pere/sami_parallel huggingface dataset:
Undervisningen foregikk på norsk , mens søkeren var samisktalende .
Oahpahus lei dárogillii , ja ohcci lei sámegielat .
Det opplæringstilbudet søkeren fikk , må imidlertid , jf. praksis fra Stortinget og Billighetserstatningsutvalget , vurderes ut fra datidens allmenne intensjon med fornorskningspolitikken og de praktisk-pedagogiske konsekvenser som ble trukket av den .
Oahppofálaldaga , maid ohcci fidnii , ferte dattetge árvvoštallat , vrd. Stuorradikki ja šállobuhtaduslávdegotti dábi , daláš dáruiduhttinpolitihka dábálaš ulbmiliid ektui ja daid praktihkalaš-pedagogihkalaš váikkuhusaid ektui mat bohcidedje dan politihkas .
Vi viser , både når det gjelder dette og andre bakgrunnsfaktorer som må tillegges vekt ved vurderingen , til vår utredning 23.04.97 om søknader fra samer om billighetserstatning .
Mii čujuhat , sihke dasa mii guoská dáidda ja eará duogášsivaide maid berre deattuhit árvvostallamis , min čielggadeapmái 23.04.97 sámiid šállobuhtadusohcamiid birra .
Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet finner etter dette ikke å kunne tilrå billighetserstatning til Johan Johannessen . "
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta dán maŋŋá ii sáhte mieđihit šállobuhtadusa Johan Johannessenii . "
Justisdepartementet slutter seg til Kirke- , undervisnings- og forskningsdepartementets vurdering og konklusjon .
Justisdepartemeanta čuovvola Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeantta árvvoštallama ja loahppacealkaga .
Billighetserstatningsutvalget tiltrer forberedende instansers vurdering og konklusjon .
Šállobuhtaduslávdegoddi čuovvola ráhkkaneaddji ásahusaid árvvoštallama ja loahppacealkaga .
Vedtak : Billighetserstatningsutvalget finner ikke grunnlag for å bevilge eller tilrå bevilget billighetserstatning til Johan Johansen .
Mearrádus : Šállobuhtaduslávdegotti mielas ii gávdno sivva juolludit dahje rávvet juolludit šállobuhtadusa Johan Johansenii .
John Gustavsen :
John Gustavsen :
I Måsøy stammer folk fra Louis Philippe
Muosáin olbmuid máddu lea Louis Philippe
John Gustavsen , Tromsø 2002 ( Foto : Svein Lund )
John Gustavsen , Romsa 2002 ( Govva : Svein Lund )
John Gustavsen er født i Porsanger i 1943 og oppvokst i Nordkapp kommune .
John Gustavsen ( Gusttu Jovnna ) lea riegádan Porsáŋggus 1943:s ja bajásšattai Davvenjárgga gielddas .
Han er utdanna lærer med tilleggsutdanning fra Statens spesiallærerskole .
Son lea oahppan oahpaheaddjin ja sus lea lasseoahppu Stáhta erenoamášoahpaheaddjiskuvllas .
Her forteller han fra egne erfaringer som lærer i Nesseby og Måsøy .
Dás son muitala iežas vásáhusain oahpaheaddjin Unjárggas ja Muosáin .
Fra 1977 har han vært frilansjournalist og forfatter .
1977´ rájes son lea bargan journalistan ja girječállin .
John Gustavsen har skrevet et utall av artikler om samiske spørsmål og mange andre emner .
Gusttu Jovnna lea čállán lohkameahttun artihkkaliid sámi áššiid ja máŋgga eará fáttá birra .
Han har utgitt ei rekke bøker , bl.a. Vi kom først om samisk historie , Samer tier ikke lenger , romanen Lille Chicago , barneboka Alarm over Russevåg og teaterstykket Gumpegoddi ( Ulvedreperen ) .
Son lea almmuhan girjji Samer tier ikke lenger , sámi historjágirjji Vi kom først , romána Lille Chicago , mánáidgirjji Alarm over Russevåg ( jorgaluvvon sámegillii : Issát báhtára ) ja teáhterbihttá Gumpegoddi .
Han bor nå i Tromsø .
Son orru dál Romssas .
For en generasjon siden var vi mange som møtte til lærergjerning i Finnmark uten formelle kunnskaper om samisk språk og kultur .
Ovddit buolvvas leimmet máŋgasat geat álggiimet oahpaheaddjin Finnmárkkus formálalaš sámegiela ja kultuvrralaš máhtuid haga .
Det kunne by på mange overraskelser .
Dán dilis mii máŋgii hirpmástuvaimet .
- Vuoi , lærerinna kan ikke samisk !
- Vuoi , skuvlarivgu ii máhte sámegiela !
Hendelsen finner sted på skolebussen mellom Karlebotn og Varangerbotn .
Dát dajaldat gal čuovvu mu nu guhkágo in muittohuva .
Vi har som lærere møtt elevene til årets første skoledag .
Dát dáhpáhus lei skuvlabusses gaskal Stuorravuona ja Vuonnabađa .
Førsteklassingene har møtt fram med store forventninger .
Mii oahpaheaddjit leat deaividan ohppiiguin vuosttaš skuvlabeaivve .
Nå reiser noen av dem skuffet hjem .
Vuosttašluohkálaččain leat stuorra vuordámušat .
En av dem er Regnor , en liten kvikk kar med ransel på ryggen og treffende karakteristikk av den norske skolen i Sápmi .
Dál mii leat sin beahttán . Okta sis lea Regnor , uhca vitmes gánddaš , lávkaselggiid ja deaivilis govvidusain norgga skuvllas Sámis .
Etter ett år i en skole med majoriteten samiske elever , hadde det gått opp for meg at noe fundamentalt var galt fatt i norsk skole og med min egen lærerutdaning .
Maŋŋá ovtta jagi skuvllas , mas eanaš oahppit ledje sápmelaččat , de ledjen fuomášan ahte juoidá lei álfárot boastut norgga skuvllas ja mu iežan oahpaheaddjioahpuin .
Jeg var uvitende om noe av den gjerningen jeg gikk til .
Mun ledjen diehtemeahttun oasis mu barggus .
Jo , jeg visste at det bodde samer i Finnmark , og at jeg sjøl tilhørte folket .
Dieđusge dihten ahte sámit orro Finnmárkkus , ja ahte mun ieš gullen dán álbmogii .
Men jeg hadde visket dette ut av minnet .
Muhto mun ledjen dán vajálduhttán .
Jeg hadde lært at det var skam å være same , noe mindreverdig . "
Mu ledje oahpahan ahte lei heahpat leat sápmelaš , vuolibušvuođamearka . "
Porsangfinna ! "
Porsangfinna ! "
sa rektor nedlatende på realskolen om de som kom fra fjorden .
realskuvlarektor fuonášii sin geat bohte vuonabealde .
Det var å stikke en kniv i ryggen , og såret sitter der fortsatt .
Dát lei dego livččii niibbi čuggen čielgái , ja hávvi ii leat velá savvon .
Møtet med miljøet i Nesseby artet seg som framkalling av et foto .
Deaivvadeapmi Unjárgga birrasiin lei dego livččii gova iđihan . "
Motivet " same " var eksponert , men ble aldri kalt fram .
Sápmelaš " motiiva lei govviduvvon , muhto ii goassige iđihuvvon .
Nå skjedde det .
Dál dat dáhpáhuvai .
Jeg opplevde en lærerik tid blant både lærere av både urfolk og innvandrere .
Mun ohppen olu dán áigodagas sihke eamiálbmoga ja sisafárrejeaddji oahpaheddjiid bargoskihpárin .
De som kunne samisk , var av en annen klasse .
Sii geat máhtte sámegiela , ledje eará dásis .
