pere/sami_parallel huggingface dataset:
Siktemålet må være å bevare og utvikle denne kulturarven og også forsøke å skape levedyktige duodjivirksomheter.
Mihttoolaheapmi ferte leat seailluhit ja ovddidit dán kulturárbbi ja maiddái geahččalit oažžut ceavzilis duodjedoaimmaid.
For mange er duodji og produksjon av samisk inspirerte klær en viktig identitetsskapende virksomhet.
Máŋgasii lea duodji ja sámemállet bivttasbuvttadeapmi dehálaš identitehtahuksejeaddji doaimmaheapmi.
En viktig forutsetning for at duodjinæringen skal utvikle seg er at denne utviklingen er tilpasset andre trender i det samiske samfunnet.
Dehálaš eaktu dasa ahte duodjeealáhus galgá sáhttit ovdánit, lea ahte dát ovdáneapmi lea heivehuvvon eará treanddaide sámi servodagas.
Oppvisninger av klær, catwalk etc skaper nysgjerrighet og kreativitet.
Bivttasčájeheapmi já čájáhusat buktet sáhkkiivuođa ja dáiddalašvuođa.
Slike arrangementer skaper større interesse for samisk kultur og kan være med på å motivere unge til å starte med nye virksomheter.
Dákkár lágideamit addet eanet beroštumi sámi kultuvrii ja sáhttet leat mielde movttiidahttime nuoraid álggahit iežaset doaimmaid.
Det forholdet at folketallet går nedover i samiske områder og byene vokser gjør at slike identitetsskapende elementer blir viktigere for unge som bor utenfor de tradisjonelle samiske områdene.
Dat ahte olmmošlohku njiedjá sámi guovlluin ja gávpogat sturrot, dahká ahte dákkár identitehtahuksejeaddji áđat šaddet deháleappot nuoraide geat orrot olggobealde árbevirolaš sámi guovlluid.
Sametinget må vurdere flere satsinger på områder utenfor Indre-Finnmark, slik at ulike typer duodji, tradisjoner og teknikker videreføres og utvikles.
Sámediggi ferte árvvoštallat eanet áŋgiruššamiid guovlluide olggobealde Sis-Finnmárkku, nu ahte iešguđet lágan duojit, árbevierut ja teknihkat viidásetfievrriduvvojit ja ovddiduvvojit.
Den tradisjonelle kunnskapsoverføringen i hjemmet, kulturinstitusjoner og duodjiorganisasjonenes virksomhet som bidrar til å få opp interessen for duodji, vil være viktig i en slik sammenheng.
Árbevirolaš máhttofievrrideapmi ruovttuin, kulturinstitušuvnnaid ja duodjeorganisašuvnnaid doaimmat mat mielddisbuktet eanet beroštupmái duojis, bohtet leat dehálaččat dán oktavuođas.
Mål
Mihttomearri
Sikre rekruttering av unge til duodjinæringen
Sihkkarastit rekruterema nuorain duodjeealáhussii
Strategier
Strategiijat
Videreutvikle gode finansieringsordninger for unge
Viidásetovddidit buriid ruhtadanortnegiid nuoraide
Utrede mulige årsaker til lav etableringsfrekvens
Čielggadit vejolaš sivaid manin leat nu unnánat mat álggahit fitnodagaid
Arbeide for rekruttering gjennom kursvirksomhet
Veahkehit rekruteremii kursadoaimmaid bokte
Innsatsområde 2 – Lønnsomhet
2. áŋgiruššansuorgi - Gánnáhahttivuohta
I likhet med andre næringer er lønnsomhet avgjørende for en gunstig utvikling i en næring.
Seamma go earáge ealáhusain, de lea gánnáhahttivuohta vealtameahttun buori ovdáneapmái ealáhusas.
Næringsavtalen i duodji er et av de virkemidlene Sametinget har til å sikre en næring i utvikling.
Duoji ealáhusšiehtadus lea okta váikkuhangaskaomiin mat Sámedikkis leat sihkkarastit ovtta ealáhusa mii lea ovdáneame.
Til tross for at Sametinget har gunstige finansieringsordninger, så øker ikke lønnsomheten i duodji.
Vaikko Sámedikkis leat buorit ruhtadanortnegat, de ii loktan gánnáhahttivuohta duojis.
Det kan være flere årsaker til at lønnsomheten i duodji ikke øker.
Sáhttet leat ollu ákkat dasa ahte gánnáhahttivuohta ii loktan.
For det første har tradisjonell duodji arbeidskrevende og tidkrevende prosesser for å hente ut og bearbeide råmaterialer.
Vuosttažettiin lea árbevirolaš duodji hui áddjái já dainna lea ollu bargu, earenoamážit ávnnasháhkamis.
For det andre er prissetting av produktene en utfordring.
Nubbi lea ahte lea váttis bidjat hatti buktagiidda.
Prisene er i stor grad relatert til tilbud og etterspørsel etter en vare.
Haddi biddjo dávjá fálaldaga ja ohcalemiid vuođul ovtta buktagis.
I rapportene går det fram at prisene for duodjiproduktene ikke øker i takt med prisstigningen ellers i samfunnet.
Raporttas boahtá ovdan ahte hattit duodjebuktagiin eai čuovo dábálaš haddegoargŋuma mii lea servodagas.
Kostnadene øker mer enn inntektene.
Golut loktanit eanet go sisaboahtu.
Næringen selv bør i stor grad være med å sette føringer i hvordan duodjiproduktene skal prissettes.
Ealáhus ferte eanet ieš bidjat láidestemiid dasa movt dujiid haddi galgá leat.
Vi antar at en del av denne utfordringen også dreier seg mot problemet med å nå ut til større markeder, se nærmere innsatsområde 5, «Større markeder».
Mii árvvoštallat ahte maiddái stuora oassi hástalusain lea go eai olát stuorit márkaniidda, geahča eanet dan birra viđát áŋgiruššansuorggis “Stuorit márkanat”.
Utfordringen vil være å øke lønnsomheten i tradisjonell duodji.
Hástalus lea lasihit gánnáhahttivuođa árbevirolaš duojis.
I den videre satsingen på duodji bør det vurderes om det er mer hensiktsmessig å skille ut nydesign/ moderne duodji og knytte mer opp mot den satsingen som skjer i kulturnæringer.
Duoji viidáset áŋgiruššamis ferte árvvoštallat lea go buoret rátkit eret ođđadesign/ ođđaáigásaš duoji ja hoigat dan eanet áŋgiruššamii mii doaimmahuvvo kulturealáhusaid várás.
De fleste duodjiutøvere er enkeltpersonsforetak som i liten grad har formalisert kontakt med andre utøvere.
Eanas duojárat leat ovttaolbmofitnodagat main ii leat olu formálalaš oktavuohta eará duojáriiguin.
For enkelte vil samarbeid og nettverk med andre aktører kunne være positivt både for den faglige utviklingen og ikke minst for lønnsomheten.
Muhtimiidda sáhttá ovttasbargu ja fierpmádat leat buorre sihke fágalaš ovdáneami dihte ja maid gánnáhahttivuođa dihte.
Det gjelder spesielt de som nettopp har etablert ny virksomhet.
Dát guoská earenoamážit sidjiide geat leat easkkaálgit.
Sametinget har i sine bedriftsutviklingsprogrammer prioritert nettverksbygging nettopp med den hensikt å bedre lønnsomheten.
Sámediggi lea iežas fitnodatovddidanprográmmain vuoruhan fierpmádathuksema juste danin vai gánnáhahttivuohta lassána.
Samarbeid med andre utenom duodjinæringen kan åpne nye markeder.
