pere/sami_parallel huggingface dataset:
Innlegg Replikk Mathis Nilsen Eira, saksordfører Sandra Andersen Eira Nancy Porsanger Anti Nils Mikkelsen Utsi Arthur Johan Tørfoss Piera Heaika Muotka Niko Valkeapää Kåre Olli Arthur Johan Tørfoss Arild Pettersen Inga Runar Myrnes Balto Piera Heaika Muotka Anders Somby jr. Arild Pettersen Inga Ann-Elise Finbog Viktor Bomstad Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Runar Myrnes Balto Isak Mathis O. Hætta Lars Filip Paulsen Runar Myrnes Balto Arild Pettersen Inga Klemet Erland Hætta Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen Per Mathis Oskal Silje Karine Muotka Kåre Olli Piera Heaika Muotka Aina Kristine Kant Arild Pettersen Inga 18 Ellinor Marita Jåma Márjá-Liissá Partapuoli Arild Pettersen Inga Mathis Nilsen Eira Lars Filip Paulsen, til forr. orden Arild Pettersen Inga, til forr. orden
Sáhkavuorru Replihkka Mathis Nilsen Eira, áššejođiheaddji Sandra Andersen Eira Nancy Charlotte Porsanger Anti Nils Mikkelsen Utsi Arthur Johan Tørfoss Piera Heaika Muotka Niko Valkeapää Kåre Olli Arthur Johan Tørfoss Arild Pettersen Inga Runar Myrnes Balto Piera Heaika Muotka Anders Somby jr. Arild Pettersen Inga Ann-Elise Finbog Viktor Bomstad Lars Filip Paulsen Piera Heaika Muotka Runar Myrnes Balto Isak Mathis O. Hætta Lars Filip Paulsen Runar Myrnes Balto Arild Pettersen Inga Klemet Erland Hætta Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen Per Mathis Oskal Silje Karine Muotka Kåre Olli Piera Heaika Muotka Ann Karin Kvernmo Arild Pettersen Inga Ellinor Marita Jåma Márjá-Liissá Partapuoli Arild Pettersen Inga Mathis Nilsen Eira, áššejođiheaddji Lars Filip Paulsen, čoahkkinortnegii Arild Pettersen Inga, čoahkkinortnegii
SP - vedtak:
DC – Mearrádus:
Sametinget vil arbeide for en kretsløpøkonomi som ivaretar de globale bærekraftmålene.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte šaddá birrajohtuekonomiija mii goziha máilmmiviidosaš ceavzilvuođa mihttomeriid.
For å oppfylles Parisavtalens formål om tilstrebe at den globale temperaturstigningen begrenses til 1,5 grader, og for å sikre en bærekraftig utvikling i Sápmi så er Sametinget imot videre oljeleting og oljeutvinning i Barentshavet.
Pariisa-šiehtadusa ulbmila ollašuhttima dihtii fertet rahčat ahte temperatuvra badjáneapmi máilmmis ráddjejuvvo 1,5 grádii, ja vai sihkkarastit ceavzilis ovdáneami Sámis, de lea Sámediggi vuostá oljoohcamiid ja oljoroggamiid Barentsábis.
Den norske stat har et ansvar for å forvalte evigvarende ressurser i havet etter «føre var» prinsippet.
Norgga stáhtas lea ovddasvástádus agálaččat bisti resurssaid hálddašeames mearas “ovdagihtii várrugas” prinsihpa mielde.
Saken ble avsluttet 06.03.2018 kl. 17.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 06.03.2019 dii. 17.55
Ášši/Sak 009/19
Ášši 009/19
Plan og finanskomiteen Dato: 19.02.2019-22.02.2019
Plána ja finánsalávdegoddi 19.02.2019-21.02.2019
Etiske retningslinjer for Sametingets politikere - revidering
Etihkalaš njuolggadusat Sámedikki politihkáriidda - rievdadeamit
Det settes inn en ny siste setning under punkt 14 i etiske retningslinjer: «Varsler behandles i henhold til Rutiner for håndtering av trakassering.»
Dát biddjojuvvo ođđa maŋimuš cealkkan čuoggái 14 etihkalaš njuolggadusain: «Dieđiheamit meannuduvvojit vuortnuheami meannudeami rutiinnaid mielde.»
Rutiner for håndtering av trakassering
Rutiinnat vuortnuheami meannudeapmái
Overordnet
Bajimuš
Sametinget har ansvar for det som skjer under møter som Sametinget arrangerer.
Sámedikkis lea ovddasvástádus das mii geavvá čoahkkimiin maid Sámediggi lágida.
Dette gjelder forutenom komité- og plenumsmøter, alle konferanser, seminarer og møter i regi av Sametinget.
Dát guoská lávdegodde- ja dievasčoahkkimiidda lassin buot konferánssaide, semináraide ja čoahkkimiidda maid Sámediggi lágida.
Retningslinjene gjelder også når sametingsrepresentantene deltar i møter i regi av andre i egenskap av å være sametingsrepresentant.
Njuolggadusat gusket maiddái dalle go Sámedikki áirasat servet čoahkkimiidda earáid lágidan čoahkkimiin Sámedikki áirrasin.
Retningslinjene gjelder under møtene, men også i sosiale sammenhenger i forbindelse med møtene.
Njuolggadusat gusket čoahkkimiin, muhto maiddái sosiála oktavuođain čoahkkimiid oktavuođas.
Dette betyr at om en sametingsrepresentant deltar i møter der vedkommende ikke representerer Sametinget på noen måte, så avgrenses Sametingets ansvar mot dette.
Dát mearkkaša dan ahte Sámedikki ovddasvástádus ráddjejuvvo dalle jos Sámedikki áirras searvá čoahkkimiidda gos ii leat ovddasteamen Sámedikki guđege láhkai.
Likevel oppfordres sametingsrepresentantene til å etterleve de etiske retningslinjene også i slike sammenhenger.
Dattetge ávžžuhuvvojit Sámedikki áirasat doahttalit etihkalaš njuolggadusaid maiddái dákkár oktavuođain.
Det samme oppfordres også sametingsoppnevnte medlemmer i styrer, råd og utvalg til å gjøre.
Dát guoská maiddái Sámedikki nammadan stivrraid, ráđiid ja lávdegottiid lahtuide.
Formål
Ulbmil
Formålet med disse retningslinjene er å gi en forutsigbarhet i håndteringen av slike saker, sikre likebehandling og sikre vern for trakasserte og de som varsler om trakassering.
Dáid njuolggadusaid ulbmilin lea ovdagihtii addit dieđu dákkár áššiid meannudeami birra, sihkkarastit ovttaárvosaš meannudeami ja suodjalit vuortnuheami gillán olbmuid ja vuortnuheami dieđihan olbmuid.
Retningslinjene skal gjøres kjent blant sametingsrepresentantene for å forhindre trakassering og for å trygge den enkeltes rettigheter, også den som anklages for trakassering.
Njuolggadusaid birra galget Sámedikki áirasat diehtit eastadan dihtii vuortnuheami ja vai suodjalit ovttaskas olbmo vuoigatvuođaid, maiddái su gii sivahuvvo vuortnuheames.
Trakassering
Vuortnuheapmi
Trakassering, herunder mobbing, er begreper som må tolkes ut fra tid, miljø og kultur.
Vuortnuheapmi, maiddái givssideapmi, leat doahpagat maid ferte dulkot áiggi, birrasa ja kultuvrra vuođul.