Thorleif Berg var en ypperlig filolog , belest også i klassiske språk og litteratur , og med stor viten om lokalsamfunn og kultur .
Torleif Berg lei ovddahas filologa , ja lei lohkan maiddái klassihkalaš gielaid ja girjjálašvuođa ja sus lei ollu diehtu báikkálaš servodaga ja kultuvrra birra .
Det var spennende å høre hans utgreiinger om elever og foreldre .
Lei miellagiddevaš gullat su čilgehusaid ohppiid ja váhnemiid birra .
Det å møte foreldrene , bød ofte på overraskelser , og spørsmål : - Lærer dåkker ikke samisk på lærerskolen ?
Váhnemiid deaivvadeapmi dávjá heammástuhtii ja sii jearahedje ; - Ehpetgo oahpa sámegiela oahpaheaddjiskuvllas ?
Ett av de andre minnene fra tre års opphold her øst knytter seg til konsulent Hans Eriksen som kom til skoledirektørens kontor .
Eará muitu dán golmma jagi ássamis nuorttabealde , lea dáhpáhus go konsuleanta Hans Eriksen boahtá skuvladirektevrra kantuvrii .
I flammene ordlag forklarte han at nå skulle det bli mulig for elevene å lære samisk .
Njuoršoságastallamis son čilgii ahte dál de galggai leat vejolaš ohppiide oahppat sámegiela .
Budet til oss lærere hadde en misjon : Å overtale foreldrene til å forstå at barna kom lengst i livet om de fikk lære sitt morsmål .
Sáttasáni miššuvdna midjiide oahpaheddjiide lei : Hálahit váhnemiid áddet ahte mánát birgejit buoremusat eallimis jos besset oahppat eatnigielaset .
Å forklare at tospråklighet er bedre enn både enkel og dobbel enspråklighet .
Čilget ahte guovttegielalašvuohta lea buoret go sihke eaŋkil ja duppal ovttagielalašvuohta .
Begrepene surret i luften .
Doahpagat ledje ollu .
Noe skjedde det Herrens år 1967 ; Hans Eriksen talte som en radikal svovelpredikant .
Juoga dáhpáhuvai dán Hearrá jagis 1967 ; Hans Eriksen sárdnidii nugo radikála riššasárdneolmmái .
Etter tre år i Nesseby og to år ved Statens spesiallærerskole på Hosle i Bærum , måtte jeg ut for å avtjene den sivile verneplikten .
Maŋŋá golbma jagi Unjárggas ja guokte jagi Stáhta erenoamášoahpaheaddjiskuvllas Hosles Bærumas , mun fertejin gergehit siviila bálvalusgeatnegasvuođa .
Min skolestyrer fra tiden i Karlebotn , Torbjørn Schulstad , hadde avansert til skolesjef i Måsøy .
Mu skuvlajođiheaddji Stuorravuona áigodagas , Torbjørn Schulstad , lei ovdánan skuvlaohoavdan Muosáin .
Jeg kunne godt tenke meg en tjeneste i skolen .
Mun mielas háliidin skuvllas čađahit bálvalusa .
Schulstad handlet fort , bestemt og effektivt .
Schulstad mearridii johtilit , čavgadit ja ulbmillaččat .
Jeg kjente litt til Måsøy , nabokommune til hjemkommunen Nordkapp , fikk en allroundstilling ved skolekontoret og trivdes med det .
Mun dihten Muosáid birra , mu ruovttugieldda Davvenjárgga kránnjágielda , ja ožžon lotnolasvirggi skuvlakantuvrras ja lokten áiggi bures .
I lærerstaben fikk jeg hyggelige kolleger , noen fra Måsøy , andre var innvandrere , sørfra .
Oahpaheddjiid gaskkas oahpásmuvven smáđáhkes bargoskihpáriidda , muhtumat Muosáin eret , earát sisafárrejeaddjit máddin eret .
Svært stimulerende fra denne tida var de politiske debattene .
Hui arvvostahtti min birrasii ledje politihkalaš digaštallamat .
EEC-valget 1972 hadde radikalisert det norske samfunnet , også skolemiljøene .
EEC - Eurohpá ekonomalaš searvevuođa válga 1972:s radikáliseren norgga servodaga , maiddái skuvlabirrasiid .
Pax forlag ga ut tidsskiftet Praxis , et forum for en annerledes skoledebatt .
Pax girjelágádus almmuhii áigečállaga Praxis , mii lei báiki nuppelágan skuvladigaštallamii .
Jeg bidro der , bl.a. med et kraftig angrep på ungdomsskolen i Alta .
Mun doppe almmuhin , ee. fámolaš falleheami Álttá nuoraidskuvlla vuostá .
Lærerkollegiet fra Måsøy bestod at trauste , konservative og solide representanter fra den noe eldre generasjon .
Oahpaheaddjit Muosáin ledje ávddalaš , konservatiiva ja stáđis vuorrasut buolvva áirasat .
Folk som hadde gått livets skole , og i kraft av både utdanning , livserfaring og lærergjerning hadde de sitt bestemte syn på hvor skapet skulle stå .
Dát ledje olbmot geat ledje eallima skuvlla vázzán , ja geat sihke oahpu , eallinvásáhusa ja oahpaheaddjibarggu bokte ledje mearridan mo áššit galge leat .
På den annen side , et mer radikalt kollegium , yngre folk med lyst på forandring og engasjement .
Dasa lassin ledje maiddái radikála bargoskihpárat , nuorat olbmot geat háliidedje rievdadusa ja berošteaddji doaimma .
Folk som bryr seg , er slike som ethvert samfunn trenger .
Olbmot geat beroštit , leat dakkárat maid juohke servodat dárbbaša .
Vi var slett ikke noe kjedelig kollegium .
Mii eat lean gal makkárge ahkidis joavkkuid .
På første halvdel av 1970-tallet skjøt skoledebatten fart .
1970-logu álggogeahčen garai skuvladigaštallan .
Nils Christie hadde gitt ut Hvis skolen ikke fantes , og Paulo Freire og Ivan Illich hadde levert kjetterske tanker om skole- og samfunnsliv .
Nils Christie lei almmuhan girjji Hvis skolen ikke fantes , ja Paulo Freire ja Ivan Illich leigga ovddidan vearrás oaiviliid skuvla- ja servodateallima birra .
Jentene ville gjerne flytte med en gang , guttene ville på fiske og tjene penger .
Mii ságaškušaimet áŋgirit manin skuvlavázzinmokta lei nu vuollin Muosáid nuoraid gaskkas .
Torbjørn Schulstad var enig : " Vi utdanner ungene våre ut av lokalsamfunnet .
Torbjørn Schulstad lei ovttaoaivilis : " Mii oahpahat min nuoraid eret báikkálaš servvodagas .
Dette må vi gjøre noe med ! "
Dán mii gal fertet rievdadit ! "
Sivilarbeideren ved skolekontoret hadde det privilegium å fremme forslag overfor sjefen . "
Skuvlakantuvrra siviillabargi geavahii liibba buktit evttohusa hovdii . "
Vi lager lokalt skolemateriell , " foreslo jeg , og fikk grønt lys .
Mii ráhkadat báikkálaš skuvlaávdnasiid , " evttohin , ja ožžon dasa lobi .
Skolesjefen som var sentral i Arbeiderpartiet lokalt , hørte til den radikale fløy , og var slett ikke skyggeredd .
Skuvlahoavda lei báikkálaš Bargiidbellodagas guovddážis , gulai radikálalaš beallái , ja ii lean gal árgi .
Han likte at de politiske bølgene gikk like høyt som stormbølgene utafor Ingøy .
Su miela mielde lei go politihkalaš bárut ledje seamma stuorrát go stoarbmabárut Fávle-Iččáha rittus .
Jeg foreslo to hefter , med tekst og tegninger .
Mun evttohin guokte gihppaga , čállosiiguin ja sárgumiiguin .