Ovttasbargu earáiguin olggobealde duodjeealáhusa sáhttá rahpat ođđa márkaniid.
Spesielt gjelder det reiselivsnæringen og arrangørmarkedet.
Earenoamážit guoská dát mátkeealáhusfitnodagaiguin ja lágideaddjimárkaniiguin.
Fordelen med det er at duodjiutøveren lettere når potensielle nye kunder uten at det koster all verden.
Ovdamunni lea ahte duojárat álkibut olahit ođđa ostiide nu ahte eai dárbbaš golahit ollu ruđa dasa.
Det vil også gi en vinn-vinn situasjon i og med reiselivsnæringen samtidig får presentert levende samisk kultur og lokalproduserte kvalitetsprodukter.
Dát sáhttá maid šaddat goappašagaide ávkin, go seammás beassá mátkeealáhus ovdanbuktit ealli sámi kultuvrra ja báikkálaččat buvttaduvvon kvalitehtabuktagiid.
Noen duodjiutøvere er avhengig av å bruke råvarer fra naturen.
Muhtin duojárat dárbbašit geavahit ávdnasiid maid vižžet luonddus.
Utfordringen for disse er at de ikke har en lovfestet rett til motorisert ferdsel i utmarka i forbindelse med råvareinnhenting.
Hástalus sidjiide lea go sis ii leat lága bokte vuoigatvuohta mohtorfievrruiguin vánddardit mehciin viežžat vuođđoávdnasiid.
De er avhengig av å få dispensasjoner fra motorferdselsforbudet.
Sii fertejit ohcat sierralobi muhtorjohtolatlágas.
En slik praksis fører til merarbeid for duodjiutøverne.
Dákkár práksis mielddisbuktá lassibarggu duojáriidda.
Motorferdselsloven må endres slik at duodjiutøverne likestilles med andre næringsutøvere som har slik rett.
Mohtorjohtolatláhka ferte rievdaduvvot nu ahte duojáriidda gusto láhka seamma ládje go eará ealáhusain lea geavahit mohtorfievrru doaimmas.
For å kunne ha en levedyktig duodjinæring må det være et fokus blant annet på produktutvikling, design, hospitering, veiledning, utdanningsstipend, investeringer og marked og salg.
Jus galgá gávdnot ceavzilis duodjeealáhus, de ferte biddjot fokus earret eará buvttaovddideapmái, designii, hospiteremii, bagadallamii, oahppostipendii, investeremiidda ja márkanastimii ja vuovdimii.
Enkelte har behov for å fornye driftsapparatet og se på nye produksjonsformer.
Muhtimiin lea dárbu ođastit doaibmaapparáhta ja geahčadit gávdnat ođđa buvttadanmálliid.
Sametinget må fortsatt prioritere tilskudd til investeringer, etablerertilskudd og bedriftsutvikling.
Sámediggi ferte ain vuoruhit doarjagiid investeremiidda, álggahanstipeandda ja fitnodatovdánahttimii doarjaga.
Det vil være naturlig å prioritere samarbeids- og utviklingsprosjekter, markedsanalyse og salgs- og markedsføringstiltak.
Lunddolaš lea vuoruhit ovttasbargo- ja ovddidanprošeavttaid, márkanastima ja vuovdin- ja márkanastindoaibmabijuid.
Øke lønnsomheten i duodji
Eanet gánnáhahttivuohta duojis
Videreføre finansieringsordninger for utviklings- og investeringstiltak
Viidásetfievrridit ruhtadanortnegiid ovdánahttin- ja investerendoaibmabijuide
Formalisere samarbeid og nettverk mellom duodjiutøvere
Dahkat formálalažžan ovttasbarggu ja fierpmádagaid duojáriid gaskka
Lette tilgangen til utmarka for å hente inn råvarer
Álkidit meahccái beassama viežžandihte vuođđoávdnasiid
Innsatsområde 3 – Virkemidler tilpasset duodjinæringen Utfordringer
3 áŋgiruššansuorgi – váikkuhangaskaoamit mat leat heivehuvvon duodjeealáhussii
Tilskuddsordningene i duodji blir som oftest fastsatt under forhandlingene om en næringsavtale.
Hástalusat Doarjjaortnegat duodjái mearriduvvojit dábálaččat ealáhusšiehtadusaid bokte.
Endringer av disse skjer etter behov og følger i stor grad også de krav som Sametinget setter for andre tilskuddsordninger.
Dárbbu mielde rievdaduvvojit dát, ja leat dávjá gáibádusaid vuođul maid Sámediggi bidjá eará doarjjaortnegiidda.
Den ordning som har vært oftest i fokus er driftstilskuddet til duodjiutøverne.
Duoji doaibmadoarjja lea dat ortnet mii dávjjimusat lea leamaš fokusis.
Driftstilskudd skal sikre at duodjiutøvere kan drive næringsvirksomhet med overskudd.
Doaibmadoarjja galgá sihkkarastit ahte duojárat sáhttet doaimmahit ealáhusa badjelbáhcagiin.
Dette tilskuddet er ment å dekke merkostnader som er bundet til mye bruk av arbeidskraft, og der det er utfordringer med å mekanisere produksjonen.
Dát doarjja lea oaivvilduvvon lassigoluid gokčamii mat bohtet go dárbbašuvvojit ollu bargonávccat, ja go gávdnojit hástalusat mekaniseret buvttadeami.
Dette tilskuddet har også hatt stor betydning i å sikre den tradisjonelle duodjiutøvelsen.
Dán doarjagis lea maid ollu dadjamuš árbevirolaš duddjoma sihkkarastimii.
Utfordringen med driftstilskuddsordningen kan oppsummeres i to deler: Den økonomiske utviklingen i næringen og forvaltningen av driftstilskuddsordningen.
Doaibmadoarjjaortnega hástalusaid sáhttá bidjat guovtti oassái: Ealáhusa ekonomalaš ovdáneapmi ja doaibmadoarjjaortnega hálddašeapmi.
I tillegg er også duodjiregisteret et register som baserer seg på etnisitet, og det å ha et register som baserer seg på etnisitet er problematisk.
Dasa lassin lea maid duodjeregisttar okta registtar mii lea etnisitehta vuođul, ja okta registtar mii lea etnisitehta vuođul, lea váttis ášši.
Den økonomiske utviklingen i næringen
Ealáhusa ekonomalaš ovdáneapmi
Økonomiske rapport (2016) viser at nærmere halvparten (12 av 27 utøvere) av duodjiutøvere hadde inntekter utenom duodji.
Ekonomalaš raporta (2016) čájeha ahte lagabui bealli (12:s 27 duojáris) lei dienas eará sajis go duojis.
Når den gjennomsnittlige bruttoomsetningen var kr 200 000 i 2014 sier det seg sjøl at nettoinntekten blir lav når alle driftskostnadene trekkes i fra.
Gaskamearálaš oppalašsisaboahtu mii lei 200 000 ruvnno 2014:s muitala iešalddis ahte bálkábáza lea unni go buot doaibmagolut leat máksojuvvon.
Driftsresultatet har ligget på rundt kr 100 000 over flere år noe som må betraktes som meget lavt.
Doaibmaboađus lea leamaš sullii 100 000 ruvnno ollu jagiid, ja dat lea hui unni.
Det kan trekkes i tvil om driftstilskuddordningen har fungert i forholdet til målet, som har vært å øke lønnsomheten i duodjinæringen.
Sáhttá árvvoštallat lea do doaibmadoarjaga doaibman ulbmila ektui, mii lea leamaš loktet gánnáhahttivuođa duodjeealáhusas.
