder blant melkeprodusentene vil rekrutteringen bli en av de store utfordringene .
Čájeha dattetge ahte dan geažil go mielkebuvttadeddjiid ahki loktana , de buktá dat stuorra hástalusaid rekrutterema dáfus boahtteáiggis .
I tillegg har vi en fraflytting av unge fra distriktene og til byene noe som også vil utfordre det samiske jordbruket .
Dasa lassin fárrejit nuorat eret báikegottiin gávpogiidda mii maiddái buktá hástalusaid sámi eanadollui .
Når gårdbrukerne ikke har noen til å overta gårdsdriften vil det kunne gå utover vedlikehold av driftsbygninger .
Go eanadolliin ii leat oktage gii sáhtášii váldit badjelasas doalu , de soaitá dat dagahit dan ahte doaibmavisttit eai bajásdollojuvvo .
Sauenæringen er en arealkrevende næring hvor utnyttelsen av utmarksbeite har vært avgjørende for det økonomiske resultatet .
Sávzaealáhus dárbbaša stuorra areálaid man oktavuođas mehciid geavaheapmi guohtoneanan lea leamaš vealtameahttun deaŧalaš ekonomalaččat .
Kravet til lønnsomhet har ført til større bruk samtidig som antall bruk har gått ned i hele landet .
Gáibádus gánnáhahttivuođa ektui lea buvttihan stuorát doaluid ja seammás lea doaluid lohku njiedjan miehtá riikka .
I områder hvor arealene utgjør en begrensende faktor vil videreforedling av lammekjøtt kunne øke inntjening på gårdene .
Guovlluin gos areálat gáržudahttet buvttadeami , sáhttá sávzzabierggu viidáseappot nállašuhttin buoridit doaluid dietnasa .
Samtidig vil det kunne sysselsette flere i familien og derved styrke familiejordbruket .
Seammás sáhtášii dát addit barggu eambbosiidda bearrašis ja dieinna lágiin nannet bearašeanadoalu .
Etterspørsel etter lokalprodusert mat er økende også i samiske områder .
Báikkálaččat buvttaduvvon borramuša jearahišgohtet eambbo maiddái sámi guovlluin .
Dialog med mattilsynet og hensynet til mathygiene er faktorer som er avgjørende for en trygg matproduksjon .
Gulahallan biebmobearráigeahčuin ja borramušbuhtisvuođa vuhtii váldin leat mearrideaddji deaŧalaš bealit oadjebas borramušbuvttadeapmái .
Sametinget mener at landbrukspolitikken i Norge fortsatt skal legge til rette for produksjon av melk og kjøtt i hele landet .
Sámediggi oaivvilda ahte eanageavahanpolitihkka Norggas ain galgá láhčit mielke- ja biergobuvttadusa miehtá riikka .
Sametinget vil fortsette med å gi innspill for bedre rammebetingelser til basisproduksjonen i årlige innspill til jordbruksforhandlingene .
Sámediggi áigu ain buktit cealkámuša jahkásaš eanadoallošiehtadallamiidda dainna áigumušain ahte buoridit vuođđobuvttadusa rámmaeavttuid .
I samiske områder kan Sametinget bidra med Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Side 137 av 156
137 siidu 156 siiddus
tilskudd i samfinansiering med andre .
Innovašuvdna Norga ruhtada stuorra oasi huksenbargguin .
Strukturrasjonaliseringen har ført til større og dermed dyrere bygg .
Struktuvrarašonaliseren lea dagahan ahte visttit leat šaddan stuorát ja nu divraset .
Undersøkelser har vist at det er større kostnader å bygge i Troms og Finnmark enn i Sør-Norge .
Iskkadeamit leat čájehan ahte Romssas ja Finnmárkkus leat stuorát huksengolut go Mátta-Norggas .
Det skaper utfordringer med å få lønnsomhet etter utbygging siden lånebelastningen blir i største laget .
Dát buktá hástalusaid oažžut gánnáhahttivuođa maŋŋá huksema go loatna šaddá hui stuoris .
I landbruksmeldingen er det foreslått å regionalisere disse ordningene for å tilpasse ordningene til regionale forhold .
Eanageavahandieđáhusas lea evttohuvvon regionaliseret dáid ortnegiid heivehan dihte daid regionála diliide .
I meldingen varsles det også investeringsløft for driftsbygg og at det skal være et aktivt jordbruk over hele landet .