Det første , FISKERIENE i vår kommune , ble godt mottatt .
Álgogihppaga , FISKERIENE i vår kommune ( Guolástus min gielddas ) , válde bures vuostá .
Opplegget var rettet mot klassetrinnene på mellomstadiet .
Gihpa lei oaivvilduvvon gaskadássái .
Vi diskuterte ut fra lokale forhold , og jeg fikk data fra ulike etater ved kommunekontoret .
Mii digaštalaimet fáttá báikkálaš dilis , ja mun fidnejin dieđuid sierranas gielddakantuvrraid ossodagain .
Det var imponerende mange fiskefartøy , og dessuten noen storredere som folk var ekstra stolte av , Majala og Olsen .
Ledje duođai ollu guolástusfatnasat , ja dasa lassin ledje stuorra skiiipagoastideaddjit geaiguin olbmot ledje rámis , Majala ja Olsen .
Så kom neste forsøk på skolemateriell .
De geahččaleimmet fas nuppi skuvlaávdnasa atnui váldit .
Jeg ante at det kunne bli innsigelser , men ikke bråk .
Mun gamus dovden ahte soite bohciidit vuosttaldeamit , muhto eai stuimmit .
Mitt vesle studiehefte på 10 sider fikk kort og godt tittelen SAMENE .
Mu uhca 10-siidosaš gihppagačča gohčodin dušše SAMENE ( Sápmelaččat ) .
Jeg hadde gjort noen grunnundersøkelser bl.a. under besøk ved distriktsskolene .
Mun ledjen guorahallan veahážiid ovddalgihtii , ee. guovlluskuvllaid galledettiin .
Dessuten hadde jeg kjennskap til Måsøy fra min far og bestefar som hadde rodd fiske på fjordene her , og fra tiden i Nesseby .
Dasa lassin ledje mus dieđut Muosáid birra maid mu áhčči ja áddjá leigga muitalan , go soai leigga guolástan dáin vuonain , ja Unjárggas ásadettiin ledjen maiddái olu oahppan .
Siden ungdomsskolen ikke var bygd ut på 1960-tallet , mottok vi elever både fra Hasvik og Måsøy på internatskolen i østfylket .
Go nuoraidskuvla ii lean dáppe 1960-logus , de midjiide bohte oahppit sihke Ákŋoluovttas ja Muosáin nuortafylkka skuvlainternáhttii .
Elevene gikk godt sammen .
Oahppit bures soabadedje .
Jeg kan ikke erindre etniske motsetninger , men heller ikke at noen fra vest tonet samisk flagg .
Mun in muitte ahte ledje makkárge čearddalaš vuostálasvuođat , muhto ii oktage gal oarjjabealde dovddastan iežaset sápmelažžan .
Heftet " Samene " som John Gustavsen laga , er bare bevart i en dårlig kopi .
Girjjáš " Samene " , maid John Gustavsen ráhkadii , lea dušše seilon heajus kopiijan .
Her har vi rekonstruert forsida .
Dás mii leat rekonstrueren álgosiiddu .
Heftet om SAMENE skulle arte seg som en liten bombe . "
dajai munnje muhtun bargoskibir gii guhká lei leamaš gielddas .
Ka i Herrens navn e det du har funne på ! "
Eaihan dáppe Muosáin gal leat sápmelaččat .
fikk jeg fort høre av en kollega med lang erfaring fra yrket i kommunen . Det var da ikke samer i Måsøy .
Dieđusge ledje sámisogalaččat Muosáin , ja velá dat hearrástahkes olbmotge gulle dáža , sámi ja kveana seaguhussii .
Dessuten hørte jeg fort at en god del av innbyggerne stammet fra Louis Philippe som hadde besøkt Måsøy midt på 1790-tallet og sørget for å sprite opp blodet i befolkninga .
Dasa lassin mun fargga gullen ahte stuorra oassi ássiin gulle Louis Philippii gii lei galledan Muosáid 1790-logu gaskkamuttus ja son lei ođasmahttán ássiid vara .
Vi burde alle vite at det var mye fint folk både på Måsøy og i andre utvær , med stamtavle både fra skotske adelsmenn og danske prester .
Miihan gal buohkat galggašeimmet diehtit ahte leat ollu fiinna olbmot sihke Muosáin ja eará áhpebivdovearain , sihke skohttalaš ádelseađu ja dánska báhpaid sohkaregistariin .
Kvener , jo selvfølgelig , arbeids- og oppfinnsomme , men samer ?
Kveanat , juo dieđusge , barggánis ja hutkás olbmot , muhto sápmelaččat ?
Nei !
Eai fal !
Burde ikke heftet SAMENE forbys ?
Ammal SAMENE-gihppaga berrešii gieldit ?
Tenk å kaste slikt dårlig lys over et skikkelig folk !
Jurddaš albma olbmuid dien láhkai heahppášuhttit !
Burde det ikke kalles inn til foreldremøte ?
Iigo berrešii gohččut váhnenčoahkkimii ?
Kanskje ikke så lurt med en gang .
Soaitá ii leat nu vuogas dan seammás dan dahkat .
Det kunne jo hende at elever tok til å snakke med foreldrene om sitt opphav .
Sáhtiihan dáhpáhuvvat ahte oahppit hállagohte váhnemiiguin sogagullevašvuođa birra .
Hvilket noen alt hadde gjort .
Ja dan gal ledje muhtumat juo dahkan .
Med bitre erfaringer fra Nesseby om egen uvitenhet om samene i Finnmark , hadde jeg en tid fortalt elevene på mellomtrinnet både sagn , eventyr og spøkelseshistorier med samisk innhold .
Bahčamielalaš vásáhusaiguin Unjárggas iežaset diehtemeahttunvuođain Finnmárkku sápmelaččaid birra , de ledjen mun juo muhtun áigge muitalan gaskadási ohppiide sihke máidnasiid , cukcasiid ja gobmemuitalusaid sámi sisdoaluin .
Jeg følte meg derfor på trygg grunn , ikke minst fordi noen av mine unge kolleger mente at dette med SAMENE var på sin plass .
Mun dovden iežan oadjebassan , erenoamážit go muhtumat mu nuorra bargoskihpáriin oaivvildedje ahte oahpahit sámiid birra lei riekta .
I tillegg hadde min overordnede godkjent denne formen for indoktrinering , dvs. læring .
Dasa lassin lei mu hoavda dohkkehan dákkár indoktrineren vuogi , namalassii dán oahpahusa .
Noe foreldremøte ble det ikke av .
Váhnenčoahkkima gal eat doallan .
Men lærerråd .
Muhto oahpaheaddjiráđi .
Her ble det slått an klare toner fra de som mente å vite best . "
Dáppe čielgasit dieđihedje sii geat oaivvildedje iežaset diehtit buoremusat . "
Sama i Måsøy , man har aldri hørt om nåkka sånt ! "
Sápmelaččat Muosáin , dan gal ii leat oktage gullan ! "
Eller " Ja , kanskje før i tida " .
Dahje " Na , soaitá ovdalis áiggiid " .
Det ble debatt .
Digaštallan gal šattai .
For og imot .
Vuostá ja mieđas .
Kollegiet delte seg .
Bargoskihpárat juohkásedje .
Søringene forsvarte SAMENE , de hadde brukt heftet alt i klassene , uten problem .
Máttaoahpaheaddjit bealuštedje SAMENE-girjjáža , ja sii ledje juo geavahan girjjáža luohkás , váttisvuođaid haga .
Utluftinger trengs alltid .
Oaivvádallan lea álo dárbbašlaš .
Til min store overraskelse kom det støtteerklæring fra uventet hold , fra en som jeg hadde gått på realskolen sammen med .