Det er bekymringsfullt at driftstilskuddsordningen ikke har ført til en større lønnsomhet i næringen.
Lea balddihahtti go doaibmadoarjja ii leat addán eanet gánnáhahttivuođa ealáhussii.
Forvaltning av driftstilskuddsordningen
Doaibmadoarjjaortnega hálddašeapmi
Duodjiutøvere er selvstendig næringsdrivende og må følge de lover og regler som gjelder blant annet for regnskapsføring.
Duojárat leat iešheanalaš ealáhusdoaimmaheaddjit ja fertejit čuovvut lágaid ja njuolggadusaid mat gustojit earret eará rehketdollui.
Kontroller, som Sametinget har fått gjennomført i 2012, 2014 og 2015 viser at flere duodjiutøvere har mangler i sitt regnskap.
Dárkkisteamit, mat leat čađahuvvon 2012:s, 2014:s ja 2015:s čájehit ahte muhtin duojáriin leat váilevašvuođat rehketdoalus.
Det er blant annet store utfordringer med dokumentasjon av hva som omsettes av egen produsert duodji og hvordan regnskapet settes opp.
Leat maid leamaš stuora hástalusat dokumenteret mii lea iežasbuvttaduvvon duodji ja movt rehketdoallu lea hábmejuvvon.
I andre næringer som har slik næringsstøtte er det slakterier og meierier etc som gir opplysninger om omsetning.
Eará ealáhusat main lea sullasaš ealáhusdoarjjaortnet, leat njuovahagat ja meieriijat jna., mat addet dieđuid sisaboađu birra.
Kontrollordningene for disse er enkle og kontrollene er etterprøvbare.
Dáid dárkkistanortnegat leat álkit ja maŋit áiggi dárkkisteapmi dieđuin lea vejolaš čađahit.
I kontrollene, som Sametinget har fått gjennomført er det også avdekket salg mellom nærstående, manglende sporbarhet og regnskapsføring.
Dárkkistemiin, maid Sámediggi lea čađahan, leat buktán dieđuid ahte leat dáhpáhusat gos lea oastin ja vuovdin lagas olbmuid gaskkas, ii ge leat leamaš vejolaš iskat dieđuid, ja rehketdoallu lea leamaš váilevaš.
I flere saker er det oppstått tvil om produktene er souvenirer eller duodji.
Máŋgga áššis lea leamaš eahpádus leat go buktagat mátkemuittut vai duojit.
Praktisering av ordningen viser at selv i produksjoner som har høy grad av maskinell behandling, datastyring etc så er disse også blitt en del av duodjibegrepet, og dermed berettiget til driftstilskudd.
Ortnega doaimmaheapmi lea čájehan ahte vel buvttademiin nai main stuora oassi lea mašiinnaid bokte čađahuvvon, dihtoriid vehkiin jna., de leat dat maid šaddan oassin duodjedoahpagis, ja dasto maid ožžon doaibmadoarjaga daid ovddas.
Ordningen er en passiv ordning som i liten grad fører til utviklingsarbeid innenfor duodjinæringen.
Ortnet lea passiiva ortnet mii ii mielddisbuvtte ovddidanbarggu duodjeealáhussii.
Alternativer til en driftstilskuddsordning
Eará vejolašvuođat doaibmadoarjjaortnega sadjái
Disse utfordringene har vært vurdert i flere omganger i Sametinget, og flere alternativer til en driftstilskuddsordning har vært drøftet.
Dát hástalusat leat árvvoštallojuvvon máŋgii Sámedikkis, ja leat digaštallan ollu molssaeavttuid birra doaibmadoarjjaortnegii.
Driftstilskuddsforvaltningen kan forenkles, endres eller avvikles.
Doaibmadoarjjaortnet sáhttá álkiduvvot, rievdaduvvot dahje heaittihuvvot.
Det første alternativet som kan forenkle og effektivisere forvaltningen av ordningen for alle parter på, er å stille krav om at søker skal ha autorisert regnskapsfører.
Vuosttaš molssaeaktu mii sáhttá álkidit ja beavttálmahttit ortnega hálddašeami buohkaide, lea bidjat gáibádusa ohccái ahte ohccis galgá leat autoriserejuvvon rehketdoalli.
Autorisert regnskapsfører kan attestere søkers omsetning av egenprodusert duodji.
Autoriserejuvvon rehketdoalli sáhttá duođaštit ohcci vuovdima iežasbuvttaduvvon duojis.
Utfordringen er imidlertid er at regnskapsførere ikke har duodjifaglig kompetanse til å vurdere om det er duodji eller ikke. Det andre alternativet er å oppheve duodjiregisteret, slik at ved hver søknad vurderes både søkers produkter og dokumentasjon av egenprodusert duodji.
Hástalus dás lea ahte rehketdolliin ii leat duodjefágalaš gelbbolašvuohta árvvoštallat lea go dá duodji vai ii. Nubbi molssaeaktu lea heaittihit duodjeregistera, nu ahte juohke ohcama oktavuođas árvvoštallojuvvo sihke ohcci buktagat ja duođaštus das ahte lea iežasbuvttaduvvon duodji.
Dersom noen av disse to alternativene skulle bli valgt, så vil man videreføre den passive driftsstøtteordningen uten av det ville øke lønnsomheten i duodji.
Jus dáin molssaeavttuin vállje nuppi, de viidásetfievrriduvvo passiiva doaibmadoarjjaortnet mii ii lokte duoji gánnáhahttivuođa.
Det tredje alternativet er å avvikle driftstilskuddsordningen og å erstatte den med en ny virkemiddelordning eksempelvis et 3-årig arbeidsstipend.
Goalmmát molssaeaktu lea heaittihit doaibmadoarjjaortnega ja oažžut sadjái ođđa váikkuhangaskaoapmeortnega omd. 3-jagá bargostipeandda.
Stipendet kan ha som målsetting å øke produksjonen, lage nye produkter eller nye produksjonsformer, design, kompetanseheving e.l. Et slikt arbeidsstipend vil kunne videreutvikle duodjinæringen og øke inntjeningen for den som mottar stipend.
Stipeandda ulbmil galgá leat lasihit buvttadeami, ráhkadit ođđa buktagiid dahje ođđa buvttamálliid, designa, gelbbolašvuođaloktema jed. Dákkár bargostipeanda sáhttá viidásetovddidit duodjeealáhusa ja lasihit sisaboađu sutnje gii oažžu stipeandda.
Ordningen med driftstilskudd er blitt såpass utfordrende og arbeidskrevende å forvalte at det ikke er hensiktsmessig å videreføre en slik ordning.
Doaibmadoarjjaortnet lea šaddan nu hástaleaddjin ja dan hálddašeapmi gáibida nu ollu bargonávccaid ahte ii leat ulbmillaš viidásetfievrridit dákkár ortnega.
En avvikling av driftsstøtten til fordel for utviklingsretta tiltak vil gjøre det enklere å prioritere tiltak som er tilpasset utviklingen i duodjinæringen og i samfunnet for øvrig.
Doaibmadoarjaga heaittiheapmi doaibmabijuid ektui mat ovddidit ovdánahttima, šaddá álkit vuoruhit doaibmabijuid mat leat heivehuvvon duodjeealáhusa ovdáneapmái ja servodagas muđui.
Det å prioritere arbeidsinnsats mot utviklingstiltak vil på sikt føre til at flere unge vil kunne velge en framtid i duodjinæringen.
Dat ahte vuoruhit barggu ovdalii ovdánahttindoaimmaid mielddisbuktá áiggi mielde ahte eanet nuorat sáhttet válljet duodjeealáhusa boahtteáigái.