Dieđáhusas lohpiduvvo maiddái investerendoarjja doaibmavisttiide ja ahte miehtá riikka galgá leat árjjalaš eanadoallu .
Disse satsningene skal være en del av regionale bygdeutviklingsprogrammer .
Dát áŋgiruššamat galget leat oassin regionála giliovddidanprográmmain .
For Sametinget vil det være av stor betydning å bli involvert i de regionale bygdeutviklingsprogrammene .
Sámediggái lea hui deaŧalaš searvat dáid regionála giliovddidanprográmmaide .
Sametinget mener at dagens finansieringsordninger ikke er tilstrekkelige .
Sámediggi oaivvilda ahte dáláš ruhtadanortnet ii leat doarvái buorre .
Landbruksmyndighetene må legge til rette for finansieringsordninger som går ut over de rammer som gjelder i dag blant annet for Innovasjon Norge .
Eanageavahaneiseválddit fertejit láhčit dakkár ruhtadanortnegiid mat leat stuorát go dat rámmat mat gustojit odne earret eará Innovašuvdna Norggas .
Arealressurser
Areálaressursat
Dyrka jord og utmarksbeiter danner grunnlaget for det grasbaserte jordbruket i samiske områder .
Ráhkaduvvon eana ja meahcceguohtoneana lea vuođđun suoidnevuđot eanadollui sámi guovlluin .
Et aktivt jordvern er nødvendig for å sikre jordbruk for framtidige generasjoner .
Ferte árjjalaččat dikšut eatnamiid jos galgá sihkkarastit eanadoalu boahttevaš buolvvaide .
I landbruksmeldingen legges det opp til en videreføring av en streng jordvernpolitikk .
Eanageavahandieđáhusas lea ulbmilin joatkit čavga eanadikšunpolitihkain .
I kommuner med mange nedlagte bruk er det fristende for kommunepolitikere å omdisponere dyrka jord til utbyggingsformål .
Gielddain gos leat ollu heaittihuvvon doalut , giktašuvvet gieldda politihkkárat geavahit ráhkaduvvon eatnama huksenulbmiliidda .
En slik utvikling er lite ønskelig og lite framtidsrettet .
Eat sáva dákkár ovdáneami ja dat lea unnán ovddideaddji .
For å sikre driftsgrunnlag for jordbruk i samiske områder må den strenge jordvernpolitikken videreføres .
Čavga eanasuodjalanpolitihkain ferte joatkit sihkkarastin dihte doaibmavuođu sámi guovlluid eanadollui .
Det forholdet at gårdsbrukene er blitt større og at jordarealene ikke selges til de som driver gårdsbruk fører til en høy andel leiejord .
Dat go eanadoalut leat sturron ja go eanaareálat eai vuvdojuvvo sidjiide geat barget eanadoaluin , de šaddet ollu láigoeatnama geavahit .
Andelen leiejord er stor i samiske områder og spesiell høy i Troms fylke .
Láigoeatnamat geavahuvvojit ollu sámi guovlluin ja erenoamážit Romssa fylkkas .
Høy andel leiejord fører til at gårdsdriften må basere seg på velvillige naboer og jordeiere , noe som gir et usikkert driftsgrunnlag .
Go ollu geavahuvvo láigoeana de ferte doalu vuođđudit dasa ahte leat buorredáhtolaš ránnját ja eanaeaiggádat , man geažil šaddá eahpesihkkaris doaibmavuođđu .
I landbruksmeldingen er det signalisert at det skal bli enklere å fradele eiendommer slik at jordbruksarealene kan selges til de som driver med jordbruk .
Eanageavahandieđáhusas lea dovddahuvvon ahte galgá šaddat álkit juohkit eatnamiid nu ahte eanadoalloareálaid sáhttá vuovdit sidjiide geat barget eanadoaluin .
Sametinget mener at en endring av fradelingspraksisen vil være med på å sikre arealgrunnlaget for de som driver aktivt jordbruk .
Sámediggi oaivvilda ahte juohkingeavahusa rievdademiin sihkkarasttášii eatnamiid sidjiide geat barget árjjalaččat eanadoaluin .
I følge landbruksmeldingen er andel kvinnelige eiere i landet på 25 % .
Eanageavahandieđáhusa mielde lea nissonolbmuid oassi riikkas eaiggádin 25 % .