Mun nannosit hirpmástuvven go doarjaga ožžon vuorddekeahtes bealis , ovttas geainna mun ledjen realskuvlla ovttas vázzán .
Vi kaller ham " John B " .
Mii gohčodat su " Jovnna B " .
Han kjente da godt til at det hadde bodd samer langs kysten , " i kvert et fjordholl " til og med .
Son gal bures diđii ahte sápmelaččat ledje ássan riddogáttiin , " juohke vuotnaráiggis " .
Det ble ingen kampvotering .
Ii šaddan makkárge gižžojienasteapmi .
Det ble heller ingen inndragelse av det farlige " læreverk " av et stensilert hefte på ti sider .
Eaige jávkadan dán váralaš " oahpponeavvu " mii lei stensilerejuvvon logisiidosaš gihpa .
Men etter hvert høstet vi lærere nyttige og interessante erfaringer .
Muhto dađistaga mii oahpaheaddjit vásiheimmet ahte mii oaččuimet ávkkálaš ja miellagiddevaš dieđuid .
Elever kunne fortelle at " han bestefar snakke samisk " og " ho tante hadde kofte som pia " .
Ohppit sáhtte muitalit ahte " áddjá hállá sámegiela " ja " siesás lei gákti unnin " .
Tankevekkende tretti år etterpå , på samme dag som at statsminister Bondevik har fortalt at 6. februar skal være offisiell flaggdag over hele Norge , også i Måsøy .
Dát lea smiehttanveara golbmalot jagi maŋŋá , seamma beaivve go stáhtaministtar Bondevik lea muitalan ahte guovvamánu 6. beaivi galgá leat almmolaš leavgabeaivin olles Norggas , maiddái Muosáin .
Nyhet , 15.06.2012
Ođas , 15.06.2012
Jordbruksoppgjøret 2012 i Stortinget
2012 eanandoallošiehtadus Stuorradikkis
122 S ( 2011–2012 ) , ble i går 14. juni behandlet i Stortinget Innst. 392 S ( 2011–2012 ) , jf. Prop .
392 S ( 2011–2012 ) , vrd. Prop. 122 S ( 2011–2012 ) , meannuduvvui ikte geassemánu 14. b. . Stuorradikkis , Árv .
122 S ( 2011–2012 ) .
392 S ( 2011–2012 ) , vrd. Prop. 122 S ( 2011–2012 ) .
Les hele innlegget til landbruks- og matminister Lars Peder Brekk
Loga eanandoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk olles sáhkavuoru
Les referatet fra debatten i Stortinget under Sak nr. 10
Loga Stuorradikki digaštallanreferáhta áššis nr. 10
Nyhet , 27.04.2010
Ođas , 27.04.2010
Jordbruksoppgjøret : Overleverer krav
Eanandoallošiehtadus : Ovddida gáibádusas
Jordbruksoppgjøret : Årets jordbruksforhandlinger starter i dag når jordbruket overleverer sitt krav til staten .
Eanandoallošiehtadus : Dán jagáš eanandoallošiehtadallamat álget odne maŋŋilgo eanandoallu ovddida gáibádusas stáhtii .
Det skjer kl. 12.00 i R 5. Timeplanen for årets oppgjør legger opp til at forhandlingene skal være avsluttet 15. mai .
Dat dáhpáhuvvá dii. 12.00 R5:s . Šiehtadallamiid áigeplána mielde galget šiehtadallamat loahpahuvvot miessemánu 15 .
Sentrale datoer i årets forhandlinger er :
Guovddáš beaivvit dán jagáš šiehtadallamiin leat :
27. april : Jordbruket presenterer sitt krav
cuoŋománu 27. beaivi : Eanandoallu ovddida gáibádusas
4. mai : Staten skal presentere sitt tilbud
miessemánu 4. beaivi : Stáhta galgá ovddidit fálaldagas
15. mai : Jordbruksforhandlingene skal være avsluttet
miessemánu 15. beaivi : Eanandoallošiehtadallamat galget leat loahpahuvvan
28. mai : Proposisjonen om jordbruksoppgjøret passerer statsråd
miessemánu 28. beaivi : Eanandoallošiehtadusa proposišuvdna gieđahallojuvvo stáhtaráđis
Tallgrunnlaget for forhandlingene som er omforent mellom partene , er utarbeidet av Budsjettnemnda for jordbruket og ble presentert sist fredag - 16. april .
Šiehtadallanbeliin lea ovttamielalašvuohta šiehtadallamiid lohkovuđđui , man eanandoalu Bušeahttalávdegoddi lea gárven ja ovddidan mannán bearjadaga – cuoŋománu 16. beaivvi .
Les rapportene fra Budsjettnemnda for jordbruket
Loga eanandoalu Bušeahttalávdegotti raporttaid
Forhandlingene om en næringsavtale for kommende periode gjennomføres mellom staten og Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag .
Šiehtadallamis čuovvovaš áigodaga ealáhusšiehtadusa dáhpáhuvvá Stáhta ja Norgga Boanddaidsearvvi ja Norgga Boanddaid- ja smávvadáluidsearvvi gaskkas .
Det skal etter Hovedavtalen forhandles om en avtale som er egnet til å fremme fastlagte mål for jordbruket .
Váldošiehtadusa mielde šiehtadit šiehtadusa mii bures ovddida eanandoalu mearriduvvon ulbmiliid .
Det skal forhandles om budsjettstøtte , målpriser og markedsreguleringsordninger for jordbruksråvarer .
Šiehtadit galget bušeahttadoarjaga , mihttohattiid ja márkanmuddenortnegiid eanandoalu vuođđogálvvuide .
For målprisene er avtaleperioden 1. juli til 30. juni , for budsjettstøtten kalenderåret 2011 .
Mihttohattiide lea šiehtadusáigodat suoidnemánu 1. beaivvis rájes gitta nuppi jagi geassemánu 30.beaivái , ja bušeahttadoarjaga šiehtadusáigodat 2011 kaleandarjahki .
Kontaktperson i Landbruks- og matdepartementet : Seniorrådgiver Gunnar Syverud , 90954713 .
Gulahallanolmmoš Eanandoallo- ja biebmodepartemeantas : Seniorráđđeaddi Gunnar Syverud , 90954713 .
Jordbruksoppgjøret : Årets jordbruksforhandlinger starter i dagnår jordbruket overleverer sitt krav til staten .
Eanandoallošiehtadallamat : Dán jagáš eanandoallošiehtadallamat álggahuvvojit odne go eanandoallu ovddida gáibádusas stáhtii .
Nyhet , 15.05.2010
Ođas , 31.05.2010
Jordbruksoppgjøret : 950 millioner kroner til jordbruket
Eanandoallošiehtadallamat : 950 miljovdna ruvdno eanandollui
Jordbruksoppgjøret : Staten har inngått jordbruksavtale med Norges Bondelag med en ramme på 950 millioner kroner .
Eanandoallošiehtadallan : Stáhta ja Norgga Boanddaidsearvi leat soahpan eanandoallošiehtadusa man rámma lea 950 miljovnna ruvdno .
– Avtalen sikrer jordbruket muligheter for en god inntektsutvikling minst på linje med andre grupper , sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk .
- Šiehtadus sihkkarastá eanandollui buori vejolašvuođaid olahit seamma dienasovdáneami go eará joavkkuin , dadjá eanandoallu - ja biebmoministtar Lars Peder Brekk .
Se nett-TV sending fra dagens pressekonferanse
Geahča otná preassakonfereanssa neahtta-TV sáddagis
Avtalen innebærer at bevilgningen over statsbudsjettet økes med 375 millioner kroner i 2011 og målprisene på jordbruksråvarer økes med 420 millioner kroner .
Šiehtadus mearkkaša ahte juolludeapmi 2011 stáhtabušeahtas lasihuvvo 375 miljovnna ruvnnuin ja badjerádjehattit eanandoalu vuođđogálvvuin lassánit 420 miljovnna ruvnnuin .