Duodjiorganisasjonene vil være viktige samarbeidspartnere i å lage ordninger som er tilpasset duodjinæringen.
Duodjeorganisašuvnnat leat dehálaš ovttasbargoguoimmit go galgá ásahit ortnegiid mat leat heivehuvvon duodjeealáhussii.
Tilskudd til investering, utviklingstiltak, hospitering og etablerertilskudd fungerer hensikstmessig og disse kan uten videre tilpasses behovene i duodjinæringen og utviklingen ellers i samfunnet.
Doarjja investeremiidda, ovdánahttindoaimmaide, hospiteremii ja álggahandoarjja doibmet ulbmillaččat, ja daid sáhttá álkit heivehit duodjeealáhusa dárbbuide ja muđui servodaga rievdama mielde.
Øke lønnsomheten i duodji
Lasihit gánnáhahttivuođa duojis
Tilpasse tilskuddsordningene slik at de sikrer en fremtidsrettet duodjinæring
Heivehit doarjjaortnegiid nu ahte dat sihkkarastet duodjeealáhusa boahtteáiggi váste.
Erstatte dagens ordning med driftstilskudd med en arbeidsstipend-ordning
Dálá doaibmadoarjjaortnega sadjái ásahit bargostipeanda-ortnega
Innsatsområde 4 - Kompetanseheving
4.áŋgiruššansuorgi - gelbbolašvuođalokten
Duodjinæringen har behov for kompetanseheving på ulike nivå.
Duodjeealáhusas lea dárbu gelbbolašvuođaloktemii máŋgga dásis.
Sametinget har satset på bedriftsutviklingsprogrammer også innenfor duodji gjennom sin kulturnæringssatsning.
Sámediggi lea bidjan návccaid fitnodatovdánahttinprográmmaide maiddái duoji váste kulturealáhusáŋgiruššamis.
Innad i duodjinæringen er det diskusjoner hvorvidt veiledningsvirksomheten klarer å heve kompetansen i duodjinæringen, og om de midlene som settes av til veiledning skaper mer sysselsetting, eventuelt om lønnsomheten øker.
Duodjeealáhusa siste leat digaštallamat nagodit go bagadallandoaimmat loktet gelbbolašvuođa duodjeealáhusas, ja buktet go ruđat mat leat várrejuvvon bagadallamii, eanet bargosajiid, ja vel leat go dat lasihan gánnáhahttivuođa.
Utfordringen vil være å avklare om hvordan kompetansehevingen skal skje i duodjimiljøene, og også hvor stor vekt næringsperspektivet skal vektlegges når det kompetansetiltak skal settes i gang.
Hástalussan šaddá čielggadit movt gelbbolašvuođalokten galggašii doaibmat duodjebirrasiin, ja maiddái man ollu ealáhusperspektiivvas galgá leat dadjamuš go gelbbolašvuođadoaibmabijut biddjojit johtui.
Duodjeinstituhtta har en viktig rolle til utvikling og veiledning av duodjifaglige spørsmål og regionale utviklingsprosjekter.
Duodjeinstituhtas lea dehálaš rolla go lea sáhka duodjefágalaš gažaldagaid ovddideamis ja bagadallamis, ja regionála ovddidanprošeavttain.
Sametinget ser at også DI har en stor kompetanse og en desentralisert organisasjon, som er viktig for den videre utviklingen og rekruttering til duodji.
Sámediggi vuohttá maid ahte DI:s lea ollu gelbbolašvuohta ja desentraliserejuvvon organiseren, ja dat leat dehálaččat duoji viidáset ovddideapmái ja rekruteremii.
Sametinget ønsker at Duodjeinstituhtta skal være med i den videre utviklingen og ta del i større grad enn tidligere.
Sámediggi háliida ahte Duodjeinstituhtta galgá leat mielde viidáset ovdáneamis ja leat eanet fárus go ovdal.
Duodjeinstituhtta skal først og fremst være et senter for utvikling av en næringsrettet duodji.
Duodjeinstituhtta galgá ovddemusat leat guovddážis ovddidit ealáhuslaš duoji.
Det forholdet at to duodjiorganisasjoner og Duodjeinstituhtta stort sett jobber mot samme mål betinger et tettere samarbeid mellom disse tre.
Dat ahte guokte duodjeorganisašuvnna ja Duodjeinstituhtta vuosttažettiin barget seamma mihttomeari ovddas, gáibida ahte lea lagat ovttasbargu dán golmma ásahusa gaskka.
Sametinget bevilger tilskudd til disse og for Sametinget er det viktig å vurdere hvilken nytte disse midlene har.
Sámediggi juolluda doarjaga dáidda ja Sámediggái lea dehálaš árvvoštallat makkár ávki ruđain lea.
Sametinget har i flere sammenhenger foreslått en sammenslåing og mer formalisert samarbeid mellom organisasjonene uten at det har ført fram.
Sámediggi lea máŋgga oktavuođas evttohan časkit oktii ja dahkat eanet ovttasbarggu eanet formálalažžan organisašuvnnaid gaskka, muhto dát ii leat lihkostuvvan.
For å få til en mer effektiv bruk av ressursene og koordinering av innsatsen mot duodjinæringen vil det være naturlig at Duodjeinstituhtta inngår som en del av næringsavtalen for duodji fra 2018.
Jus galgá oažžut beaktilit geavaheami resurssain ja áŋgiruššama koordineremis duodjeealáhussan, de lea lunddolaš ahte Duodjeinstituhtta šaddá oassin duoji ealáhusšiehtadallamis 2018 rájes.
Kompetanseheving er et av de tiltakene som de fleste i duodji har behov for i en eller annen sammenheng.
Gelbbolašvuođalokten lea okta doaibmabijuin masa eatnasiin duodjeealáhusas lea dárbu goas nu.
Kompetansetiltak må være i samsvar med næringens behov, og at disse har en viss kvalitet som kommer næringen til gode.
Gelbbolašvuođalokten ferte dávistit ealáhusa dárbbuiguin, ja dain ferte leat dássi mii boahtá ávkin ealáhussii.
De fleste kompetansemiljøer har erfaring med og rutiner for å gjennomføre slike tiltak.
Eanas gelbbolašvuođabirrasiin lea vásáhus ja rutiinnat čađahit dákkár doaibmabijuid.
Forskjellige typer bransjekurs inngår i denne vurderingen.
Iešguđet lágan fidnokurssat leat mielde dán árvvoštallamis.
Grunnutdanning i duodji er et ansvar for videregående skole og høgskoler.
Vuođđooahppu duojis lea joatkkaskuvllaid ja allaskuvllaid ovddasvástádus.
De tiltak Sametinget kan prioritere er kompetansehevende tiltak som er direkte næringsrettet.
Dat doaibmabijut maid Sámediggi galgá vuoruhit leat gelbbolašvuođaloktendoaimmat mat leat njuolga oaivvilduvvon ealáhusaide.
Øke den forretningsmessige delen av duodji
Mihttomearri Lasihit fidnolaš oasi duojis
Sikre finansieringsordninger for næringsrettede kurs
Sihkkarastit ruhtadanortnegiid ealáhusoaivvilduvvon kurssaide.
Sørge for at Duodjeinstituhtta og duodjiorganisasjonene koordinerer kompetansehevingstiltak
Várohit ahte Duodjeinstituhtta ja duodjeorganisašuvnnat ovttasbarget gelbbolašvuođaloktendoaimmaid ovddas
Innarbeide Duodjeinstituhtta i Hovedavtalen for duodji
Láhčit Duodjeinstituhta duoji váldošiehtadussii.