Det viktigste kjennetegnet på at adferden er uønsket, uoppfordret eller fremsatt/gjennomført på en slik måte, er at den som blir trakassert/mobbet har vanskelig for å forsvare seg.
Deaŧaleamos dovdomearka goas láhtten lea sávakeahtes, ávžžutkeahtes dahje lea dahkkojuvvon nu, ahte vuortnuheami/givssideami gillán olbmos lea váttisvuohta iežas bealuštit.
Trakasserende oppførsel fører til ubehag, frykt, sorg, sinne eller frustrasjon og kan være både verbal og ikke-verbal.
Vuortnuheapmi dagaha unohisvuođa, balu, morraša, suhtu dahje duššástuvvama ja dat sáhttá leat dahkkojuvvon sihke sániiguin ja sániid haga.
Hva som oppleves som trakassering er subjektivt og det skal tas hensyn til den som opplever situasjonen.
Dat mii vásihuvvo vuortnuheapmin lea subjektiivvalaš ja olmmoš geasa dat lea čuohcan galgá vuhtii váldojuvvot.
I vurderingen av om en oppførsel/handling er trakasserende er f.eks. ulike maktforhold, negative holdninger til grupper, seksualisert sjargong, uklare grenser m.v. av betydning.
Árvvoštallama oktavuođas ahte leago láhtten/dahku vuortnuheapmi, lea mearkkašupmi omd. makkár váldi olbmos lea, leat go negatiivvalaš guottut joavkkuide, seksuála giella, eahpečielga rájit jna.
Særlig om seksuell trakassering Seksuell trakassering er uønsket seksuell oppmerksomhet som har som formål eller virkning å være krenkende, skremmende, fiendtlig, nedverdigende, ydmykende eller plagsom.
Erenoamážit seksuála vuortnuheami birra Seksuála vuortnuheapmi lea sávakeahtes seksuála fuomášupmi man ulbmilin dahje áigumuš lea gutnehuhttit, suorggahit, lea vaššái, badjelgeahččan, loavkašuhttin dahje lea givssálaš.
Seksuell trakassering kan være alt fra seksuelle kommentarer om kropp og utseende, til simulering av seksuelle bevegelser, klåing, tafsing, berøring til overgrep.
Seksuála vuortnuheapmin sáhttá lohkat buot seksuála kommentáraid olbmo goruda ja hámi birra, seksuála lihkadeami simulerema rájes, guorvun, njávkan gitta vearredaguid rádjai.
Visning av bilder og videoer med seksualisert innhold vil også omfattes.
Govaid ja videoid čájeheapmi main lea seksuála sisdoallu lohkkojuvvo maid mielde.
Eksempler på uakseptabel oppførsel
Ovdamearkkat dohkketmeahttun láhttemiidda
· Bruk av kallenavn, negative eller seksualiserte · Kommentarer om kropp, jo mer seksuelle kommentarene er, jo verre er det · Seksuelle tilnærmelser · Uønskede invitasjoner og oppfordringer · Å ta på andre på en seksualisert måte · Å bruke sosiale medier med den hensikt å nedverdige og trakassere
- Buddestatnama geavaheapmi, negatiiva dahje seksuálalaš - Kommentárat goruda birra, mađi eanet seksuála kommentárat dađi vearrát lea - Seksuála bahkkemat - Sávakeahtes bovdejumit ja ávžžuhusat - Guoskat nubbái seksuála láhttenvuogi mielde - Geavahit sosiála mediaid dainna ulbmilin ahte badjelgeahččat ja vuortnuhit.
Prosedyrer for behandling av varsler om trakassering
Prosedyrat movt meannudit vuortnuhemiid dieđiheami
Grunnprinsipper for behandlingen
Meannudeami vuođđoprinsihpat
Taushetsplikt
Jávohisvuođageasku
Bare personer som har saklig grunn for å kjenne saken, eller som er involvert i saken som part eller saksbehandler skal få informasjon om sakens innhold.
Dušše olbmot geain lea áššálaš sivvat diehtit ášši birra, dahje gullet áššái oasebeallin dahje áššemeannudeaddjin galget oažžut dieđuid ášši sisdoalu birra.
Personvern
Personsuodjalus
Personopplysninger skal behandles i tråd med den til enhver tid gjeldende personvernlovgivning.
Persondieđut galget áiggis áigái meannuduvvot gustovaš personsuodjalanláhkaaddima mielde.
Kontradiksjon
Kontradikšuvdna
Den som påstås å stå bak trakasseringen skal gis innsyn i alle sider av saken.
Son guhte čuoččuhuvvo leat vuortnuhan galgá beassat oaidnit buot beliid áššis.
Vedkommende skal også gis rimelig tid til å uttale seg.
Sutnje galgá maiddái addojuvvot govttolaš áigi addit cealkámuša.
Saksbehandlingen er skriftlig.
Áššemeannudeapmi lea čálalaš.
Forholdet til forvaltningsloven
Bealit hálddašanlágas
Alle varsler skal journalføres og unntas offentlighet.
Buot dieđiheamit galget journálii fievrriduvvot, eaige dat leat almmolaččat.
Dette gjøres av hensyn til etterprøvbarhet og til de enkelte involverte i saken.
Dát dahkkojuvvo dan dihtii vai ovttaskas olbmot geat leat seaguhuvvon áššái sáhttet maŋŋá geahččat ášši.
Ansvar for å ta imot og behandle varsel om trakassering
Ovddasvástádus dieđihemiid vuostáváldimis ja meannudeames vuortnuheami birra
Plenumslederen har ansvaret for behandling av varsel om trakassering.
Dievasčoahkkinjođiheaddjis lea ovddasvástádus meannudit dieđihemiid vuortnuheami birra.
I særskilte tilfeller kan et oppnevnes en setteleder som har ansvaret for behandling av varsel.
Erenoamáš oktavuođain sáhttá nammaduvvot sadjásašjođiheaddji geas lea ovddasvástádus dieđihemiid meannudeames.
Følgende opplysninger skal være med:
Čuovvovaš dieđut galget mielde:
· Navn på fornærmede · Navn på utøver av trakasseringen · Sted, dato og klokkeslett for hendelsen · Beskrivelse av trakasseringen
- Loavkašuhttojuvvon olbmo namma - Vuortnuheaddji namma - Dáhpáhusa báiki, dáhton ja diibmomearri - Vuortnuheami birra čilgehus
For hendelser som rammes av straffeloven, vil det være opp til den som er utsatt for hendelsen om saken skal anmeldes.
Rihkkosiid ráddjen Lea gillájeaddji duohken áigu go váidit ášši, dalle go dáhpáhusat gullet ráŋggáštuslága vuollái.
Grunnholdningen er likevel at vold og alvorlige trusler skal anmeldes dersom den som er utsatt for det ikke motsetter seg det.
Vuođđoguoddu lea dattetge ahte veahkaváldi ja duođalaš áitagat galget váidojuvvot jos gillájeaddji ii vuostálastte váidima.
Hva skjer med varselet
Mii geavvá dieđihemiin
Plenumslederen skal uten unødig opphold kontakte den som har varslet om trakassering og den som er utsatt trakassering.
Dievasčoahkkinjođiheaddji galgá vuorddekeahttá dárbbašmeahttumit váldit oktavuođa sutnje gii lea dieđihan vuortnuheami birra ja sutnje gii lea gillán vuortnuheami.
All relevant informasjon skal nedtegnes og journalføres.
Buot relevánta dieđut galget čállojuvvot ja journálii fievrriduvvot.