– Avtalen har klare prioriteringer av de grasbaserte produksjonene melk , storfekjøtt og sauehold .
- Šiehtadusas čielgasit vuoruha rássevuođustuvvon buvttademiid nugomat mielkki , vuovssábierggu ja sávzadoalu .
Distriktsprofilen er klar .
Guovlluprofiila lea čielggas .
Begge deler følger opp prioriteringene i regjeringserklæringen .
Goappaš bealit čuovvolit ráđđehusjulggaštusa vuoruhemiid .
Dette er også i tråd med prioriteringene i jordbrukets krav , påpeker Brekk .
Dat maiddái soahpá eanandoalu iežas vuoruhemiin nu movt sii ledje gáibidan , čujuha Brekk .
Han er godt fornøyd med at det er blitt en jordbruksavtale .
Son lea duhtavaš go dál lea eanandoallošiehtadus sohppojuvvon .
– Jeg er glad for at Norges Bondelag valgte å inngå avtale .
- Mun lea ilus go Norgga Boanddaidsearvi válljii dohkkehit šiehtadusa .
Jeg er klar over at ledelsen i Bondelaget har stått overfor utfordrende valg .
Mun dieđán bures ahte Boanddaidsearvvi jođihangoddái lea leamašan hástaleaddjin válljet .
Men jeg er overbevist om at det er viktig og strategisk rett for jordbruket å velge å ivareta interessen for norske bønder gjennom å inngå en avtale , sier landbruks- og matministeren .
Muhto mun jáhkán ahte lea dehálaš ja strategalaččat riekta eanandollui váldimis vára norgga boanddaid beroštumiid go dál leat dohkkehan šiehtadusa , lohká eanandoallo- ja biebmoministtar .
Staten varslet i et brev fra finansminister Sigbjørn Johnsen 14. mai en forsterking av tollvernet ved en overgang fra kronetoll til prosent toll for drikkemelk og fløte .
Stáhta dieđihii reivve bakte ruhtadanministara Sigbjørn Johnsenis miessemánu 14. beaivvi ahte nannejit duollosuoji go mielkki ja lávcca ovddas duollu meroštallan rievdá ruvdnoduollus proseantadullui .
Partene har lagt denne endringen til grunn for avtalen .
Šiehtadallanbealit leat dán atnán vuođđun šiehtadusas .
Se brev fra Finansdepartementet om toll på melk
Geahča Ruhtadandepartemeanta reivve mielkeduollu birra
– Regjeringen har med dette grepet lagt et viktig grunnlag for å sikre en jordbruksavtale i 2010 , sier Brekk .
- Ráđđehus lea dáinna láhčen dehálaš vuođu vai sihkkarastá eanandoallošiehtadusa 2010 , dadjá Brekk .
Både økte direkte tilskudd og en sterkere målretting av fraktordningene for slakt er grep for å styrke det grasbaserte husdyrholdet .
Sihke lasihuvvon njuolggodoarjagat ja eanet ulbmillaš fievrrádusortnegat geaseheames gorudiid maŋŋil njuovadeami leat doaibmabijut mat nannejit rássevuođustuvvon šibitdoalu .
– Endringene av fraktordningene bidrar til prisutjevning uavhengig av geografi og produksjonsomfang .
- Fievrrádusortnegiid rievdadeapmi dagaha haddedássema beroškeahttá geografiija ja buvttadanhivvodaga .
Det er beregnet at jordbruksoppgjøret vil bidra til å heve matprisene generelt med om lag 0,5 prosent .
Lea meroštallojuvvon ahte eanandoallošiehtadus váikkuha dasa ahte biebmohattit lassánit sullii 0,5 proseanttain .
Bedriftsrettede investeringsvirkemidler økes med 31,5 millioner kroner .
Fitnodatheivehuvvon háhkandoaibmabijut lasihuvvojit 31,5 miljovnna ruvnnuin .
Bevilgingene til miljøtiltak økes med 157 millioner kroner , inkludert økologisk jordbruk .
Juolludeamit birasdoaimmaide lasihuvvojit 157 miljovnna ruvnnuin , ja fátmmasta maiddái ekologalaš eanandoalu .
Velferdsordningene for bøndene styrkes innenfor en bevilgningsøkning på 55 millioner kroner .
Čálgoortnegat boanddaide nannejuvvojit 55 miljovnna sturrosaš juolludeami bakte .
Se sluttprotokoll
Geahča tabeallaid
Se fordelingsskjema
Geahča loahppaprotokolla
Les denne nyheten på Samisk
Geahča juohkinskovi
Jordbruksoppgjøret : Fra pressekonferansen for jordbruksoppgjøret 2010 : Leder i Norges Bondelag Nils T. Bjørke , landbruks- og matminister Lars Peder Brekk og Statens forhandlingsleder Leif Forsell .
Eanandoallošiehtadus : Preassakonfereanssas 2010 eanandoallošiehtadusa birra : Norgga Boanddaidsearvvi jođiheaddji Nils T. Bjørke , eanandoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk ja Stáhta šiehtadallanjođiheaddji Leif Forsell .
Juhan Niillas Eira :
Juhan Niillas Eira :
Fra Karasjok til døveskole i 2002
Kárášjogas bealjehemiid skuvlii 2002:s
Fortalt til Kristin Sara
Muitaluvvon Kristin Sarai
Juhan Niillas Eira ( Foto : Linn Sophie Helmersen )
Juhan Niillas Eira ( Govva : Linn Sophie Helmersen )
Juhan Niillas Eira er født i Karasjok i 1989 , i en reindriftsfamilie .
Juhan Niillas Eira lea riegádan Kárášjogas 1989:s , boazodoallobearrašis .
Han gikk barnehage og barneskole i hjemkommunen .
Son váccii ruovttugielddas mánáidgárddi ja mánáidskuvlla .
Senere har han fullført tømrerlinja ved videregående skole i Trondheim .
Maŋŋil son lea ollašuhttán joatkkaskuvlla Troandimis huksejeaddjin , dulkka bokte .
Han har også gått et år på folkehøyskole for døve .
Son lea maid vázzán jagi bealjehis olbmuid álbmotallaskuvllas .
For tida ( 2009 ) er han på utkikk etter lærlingplass slik at han kan få fagbrev .
Dál ( 2009 ) son lea ohcamin oahpahallisaji vai sáhttá fidnet fágareivve .
Kristin Sara var døvetolk og tegnspråklærer for Juhan Niillas Eira i Karasjok i tida 1995–2002 .
Kristin Sara lei bealjehemiiddulka ja mearkagielaoahpaheaddji Juhan Niillas Eirai Kárášjogas jagiid 1995–2002 .
Hun er nærmere presentert i forrige artikkel .
Su birra lea lagabui muitaluvvon ovddit artihkkalis .
– Jeg er født døv og jeg bor sammen med mine foreldre , min storebror og min lillesøster .
Lean riegádan bealjeheapmin ja ásan ovttas váhnemiiddánguin , stuora vieljainan ja unna oappáinan .
Begge mine foreldre har lært seg tegnspråk .
Goappašagat mu váhnemiin leaba oahppan mearkagiela .
Mine søsken bruker munnavlesning , tegn , gester og peking .
Mu oabbá ja vielja atniba njálmmelihkastagaid , mearkkaid , seavvima ja čujuheami .
Og det er to tanter av meg som har lært seg tegnspråk .
Ja mus lea muoŧŧá ja ipmi geat oahpaiga mearkagiela .
Resten av slekta gjør slik som mine søsken .
Eará fuolkkit dahket nugo mu oarbinaččat .
Det går greit .
Dat gal manná bures .
Alle prater samisk selvfølgelig , og jeg kan munnavlese det ganske greit hvis jeg kjenner personen .
