pere/sami_parallel huggingface dataset:
Før tiltak som kan bli til vesentlig skade eller ulempe for reindriftsutøverne blir satt i verk , skal varsel gis til vedkommende distriktsstyre .
Ovdal go álggahuvvo dakkár doaibma mii sáhttá šaddat mearkkašahtti vahágin dahje hehttehussan boazodollui , de galgá dat dieđihuvvot guoskevaš orohatstivrii .
Varsel skal gis senest tre uker før planlagt iverksetting .
Diehtu galgá addojuvvot maŋemusta golbma vahkku ovdal go lea jurdda álggahit .
Om varsel ikke er gitt , eller partene er uenige om tiltaket rammes av bestemmelsen i første ledd , kan områdestyret nedlegge forbud mot iverksetting inntil overenskomst er inngått eller til jordskifteretten har behandlet saken .
Jus diehtu ii leat addojuvvon , dahje bealit eai soaba dan alde gusto go vuosttaš lađđasa mearrádus doibmii , de sáhttá guovllustivra gieldit álggaheami dassážii go soahpamuš lea dahkkon dahje eananjuohkindiggi lea gieđahallan ášši .
Spørsmål om et tiltak kommer i strid med første ledd , kan avgjøres på forhånd ved skjønn ved jordskifteretten .
Gažaldat , šaddá go doaibma vuostálaga vuosttaš lađđasa mearrádusain , sáhttá ovdalgihtii čilgejuvvot eananjuohkindikki árvvošteami bokte .
Skjønnet kan også avgjøre hvordan og på hvilke vilkår tiltaket kan gjennomføres .
Árvvošteapmi sáhttá maiddái mearridit movt ja makkár eavttuiguin doaibma sáhttá čađahuvvot .
Skjønn kan kreves av den som akter å sette et tiltak i verk eller av distriktsstyret ved lederen .
Árvvošteami dollojuvvot sáhttá gáibidit son guhte áigu doaimma álggahit dahje orohatstivra orohatovdaolbmo bokte .
Er distriktsstyre ikke opprettet , kan skjønn kreves av reindriftsutøver i distriktet som vil bli berørt av tiltaket .
Jus orohatstivra ii leat ásahuvvon , de sáhttá boazodoalli dan orohagas masa doaibma gártá guoskat gáibidit árvvošteami dollojuvvot .
§ 64 Opptaing av reinlav
§ 64 Jeagelbordin ( jeageldoahpun )
Kongen kan ved forskrift regulere opptaingen av reinlav i reinbeitedistrikt og for nærmere avgrenset område helt forby opptaing av reinlav dersom dette anses nødvendig av hensyn til reindriften .
Gonagas sáhttá láhkaásahusaid bokte heivehit jeagelbordima boazoorohagain ja sáhttá dárkileappot ráddjejuvvon guovllus áibbas gieldit jeagelbordima , jus nu adnojuvvo dárbbašlažžan boazodoalu vuhtii váldima dihte .
§ 65 Ferdsel i område hvor rein beiter
§ 65 Johtaleapmi guovlluin gos bohccot guhtot
De som ferdes i område hvor rein beiter , plikter å vise hensyn og opptre med varsomhet slik at reinen ikke unødig uroes eller skremmes under beiting , flytting m.v. .
Juohkehaš guhte johtala guovlluin gos bohccot guhtot , lea geatnegas geavahit iežas fuolalašvuođain ja várrogasvuođain nu ahte dárbbašmeahttumit ii ráfehuhte ii ge gavdnje bohccuid mat leat guohtume , johtime jna. .
Særlig hensyn skal vises i forbindelse med reinens brunsttid , kalving , merking , skilling og slakting .
Erenoamáš fuolalaš galgá leat bohccuid ragatáigge , guottetáigge , mearkun- , rátkkašan- ja njuovadanáigge .