I samiske områder er den rundt 20 % .
Sámi guovlluin lea seamma lohku 20 % .
Situasjonen er noe annerledes når man ser på hvor stor andel kvinnelige søkere utgjør innenfor landbruksbaserte næringer .
Dilli lea veaháš earálágan go geahččat man ollu nissonolbmot leat ohccin eanageavahanealáhusaid oktavuođas .
Slike virksomheter kan være Inn på tunet , grønt reiseliv og produksjon av lokal mat .
Dán lágan doaimmat sáhttet leat “ Inn på tunet ” , grønt reiseliv ” ja báikkálaš borramušbuvttadeapmi .
Over 40 % av Innovasjon Norges tilskudd til slike næringer går til kvinnelige søkere .
Badjel 40 % Innovašuvnna Norgga doarjagis dán lágan ealáhusaide manná nissonolbmuide .
Selv om andelen kvinner som mottar støtte til bygdenæringer er økt er det langt igjen til vi kan si at jordbruket har nådd likestilling .
Vaikko vel nissonolbmuid oassi geat ožžot doarjaga giliealáhusaide lea lassánan , de manná vel guhkes áigi ovdal go sáhttit dadjat ahte eanadoallu lea juksan dásseárvvu .
Det er blitt vanskeligere å starte med gårdsdrift uten å måtte ta opp lån .
Dan sáhttá dahkat earret eará dan bokte ahte heivehit doaluid nissonolbmuide .
Slike utfordringer kan svekke rekrutteringen til jordbruket .
Dán lágan hástalusat sáhttet fuonidit rekrutterema eanadollui .
For å få ned noen av kostnadene ved oppstart har Sametinget etablert en ordning gjør det mulig å finansiere kjøp av melkekvoter .
Go galgá sáhttit unnudit veaháš goluid álggaheami oktavuođas , de lea Sámediggi ásahan ortnega man bokte lea vejolaš ruhtadit mielkeeriid oastima .
Ordningen er beregnet for unge som vil sikre seg en framtid i jordbruket .
Ortnet lea ráddjejuvvon nuoraide geat áigot sihkkarastit boahtteáiggi eanadoalus .
Sametingets ordning er imidlertid ikke nok for å få unge til å etablere seg i jordbruket .
Sámedikki ortnet ii leat dattetge doarvái buorre oažžut nuoraid eanadollui .
Utfordringen ligger i å få i stand økonomiske virkemidler over jordbruksavtalen som sikrer rekrutteringen .
Hástalussan lea oažžut ekonomalaš váikkuhangaskaomiid eanadoallošiehtadusa bokte rekrutterema sihkkarastimii .
Jordbruksmiljøene i samiske områder er svekket det siste tiåret .
Eanadoallobirrasat sámi guovlluin leat šaddan fuonit maŋimuš logijagis .
Noen kommuner har store jordbruksarealer som er gått ut av produksjon og mange bruk er lagt ned .
Muhtun gielddain leat stuorra eanadoalloareálat mat leat heaitán buvttadeami ja ollu doalut leat heaittihuvvon .
Utfordringen er å få tilbake optimismen i disse kommunene og få gårdbrukerne til å satse på jordbruk som en framtidig næring .
Sámediggi lea ovttas eará almmolaš aktevrraiguin plánen álggahit eanadoalloáŋgiruššamiid golmma sámi gielddas sihkkarastin dihte doaimma joatkima dain doaluin mat leat doaimmas dál ja maiddái oččodit
Side 138 av 156
138 siidu 156 siiddus
Sametinget mener at en aktiv rekrutteringspolitikk er nødvendig for å utvikle jordbruket .
Sámediggi oaivvilda ahte dárbbašit árjjalaš rekrutterenpolitihka eanadoalu ovddideapmái .
Sametinget vil fremdeles jobbe for at inngangen til yrket skal være lettere , spesielt for kvinner og unge .
Sámediggi áigu ain bargat dan ala ahte fidnui beassan galggašii leat álkit , erenoamážit nissonolbmuide ja nuoraide .
Bygdenæringer
Giliealáhusat
Begrepet bygdenæringer er definert som en del av landbruket .
Doaba giliealáhusat lea meroštallojuvvon oassin eanageavaheamis .
I meldingen heter det at regjeringen vil bidra til å videreutvikle lønnsomme bygdenæringer .