Buohkat sámástit dieđusge , ja mun sáhtán oalle álkit lohkat njálmmi lihkastagaid jus dovddan dan olbmo .
Men det er alltid vanskelig , så det oppstår ofte situasjoner som jeg ikke forstår .
Muhto lea álo váttis , ja dávjá badjánit dilit goas in ádde .
Det er vanskeligst med dem jeg ikke omgås til hverdags .
Buot váddáseamos lea singuin geaiguin in servvoštala beaivválaččat .
Men jeg er ikke flink til å skrive eller lese norsk .
Muhto in leat čeahppi čállit dahje lohkat dárogiela .
Det er vanskeligere å lese og skrive samisk enn norsk .
Lea váddáseappo lohkat ja čállit sámegiela go dárogiela .
Jeg kommuniserer best på tegnspråk .
Buoremusat gulahalan mearkagillii .
Konstatert døv da jeg var ett år
Gávnnahuvvui bealjeheapmin jahkásažžan
– Da jeg var ett år gammel ble det konstatert at jeg var døv , eller hørselshemmet som de sa .
– Go ledjen jahkásaš de gávnnahuvvui ahte lean bealjeheapmi , dahje lossagulot nugo sii dadje .
Det var gjennom vanlig helsekontroll .
Lei dábálaš dearvvašvuođa iskkadeami bokte .
Kommunen fikk i gang nettverkskurs for lære tegnspråk .
Gielda bijahii johtui fierpmádatkurssa oahppan dihte mearkagiela .
På kurset var det både familie , slektninger og ansatte i barnehage og skole .
Kurssas ledje sihke bearaš , fuolkkit ja mánáidgárddi ja skuvlla bargit .
Men å lære et helt nytt språk er jo vanskelig og det tar tid .
Muhto ođđa giela oahppan lea sihke váttis ja áddjái .
Mine foreldre måtte lære seg et helt nytt språk for å kommunisere med meg .
Mu váhnenguovttos fertiiga oahppat áibbas ođđa giela vai sáhtiiga muinna gulahallat .
Det var sikkert rart for dem .
Lei vissásit amas sudnuide .
Familien min begynte å reise til Ål folkehøyskole og kurssenter for døve og til Møller kompetansesenter for å lære seg mest mulig om døve og om tegnspråk .
Mu bearaš álggii johtit Ål álbmotallaskuvllas , bealjehemiid kursaguovddážis ja Møller gealboguovddážis vai sáhtte oahppat bealjehis olbmuin ja mearkagielas nu ollu go vejolaš .
Men fordi vi var samer , tror jeg det var ekstra vanskelig .
Jáhkán lei erenoamáš váttis danne go leimmet sápmelaččat .
Tegnspråket låner munnstillinger og ord fra norsk .
Mearkagiela luoikkaha njálmmi lihkastagaid ja sániid dárogielas .
Og det er et eget språk med egen grammatisk oppbygging .
Ja dat lea iežas giella iežas grammatihkalaš vuogádagain .
Det var ikke lett for dem å være i et norsk miljø og kanskje prate norsk med tegn til meg .
Ii lean álki sidjiide leat dárobirrasis ja várra vel dárostit muinna mearkkaiguin .
Det skjønner jeg nå som voksen .
Dan ipmirdan dál rávesolmmožin .
Før de kom så langt at de lærte seg tegnspråk , var det tale med tegn som ble brukt .
Ovdal go nu guhkás jovde ahte ohppe mearkagiela , adnojuvvui veahkkegiella .
Det var vanskelig for dem å vite om de skulle bruke samisk eller norsk .
Sidjiide lei váttis diehtit galge go sámástit vai dárostit .
De var også bekymret over at de måtte flytte for at jeg skulle få tegnspråkopplæring .
Sis lei maid fuolla das ahte fertešeimmet fárret , vai mun oččošin mearkagielaoahpahusa .
De skjønte at det ikke ville være mulig for meg å lære samisk og norsk automatisk .
Sii ipmirdedje ahte munnje ii lean vejolaš oahppat sáme- ja dárogiela iešalddis .
Det var nok også en ekstra bekymring at vi er tilknyttet reindriften .
Mun in gullan giela . Min čatnasupmi boazodollui lei maid lassi fuollan .
Måtte de gi avkall på sin egen kultur på grunn av meg og starte på nytt et helt annet sted ?
Galggai go luohpat iežas kultuvrras mu dihtii ja álggahit ođđasis áibbas eará báikkis ?
Da jeg var barn kan jeg huske at det eneste jeg ville var å drive med rein .
Muittán áidna ášši maid mánnán háliidin lei bargat bohccuiguin .
Og selvfølgelig var jeg veldig opptatt av skuter .
Ja diehttelas beroštin hui ollu muohtaskohteriin .
Jeg kunne alle skutermerkene .
Máhtten buot muohtaskohter mearkkaid .
Jeg vet i dag at det ville vært tungt for meg i reindrifta fordi jeg ikke hører .
Odne dieđán ahte mus livččii lean hui lossa dilli boazodoalus go in sáhte gullat .
Der er det ikke mange som kan tegnspråk og ikke vil jeg høre hva de andre snakker om hvis de ikke henvender seg direkte til meg slik at jeg kan munnavlese .
Doppe eai leat gallis geat máhttet mearkagiela ja mun in sáhte gullat maid earát hállet jus eai geahča njuolgga munnje , vai sáhtán lohkat njálmmi lihkastagaid .
Og så må jo de også lære seg å forstå meg .
Ja de fertejit vel oahppat mu áddet .
Men den gang var det bare reindrift for meg .
Muhto dalle lei dušše boazodoallu mii mearkkašii munnje maidige .
Vi var en gjeng gutter med samme interesser og alle skulle bli i reindrifta .
Leimmet gándajoavku seammá beroštumiin ja buohkat áigguimet bissut boazodoalus .
Det var det jeg kjente til .
Dovden dušše dan dili .
Jeg likte best å være med familien på fjellet , spesielt når det var merking , slakting og skilling .
Liikojin buoremusat bearraša mielde duoddaris , erenoamážit go lei mearkun , njuovvan ja rátkin .
Det var livet mitt .
Dat lei mu eallin .
Barnehagen
Mánáidgárdi
– Da jeg begynte i barnehagen var det noen ansatte som kunne tegn .
– Go álgen mánáidgárdái ledje doppe muhtun bargit geat máhtte mearkkaid .
Jeg tror jeg trivdes godt .
Jáhkán bures loaktán doppe áiggi .
Jeg gikk i barnehagen i seks år .
Mánáidgárddis vázzen guhtta jagi .
For mange år siden gikk en døv gutt i den samme barnehagen , så de visste jo noe om døve allerede da jeg begynte .
Máŋga jagi ovdal lei leamaš muhtin eará bealjehis gánda seammá mánáidgárddis , de sii han dihte juo juoga bealjehemiin go mun álgen dohko .
I barnehagen lærte de andre barna tegn sammen med meg .
Mánáidgárddis ohppe eará mánát mearkkaid ovttas muinna .
Jeg lekte med dem som bodde i nabolaget , og vi kunne kommunisere fordi kommunen satset på tegnspråkopplæring .
Duhkoradden singuin geat orro seammá geainnus go mun , sáhtiimet gulahallat go gielda vuoruhii mearkagielaoahpahusa .
Det var vel mest peking og enkle tegn for leke , mat og så videre .
Lei gal eanemusat čujuheapmi ja álkes mearkkat : duhkoraddat , borramuš ja nu ain .
Det var spesielt en ansatt i barnehagen som jeg hadde mest kontakt med . Han ble god i tegnspråk og var også med meg på fritidsaktiviteter som støttekontakt .