Områdestyret kan , etter anmodning fra vedkommende distriktsstyre eller fra reineierne i området , stille vilkår for eller nedlegge tidsbegrenset forbud mot større arrangement , idrettsstevne , jakthundprøve eller liknende virksomhet som kan være til særlig skade for reindriften .
Guovllustivra sáhttá , guoskevaš orohatstivrra dahje guovllu boazoeaiggádiid ávžžuhusa mielde , bidjat eavttuid dahje dihto áigái áibbas gieldit stuorát lágidemiid , valáštallamiid , bivdobeanageahččalemiid dahje sullasaš doaimmaid mat sáhttet leat erenoamáš vahágin boazodollui .
Vedtaket må gjelde et bestemt angitt område og kan bare fattes etter at grunneier og kommune er hørt .
Mearrádus galgá gustot dihto mearriduvvon guovllus ii ge sáhte dahkkot ovdal go eananeaiggát ja suohkan leat oainnuideaset cealkán .
Gjelder vedtaket et konkret arrangement , skal også arrangør høres .
Jus mearrádus gusto dihto lágideapmái , de galgá maiddái lágideaddji beassat oainnus cealkit .
§ 66 Hunder
§ 66 Beatnagat
Om sikring av hund , opptak av løs hund , avliving av hund , reaksjoner mot hundeholderen mv. gjelder hundeloven .
Beatnaga sihkkarastima , luovosbeatnaga gitta váldima , beatnaga heakkahuhttima , reakšuvnnaid hárrái beanahálddašeaddji vuostá jna. gusto beanaláhka .
Hundens eier og besitter plikter en for begge og begge for en å yte erstatning for skade som hunden volder på tamrein og for utgifter og ulemper som påføres reineieren ved at hunden urettmessig jager eller skremmer rein under lovlig opphold eller flytting , uten hensyn til skyld .
Beanaeaiggát ja beatnaga hálddašeaddji leaba geatnegasat nubbi nuppi ovddas máksit buhtadusa vahága ovddas maid beana dagaha bohccuide ja goluid ja hehttehusaid ovddas mat boazoeaiggádii gárttažet go beana lágahemet oaguha dahje gavdnje bohccuid mat lobálaččat leat orrume dahje johtime , geahčakeahttá siva .
Kapittel 9 Ansvar for skade .
Kapihta 9 Ovddasvástádus vahágiid ovddas .
Skjønn
Árvvoštus
§ 67 Objektivt og felles ansvar
§ 67 Objektiivvalaš ja oktasaš ovddasvástádus
Med de unntak som er fastsatt i denne lov , er eier av rein ansvarlig for skade reinen volder uten hensyn til skyld .
Earret dán lága čuoldimiid , de lea boazoeaiggádis ovddasvástádus vahága ovddas maid boazu dagaha , geahčakeahttá siva .
For skade som voldes av rein i reinbeitedistrikt , er samtlige reineiere som utøver reindrift i distriktet ansvarlige en for alle og alle for en .
Vahága ovddas maid boazu dagaha orohaga siskkobealde , lea buot orohaga boazodolliin ovddasvástádus buohkaid ovddas ja buohkain ovtta ovddas .
Er slik skade voldt utenfor reinbeitedistrikt av rein som må antas å tilhøre reineiere som utøver reindrift i nærliggende distrikt , er de reineiere som utøver reindrift i vedkommende distrikt på samme måte solidarisk ansvarlige overfor skadelidte .
Jus olggobealde orohaga leat vahága dagahan bohccot mat navdojuvvojit gullat eaiggádiidda mat doaimmahit boazodoalu orohagain das lahka , de lea daid orohagaid boazodolliin seammaládje nuppis nuppi ovddas ovddasvástádus sin ektui geat leat vahága gillán .
Kongen kan avgrense det område utenfor bestemt reinbeitedistrikt hvor slikt solidarisk ansvar skal gjelde .
Gonagas sáhttá ráddjet man guhkás olggobeallái orohaga dakkár solidáralaš ovddasvástádus galgá gustot .