Dette gjelder også om det er andre enn den som har blitt utsatt for dette, som varsler om saken.
Dát guoská maiddái dalle jos earát go son gii lea gillán vuortnuheami, dieđihit ášši birra.
Plenumslederen skal uten unødig opphold kontakte den som skal ha stått bak trakasseringen.
Dievasčoahkkinjođiheaddji galgá vuorddekeahttá dárbbašmeahttumit váldit oktavuođa sutnje gii lea duogábealde vuortnuheami.
Plenumslederen må holde alle parter i saken informert om hvordan saken håndteres videre.
Dievasčoahkkinjođiheaddji galgá dieđihit buot beliide áššis movt ášši meannuduvvo viidáseappot.
I og med at sametingsrepresentantene er folkevalgte og har ombudsplikt, kan ikke de fratas sitt verv som representant.
Go Sámedikki áirasat leat álbmotválljen olbmot ja sis lea luohttámušdoaibma, de ii leat vejolašvuohta lihccut sin eret.
Det er heller ikke tillatt å gjøre trekk i godtgjørelser.
Iige leat lohpi geassit buhtadusain.
En videre håndtering av en varslingssak er derfor begrenset når det gjelder eventuelle reaksjoner.
Dieđihanášši viidáseappot meannudeapmi lea danne ráddjejuvvon vejolaš reakšuvnnaid ektui.
Plenumslederen har ansvar for at alle involverte parter ivaretas på best mulig måte.
Dievasčoahkkinjođiheaddjis lea ovddasvástádus das ahte buot guoskevaš bealit gozihuvvojit buoremus vejolaš vuogi mielde.
Dette omfatter også rådgivning.
Dát guoská maiddái rávvagiid addimii.
Plenumslederen skal i hver enkelt sak vurdere hvorvidt partiet/gruppen vedkommende det er varslet om tilhører, skal informeres om varselet.
Dievasčoahkkinjođiheaddji galgá juohke áššis árvvoštallat galgá go dieđiheami birra dieđihuvvot dan bellodahkii/jovkui gosa olmmoš gullá.
Partiene og gruppenes ansvar
Bellodagaid ja joavkkuid ovddasvástádus
Partiene og gruppene representert på Sametinget oppfordres til så langt som mulig å lage rutiner for håndtering av varsler om trakassering.
Ávžžuhit bellodagaid ja joavkkuid main lea ovddastus Sámedikkis ráhkadit rutiinnaid vuortnuhemiid dieđihemiid meannudeapmái nu guhkás go lea vejolaš.
Retningslinjene er generelle og er ikke ment å være uttømmende.
Njuolggadusat leat oppalaččat eaige leat oaivvilduvvon dievaslažžan.
Plan og finanskomiteen - 001/19
Plána ja finánsalávdegoddi - 001/19
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sak 009/19 Etiske retningslinjer for Sametingets politikere.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 009/19 Etihkalaš njuolggadusat Sámedikki politihkáriidda - rievdadeamit.
Forslag fremmet av Senterpartiet (Sp) Cecilie Hansen.
Evttohus ovddiduvvon Guovddášbellodaga (GB) Cecilie Hansenis.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (Ap) Ronny Wilhelmsen, Synnøve Søndergaard, Tom Sottinen, Norske Samers riksforbund (NSR) Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Klemet Erland Hætta, Runar Myrnes Balto, Thomas Åhrén, Høyre (H) Lars Filip Paulsen, Fastboendes liste (GDS) Isak Mathis O. Hætta og Nordkalottfolket (NORD) Siw Line Thomassen stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodagas (BB) Ronny Wilhelmsen, Synnøve Søndergaard, Tom Sottinen, Norgga sámiid riikasearvvis (NSR) Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Klemet Erland Hætta, Runar Myrnes Balto, Thomas Åhrén, Olgeš (O) Lars Filip Paulsen, Guovdageainnu dálon searvi (GDS) Isak Mathis O. Hætta ja Davvikalohttaálbmot (NORD) Siw Line Thomassen dorjot.
Tittel på rutine endres til: "Rutiner og prosedyrer for håndtering av trakassering".
Bargomálle namma rievdaduvvo ná: “Rohcošeami gieđahallama bargomállet ja čađahanvuohki”.
Det settes inn en ny siste setning under punkt 14 i etiske retningslinjer: «Varsler behandles i henhold til Rutiner og prosedyrer for håndtering av trakassering.»
Lasihit ođđa maŋemus cealkaga etihkalaš njuolggadusaid čuoggái 14: “Dieđihemiid galgá gieđahallat rohcošeami gieđahallama bargomálliid ja čađahanvuogi mielde.”
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig plenumsledelsens forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui dievasčoahkkinjođihangotti árvalusa.
Sametingets plenum - 009/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 009/19
Saken påbegynt 06.03.2019 kl. 17.55
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.03.2019 dii. 17.55
· Forslag 1 ble enstemmigvedtatt · Komiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk Lars Filip Paulsen, saksordfører Ann-Elise Finbog Runar Myrnes Balto Tom Sottinen Ann Karin Kvernmo Piera Heaika Muotka Anders Somby jr. Kåre Olli Aili Guttorm Kjellrun Wilhelmsen Anne Henriette Reinås Nilut Lars Filip Paulsen, saksordfører
Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru Replihkka Lars Filip Paulsen, áššejođiheaddji Ann-Elise Finbog Runar Myrnes Balto Tom Sottinen Ann Karin Kvernmo Piera Heaika Muotka Anders Somby jr. Kåre Olli Aili Guttorm Kjellrun Wilhelmsen Anne Henriette Reinås Nilut Lars Filip Paulsen, áššejođiheaddji
Det settes inn en ny siste setning under punkt 14 i etiske retningslinjer: «Varsler behandles i henhold til Rutiner for håndtering av trakassering.»
Dát biddjojuvvo ođđa maŋimuš cealkkan čuoggái 14 etihkalaš njuolggadusain: «Dieđihemiid galgá gieđahallat rohcošeami gieđahallama bargomálliid ja čađaganvuogi mielde»
Dette gjelder forutenom komité- og plenumsmøter, alle konferanser, seminarer og møter i regi av Sametinget.
Dát guoská lávdegodde- ja dievasčoahkkimiidda lassin buot konferánssaide, semináraide ja čoahkkimiidda maid
Trakassering Trakassering, herunder mobbing, er begreper som må tolkes ut fra tid, miljø og kultur.
Vuortnuheapmi, maiddái givssideapmi, leat doahpagat maid ferte dulkot áiggi, birrasa ja kultuvrra vuođul.
Eksempler på uakseptabel oppførsel · Bruk av kallenavn, negative eller seksualiserte · Kommentarer om kropp, jo mer seksuelle kommentarene er, jo verre er det · Seksuelle tilnærmelser · Uønskede invitasjoner og oppfordringer · Å ta på andre på en seksualisert måte · Å bruke sosiale medier med den hensikt å nedverdige og trakassere
Ovdamearkkat dohkketmeahttun láhttemiidda · Buddestatnama geavaheapmi, negatiiva dahje seksuálalaš · Kommentárat goruda birra, mađi eanet seksuála kommentárat dađi vearrát lea · Seksuála bahkkemat · Sávakeahtes bovdejumit ja ávžžuhusat · Guoskat nubbái seksuála láhttenvuogi mielde · Geavahit sosiála mediaid dainna ulbmilin ahte badjelgeahččat ja vuortnuhit.