Gjennomgang av organisering av duodjinæringa
Geahčadit duodjeealáhusa organiserema
Innsatsområde 5 – Et større marked
5.áŋgiruššansuorgi – stuorit márkan
Økonomisk rapport for duodjinæringen 2015 viser at direkte salg til kunden fortsatt er den viktigste salgskanalen for duodjiproduktene. Internett og postordresalg anses som minst viktig.
Duodjeealáhusa 2015 ekonomalaš raporta čájeha ahte njuolggovuovdin lea ain deháleamos vuovdinkanála duodjebuktagiin, interneahtta ja poastta bokte vuovdin eai leat nu dehálaččat.
Dette er i kontrast til samfunnet forøvrig, der vi ser en økende tendens til at mer og mer av omsetningen skjer over nett.
Dát lea juste nuppe ládje go servodagas muđui, mas neahttavuovdin lassána eanet ja eanet.
For duodjiutøverne er det viktig at de tar del i den teknologiske utviklingen og aktivt bruker internett som en del av sin markedsføring.
Duojáriidda lea dehálaš ahte oassálastet teknologalaš ovdáneapmái ja eanet aktiivvalaččat geavahišgohtet interneahta márkanfievrrideamis.
Synlige produkter og større tilgjengelighet på nett kan føre til økt omsetning for duodjiutøverne.
Oinnolaš buktagat ja buoret olahanmuddu neahta bokte sáhttá mielddisbuktit eanet dietnasa duojáriidda.
Profilering av tradisjonell duodji, utvikling av nydesign og markedsføring av kvalitetsprodukter vil på sikt kunne føre til en mer lønnsom duodjinæring.
Árbevirolaš duoji čalmmustahttin, ođđadesigna ovddideapmi ja márkanfievrrideapmi kvalitehtabuktagiin sáhttá áiggi mielde dahkat duodjeealáhusa eanet gánnáhahtti.
I 2013 gikk duodjiorganisasjonene Duojáriid Ealáhussearvi og Sámiid Duodji sammen om et prosjekt om merkevarebygging i duodji.
2013:s álggahedje duodjeorganisašuvnnat Duojáriid Ealáhussearvi ja Sámiid Duodji ovttas prošeavtta mearkagálvohuksema várás duojis.
Målet med merkevaresatsingen er å skape lønnsomme virksomheter, slik at utøverne skal kunne leve av å produsere duodji.
Mihttun mearkagálvohuksemiin lea ráhkadit gánnáhahtti doaimmaid, nu ahte duojárat galget sáhttit eallit duodjebuvttademiin.
Det er ønskelig å bygge opp en velfungerende organisasjon som ivaretar merkevaren, og som knytter til seg flere dyktige håndverkere.
Sávvamuš lea hukset doaibmi organisašuvnna mii áimmahuššá mearkagálvvu, ja masa čatnasit eanet čeahpes duojárat.
Det blir understreket av funnene i undersøkelsene at produktene i dag har som fortrinn at de er unike og av høy kvalitet.
Deattuhuvvo guorahallamiid bohtosiin ahte otná buktagiin lea dat ovdamunni ahte leat báidnasorttat ja ahte dain lea buorre dássi.
En felles svakhet er at de i liten grad er tilgjengelige.
Oktasaš heajut bealli lea ahte dat eai leat olahanmuttus.
I rapporten konkluderes det med at det er et ønske blant utøvere om en merkevaresatsing, spesielt blant de som har ambisjoner om vekst utover lokalmarkedet og turister.
Raporttas konkluderejuvvo ahte lea sávahahtti duojáriid gaskkas ahte lea mearkagálvohuksen, earenoamážit sin gaskkas geat háliidit vuovdit dobbelii go báikkálaš olbmuide ja mátkkošteddjiide.
Rapporten anbefaler at det sees ytterligere på disse håndverkernes tidligere erfaringer innen merkevarearbeid og produktutvikling.
Raporttas ávžžuhuvvoge ahte ferte vel vuđoleappot geahččat dáid duojáriid ovddeš vásáhusaid mearkagálvohuksemis ja buvttaovddideamis.
Bistand til produktutvikling og markedstilpasning var et ønsket tiltak blant informantene.
Informánttat sávve doaibmabijuid mat eanet veahkehit buvttaovddideapmái ja márkanheiveheapmái.
Anbefalingene fra undersøkelsen var å jobbe videre med kartlegging av disse virksomhetenes behov ved å se nærmere på deres kunnskap om eget marked, og nødvendigheten av fremtidig produktutvikling.
Guorahallama ávžžuhus lea bargat viidáseappot dáid doaimmaid dárbbuid kártemiin, geahčadettiin lagabui sin máhtu iežaset márkana birra, ja boahtteáiggi buvttaovddideami dárbbašlašvuođa.
Det ble også anbefalt å få mer kjennskap til dagens markedsposisjon for å bruke kunnskapen til videre markedsutvikling.
Ávžžuhuvvui maid oažžut eanet dieđuid dálá márkandili birra vai dan máhtu sáhtášii geavahit márkanovddideapmái.
Kopiering av duodji er fortsatt en stor utfordring og rettsvern for duodji er et av de områdene som krever et samarbeid over landegrensene.
Duoji kopieren lea ain stuora hástalus ja riektesuddjen duojis lea okta áššiin masa dárbbašuvvo ovttasbargu riikarájáid rastá.
Meldingen vil ikke kunne løse disse utfordringene, men det er viktig å ha strategier for hvordan disse kan løses.
Dieđáhus ii čoavdde dáid hástalusaid, muhto lea dehálaš ahte gávdnojit strategiijat movt dáid sáhtášii čoavdit.
Blant annet er det nødvendig å samarbeide med duodjimiljøene i de andre landene. Rettsvern for duodji innebærer rettsvern mot utenforståendes urettmessige bruk av duodji i kommersiell hensikt.
Earret eará lea dehálaš ovttasbargat duodjebirrasiiguin eará riikkain, riektesuddjen duoji dihte mielddisbuktá riektesuddjema olggobealde boasttugeavaheami duojis gávppálaš áigumuša dihte.
Samerådet satte i gang et prosjekt om revitalisering av duodjimerket i 2015.
Sámediggeráđđi lea 2015:s bidjan johtui prošeavtta mas lea áigumuš ealáskahttit duodjemearkka.
Prosjektets mål var skissert slik: «Utrede hvordan Sámi Duodji varemerket kan revideres og revitaliseres, samt bruken av duodjimerket.
Prošeavtta mihttun lei ná hábmejuvvon: «Čielggadit movt Sámi Duodji gálvomearka sáhttá ođasmahttojuvvot ja ealáskahttojuvvot, ja duodjemearkka geavaheapmi.
Utrede innholdet i samisk duodji og komme frem til en felles definisjon av samisk duodji.»
Guorahallat sámi duoji sisdoalu ja buktit oktasaš definišuvnna sámi duojis.
I prosjektrapporten uttales det blant annet at duodjitradisjon og duodjikunnskap har behov for juridisk beskyttelse.
» Prošeaktaraporttas čállo maid earret eará ahte duodjeárbevierru ja duodjemáhttu dárbbaša juridihkalaš suddjema.
En varemerkeordning kan ses på som en måte å realisere selvbestemmelse over duodji og samisk kultur på grunnlag av eksisterende lovverk.
Gálvomearkaortnet sáhttá leat okta málle movt beassá fas duohtandahkat iešmearrideami duoji badjel ja sámi kultuvrra badjel gustovaš lágaid mielde.
Ordningen er også en indirekte måte å oppnå innflytelse over utnyttelsen av samisk kultur.
Ortnet lea maid mielde láhčime vejolašvuođa olahit dadjamuša sámi kultuvrra ávkkástallama birra.