Dieđáhusas čuožžu ahte ráđđehus áigu viidáset ovddidit gánnáhahtti giliealáhusaid .
Det skal skje gjennom økt næringsutvikling basert på landbrukets ressurser og uten behov for støtte utover det som gjelder generelt .
Dat galgá dahkkojuvvot buoret ealáhusovddideami bokte eanageavahan resurssaid vuođul ja almmá ahte lea dárbu doarjagii eanet go mii lea oppalaš .
Det skal også opprettes regionale næringsprogram for å videreutvikle bygdenæringene .
Galget maiddái ásahuvvot regionála ealáhusprográmmat giliealáhusaid viidáseappot ovddideapmái .
Sametingets melding om næringsutvikling vil kunne gi viktige bidrag til slike programmer .
Sámedikki dieđáhus ealáhusaovddideami birra lea stuorra ávkin dán lágan prográmmaide .
Sametinget prioriterer etableringer av mindre foretak som er lønnsomme .
Sámediggi vuoruha unnit ja gánnáhahtti fitnodagaid ásahemiid .
De prioriteringer som kommer fram i meldingen om bygdenæringer samsvarer i stor grad med den satsingen Sametinget har på næringsutvikling .
Dat vuoruheamit mat bohtet ovdan dieđáhusas giliealáhusaid birra dávistit hui ollu dan áŋgiruššamii mii Sámedikkis lea ealáhusovddideami oktavuođas .
Sametinget har blant annet en egen satsing på næringskombinasjoner og samisk reiseliv gjennom et verdiskapingsprogram .
Sámediggi áŋgiruššá sierra earret eará lotnolasealáhusaiguin ja sámi mátkeealáhusain árvoháhkanprográmma bokte .
Hittil er det hovedsakelig reiselivsvirksomheter som er prioritert i programmet i kombinasjon med primærnæringene .
Dán rádjai leat váldoáššis mátkeealáhusdoaimmat mat leat vuoruhuvvon prográmmas buohtalaga vuođđoealáhusaiguin .
Sametinget har prioritert opplevelsesbasert reiseliv med basis i samisk kultur .
Sámediggi lea vuoruhan sámi kulturvuđot vásihusturismma .
Utfordringen ved å prioritere småskala virksomheter og etableringer som har samisk kultur som basis ligger i å få lønnsomme foretak .
Hástalussan smávva doaimmaid ja ásahemiid vuoruhemiid oktavuođas main sámi kultuvra lea vuođđun lea oažžut gánnáhahttivuođa .
Avstand til større markeder ( byer og tettsteder ) er en av de største utfordringene for å få god lønnsomhet .
Stuorra gaskkat márkaniidda ( gávpogiidda ja čoahkkebáikkiide ) leat muhtun daid stuorámus hástalusaid gaskkas go galggaš oažžut buori gánnáhahttivuođa .
Flere i jordbruket velger å satse på reiseliv ikke bare for å øke inntjeningen på gården , men også for å sysselsette eventuell ledig arbeidskraft .
Eambbosat eanadoalus válljejit álgit mátkeealáhusain ii dušše lasihan dihtii dálu tietnasa , muhto maiddái ávkkástallat vejolaš geavakeahtes bargonávccaid .
Potensialet for å satse på reiseliv der matopplevelser inngår har et stort potensial i seg .
Lea stuorra potensiála álgit mátkeealáhusain mas leat borramušvásihusat .
For mange er mat en vesentlig del av reiselivsopplevelsen .
Máŋgasii lea biepmu dehálaš oassi mátkeealáhusvásihusain .
I den sammenheng har samisk mat og samisk kultur et fortrinn i reiselivsmarkedet .
Dán oktavuođas lea sámi biepmuin ja sámi kultuvrras stuorra ovdamunni mátkeealáhusmárkanis .
Matopplevelser inngår i Regjeringens reiselivsstrategi .
Borramušvásihusat leat Ráđđehusa mátkeealáhusstrategiijas .
En satsing på samiske matopplevelser vil være i tråd med den nasjonale strategien for reiselivsnæringen .
Sámi borramušvásihusaid áŋgiruššan dávista mátkeealáhusa našunála strategiijii .
Utnyttelse av utmarksressursene er en del av Sametingets verdiskapingsprogram .
Meahcceresurssaid geavaheapmi lea oassi Sámedikki árvoháhkanprográmmas .