· Navn på fornærmede · Navn på utøver av trakasseringen · Sted, dato og klokkeslett for hendelsen · Beskrivelse av trakasseringen
· Loavkašuhttojuvvon olbmo namma · Vuortnuheaddji namma · Dáhpáhusa báiki, dáhton ja diibmomearri · Vuortnuheami birra čilgehus
Saken avsluttet 06.03.2018 kl. 18.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 06.03.2019 dii. 18.30
Ášši/Sak 010/19
Ášši 010/19
Sametingets årsmelding 2018
Sámedikki jáhkedieđáhus 2018
Arkivsaknr. 18/5526
Áššenr. 18/5526
Sametingets årsmelding 2018 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki jáhkedieđáhus 2018 lea dohkkehovvon mildosa 1 vuođul.
Plan og finanskomiteen - 002/19
Plána ja finánsalávdegoddi - 002/19
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sak 010/19 Sametingets årsmelding 2018.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 010/19 Sámedikki jáhkedieđáhus 2018
Merknad 1
Mearkkašupmi
Merknad fremmet av Arbeiderpartiet (Ap) Ronny Wilhelmsen.
Mearkkašupmi ovddiduvvon Bargiidbellodaga (BB) Ronny Wilhelmsenis.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (Ap) Synnøve Søndergaard og Tom Sottinen stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodagas (BB) Synnøve Søndergaard ja Tom Sottinen doarjuba.
Oppnevnelse av reindriftsstyret Under konstitueringen av første plenum mars 2018 fremmet Arbeiderpartiet forslag om oppnevnelse av representanter til Reindriftsstyret.
Boazodoallostivrra nammadeapmi Vuosttaš dievasčoahkkima vuođđudeamis 2018 njukčamánus ovddidii Bargiidbellodat evttohusa áirasiid nammadeami birra Boazodoallostivrii.
Flertallet stemte dessverre ned forslaget, og hindrer dermed samisk medbestemmelse og særlig selvbestemmelse.
Dađi bahábut hilggui eanetlohku evttohusa, ja nu heađušta sámi mieldemearrideami ja earenoamážit iešmearrideami.
Slik blokkerer flertallet og Sametingsrådet forvaltningen av reindrifta, og setter viktig saksbehandling på vent.
Dainna lágiin heađušta eanetlohku ja Sámediggeráđđi boazodoalu hálddašeami, ja goahcá deaŧalaš áššemeannudeami.
Konsekvensene løftes over på den enkelte reineier, noe Arbeiderpartiets sametingsgruppe mener er uansvarlig.
Váikkuhusat loktejuvvojit ovttaskas boazoeaiggáda ala, ja Bargiidbellodaga sámediggejoavkku mielas sámediggeráđđi ii váldde ovddasvástádusa.
Vi fremmet følgende forslag i anledning saken: «For Arbeiderpartiet er reindrift en viktig urfolksnæring.
Mii ovddideimmet čuovvovaš evttohusa áššis: “Bargiidbellodahkii lea boazodoallu deaŧalaš eamiálbmotealáhus.
For å sikre reindriftsnæringens rammebetingelser er det viktig at samene er sterkt representert i reindriftsstyret.
Sihkkarastin dihte boazoealáhusa rámmaeavttuid leat deaŧalaš ahte sápmelaččat leat nannosit ovddastuvvon boazodoallostivrras.
Arbeiderpartiet ser at sammensetningen i nåværende reindriftsstyre ikke er til samenes fordel.
Bargiidbellodaga mielas ii leat čoahkkádus otná boazodoallostivrras ovdamunnin sápmelaččaide.
Derfor er Sametingets representasjon særdeles viktig i et slikt fora.
Danne lea Sámedikki ovddasteapmi earenoamáš deaŧalaš dákkár forumis.
Arbeiderpartiet vil at valg av representanter til reindriftsstyret gjøres under dette plenum.
Dán áššis ovddideimmet čuovvovaš evttohusa: Bargiidbellodat háliida ahte áirasiid válljen boazodoallostivrii galgá dán dievasčoahkkimis dahkkojuvvot.
For å ivareta og styrke samisk representasjon og reindriftsnæringens interesser ber vi Sametinget om å velge 4 representanter med vara til reindriftsstyret, og at Sametinget selv utpeker leder blant disse.
Gozihan ja nannen dihte sámi ovddasteami ja boazoealáhusa beroštumiid, mii dáhttut Sámedikki válljet 4 áirasa oktan várrelahtuiguin boazodoallostivrii, ja ahte Sámediggi daid gaskkas ieš čujuha jođiheaddji.
Forslag: 1. Oppnevning av representanter til reindriftsstyret settes opp som sak fredag 9. mars. 2. Saken oversendes Sametingets valgkomité for innstilling til plenum.»
Evttohus: 1. Áirasiid nammadeapmi boazodoallostivrii biddjojuvvo áššin bearjadaga njukčamánu 9. b. 2. Ášši sáddejuvvo Sámedikki válgalávdegoddái vai ovddida árvalusa dievasčoahkkimii.
Etiske retningslinjer for samisk helseforskning Arbeiderpartiets sametingsgruppe er prinsipielt mot bruk av samiske etniske registre i helseforskning.
Etihkalaš njuolggadusat sámi dearvvasvuođadutkamii Bargiidbellodat lea prinsihpalaččat vuostá geavahit sámi etnihkalaš registeriid dearvvasvuođadutkamis.
Vi presiserer at Sametingets valgmanntall kun skal brukes i forbindelse med sametingsvalg.
Mii deattuhit ahte Sámedikki válgajienastuslohku galgá geavahuvvot dušše sámediggeválgga oktavuođas.
I Sametingsrådets forslag til innstilling til sak 68/18 sto det blant annet: «Sametinget utreder mulighetene og vilkårene for eventuell registrering av samisk etnisitet i folkeregisteret og i de lovbestemte helseregistre.»
Sámediggeráđi árvalusevttohusas áššis 68/18 čuoččui earret eará: “Sámediggi čielggada makkár vejolašvuođat ja eavttut leat vejolaš sámi etnisitehta registreremii álbmotregistaris ja láhkamearriduvvon dearvvašvuođaregistariin.”
Arbeiderpartiet ba om å fjerne ovenstående tekst fra innstillingen, men ble dessverre nedstemt i plenum.
Bargiidbellodat dáhtui ovddabeali teavstta sihkkut árvalusevttohusas, muhto dievasčoahkkin ii dorjon dađi bahábut dan.
Samiske bokbusser Det er beklagelig at Sametingsrådet og posisjonen på Sametinget går inn for å avvikle støtten til de samiske bokbussene.
Sámi girjebusset Lea váidalahtti ahte Sámediggeráđđi ja Sámedikki posišuvdna háliidit heaittihit doarjaga sámi girjebussiide.
Vi har ved flere anledninger frarådet dette på det sterkeste, da vi mener at de samiske bokbussene er et viktig tilbud for både å opprettholde og forsterke samisk språk, kultur og identitet.
Mii leat máŋgga oktavuođas hui garrasit várren dan bargamis go oaivvildit ahte sámi girjebusset leat deaŧalaš fálaldat sámegiela, kultuvrra ja identitehta bisuheamis ja nannemis.
Bokbusser er et viktig kulturtilbud i Sápmi, og da spesielt hos de som bor i distriktene.
Girjebusset leat deaŧalaš kulturfálaldat Sámis, ja earenoamáš daidda geat orrot boaittobealguovlluin.