Lei erenoamážit okta mánáidgárddebargi geainna mus lei eanemus oktavuohta , son šattai hui čeahppi mearkagielas ja lei mu mielde astoáiggedoaimmain doarjjaolmmožin .
Jeg husker at det var plakater i barnehagen med tegn for forskjellig mat , pålegg og klær og sånne ting .
Muittán ahte mánáidgárddis ledje plakáhtat mearkkaiguin sierralágán borramušaide , bajožiidda , biktasiidda ja diekkáraččaide .
Men det sto på norsk .
Muhto dat ledje dárogillii .
Og så var det alfabet .
Ja de lei alfabehta .
Senere ble det laget samisk tegnalfabet .
Maŋŋil ráhkaduvvui mearkaalfabehta sámegillii .
Noen fra skolen reiste ned til Møller kompetansesenter i Trondheim og fikk laget et slikt .
Muhtin skuvllas mátkkoštii Møller gealboguovddážii Troandimii ja ráhkadahtii diekkár plakáhta .
Og så vet jeg at det også ble laget en samisk tegnvideo for familie , slekt og årstider .
Ja de dieđán ahte ráhkaduvvui sámegielat mearkavideo bearrašii , sohka ja jagiáiggit .
Men det var etter at jeg var begynt på ungdomsskolen .
Muhto lei maŋŋil go álgen nuoraidskuvlii .
Jeg har blitt fortalt at da jeg var to år hadde jeg lært masse tegn og jeg pekte på ting .
Lea muitaluvvon munnje ahte guovttejahkásažžan ledjen oahppan ollu mearkkaid ja čujuhin tiŋggaid .
Mine foreldre hadde videofilmer og bøker hjemme for å lære seg tegnspråk , i tillegg til at de gikk på de kursene som var .
Mu váhnemiin ledje videofilmmat ja girjjit ruovttus oahppan dihte mearkagiela , dasa lassin oasálasttiiga kurssaide mat gávdnojedje .
Selv likte jeg tegnefilmer .
Ieš liikojin govvaráidduide .
Og selvfølgelig Mr. Bean .
Ja diehttelas Mr. Beanii .
Høreapparat
Gullanapparáhtta
– Jeg begynte med høreapparat da jeg var to år .
– Guovttejahkásažžan álgen gullanapparáhtain .
Sjølve apparatet hang i en sele rundt brystet og var koblet på ørepropper .
Dat lei leŋgejuvvon ratti birra ja goallostuvvon bealjeculcciide .
Jeg syntes det var moro med lyd , men jeg likte ikke å bruke det .
Mu mielas lei suohtas jienain , muhto in liikon apparáhta atnit .
Høreapparatet var upraktisk siden det hang i en sele .
Dat ii lean vuohkkasat go heŋgii báttiin ratti birra .
Da jeg var seks år fikk jeg ørehengere og da var det greit med høreapparat .
Go ledjen guđajahkásaš , ožžon gullanapparáhtaid bealjeduohkái , ja dalle dohkkehin daid .
Jeg er fremdeles avhengig av dem .
Lean ain sorjavaš dain .
Liker å høre lydene rundt meg , men jeg oppfatter ikke tale .
Liikon gullat jienaid iežan birrasis , muhto in gula hállama .
Skolestart
Skuvlii álgin
– Jeg begynte i norsktalende klasse på skolen .
– Skuvllas álgen dárogielat luohkái .
Mor og far har fortalt at det var viktig at jeg skulle ha så god norsk- og tegnspråkopplæring som mulig .
Eadni guovttos áhčiin leaba muitalan ahte lei dehálaš vai oččošin nu buorre dárogiela- ja mearkagielaoahpahusa go vejolaš .
Jeg reiste til døveskolen flere ganger i året på korttidsopphold sammen med en lærer fra barneskolen .
Mátkkoštin bealjehemiid skuvlii máŋgii jagis oanehisáigái ovttas skuvlla oahpaheddjiin .
Oppholdene varierte fra en til tre uker .
Orrun molsašuttai ovtta vahkus golmma vahkkui .
Jeg bodde på skolehuset sammen med andre døve barn og ble kjent med dem .
Orron skuvlaviesus ovttas eará bealjehis mánáiguin ja oahpásmuvven singuin .
Dessuten oppdaget jeg at tegnspråk hadde flere dialekter og det var litt rart i begynnelsen .
Dasa lassin fuobmájin ahte mearkagielas gávdnojit máŋggalágan suopmanat , dat orui álggos veahá ártet .
Senere ble jeg flyttet til samisktalende klasse fordi mitt hjemmemiljø er samisk .
Maŋŋil fárrehuvvojin sámegielat luohkkái danin go mus lea sáme ruovttubiras .
Det var viktig at jeg ikke skulle miste den samiske tilhørigheten .
Lei dehálaš vai in manahivčče gullevašvuođa sámevuhtii .
Norsktalende klasse var fremmed for meg .
Dárogielat luohkká lei munnje amas .
Jeg forsto samisk med tegn og vennene mine gikk i den samisktalende klassen .
Ipmirdin sámegiela mearkagielain ja mu skihpárat vázze dan sámegielat luohkás .
Det var dem som jeg hang med i fritiden og de kunne noen tegn .
Singuin ledjen astoáiggis ja sii máhtte muhtun mearkkaid .
Vi lekte , syklet , og ellers gikk vi på fotball- og skitrening .
Mii stoagaimet , sihkkelasttiimet , ja muđui finaimet spáppačiekčan- ja čuoiganhárjehallamiin .
Jeg gikk også på forskjellige fritidstilbud .
Mus ledje maid eará astoáiggefálaldagat .
Der hadde jeg en støttekontakt som brukte samisk med tegn .
Doppe lei mus doarjjaolmmoš gii sámástii mearkagielain .
Han var også i barnehagen og senere begynte han på SFO da jeg gikk der .
Son lei maiddái mánáidgárddis ja maŋŋil álggii astoáiggeruktui go mun ledjen doppe .
På skolen var det to samiske lærere som gikk på kurs for å lære seg tegnspråk .
Skuvllas ledje guokte sámegielat oahpaheaddji geat jođiiga mearkagiella-kurssain .
Men jeg måtte ha tolk , for det tar tid å lære seg et språk .
Muhto mus fertii leat dulka , go giela oahpan lea áddjás hommá .
Jeg fikk tolk som hadde samisk bakgrunn og døve foreldre .
Ožžon dulkka geas lei sáme duogáš ja bealjehis váhnemat .
[ 1 ] Hun pratet norsk og tegnspråk , men forsto samisk og brukte av og til samisk med tegn .
[ 1 ] Son hálai dárogiela ja mearkagiela , muhto áddii sámegiela ja muhtumin sámástii mearkagielain .
Hun var vokst opp med døvekulturen .
Son lei bajásšaddan bealjehisvuođakultuvrrain .
Men det var ikke morsomt å ha en voksen med seg hele tiden fordi jeg ikke forsto hva de andre sa .
Muhto ii lean somá go rávesolmmoš lei mielde olles áiggi go in ádden maid earát dadje .
Men sånn er det å være en døv i en hørende skole .
Muhto nu lea bealjeheapmin gulli skuvllas .
Klasselæreren kunne ikke tegnspråk , da måtte jeg bruke tolk .
Luohkkáoahpaheaddji ii máhttán mearkagiela , dalle fertejin dulkka geavahit .
Jeg brukte tre språk på barneskolen .
Mánáidskuvllas atnen golbma giela .
Det jeg husker best er alle de timene jeg hadde eneundervisning med lærer og tolk .
Buoremusat muittán buot oktooahpahustiimmuid oahpaheddjiin ja dulkkain .
Det var litt kjedelig .
Dat lei veahá láittas .
Jeg likte best å være sammen med klassen og aller best når vi var på turer eller hadde utegym .