Målet er å bedre rammebetingelsene for utmarksnæringen og øke verdiskapingen i utmark .
Ulbmilin lea oažžut buoret rámmaeavttuid meahcceealáhusaide ja buoridit árvoháhkama meahci ektui .
Utmarksressursene har vært viktige i å opprettholde bosettingen i samiske områder .
Meahcceresurssat leat leamaš deaŧalaččat ássama bisuheapmái sámi guovlluin .
Disse ressursene har bidratt med tilleggsinntekter og matauk til hushold som ikke har hatt andre inntjeningsmuligheter .
Dát resurssat leat leamaš lassidienasin ja biebmolassin dállodoaluide main eai leat leamaš eará dienasvejolašvuođat .
Bruken av disse ressursene er redusert mye blant annet som følge av bedre inntjeningsmuligheter i andre virksomheter .
Dáid resurssaid geavaheapmi lea ollu geahppánan earret eará dan geažil go eará doaimmain leat buoret dienasvejolašvuođat .
I de senere årene har flere satset på utmarksbasert turisme framfor å høste og videreforedle disse ressursene selv .
Maŋimuš jagiin leat eambbogat áŋgiruššan meahccevuđot turismmain dan sadjái go ávkkástallat dáid resurssaiguin ja viidáseappot nállašuhttit daid ieš .
I hovedsak dreier det seg om innlandsfisk og aktiviteter i tilknytning til det .
Váldoáššis lea sáhka sáivaguollebivddus ja doaimmain mat dasa čatnasit .
Det vil være viktig å sikre at denne bruken ikke er til hinder for de som vil utnytte utmarksressursene på en tradisjonell måte .
Deaŧalaš lea sihkkarastit ahte dát geavaheapmi ii livčče hehttehussan sidjiide geat háliidit ávkkástallat meahcceresurssaiguin árbevirolaš vuogi mielde .
I landbruks- og matmeldingen er det vist til Sametingets verdiskapingsprogram for næringskombinasjoner og samisk reiseliv .
Eanageavahan- ja biebmodieđáhusas lea čujuhuvvon Sámedikki lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmmii ja sámi mátkeealáhusaide .
I meldingen heter det : ” Det vil være naturlig å dra nytte av de erfaringene Sametinget har gjort i sitt verdiskapingsprogram .
Das čuožžu : ” Det vil være naturlig å dra nytte av de erfaringene Sametinget har gjort i sitt verdiskapingsprogram .
Regjeringen vil invitere næringen og Sametinget til å vurdere tiltak og initiativ som kan styrke reiselivsbasert næringsvirksomhet i reindriften . ”
Regjeringen vil invitere næringen og Sametinget til å vurdere tiltak og initiativ son kan styrke reiselivsbasert næringsvirksomhet i reindriften . ”
Sametinget registrerer at det i reindriftsavtalen for 2012 er verdiskapingsprogrammet for rein utvidet til å gjelde reiselivsvirksomheter i tilknytning til reindrift .
Sámediggi registrere ahte jagi 2012 boazodoallošiehtadusas lea árvoháhkanprográmma bohccuid ektui viiddiduvvon guoskat mátkeealáhusdoaimmaide boazodoalu oktavuođas .
Utfordringen ligger i å koordinere Sametingets verdiskapingsprogram og reindriftens program for å skape levedyktige reiselivsvirksomheter .
Hástalussan lea Sámedikki árvoháhkanprográmma ja boazodoalu prográmma oktii ordnema bokte háhkat birgenvejolaš mátkeealáhusdoaimmaid .
Sametinget er beredt til å ta en større rolle i satsingen på reindriftsbasert turisme .
Sámediggi lea gearggus váldit stuorát rolla áŋgiruššamis boazodoallovuđot turismmain .
Side 139 av 156
139 siidu 156 siiddus
Sametingets rolle i forvaltningen av jordbrukspolitikken
Sámedikki rolla eanadoallopolitihka hálddašeamis
I meldingen legges det opp til en regionalisering av jordbrukspolitikken .
Dieđáhusas árvaluvvo regionaliseret eanadoallopolitihka .
Det skal oppnås ved en tydeligere distriktsprofil i de nasjonale ordningene , en forsterket regionalisering av utviklings- og investeringsvirkemidlene og en mer områderettet innsats .