Merknad fra Arbeiderpartiets Sametingsgruppe til sak 49/18 Formidling av samisk litteratur: «Formidling av samisk litteratur Sametinget har innehatt forvaltningen av de samiske bok- og kulturbusser siden 2002, og disse har vært viktige samiske kulturinstitusjoner i de samiske samfunn.
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku mearkkašupmi áššis 49/18 “Sámi girjjálašvuođa gaskkusteapmi Sámediggi lea hálddašan sámi girje- ja kulturbussiid 2002 rájes, ja dat leat leamaš deaŧalaš sámi kulturásahusat sámi servodagas.
Arbeiderpartiet betrakter sametingsrådets forslag om nedleggelse av bokbussene som et sentraliseringstiltak, noe vi tar sterk avstand fra.»
Bargiidbellodat atná Sámediggeráđi evttohusa heaittihit girjebussiid guovddáštahttin doaibmabidjun, man mii gal eat eisege doarjjo.”
Samisk medietilsyn I sak 58/18 “Sametingsrådets redegjørelse om samiske medier” fremmet Sametingsrådet et ønske om å arbeide for å etablere eget samisk medietilsyn.
Sámi mediageahčču Áššis 58/18 “Sámediggeráđi čilgehus sámi mediaid birra” dajai Sámediggeráđđi ahte háliidivččii bargat dan ala ahte ásahit sierra sámi mediageahču.
Arbeiderpartiet reagerte sterkt mot dette i desember 2018, og advarte Sametingsrådet mot å søke større innflytelse på samiske redaksjonelle medier.
Bargiidbellodat reagerii hui garrasit dán vuostá 2018: juovlamánus, ja várrii Sámediggeráđi dan vuostá ahte geahččalit eambbo beassat sámi redakšuvnnalaš mediaid váikkuhit.
Både Sálas (Samisk Forlegger og Avisforening) og redaktøren ved NRK Sápmi la seg på samme linje som Arbeiderpartiet hvor de anmodet Sametinget om å beholde dagens ordning.
Sihke SÁLAS (Sámi lágádus- ja aviisasearvi) ja NRK Sámi redaktevra oaivvildedje seamma go Bargiidbellodat ja Ávžžuhedje Sámedikki dálá ortnega doalahit.
Videre fikk Sametingsrådet en sterk reaksjon fra Sálas på ønsket sitt om å overta statens tildeling av mediestøtte til samiske medier.
Dasto oaččui Sámediggi garra reakšuvnna SÁLAS:s dasa go háliida badjelasas váldit stáhta mediadoarjaga juogadeami sámi mediaide.
Sálas mente at formuleringen fra Sametingsrådet om “en armlengdes avstand” ikke her indikerte noen reell avstand, men heller en umiddelbar nærhet.
SÁLAS oaivvildii ahte Sámediggeráđi dajaldat “gieđaguhkkosaš gaskka – en armlengdes avstand” birra ii dás mearkkašan makkárge duohta gaskka, muhto baicce hui lagasvuođa.
Arbeiderpartiet er enig med vurderingen fra Sálas på det punktet.
Bargiidbellodat doarju SÁLAS árvvoštallama dán čuoggás.
Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett I Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett for 2019 ble samiske formål og Sametinget prioritert med en økning på 88 millioner kroner.
Bargiidbellodaga molssaevttolaš bušeahtta Bargiidbellodaga molssaevttolaš 2019 stáhtabušeahtas ledje sámi ulbmilat ja Sámediggi vuoruhuvvon 88 miljovnna ruvnnu lasáhusain.
Herunder lå blant annet en oppstartsbevilgning på 10 millioner kroner til Beaivvás sámi nasjonalteater.
Das lei earret eará 10 miljovnna ruvnnu álggahanjuolludeapmi Beaivváš sámi našunálateáhterii.
Arbeiderpartiets Sametingsgruppe laget et alternativt budsjett basert på dette, med blant annet 5 millioner kroner ekstra til samiske aviser
Bargiidbellodaga sámediggejoavku ráhkadii molssaevttolaš bušeahta dan vuođul, mas lei earret eará 5 miljovnna ruvnnu lassi sámi aviissaide.
Her er prioriteringene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe: Sametingets budsjettforslag 2019 Arbeiderpartiets sametingsgruppe har andre prioriteringer enn sittende Sametingsråd, noe vårt endringsforslag til Sametingsrådets budsjettforslag 2019 også gjenspeiler.
Dá leat Bargiidbellodaga sámediggejoavkku vuoruheamit: Sámedikki 2019 bušeahttaevttohus Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus leat eará vuoruheamit go dálá Sámediggeráđis, ja dan čájeha ge min rievdadusevttohus Sámediggeráđi 2019 bušeahttaevttohussii.
Vi ønsker større fokus på areale rettigheter og kompetanseheving innen disse områdene internt på Sametinget.
Mii háliidit stuorát fuomášumi areála vuoigatvuođaide ja gealboloktemii dáin surggiin siskkáldasat Sámedikkis.
Arbeiderpartiet legger vekt på rettigheter, arealer og språk i Sápmi.
Bargiidbellodat deattuha vuoigatvuođaid, areálaid ja giela Sámis.
Tekst til postene 1 årsverk sjøsamisk- strategi kr 850 000 og Samiske rettigheter arealer kr 2 100 000:
Teaksta poasttaide 1 jahkebargu mearrasámi strategiija kr 850 000 ja Sámi vuoigatvuođat areálat kr 2 100 000.
«1. Oppfølgning av samiske rettigheter og arealer Sametinget må i større grad selv bygge opp kompetanse for å ivareta samiske rettigheter, samt ta ansvar for å bistå folket i spørsmål og saker om dette.
“1. Sámi vuoigatvuođaid ja areálaid čuovvuleapmi Sámediggi ferte buorebut hukset iežas gealbbu sámi vuoigatvuođaid goziheamis, ja váldit ovddasvástádusa olbmuid veahkeheamis dákkár gažaldagain ja áššiin.
Sametinget er imot privatisering av kompetansen og ønsker at sametingsrådet skal ha hovedansvar for denne satsingen.
Sámediggi vuosttilda gealbbu privatiserema ja háliida ahte Sámediggeráđis galgá leat váldo ovddasvástádus dán áŋgiruššamis.
Lovfesting av sjøsamenes rettigheter, areale rettigheter, reindrift, jordbruk og utmarksbruk er viktige saker som krever høy grad av kompetanse.
Mearrasámi vuoigatvuođaid nannen lágas, areálavuoigatvuođat, boazodoallu, eanadoallu ja meahcásteapmi leat áššit mat gáibidit nana gealbbu.
Denne kompetansen må også gjøres tilgjengelig for folket slik at alle kan få nødvendig bistand uavhengig av personlig økonomi.
Dát gealbbu ferte dahkat olámuddui álbmogii nu ahte buohkat sáhttet oažžut veahki maid dárbbašit beroškeahttá persovnnalaš ekonomiijas.
Det er naturlig at Sametinget tar dette ansvaret.
Lea lunddolaš ahte Sámediggi váldá dán ovddasvástádusa.
I samisk forståelse er land, vann og sjø, ressursområder hvor man har høstet for å kunne overleve og skape små og store samfunn.
Sámi áddejumis leat eatnamat, čáhci ja mearra resursaguovllut maid lea beassan ávkkástallat vai birge ja gosa leat ásahan smávva ja stuorát servodagaid.
Dette er naturgrunnlaget for samisk språk, kultur, identitet og samfunnsliv.