Rapporten konkluderer med at det er et klart behov for en effektiv og koordinert samisk sertifiseringsordning.
Raporttas konkluderejuvvo ahte lea čielga dárbu beaktilis ja ovttastahttojuvvon sámi sertifiserenortnegii.
Det er nødvendig å utvide sertifiseringa til å gjelde også produkter utover tradisjonell duodji, og derfor må sertifiseringsordningen omfatte flere ledd for å dekke også dette behovet.
Lea dárbu viiddidit sertifiserema nu ahte dat maid guoská eará buktagiidda go dušše árbevirolaš duodjái, ja danin ferte sertifiserenortnet gokčá máŋga ceahki gokčandihte maiddái dáid dárbbuid.
Prosjektet foreslår en sertifiseringsordning som består av minst to varemerker – ett for “tradisjonell duodji” og ett for “produkter produsert av samer/samiske produkter”.
Prošeakta evttoha sertifiserenortnega mas lea unnimusat guokte gálvomearkka – okta mii lea “árbevirolaš duoji” váste ja nubbi mii lea “buktagiid váste mat leat buvttaduvvon sápmelaččain/ sámi buktagiin”.
Det foreslås at varemerket har en sentral eller en desentralisert allsamisk eier, og at lisens utstedes av lokale representanter, som også forvalter varemerkene.
Evttohuvvo maid ahte gálvomearkkas lea guovddáš dahje desentraliserejuvvon buot- sámiid eaiggát, ja ahte liseansa geigejuvvo báikkálaš ovddasteddjiin, mat maid hálddašit gálvomearkkaid.
Økt omsetning av egenprodusert duodji
Eanet vuovdin iežasbuvttaduvvon duojis
Følge opp utvalgte bedrifter som vil tilpasse sine produkter til markedet
Čuovvulit muhtin fitnodagaid mat háliidit heivehit iežaset buktagiid ostiide
Utarbeide en felles profil og merke for duodjiprodukter
Hábmet oktasaš profiila ja mearkka duodjebuktagiidda
Utvikle duodjiprodukter med grunnlag i samisk kultur og samiske kulturtradisjoner
Ovddidit duodjebuktagiid main lea sámi kultuvra ja sámi kulturárbevierru vuođđun
5 Økonomiske og administrative konsekvenser
4 Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat
Oppfølging gjennom Sametingets årlige budsjett og gjennom forhandlingene for Næringsavtalen for duodji og årlige budsjettvedtak, fastsettes økonomiske og administrative følger.
Čuovvuleapmi Sámedikki jahkásaš bušeahta bokte ja Duoji ealáhusšiehtadusa šiehtadallama ja jahkásaš bušeahtta mearrádusaid bokte, mearriduvvojit ekonomalaš ja hálddahuslaš čuvvosat.
Avvikling av driftstilskuddsordningen vil frigjøre midler til andre formål
Doaibmadoarjjaortnega heaittiheapmi luvvešii ruđaid eará ulbmiliidda.
Eventuelle endringer vil skje innenfor de rammer som er satt til forvaltningen av midler til duodjinæringen.
Vejolaš rievdadusat dáhpáhuvvet daid rámmaid siskkobealde mat leat biddjojuvvon duodjeealáhusa ruđaid hálddašeapmái.
Vurdering
Árvvoštallan
Det er første gang en slik melding lages.
Dát lea vuosttaš dákkár dieđáhus mii ráhkaduvvo.
Sametinget har tidligere utarbeidet redegjørelser, og den siste ble utarbeidet i 2014.
Sámediggi lea ovdal ráhkadan čilgehusaid, ja maŋimuš gearddi ráhkaduvvui dat 2014:s.
Melding om duodji skal være et styringsdokument for Sametingets satsning på duodji.
Dieđáhus duoji birra galgá leat Sámedikki duodjeáŋgiruššama stivrendokumeanta.
Sametinget har tatt en særskilt ansvar med å legge til rette for en gunstig utvikling innenfor duodjinæringen.
Sámediggi lea váldán erenoamáš ovddasvástádusa dan bokte go lea láhčán oiddolaš ahtanuššama duodjeealáhusa siskkobealde.
Hvert år behandler Sametingets plenum næringsavtalen for duodji.
Sámedikki dievasčoahkkin meannuda duoji ealáhusšiehtadusa juohke jagi.
Denne avtalen legger føringer for tiltak som skal settes i verk det påfølgende året.
Dat šiehtadus bidjá láidestusaid doaibmabijuide mat galget álggahuvvot čuovvovaš jagi.
I meldingen går det frem at Sametingets mål for duodjinæringen er å utvikle en framtidsrettet og attraktiv næring i samiske områder.
Dieđáhusas boahtá ovdan ahte Sámedikki mihttomearri duodjeealáhussii lea ovddidit boahtteáigái čujuheaddji ja geasuheaddji ealáhusa sámi guovlluin.
Det er satt opp fem innsatsområder der rekruttering, lønnsomhet, virkemidler tilpasset duodjinæringen, kompetanseheving og et større marked er prioritert de neste årene.
Válljejuvvojit ain vihtta áŋgiruššansuorggi, ja boahtte jagi vuoruhuvvojit rekrutteren, gánnáhahttivuohta, váikkuhangaskaoamit heivehuvvon duodjeealáhussii, gelbbolašvuođa buorideapmi ja stuorát márkan.
Sametinget har allerede prioritert flere av de innsatsområdene som er satt opp.
Sámediggi lea juo vuoruhan máŋga áŋgiruššansuorggi mat leat válljejuvvon.
Det dreier seg om lærlingeordning for duodji og hospitering, som skal sikre rekruttering til duodjinæringen.
Dat leat duoji fidnooahppiortnet ja hospiteren, mat galget sihkkarastit rekrutterema duodjeealáhussii.
Sametinget har gode finansieringsordninger for de som vil satse på duodji med blant annet investeringsordninger og etablerertilskudd.
Sámedikkis leat buorit ruhtadanortnegat sin várás geat háliidit áŋgiruššat dujiin, earret eará investerenortnegat ja álggahandoarjja.
Sametinget har prioritert kompetansehevende kurs som er næringsrettet.
Sámediggi lea vuoruhan gelbbolašvuođa buorideami ealáhusvuđot kurssaid bokte.
Både duodjinæringen og Sametinget ser at det er behov for å ha større fokus på merkevarebygging, og det å profilere duodji på en enhetlig måte.
Sihke duodjeealáhus ja Sámediggi oidnet ahte lea dárbu bidjat stuorát fokusa mearkagálvohuksemii, ja duoji profileremii ovttaskaslaš vuogi mielde.
Nærings- og kulturkomiteen - 002/17
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 002/17
Medlemmet fra Samer sørpå, Marie Therese Nordsletta Aslaksen, fremmet forslag i saken.
Sámit Lulde lahttu, Marie Therese Nordsletta Aslaksen, ovddidii evttohusa áššiái.
Hele komiteen støttet forslaget.
Olles lávdegoddi doarjjui evttohusa.
Sametinget mener at meldningen kommer med store endringer for duodjinæringen og man mener det vil være nødvendig å involvere duodjiorganisasjonene i arbeidet med meldingen og endringene.
Sámedikki mielas mielddisbuktá dieđáhus stuora rievdademiid duodjeealáhussii ja oaivvilda ahte lea dárbu oažžut duodjeorganisašuvnnaid searvái dieđáhusa bargui ja rievdademiiguin.
Sametinget ber om at sametingsrådet sender meldingen på høring til duodjiorganisasjonene og andre samiske organisasjoner før den behandles i Sametingets plenum.