Dát galgá olahuvvot čielgaseappo guovloprofiila bokte nationála ortnegiin , ovddidan- ja investerenváikkuhangaskaomiid nannejuvvon regionaliserema bokte ja eanet guovloguovdilas áŋgiruššamiin .
Sametinget har hatt regionalisering som et av satsningsområdene i jordbruksplanen fra 2007 .
Sámedikkis lea leamaš regionaliseren okta áŋgiruššansuorgi 2007 eanadoalloplánas .
En regionalisering av jordbrukspolitikken vil kunne gi Sametinget større muligheter til å påvirke de distriktspolitiske utfordringene i jordbruket på enn tidligere .
Eanadoallopolitihka eanet regionaliseren attášii Sámediggái stuorát vejolašvuođaid árat beassat váikkuhit guovlopolitihkalaš hástalusaide eanadoalus .
Regionale utviklingsprogrammer vil være et sentralt verktøy for å utløse lokal skaperkraft .
Regionála ovddidanprográmmat leat guovddáš gaskaoamit maiguin olahit báikkálaš háhkkiide .
Sametingets rolle i disse programmene vil være å sørge for at landbruksmyndighetene tar hensyn til samiske forhold og samisk næringsutvikling ved utarbeidelse av programmene .
Sámedikki rolla dáin prográmmain lea fuolahit ahte eanageavahaneiseválddit váldet vuhtii sámi beliid ja sámi ealáhusovddideami go ráhkadit prográmmaid .
Sametinget har et nært samarbeid med jordbruksorganisasjonene på regionalt nivå , og har vært nyttige i forbindelse med innspill til jordbruksforhandlingene .
Sámedikkis lea lávga ovttasbargu eanadoalloorganisašuvnnaiguin regionála dásis , ja leat leamaš ávkkálaččat eanadoallošiehtadallamiid cealkámušaide .
Dette samarbeidet kan utvides til å omfatte jordbruksorganisasjonene på landsnivå .
Dán ovttasbarggu sáhttá viiddidit guoskat eanadoalloorganisašuvnnaide riikadásis .
Sametinget kan på den måten få i stand en bedre forståelse for arktisk jordbruk og betydningen av det for den samiske befolkning .
Sámediggi sáhttá dáinna lágiin oažžut buoret áddejumi árktalaš eanadollui ja maid dat mearkkaša sámi álbmogii .
Det gjelder spesielt i forhold til å få et fellesmål for jordbruk i samiske områder før forberedelser til jordbruksavtaleforhandlingene starter .
Dát guoská erenoamážit oktasaš ulbmiliid oažžumii sámi guovlluid eanadoalu várás ovdal go ráhkkaneamit eanadoallošiehtadallamiidda álggahuvvojit .
Sametinget har i flere sammenhenger forsøkt å få større innflytelse på forvaltningen av jordbrukspolitikken uten å ha lykkes .
Sámediggi lea ollu oktavuođain geahččalan oažžut stuorát váikkuhanfámu eanadoallopolitihka hálddašeapmái muhto ii leat lihkostuvvan .
Konsultasjonsavtalen fra 2005 har satt begrensninger på at budsjettmessige tiltak ikke er konsultasjonstema , mens tiltak som direkte berører den samiske befolkning omfattes av avtalen .
Jagi 2005 konsultašuvdnašiehtadus ráddje ahte bušeahtta doaibmabijut eai leat konsultašuvdnafáddán , muhto doaibmabijut mat njuolga gusket sámi álbmogii gullet šiehtadallamiidda .
Utfordringen for Sametinget er å bli involvert i de prosessene som har med samiske jordbruksinteresser å gjøre på nasjonalt nivå .
Hástalussan Sámediggái lea beassat searvat proseassaide mat gusket sámi eanadoalloberoštumiide nationála dásis .
Slike prosesser fordrer at Sametinget blir tatt med i en tidlig fase og før rammene for slike prosesser fastsettes .
Deaŧalaš lea ahte Sámediggi váldojuvvo mielde árra dásis ja ovdal go rámmat dáid proseassaide mearriduvvojit .
Sametinget mener at landbruksmyndighetene i sterkere grad må vise vilje til utvikling av jordbruket i samiske områder .
Sámediggi oaivvilda ahte eanageavahaneiseválddit fertejit čájehit buoret dáhtu ovddidit eanadoalu sámi guovlluin .