Dat lea sámegiela, kultuvrra, identitehta ja servodateallima luondduvuođđu.
Kollektive rettigheter er viktige for den samiske befolkningen.
Kollektiivvalaš vuoigatvuođat leat deaŧalaččat sámi álbmogii.
Fellesskap og familie er en av grunnsteinene i vår kultur.
Searvevuohta ja bearaš leat min kultuvrra geađgejuolggit.
Samiske interesser og rettighetshavere skal ha en reell mulighet til å bli konsultert for å kunne gi et fritt forhåndsinformert samtykke til planer og tiltak knyttet til areal- og ressursforvaltning.
Sámi beroštumit ja vuoigatvuođalaččat galget duohtavuođas beassat konsulterejuvvot vai sáhttet ovdagihtii dieđiheami vuođul miehtat dahje ii miehtat plánaide ja doaibmabijuide mat gusket areála- ja resursahálddašeapmái.
· Prosjekter og tiltak som har som formål å yte juridisk bistand til samiske rettighetshavere i saker som må føres for domstolene og som er av prinsipiell karakter knyttet til ivaretakelse av land/sjø- og ressursrettigheter.
· Prošeavttat ja doaibmabijut maid ulbmil lea addit juridihkalaš veahki sámi vuoigatvuođalaččaide áššin maid leat dolvon duopmostuoluide ja mat leat prinsihpalaččat eana-/mearra- ja resursavuoigatvuođaid goziheami ektui.
· Prosjekter og tiltak som har til formål å kartlegge bruken av eller informere om vektlegging av samiske sedvaner i forvaltningen, for eksempel i avgjørelser som gjelder bruk av utmark i forbindelse med tradisjonell høsting.
· Prošeavttat ja doaibmabijut maid ulbmil lea kártet sámi riektevieru geavaheami dahje juohkit dieđuid sámi riektevieru deattuheami birra hálddašeamis, ovdamearkka dihte mearrádusain mat gusket meahci geavaheapmái árbevirolaš ávkkástallama oktavuođas.
· Prosjekter og tiltak knyttet til veiledning og forundersøkelser for at noen med rettslig interesse fremmer krav om kollektive rettigheter overfor Finnmarkskommisjonen, herunder rettigheter i sjø- og fjordområder.
· Prošeavttat ja doaibmabijut mat gusket oaivadeapmái ja ovdaiskkademiide vai muhtun geas lea rievttálaš beroštupmi ovddida gáibádusa kollektiivvalaš vuoigatvuođaid birra Finnmárkokommišuvdnii, maid vuoigatvuođaid mearra- ja vuotnaguovlluin.
· Nettverk og organisasjoner som arbeider for anerkjennelse av land/sjø- og ressursrettigheter utenfor Finnmark (Samerettsutvalget).
· Fierpmádagat ja organisašuvnnat mat barget eana-/mearra- ja resursavuoigatvuođaid dohkkeheami ovddas Finnmárkku olggobealde (Sámi vuoigatvuođalávdegoddi).
· Lage strategier for å få en helhetlig gjennomgang av reindriftsloven.»
· Ráhkadit strategiijaid boazodoallolága ollislaš geahčadeami várás.”
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter forøvrig Sametingsrådets forslag til innstilling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusa.
Sametingets plenum - 010/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 010/19
Saken påbegynt 07.03.2019 kl. 09.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.03.2019 dii. 09.00.
· Komiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
· Lávdegotti ráva mearriduvvui ovttajienalaččat.
Sametingets årsmelding for 2018 er vedtatt i henhold til vedlegg 1
Sámedikki jáhkedieđáhus 2018 lea dohkkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Saken ble avsluttet 07.03.2019 kl. 10.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.03.19 dii. 10.55.
Ášši/Sak 011/19
Ášši 011/19
Endringer av finnmarksloven som følge av sammenslåing av Finnmark og Troms fylker
Finnmárkkulága rievdan Finnmárkku ja Romssa fylkkaid ovttastahttima oktavuođas
Sametinget mener det som følge av Stortingets vedtak om sammenslåing av Finnmark og Troms fylker må foretas endringer av finnmarkslovens bestemmelser slik at begrepet Finnmark fylke endres til å vise til det geografiske området Finnmark.
Sámediggi oaivvilda ahte go Stuoradiggi lea mearridan ovttastahttit Finnmárkku ja Romssa fylkkaid, de ferte Finnmárkolága mearrádusain rievdadit doahpaga Finnmárkku fylka nu ahte dat mearkkaša geográfalaš guovllu Finnmárku.
Sametinget ser det som riktig at dersom fylkeskommunen er mottaker av utbytte fra Finnmarkseiendommen så må midlene komme innbyggerne i Finnmark til gode.
Sámedikki mielas lea riekta ahte jus fylkasuohkan vuostáiváldá vuoittu Finnmárkkuopmodagas de ferte ruhta boahtit buorrin Finnmárkku ássiide.
Sametinget mener at det må være opp til fylkeskommunen og Sametinget selv å avgjøre hvordan oppnevningen av styremedlemmene til Finnmarkseiendommen skal skje.
Sámediggi oaivvilda ahte fylkasuohkan ja Sámediggi ieža galget mearridit mot Finnmárkkuopmodaga stivralahtut galget nammaduvvot.
Dette sikres ved at finnmarkslovens paragraf 7 endres slik at fylkestinget og Sametinget kan delegere oppgaven om de ønsker det.
Dan sihkkarastit Finnmárkolága paragráfa 7 rievdadeami bokte, nu ahte fylkadiggi ja Sámediggi sáhttet delegeret dan barggu jus háliidit.
Videre at paragraf 8 utgår, eventuelt endres til en bestemmelse om at styreoppnevningen skal skje slik at det sikres forankring i Finnmark.
Viidásit sihkkut paragráfa 8, dahje rievdadit dan dakkár mearrádussan ahte stivranammadeapmi galgá sihkkarastit čanastaga Finnmárkui.
Med en slik løsning gis det en fleksibilitet som virker til at styreoppnevningen kan forankres i Finnmark.
Dakkár čoavddus buktá rievdadanmuni mii mielddisbuktá ahte stivranammadeami sáhttá čatnasit Finnmárkui.
En slik endring vil være bedre enn dagens regel ved at den er i samsvar med det fylkeskommunale selvstyre, jf. Europeisk charter om lokalt selvstyre og kommuneloven §§ 1 og 2-2 gjeldende fra 1.1.2020.
Dakkár rievdadus livččii buoret go dálá njuolggadus, go dat oktiivástida fylkasuohkana iešstivrejumiin, gč. Eurohpálaš charter báikkálaš iešstivrejumi ja suohkanlága §§ 1 ja 22 mii gusto 1.1.2020 rájes.
Videre vil denne løsningen og være i samsvar med det samiske folks rett til selvbestemmelse og Sametingets selvstendige stilling og myndighet til å gi bestemmelser om sin arbeidsordning, jf. SP artikkel 1, Urfolkserklæringen artikkel 3 og 4 og sameloven §§ 2-12 og 2-14.
Dasto oktiivástidivččii dát čoavddus maiddái sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođain ja Sámedikki iešráđálaš sajádagain ja válddiin mearridit iežas bargoortnega, gč. SP artihkal 1, Eamiálbmotjulggaštusa artihkal 3 ja 4 ja sámelága §§ 2-12 ja 2-14.