Sámediggi bivdá ahte sámediggeráđđi sádde dieđáhusa duodjeorganisašuvnnaide ja eará sámi organisašuvnnaide gulaskuddamii ovdal go dat meannuduvvo Sámedikki dievasčoahkkimis.
Komiteens tilrådning:
Lávdegotti ráva:
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat.
Sametingets plenum - 016/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 016/17
Saken påbegynt 31.05.2017 kl. 18.10 Votering Av 39 representanter var 33 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 31.05.17 dii. 18.10 Jienasteapmi 39 áirasis ledje 33 čoahkis.
Sametinget mener at meldingen kommer med store endringer for duodjinæringen og man mener det vil være nødvendig å involvere duodjiorganisasjonene i arbeidet med meldingen og endringene.
Sámedikki mielas mielddisbuktá dieđáhus stuora rievdademiid duodjeealáhussii ja oaivvilda ahte lea dárbu oažžut duodjeorganisašuvnnaid searvái dieđáhusa bargui ja rievdademiiguin.
Saken ble avsluttet 31.05.2017 kl. 18.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 31.05. 17 dii. 18.15
Ášši/Sak 017/17
Ášši 017/17
14/5620
14/5620
25.04.17
25.04.17
SR 101/17
SR 101/17
SP 17/17
DC 17/17
Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om ny generell del, Overordnet del – verdier og prinsipper Høringsutkast fra Kunnskapsdepartementet 10.03.17.
Sámediggi lea ságaskuššan Sámediggeráđi čielggadeami ođđa oppalaš oasi birra, Bajit oassi – árvvut ja prinsihpat Gulaskuddanevttohus Máhttodepartemeanttas b. 10.03.17.
Redegjørelsen er vedlagt protokollen.
Čielggadeapmi lea mielddusin beavdegirjjis.
Sametingsrådets redegjørelse om ny generell del til Læreplanverket, Overordnet del - verdier og prinsipper
Bajit oassi - árvvut ja prinsihpat, Sámedikkeráđi čilgehus Oahppoplánabuktosa ođđa oppalaš oasi birra
Bakgrunn Overordnet del av læreplanverket – prinsipper og verdier (ny generell del) er på høring, høringsfristen er 12.juni 2017.
Duogáš Bajit oassi oahppoplánabuktosis – árvvut ja prinsihpat (ođđa oppalaš oassi) lea gulaskuddamis, gulaskuddanáigemearri lea geassemánu 12. beaivi 2017.
Denne skal fastsettes høsten 2017.
Bajit oassi galgá mearriduvvot 2017 čavčča.
Skolens læreplanverk angir hvilke verdier, prinsipper og kunnskap våre barn og unge skal ha i et fremtidig samfunn.
Skuvlla oahppoplánabuvttus almmuha makkár árvvut, prinsihpat ja máhttu min mánáin ja nuorain galgá leat boahttevaš servodagas.
I den forestående fagfornyelsen skal det legges vekt på å tilføre fagplanene relevant kompetanse til bedre å møte og finne løsninger på dagens og fremtidens utfordringer.
Fágaođasmahttimis mii dál galgá dahkkot, deattuhuvvo relevánta gelbbolašvuođa lasihit fágaplánaide vuoi buorebut nákcejit duostut ja gávdnat čovdosiid otná ja boahtteáiggi hástalusaide.
Som et ledd i dette fornyes den generelle delen i læreplanverket, slik at barn og unge utvikler verdier og holdninger som har betydning for den enkelte i et samfunn preget av større kompleksitet, mangfold og raskere endringer.
Oassin dás ođasmahttojuvvo oahppoplánabuktosa oppalaš oassi, nu ahte mánát ja nuorat ovdánahttet árvvuid ja miellaguottuid main lea mearkkašupmi ovttaskas olbmui servodagas mii lea eanet máŋggabealat ja girjái ja mii johtileappot rievdá.
Læreplanfornyelse Kunnskapsdepartementet har igangsatt arbeid med fornying av Læreplanverket.
Oahppoplánaođasmahttin Máhttodepartemeanta lea bidjan johtui Oahppoplánabuktosa ođasmahttinbarggu.
Alle fagene i grunnskolen og de gjennomgående fagene i videregående opplæring skal fornyes i årene som kommer, jf. Meld. St. 28 (2015-2016) Fag – Fordypning – Forståelse.
Buot fágat vuođđoskuvllas ja čađamanni fágat joatkkaoahpahusas galget ođasmahttojuvvot boahttevaš jagiin, gč. Meld. St. 28 (2015-2016) Fag – Fordypning – Forståelse.
Fagfornyelsen skal gi gode skolefag med relevant innhold, og progresjonen i opplæringsløpet og sammenhengen mellom fag skal forbedres.
Fágaođasmahttin galgá addit buriid skuvlafágaid main lea relevánta sisdoallu, ja progrešuvdna oahpahusmannolagas ja čanus fágaid gaskka galgá buoriduvvot.
For å legge bedre til rette for at elevene kan fordype seg og få en god forståelse av det de lærer, skal prioriteringen i fagene bli tydeligere.
Vuoi buorebut láhčit dili dasa ahte oahppit sáhttet čiekŋudit ja oažžut buori ipmárdusa das maid ohppet, de galgá vuoruheapmi fágain šaddat čielgaseabbo.
Som et ledd i denne fornyelsen utvikles en ny generell del.
Oassin dán ođasmahttimis ráhkaduvvo ođđa oppalaš oassi.
Den skal erstatte dagens Generell del, Prinsipper for opplæringen og Prinsipper for opplæringen – samisk.
Dat galgá boahtit otná Oppalaš oasi, Oahpahusa prinsihpat ja Oahpahusa prinsihpat – sámi sadjái.
Meld. St. 28 (2015-2016) ble behandlet i Stortinget 11. oktober 2016 og Stortinget ga sin tilslutning til innholdet i meldingen, jf. Innst.19 S (2016–2017).
Stuoradiggedieđáhus Meld. St. 28 (2015-2016) meannuduvvui Stuoradikkis golggotmánu 11. beaivvi 2016, ja Stuoradiggi guorrasii dieđáhusa sisdollui, gč. Innst.19 S (2016–2017).
Stortinget understreket at fornyelsen av læreplanens generelle del og fagfornyelsen skal sikre et verdiløft i skolen gjennom bedre å innlemme verdiene i formålsparagrafen i opplæringen.
Stuoradiggi deattuhii ahte oppalaš oasi ođasmahttin ja fágaođasmahttin galgá sihkkarastit árvoloktema skuvllas dakko ahte árvvut ulbmilparagráfas buorebut lahttuduvvojit oahpahussii.
Hovedprinsippene fra Kunnskapsløftet skal fortsatt ligge fast.
Máhttoloktema váldoprinsihpat galget ain bisuhuvvot.
Læreplanene skal fortsatt ha kompetansemål, og elevenes utvikling av grunnleggende ferdigheter skal fremdeles være sentral i opplæringen.
Oahppoplánain galget ain leat gelbbolašvuođamihttomearit, ja ohppiid vuođđogálgaovdáneapmi galgá ain leat guovddážis oahpahusas.
Kunnskapsdepartementet konsulterte Sametinget om stortingsmeldingen før den ble vedtatt.
Máhttodepartemeanta konsulterii Sámedikkiin stuoradiggedieđáhusa birra ovdal go dat mearriduvvui.
Det var enighet om å ha inn blant annet denne teksten i meldingen: «For å sikre samiske elever likeverdig opplæring, fornyes de samiske parallelle læreplanene samtidig med de andre».