Buoremusat liikojin leat ovttas luohkáin ja buot buoremusat go leimmet mátkkis dahje go mis lei valáštallan olgun .
Jeg ble ikke så alene da .
Dalle in šaddan nu okto .
Og da var det lek som jeg kunne være med på .
Ja dalle lei stoahkan masa sáhtten oasálastit .
Jeg kan ikke huske at jeg hadde mange samtaler med vennene mine .
In sáhte muitit ahte mus livččii lean ságastallan máŋgii iežan skihpáriiguin .
Jeg hadde heller ikke kunnskap om det de pratet om fordi media og samtaler innen familien hadde gått meg hus forbi .
Mus maid ii gávdnon máhttu das man birra sii hálle , go media ja bearraša siskkáldas ságastallamat dáhpáhuvve olggobealde mu .
Mange ganger ble det slik at det kom forklaring til meg etter at ting var bestemt .
Máŋgii geavai nu ahte munnje čilgejuvvui ášši maŋŋil go dat lei mearriduvvon .
Jeg husker godt en episode da jeg gikk i 4. klasse .
Muittán bures ovtta fearána go vázzen 4. luohkás .
Jeg og mine kamerater sparket ball ute på kvelden .
Ledjen eahkedis olgun spáppa čiekčamen skihpáriiguin .
De pratet masse men plutselig tok de syklene sine og syklet av gårde .
Sii hálle ollu , muhto fáhkkestaga válde sihkkeliiddiset ja sihkkelaste eret .
Jeg skjønte ikke hvor de skulle så jeg dro hjem .
In ádden gosa sii áigo , danin vulgen ruoktut .
Senere kom en av kameratene mine tilbake og spurte hvorfor jeg ikke ble med .
Maŋŋil bođii okta skihpár ruovttoluotta ja jearai manne mun in lean vuolgán fárrui .
–«Nei , jeg skjønte ikke hvor dere skulle » , svarte jeg .
– « Ii , mun in ádden gosa dii áigguidet » , mun vástidin .
Slike episoder var det mange av .
Diekkár dáhpáhusat ledje máŋgii .
T. v. Juhan Niillas Eira i reingjerdet
O. b. . Juhan Niillas Eira gárddis .
T. h. Juhan Niillas på isfiske ( Foto : Linn Sophie Helmersen )
Juhan Niillas oaggumin jávrri alde . ( Govva : Linn Sophie Helmersen )
Flytting til Trondheim
Troandimii fárren
– Jeg gikk barneskolen i Karasjok .
– Mánáidskuvlla vázzen Kárášjogas .
Da jeg skulle begynne på ungdomsskolen fikk jeg ikke tolk .
Go galgen nuoraidskuvlii álgit , in ožžon dulkka .
Tolken flyttet fra bygda og lærerne som jeg hadde på barneskolen fulgte ikke med til ungdomsskolen .
Dulka fárrii gilis eret ja oahpaheaddjit mat mus ledje mánáidskuvllas eai čuvvon mu nuoraidskuvlii .
Løsningen ble Trondheim og døveskolen .
Čoavddusin gárttai Troanddin ja bealjehemiid skuvla .
I Karasjok kunne jeg ikke gjennomføre ungdomsskolen uten tolk .
Kárášjogas in sáhttán čađahit nuoraidskuvlla dulkka haga .
Kommunen hadde lyst ut en stilling , men det er ikke mange som behersker både samisk og tegnspråk .
Gielda gal lei dieđihan virggi rabas , muhto eai leat gallis geat hálddašit sihke sáme- ja mearkagiela .
Det var ingen som søkte på stillingen .
Ii oktage ohcan dan virggi .
Overgangen fra Karasjok til Trondheim var stor .
Sirdašupmi Kárášjogas roanddimii lei stuoris .
Tenk at vi bodde i et hus i Karasjok hvor de fleste naboene var i reindrifta og alle kjent hverandre .
Jurddaš ahte Kárášjogas ásaimet viesus gos eanáš siidaguoimmit gulle boazodollui ja buohkat dovde buohkaid .
Så havnet vi i en blokkleilighet nær A. C. Møller skole , altså døveskolen .
De gárttaimet geardedálu ásodahkii lahka A. C. Møller skuvlla , nappo bealjehemiid skuvlla .
Jeg var litt lei meg for å forlate bygda , familie og venner , men glad for å treffe mine døve venner som jeg hadde møtt under korttidsopphold på døveskolen .
Ledjen veahá váivvis guođđit gili , bearraša ja ustibiid , muhto ilus go fas deiven bealjehis skihpáriid geaidda ledjen oahpásmuvvan go orron oanehis bottaid bealjehemiid skuvllas .
Det var ikke bare det å endre bomiljø og kultur som var vanskelig .
Ii lean dušše ássanbiras- ja kultuvrrarievdan mii lei váttis .
Jeg hadde vanskeligheter med å forstå norsk og måtte begynne fra start nesten .
Munnje lei maid váttis áddet dárogiela ja fertejin álgit masá áibba álggus .
De i klassen min hadde kommet mye lengre enn meg .
Mu luohkkálaččat ledje joavdan ollu guhkkelebbui go mun .
Dessuten ble ikke samisk videreført som fag på døveskolen .
Dasa lassin ii sámegiella joatkašuvvan fágan bealjehemiid skuvllas .
Der ble det stopp og jeg lærte aldri å skrive og lese samisk skikkelig .
Diesa dat bisánii , ja mun in goassige oahppan čállit ja lohkat sámegiela albma láhkái .
En annen ting var også at jeg ikke var vant til å kommunisere på tegnspråk med mange av gangen .
Nubbi ášši lei ahte in lean hárjánan gulahallat mearkagielain máŋggaiguin oktanaga .
Det tok tid å venne seg til å være med i diskusjoner og å være med på å bestemme .
Ádjánii ovdal go hárjánin oasálastit ságastallamiidda ja leat mielde dahkamen mearrádusaid .
Jeg er døv og det var jo lettere å gå på en døveskole enn å gå på « hørende » skole .
Lean bealjeheapmi ja lei ge geahppasat vázzit bealjehemiid skuvlla go « gulli » skuvlla .
På en « hørende » skole skjer all prat via tolk og det er ikke bestandig morsomt .
« Gulli » skuvllas buot hálešteapmi geavvá dulkkain , ja dat ii leat álo nu somá .
Det var stas og det var godt å bli konfirmert sammen med mine venner og familie .
Lei munnje mávssolaš ja buorre konfirmerejuvvot ovttas ustibiiguin ja bearrašiin .
Det var både døveprest og tolk tilstede . Videre utdanning
Sihke bealjehemiidbáhppa ja bealjehemiiddulka leigga doppe .
– Da jeg var ferdig med skolen bestemte jeg meg for å gå på tømrerlinja på Tiller videregående skole .
Joatkkaoahppu – Go ledjen skuvllas geargan mearridin vázzit huksejeaddji-suorggi Tiller joatkkaskuvllas .
Det er en videregående skole med flere døve og de har mange tolker ansatt på skolen .
Dat lea joatkkaskuvla gos vázzet ollu bealjeheamit ja sis leat máŋga dulkka barggus skuvllas .
På tømrerlinja var det bare jeg som var døv og brukte tolk .
Huksejeaddji- suorggis ledjen dušše mun bealjeheapmin ja geavahin dulkka .
Men det var flere døve elever på skolen så vi hadde et miljø .
Muhto skuvllas ledje eará bealjehis oahppit nu ahte mis lei biras .
Jeg strevde med teorien på skolen .
Skuvllas rahčen teoriijain .
Det var mange ord jeg måtte be læreren forklare betydningen av .
Ledje ollu sánit maid mearkkašumi fertejin bivdit oahpaheaddji čilget munnje .
Det førte til at jeg fikk ekstra oppfølging .
Dat dagahii ahte ožžon lassičuovvoleami .