Sametinget vil påpeke at behovet for forslaget til endringer av finnmarksloven kommer som et resultat av en fylkessammenslåing uten støtte og tilslutning fra verken Finnmark fylkesting eller Sametinget, jf. Sametinget vedtak i Sak SP 030/18. Regionreformen med fylkessammenslåinger viser at det er nå er påtrengende nødvendig å følge opp Samerettsutvalget 2 om samiske land- og ressursrettigheter utenfor Finnmark.
Sámediggi deattuha ahte dárbu evttohit rievdadit Finnmárkolága bođii dan dihte go fylkkat ovttastahttojuvvo, mii ii ožžon doarjaga Finnmárkku fylkadikkis iige Sámedikkis, gč. Sámedikki mearrádusa áššis SP 030/18. Regiovdnareforbma oktan fylkaovttastahttimiin čájeha ahte dál lea stuora dárbu čuovvulit Sámi vuoigatvuođalávdegotti 2 sámi eanan- ja resursavuoigatvuođaid birra olggobealde Finnmárkku.
Spørsmål om grunneierforvaltningen, styring av rettighetene til utmarksressursene og reelle muligheter for fastsetting av opparbeidede rettigheter ved dom må behandles samlet og helhetlig.
Eananeaiggáthálddašeami ášši, meahcceriggodaga vuoigatvuođastivren ja duohta vejolašvuođat mearridit čoggon vuoigatvuođaid duomu bokte, fertejit meannuduvvot čoahkis ja ollislaččat.
Sametinget ber regjeringen om straks å sette i gang et slikt lovarbeid gjennom konsultasjoner med Sametinget.
Sámediggi bivdá ráđđehusa dakkaviđe bidjat johtui dakkár láhkabarggu konsultašuvnnaiguin Sámedikkiin.
Plan og finanskomiteen - 003/19
Plána ja finánsalávdegoddi - 003/19
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sak 011/19 Endringer av finnmarksloven som følge av sammenslåing av Finnmark og Troms fylker.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 011/19 Finnmárkkulága rievdan Finnmárkku ja Romssa fylkkaid ovttastahttima oktavuođas
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (Ap) Tom Sottinen og Høyre (H) Lars Filip Paulsen stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodaga (BB) Tom Sottinen ja Olgeš (O) Lars Filip Paulsen doarjuba
Regionreformen med fylkessammenslåinger viser at det er nå er påtrengende nødvendig å følge opp Samerettsutvalget 2 om samiske land- og ressursrettigheter utenfor Finnmark.
Regiovdnaođastus oktan fylkkaid ovttastahttimiin čájeha ahte dál lea issoras dehálaš čuovvulit Sámi vuoigatvuođalávdegotti 2 sámi eanan- ja resursavuoigatvuođaid birra olggobealde Finnmárkku.
Spørsmål om grunneierforvaltningen, styring av rettighetene til utmarksressursene og reelle muligheter for fastsetting av opparbeidede rettigheter ved dom må behandles samlet og helhetlig.
Áššiid dego eananeaiggáthálddašeapmi, meahcceriggodaga vuoigatvuođastivren ja duohta vejolašvuohta mearridit rábiduvvon vuoigatvuođaid duomu bokte, ferte meannudit fárrolaga ja ollislaččat.
Sametinget ber regjeringen om straks å sette i gang et slikt lovarbeid gjennom konsultasjoner med Sametinget.
Sámediggi bivdá ráđđehusa dakkaviđe álggahit dakkár láhkabarggu konsultašuvnnaid bokte Sámedikkiin.
Forslag fremmet av Norske Samers riksforbund (NSR) Runar Myrnes Balto og Senterpartiet (Sp) Cecilie Hansen.
Evttohus ovddiduvvon Norgga sámiid riikkasearvvis (NSR) Runar Myrnes Balto og Guovddášbellodaga (GB) Cecilie Hansen.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers riksforbund Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Arbeiderpartiet (Ap) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen og Høyre (H) Lars Filip Paulsen stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid riikkasearvvis (NSR) Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Bargiidbellodagas (BB) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen ja Olgeš (O) Lars Filip Paulsen dorjot.
Forslag 1 Nytt første avsnitt: Sametinget minner om lovens formål, som er å legge til rette for at grunn og naturressurser i Finnmark fylke forvaltes på en balansert og økologisk bærekraftig måte til beste for innbyggerne i fylket og særlig som grunnlag for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Evttohus 1 Ođđa vuosttaš teakstabihttá: Sámediggi muittuha lága ulbmila birra, mii lea lágidit dili nu, ahte Finnmárkku fylkka eanan- ja luondduriggodat hálddašuvvojit dássedis ja ekologalaččat suvdinnávccalaš vuogi mielde fylkka ássiide buorrin ja earenoamážit sámi kultuvrii, boazodollui, meahcásteapmái, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii vuođusin.
Dette grunnlaget skal ivaretas i arbeidet med justering av Finnmarksloven.
Dan vuođu galgá vuhtiiváldit Finnmárkolága dárkilastinbarggus.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers riksforbund Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad og Karen Anette Anti stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid riikkasearvvis (NSR) Aili Guttorm, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti dorjot.
Nytt 5 og 6 avsnitt: Det forutsettes at Sametingsrådet vil komme tilbake til Sametingets plenum med en egen sak om en ny oppnevningsmetode for Sametingets styrerepresentanter.
Ođđa 5. Ja 6. Teakstabihttá: Mii vuordit ahte Sámediggeráđđi ovddida sierra ášši Sámedikki dievasčoahkkimii Sámedikki stivraáirasiid ođđa nammadanvuogi birra.
Sametinget viser til at kravet til kjønnsbalanse i styret vil sikres gjennom likestillings- og diskrimineringslovens § 28.
Sámediggi čujuha ahte dásseárvo- ja vealahanlága § 28 sihkkarastá stivrra sohkabealdássedeattu.
Videre vil både reindriftas representant og kravet til at styremedlemmene må ha bosted i Finnmark fortsatt være sikret gjennom Finnmarkslovens § 7.
Viidásit sihkkarastá Finnmárkoláhka § 7 boazodoalu áirasa ja gáibádusa ahte stivralahtut galget ássat Finnmárkkus.
Forslag fremmet av Arbeiderpartiet (Ap) Ronny Wilhelmsen.
Evttohus ovddiduvvon Bargiidbellodagas (BB) Ronny Wilhelmsen.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet (Ap) Tom Sottinen og Høyre (H) Lars Filip Paulsen stiller seg bak.
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodagas (BB) Tom Sottinen ja Olgeš (O) Lars Filip Paulsen doarjuba.
Nytt andre avsnitt som erstatter rådets: Sametinget ser det som riktig at dersom det utbetales utbytte fra Finnmarkseiendommen så må midlene komme innbyggerne i Finnmark til gode.
Ođđa nubbi teakstabihttá ráđi árvalusa nuppi teakstabihtá sadjái: Sámedikki mielas lea riekta ahte jus máksojuvvo vuoitu Finnmárkkuopmodagas de ferte ruhta boahtit buorrin Finnmárkku ássiide.
Nytt tredje avsnitt som erstatter rådets: Det må fortsatt være opp til fylkeskommunen og/eller kommunene i Finnmark å avgjøre hvordan de oppnevner sine styre- og varamedlemmer til Finnmarkseiendommen.
Ođđa goalmmát teakstabihttá ráđi árvalusa goalmmát teakstabihtá sadjái: Fylkasuohkan ja/dahje Finnmárkku suohkanat fertejin ain ieža beassat mearridit mot sii nammadit iežaset stivra- ja várrelahtuid Finnmárkkuopmodahkii.