Lei ovttaoaivilvuohta earret eará das ahte dán teavstta váldit dieđáhussii: “Sihkkarastin dihte sámi ohppiide seammaárvosaš oahpahusa, de ođasmahttojit sámi parallealla oahppoplánat oktanaga eará oahppoplánaiguin”.
Det er viktig å unngå at de samiske læreplanene ikke blir utarbeidet i etterkant, men samtidig med de ordinære norske læreplaner.
Lea deaŧalaš ahte sámi oahppoplánat ráhkaduvvojit oktanaga dábálaš oahppoplánaiguin, eaige maŋŋil.
Videre var det i konsultasjonene enighet om å innta følgende tekst i stortingsmeldingen: «I arbeidet med ny generell del må det vurdere hvordan Prinsipper for opplæringen for den samiske skolen skal ivaretas.
Viidáseappot lei ovttaoaivilvuohta váldit mielde čuovvovaš teavstta stuoradiggedieđáhussii: “Ođđa oppalašoasi barggus ferte árvvoštallat mainna lágiin galgá fuolahit sámi Oahpahusa prinsihpaid skuvllas..
Det kan være gode grunner til at det som er særskilt for den samiske skolen gis en egen omtale slik som i gjeldende Prinsipper for opplæringen, for å ivareta at den samiske skolen skal legge til rette for at eleven får en kvalitetsmessig god opplæring med basis i samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Sáhttet leat buorit ákkat sirret dan mii guoská earenoamážit sámi skuvlii, nu go otná Oahpahusa prinsihpain lea, fuolahan dihte ahte sámi skuvla galgá láhčit dili nu ahte oahppit ožžot kvalitehtalaš buori oahpahusa mas vuođđun lea sámegiella, sámi kultuvra ja servodateallin.
» Etter Sametingets vurdering legger meldingen med dette grunnlaget for at det samiske innholdet ikke skal svekkes i forhold til gjeldende læreplaner i utabeidelse av ny generell del og fornying av fagplaner.
” Sámedikki árvvoštallamiid mielde bidjá stuoradiggedieđáhus vuođu dasa ahte sámi sisdoallu ođđa oppalaš oasis ja ođasmahttojuvvon fágaplánain ii galgga láivut go ođđa oppalaš oassi ráhkaduvvo ja fágaplánat ođasmahttojit.
Sametingets myndighet i forhold til læreplanutvikling
Sámedikki váldi oahppoplánaráhkadeami ektui
Læreplaner i samisk og særskilte samiske fag Sametinget har ansvar for utvikling og fastsetting av læreplaner i samisk språk for grunnskolen og videregående opplæring og for særskilte samiske fag for videregående opplæring (duodji-, reindriftsfag mm.), jf. Opplæringsloven § 6-4, andre ledd.
Oahppoplánat sámegielas ja sierra sámi fágain Sámedikkis lea ovddasvástádus ráhkadahttit ja mearridit oahppoplánaid sámegielas vuođđoskuvlii ja joatkkaoahpahussii ja sierra sámi fágaide joatkkaoahpahusas (duodji, boazodoallofága), gč. Oahpahuslága § 6-4, nuppi lađđasa.
Samisk innhold i ordinære læreplaner i Kunnskapsløftet Opplæringsloven gir pålegg om at alle elever i Norge skal få opplæring om samer, deres språk og samfunnsliv i de ulike fagområder.
Sámi sisdoallu dábálaš oahppoplánain Máhttoloktemis Oahpahusláhka geatnegahttá ahte buot oahppit Norggas galget oahppat sámiid birra, dán álbmoga giela ja servodateallima birra iešguđet fágasurggiin.
Innenfor rammer fastsatt av departementet, har Sametinget myndighet til å gi forskrifter om innholdet i slik opplæring, jf. Opplæringsloven § 6-4, første ledd.
Departemeanta mearriduvvon rámmaid mielde mearrida Sámediggi láhkaásahusaid dákkár oahpahusa sisdoalu birra, gč. Oahpahuslága § 6-4, vuosttaš lađđasa.
Kunnskapsdepartementet fastsetter alle læreplaner med unntak av læreplaner i samisk og spesielle samiske fag.
Máhttodepartemeanta mearrida buot oahppoplánaid earret oahppoplánaid sámegielas ja sierra sámi fágain.
Sametinget har myndighet til å fastsette det samiske innholdet i alle læreplaner.
Sámedikkis lea váldi mearridit sámi sisdoalu buot oahppoplánain
Samiske parallelle læreplaner i det samiske læreplanverket Alle grunnskoleelever i kommuner som hører til forvaltningsområde for samisk språk, og elever som ellers får samisk opplæring i grunnskole og videregående skole skal få opplæring hvor prinsipper for opplæring – samisk, ligger til grunn og etter samiske parallelle likeverdige læreplaner i fag der det finnes parallelle læreplaner.
Sámi parallealla oahppoplánat sámi oahppoplánabuktosis Buot vuođđoskuvlaoahppit suohkaniin mat gullet sámegiela hálddašanguvlui ja oahppit geat muđui ožžot sámi oahpahusa vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas galget oažžut oahpahusa sámi oahpahusprinsihpaid vuođul ja sámi parallealla, seammaárvosaš oahppoplánaid mielde daid fágain gos leat parallealla oahppoplánat.
Sametinget skal i samråd med departementet lage utkast til parallelle, likeverdige læreplaner, jf. Opplæringsloven § 6-4, tredje ledd.
Sámediggi galgá ovttasráđiid departemeanttain ráhkadit sámi parallealla ja seammaárvosaš oahppoplánaid gč. Oahpahuslága § 6-4, goalmmát lađđasa.
Sametinget fastsetter det samiske innholdet og departementet fastsetter det øvrige innholdet i disse læreplanene.
Sámediggi mearrida sámi sisdoalu ja departemeanta mearrida muđui sisdoalu dáin oahppoplánain.
Prosessen med arbeidet om ny generell del Overordnet del av læreplanverket – prinsipper og verdier, skal danne grunnlag for de fagplanene som også Sametinget fastsetter.
Ođđa oppalaš oasi barggu proseassa Oahppoplánabuktosa bajit oassi – árvvut ja prinsihpat galgá leat vuođđun maiddái fágaplánaide maid Sámediggi mearrida.
Kunnskapsdepartementet har i samarbeid med Sametinget arbeidet med utvikling av ny generell del.
Máhttodepartemeanta lea bargan ovttasráđiid Sámedikkiin ođđa oppalaš oasi ráhkadeamis.
Arbeidet ble igangsatt allerede i 2014, men det har vært opphold mens arbeidet med Meld. St. 28 (2015-2016) Fag – Fordypning – Forståelse pågikk.
Bargu álggahuvvui juo jagis 2014, muhto lei bisánan dan botta go bargu stuoradiggedieđáhusain Meld. St. 28 (2015-2016) Fag – Fordypning – Forståelse lei jođus.
I Sametingets arbeidet med utvikling av samisk innhold til ny generell del, har Sametinget lagt vekt på FNs erklæring om urfolks rettigheter, å ivareta prinsippene i gjeldende prinsippdel for Kunnskapsløftet- samisk og de verdier som fremkommer i Sametingets sak 07/12 Sametingsmelding om opplæring og utdanning.
Ođđa oppalaš oasi sámi sisdoalu barggus lea Sámediggi bidjan deattu ON julggaštussii álgoálbmogiid birra, prinsihpaid fuolaheapmái mat leat gustojeaddji Máhttolokten – sámi prinsihppaoasis ja daid árvvuide mat bohtet ovdan Sámediggeáššis 07/12 Sámedikki oahpahusdieđáhus.