Sametinget vil fremdeles jobbe nasjonalt og regionalt for bedre rammebetingelser til jordbruket .
Sámediggi áigu ain nationála ja regionála dásis buoridit eanadoalu rámmaeavttuid .
Side 140 av 156
140 siidu 156 siiddus
Sametingsrådets forslag til innstilling utgår og erstattes med følgende : Sametinget viser til sak 11/12 der et enstemmig Sametinget ber om at : « Sametinget vil behandle stortingsmelding om landbruks- og matpolitikken , Meld . St. 9 ( 2011-2012 ) , Velkommen til bords .
Sámediggeráđi evttohus sihkkojuvvo ja dan sadjái boahtá dát : Sámediggi čujuha áššái 11/12 mas ovttajienalaš Sámediggi bivdá ahte : « Sámediggi áigu meannudit stuorradiggedieđáhusa eanadoallo- ja biebmopolitihka birra , Dieđ. St. 9 ( 2011-2012 ) , Velkommen til bords .
š Sametinget beklager at sametingsrådet ikke har fulgt opp Sametingets enstemmige vedtak ved å ikke fremme denne saken for Sametinget .
š Sámediggi šálloša go sámediggeráđđi ii leat čuvvon Sámedikki ovttajienalaš mearrádusa go ii leat ovddidan dán ášši Sámediggái .
Forslag fra Flyttsamelista ( FSL . )
Evttohus Johttisápmelaččaid listtus ( FSL . )
Per A. Bæhr Forslag 3
Per A. Bæhr Evttohus 3
Side 141 av 156
141 siidu 156 siiddus
Bønder må anses som selvstendig næringsdrivende på linje med andre næringsdrivende , og vi har stor tillit til norske bønders evne og kunnskap til selv å avgjøre hva og hvordan de skal produsere for å skaffe seg og sine en god inntekt som er til å leve av .
Boanddat fertejit adnojuvvot iehčanas ealáhusdoallin seamma láhkai go eará ge ealáhusdoallit , ja mis lea stuorra luohttámuš Norgga boanddaid návccaide ja máhtolašvuhtii dasa ahte sii ieža sáhttet mearridit maid ja mo sii galget buvttadit vai sii ja sin olbmot oažžot buori dietnasa mainna sii sáhttet birget .
Side 142 av 156
142 siidu 156 siiddus
Forslag 5 , representant Olaf Eliassen , Árjas sametingsgruppe
Evttohus 5 , áirras Olaf Eliassen , Árja sámediggejoavku
Rekruttering 3 avsnitt , tredje setning tilføyes følgende : Bak … tre kommunene , Karasjok , Porsanger og Kautokeino for å sikre videre … … … osv. .
Rekrutteren 3 goalmmát teakstaoassái lasihuvvo čuovvovaš : Maŋábeallai … … golmma sámi gielddas , Kárášjogas , Porsáŋggus ja Guovdageainnus sihkkarastin dihte … … … jna. .
Melkeproduksjon og Sauehold .
Mielkebuvttadeapmi ja sávzadoallu .
Nytt andre setning .
Ođđa nubbi cealkka .
Lønnsomheten på bruk som har nedbetalt lån er til å leve med , mens de som har utbyggingslån har store utfordringer til å få lønnsom drift .
Dat doalut mat leat geargan loanaiguin gal birgejit , muhto sis geain lea huksenloatna leat stuorra hástalusat gánnáhahttivuođain .
Forslag 6 , representant Geir Tommy Pedersen , NSRs sametingsgruppe
Evttohus 6 , áirras Geir Tommy Pedersen , NSR:a sámediggejoavku
Tillegg til sametingsrådets innstilling Lønnsomhet i jordbruket Sametinget viser til at det i Stortingsmelding nr. 9 ( 2011-2012 ) om landbruks- og matpolitikken , Velkommen til bords , er lagt stor vekt på at inntekt er det viktigste virkemiddelet for å nå de landbrukspolitiske målene .
Lasáhus sámediggeráđi mearrádusárvalussii Gánnáhahttivuohta eanadoalus Sámediggi čujuha dasa ahte Stuorradiggedieđáhusas nr. 9 ( 2011-2012 ) eanageavaheami- ja borramušpolitihka birra , Velkommen til bords , lea biddjojuvvon stuorra deaddu dasa ahte dienas lea deaŧaleamos váikkuhangaskaoapmi go galgá juksat eanageavahanpolitihkalaš mihttomeriid .