Styre- og varamedlemmer skal være bosatt innenfor dagens geografiske grenser for Finnmark fylke for å kunne være valgbar.
Stivra- ja várrelahtut galget ásset siskkobealde dálá Finnmárkku fylkka geográfalaš rájiid jus sin galgá sáhttit válljet.
Sametingets styre- og varamedlemmer oppnevnes som idag.
Sámedikki stivra- ja várrelahtut nammaduvvojit nu mot dál.
Følgende beholdes i fjerde avsnitt, resten fremmes som merknad: Sametinget vil påpeke at behovet for forslaget til endringer av finnmarksloven kommer som et resultat av en fylkessammenslåing uten støtte og tilslutning fra verken Finnmark fylkesting eller Sametinget, jf. Sametinget vedtak i Sak SP 030/18.
Čuovvovaš oassi bissu njealját teakstabihtás, reasta ovddiduvvo mearkkašupmin: Sámediggi háliida deattuhit ahte dárbu evttohit rievdadit finnmárkolága bođii dan dihte go fylkkat ovttastahttojuvvo, mii ii ožžon doarjaga Finnmárkku fylkadikkis iige Sámedikkis, gč. Sámedikki mearrádusa áššis SP 030/18
Sametingets plenum - 011/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 011/19
Merknad 2 - Arbeiderpartiet og Høyre v/representant Ronny Wilhelmsen Kommunal- og moderniseringsdepartementet sendte 4. desember 2018 på høring forslag til tekniske endringer av finnmarksloven som følge av sammenslåingen av Troms og Finnmark fylker.
Mearkkašupmi 2 - Bargiidbellodat ja Olgešbellodat, áirras Ronny Wilhelmsen Gieldda- ja ođasmahttindepartemeanta sáddii juovlamánu 4.b.2018 evttohusa gulaskuddamii, teknihkalaš rievdademiid birra Finnmárkolágas ovttastahttima olis Romssa ja Finnmárkku fylkkain.
Departementet skriver selv i høringsnotatet: «Dette gjør det nødvendig å foreta endringer for å tilpasse finnmarksloven den nye fylkesinndelingen.».
Departemeanta čállá ieš gulaskuddanreivves: “Dát dahká ahte lea dárbbašlaš rievdaduvvot vai sáhttá heivehit Finnmárkolága ođđa fylkkaovttastahttimii.
Sametinget registrerer derfor at saken er sendt ut på høring med grunnlag i fylkessammenslåingen og enkelte justeringer i forbindelse med dette.
” Sámediggi oaidná danin ahte ášši lea sáddejuvvon gulaskuddamii fylkkaovttastahttima vuođul ja soames heivehemiid vuođul dan oktavuođas.
Sametinget mener at det må være opp til fylkeskommunen og Sametinget selv å avgjøre hvordan oppnevningen av styremedlemmene til Finnmarkseiendommen skal skje.
Sámedikki mielas galgá leat fylkkasuohkana ja Sámedikki duohken mearridit movt stivralahtuid nammadeapmi Finnmárkkuopmodahkii galgá dahkkot.
En slik mulighet oppnås ved at finnmarkslovens paragraf 7 endres slik at fylkestinget og Sametinget kan delegere oppgaven om de ønsker det.
Dákkár vejolašvuođa oažžut jus Finnmárkolága 7.§ rievdaduvvo nu ahte fylkkasuohkan ja Sámediggi sáhttet delegeret barggu jus sii háliidit dan.
Uavhengig av hvilken modell, organisering eller delegering fylkestinget og Sametinget velger skal valget av styremedlemmer og varamedlemmer til Finnmarkseiendommens styre fortsatt holdes som forholdsvalg som nevnt i kommuneloven § 37 dersom minst ett medlem av organet det gjelder krever det.
Vealttakeahttá makkár modealla, organiserema dahje delegerema fylkkasuohkan ja Sámediggi válljejit, de galgá stivralahtuid ja várrelahtuid nammadeapmi Finnmárkkuopmodahkii ain joatkit dahkkot gorrelohkoválggas nu go lea namuhuvvon suohkanlága 37.§ jus unnimusat okta orgána lahtuin masa dat gusto, gáibida dan.
Derfor ønsker ikke Sametinget å endre §8 i Finnmarksloven.
Danin ii hálit Sámediggi rievdadit 8.§ Finnmárkolágas.
Merknad 3 - Nordkalottfolket v/representant Kjetil Romsdal Finnmarksloven er basert på erkjennelsen av de historiske rettigheter man mener samer og befolkningen i Finnmark har til området.
Mearkkašupmi 3 - Nordkalottfolket, áirras Kjetil Romsdal Finnmárkoláhka lea huksejuvvon historjjálaš vuoigatvuođaid dohkkeheami nala maid mii oaivvildit sápmelaččain ja Finnmárkku álbmogis leat guvlui.
På folkemunne snakker man om å «å bli herre i eget hus».
Álbmogis gullo ahte galggašii “šaddat hearrán iežas viesus”.
Da Finnmarksloven ble innført, var inndelingen av valgkretsene annerledes.
Dalle go Finnmárkoláhka ásahuvvui, de ledje válgabiret eará ládje.
Etter hvert som valgkretsene ble endret, har man nå fått et Sameting med flertall utenfor Finnmark fylke.
Dađistaga go válgabiret rivde, de lea mis dál Sámediggi mas eanetlohku orru olggobealde Finnmárkku fylkka.
22 av 39 representanter er pr i dag ikke bosatt i Finnmark, en andel på 56 prosent.
Dálá 22 39 áirasis eai oro Finnmárkkus, dat lea 56 %.
Fefos styrerepresentanter er dermed valgt av et sentralt organ med flertall utenfor fylket.
FeFo stivraáirasat leat danin válljejuvvon guovddáš orgánas mas eanetlohku orru olggobealde fylkka.
Man ble aldri herrer i eget hus.
Eat šatta goasse hearrán iežamet viesus.
Dette er helt klart i utakt med Finnmarkslovens intensjon.
Dát lea čielgasit Finnmárkolága áigumušaid vuostá.
Når Troms og Finnmark fylker slås sammen, får vi samme situasjon på fylket.
Go Romsa ja Finnmárku ovttastahttojuvvojit, de oažžut seamma dili fylkii.
Det nye storfylket vil få et flertall utenfor Finnmark, og om man viderefører ordningen som har vært på Sametinget, vil alle representanter være valgt av et flertall utenfor Finnmark.
Ođđa stuorafylkkas boahtá eanetlohku leat olggobealde Finnmárkku, ja jus viidásetfievrridit ortnega mii Sámedikkis lea leamaš, de bohtet buot áirasat leat válljejuvvon eanetlogus olggobealde Finnmárkku.
Det strider mot hele intensjonen bak Finnmarkseiendommen, og bryter ned tilliten FEFO har i befolkningen – en tillit som allerede er svært lav.
Dát lea áibbas vuostá áigumuša mii lea Finnmárkkuopmodaga duogábealde, ja njeaidá luohttevašvuođa álbmogis FeFoi – luohttevašvuohta mii juo lea hui smáiti.
Når lovens intensjon ikke er ivaretatt, bør det vurderes om hele Finnmarksloven bør tas til revidering.
Jus juo lága ulbmil ii vuhtiiváldojuvvo, de ferte árvvoštallat galgá go olles Finnmárkoláhka reviderejuvvot.