Sametinget mener at en grunnleggende forutsetning for landbrukets eksistens og utvikling er at lønnsomheten i jordbruket er god og konkurransedyktig , i forhold til andre yrkesgrupper .
Sámediggi oaivvilda ahte vuođđo eaktun eanageavaheami leahkimii ja ovdáneapmái , lea ahte gánnáhahttivuohta eanadoalus lea buorre ja gilvalannávccalaš , eará fidnojoavkkuid ektui .
Slik er det ikke i dag .
Nu ii leat dál .
Dette bærer næringen preg av , med stadige bruksnedleggelser og manglende rekruttering .
Dan vuohttá ealáhusas , daid ollu doalloheaittihemiiguin ja váilevaš rekrutteremiin .
Lønnsomhet er sentralt for at noen skal finne det interessant å satse på bondeyrket framfor andre yrker .
Gánnáhahttivuohta lea hui deaŧalaš vai galgá leat miellagiddevaš áŋgiruššat boandafidnuin eará fidnuid ektui .
Dessverre er inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre grupper i samfunnet altfor stor .
Dađibahábut lea dienaserohus gaskal eanadoalu ja servodaga eará joavkkuid menddo stuoris .
For å kunne nå de landbrukspolitiske målene i Stortingsmeldingen , og sikre rekruttering til yrket , vil Sametinget presisere at rammevilkårene for næringen må gi bønder muligheter til å redusere inntektsforskjellene , og få sosiale vilkår på linje med andre grupper .
Vai galgá sáhttit juksat Stuorradiggedieđáhusa eanageavahanpolitihkalaš ulbmiliid , ja sihkkarastit rekrutterema fidnui , áiddostahttá Sámediggi ahte ealáhusa rámmaeavttut fertejit addit boanddaid vejolašvuođaid uhcidit dienaserohusaid , ja oažžut seamma sosiála eavttuid go eará joavkkut .
Inntektsgrunnlaget må styrkes slik at det er mulig å ha bondeyrket som eneyrke , med en akseptabel inntekt .
Dienasvuođđu ferte sihkkarastojuvvot vai boandafidnu galgá leat vejolaš okto fidnun , dohkálaš dietnasiin .
Sametinget er opptatt av at det kontinuerlig vurderes ulike incentiver for å stimulere til investeringer og til driftsoptimalisering for å bedre lønnsomheten .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš oktilaččat árvvoštallat iešguđet oalgguhusaid movttiidahttin dihtii investeremiid ja buoridit doalu nu ollu go vejolaš vai gánnáhahttivuohta buorrána .
God dyrevelferd og HMS-tiltak vil også skape sikkerhet og trivsel for både dyr og mennesker .
Buorre elliidčálgu ja buorit dearvvašvuođa- , biras- ja sihkkarvuođadoaibmabijut addet sihkkarvuođa ja čálggu sihke elliide ja olbmuide .
Å skape et moderne og spennende arbeidsmiljø gjennom fornyelse og investeringer vil også ha stor betydning for rekruttering til landbruket .
Dat ahte oččodit ođđaáigásaš ja gelddolaš bargobirrasa ođasmahttimiid ja investeremiid bokte , mearkkaša maiddái ollu rekrutteremii eanageavaheapmái .
6 stemte for .
6 jienastedje beali .
Forslag 2 ble forkastet med 19 stemmer .
Evttohus 2 hilgojuvvui 19 jienain .
Forslag 3 ble vedtatt med 29 stemmer mot 3 stemmer .
Evttohus 3 mearriduvvui 29 jienain 3 jiena vuostá .
Forslag 5 ble vedtatt med 29 stemmer mot 3 stemmer .
Evttohus 5 mearriduvvui 29 jienain 3 jiena vuostá .
Forslag 6 ble vedtatt med 29 stemmer mot 3 stemmer .
Evttohus 6 mearriduvvui 29 jienain 3 jiena vuostá .
Forslag 1 ble vedtatt med 29 stemmer mot 3 stemmer .
Evttohus 1 mearriduvvui 29 jienain 3 jiena vuostá .
Nærings- og kulturkomiteens tilrådning ble vedtatt med 29 stemmer mot 3 stemmer .
Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 29 jienain 3 jiena vuostá .
Side 143 av 156
143 siidu 156 siiddus