For skade som voldes av rein som tilhører noen som i henhold til § 8 , jf. fjellova § 17 , utøver reindrift utenfor reinbeitedistrikt , er de som utøver reindrift innenfor område hvor den skadegjørende rein antas å høre hjemme , ansvarlig en for alle og alle for en .
Vahága ovddas maid dakkár olbmuid bohccot dagahit geat § 8 vuođul , gč. várrelága § 17 , doaimmahit boazodoalu olggobealde boazodoalloguovllu , leat sii guđet doaimmahit boazodoalu dan guovllus gosa vahágahtti bohccot navdojuvvojit gullat , ovddasvástideaddjin okta buohkaid ovddas ja buohkat ovtta ovddas .
Utliknet erstatningsbeløp er tvangsgrunnlag for utlegg .
Livdnejuvvon buhtadusmáksu lea bággobearrama vuođđun .
Godtgjøres det at det er rein fra annet distrikt som har voldt eller medvirket til skaden , kan regress gjøres gjeldende overfor dette distriktet i samsvar med reglene i denne paragraf .
Jus duođaštuvvo ahte leat eará orohaga bohccot dagahan vahága dahje leat leamaš mielde vahága dagaheamis , de sáhttá dán paragráfa mearrádusaid olis gáibiduvvot dan orohagas máksu ruovttoluotta ( regressa ) .
§ 68 Unntak fra det objektive ansvaret
§ 68 Objektiiva ovddasvástádusas čuoldin
§ 69 Gjerdeskjønn
§ 69 Áideárvvoštus
I et reinbeitedistrikt kan så vel distriktsstyret som den enkelte reineier i mangel av minnelig overenskomst få avgjort ved skjønn ved jordskifteretten om reineieren skal ha adgang til å føre opp gjerde til støtte for sin driveplikt og sikring mot erstatningsansvar .
Jus earaládje ii sohppojuvvo dan hárrái , de sáhttá orohagas sihke orohatstivra ja ovttaskas boazoeaiggát oažžut eananjuohkindikki árvvošteami bokte čielggaduvvot galgá go boazoeaiggát beassat hukset áiddi mii lea veahkkin sutnje ollašuhttit doallogeatnegasvuođa dahje mii gáhtte su buhttenovddasvástádusain .
Jordskifteretten skal i tilfelle bestemme hvor gjerdet skal plasseres og hvordan det skal utføres .
Eananjuohkindiggi galgá dalle maiddái mearridit gokko áidi galgá ceggejuvvot ja movt dat galgá huksejuvvot .
Jordskifteretten kan også pålegge vedkommende grunneier å bære en rimelig del av kostnadene med oppføring av gjerdet og fremtidig vedlikehold i forhold til den nytte grunneieren for sin del vil ha av tiltaket .
Eananjuohkindiggi sáhttá maiddái bidjat guoskevaš eananeaiggáda ala govttolaš oasi huksengoluin ja áiddi divondangoluin maŋit áiggiid , dan ektui movt eananeaiggát bealistis gártá atnit ávkki áiddis .
§ 70 Erstatningsskjønn
§ 70 Buhtadusárvvoštus
I mangel av enighet som er bekreftet skriftlig av reineieren eller distriktsstyret ved lederen , avgjøres krav om erstatning for skade voldt av rein ved skjønn ved jordskifteretten eller tingretten .
Jus ii leat ovttamielalašvuohta man boazoeaiggát dahje orohatstivra ovdaolbmo bokte lea čálalaččat duođaštan , de mearriduvvo buhtadusgáibádus vahága ovddas maid bohccot leat dagahan , eananjuohkindikki dahje diggerievtti árvvošteami bokte .
Krav om skjønn bør fremsettes snarest mulig .
Gáibádus doallat árvvošteami galgá ovddiduvvot jođáneamos lági mielde .
I kravet om skjønn skal det gis så vidt mulig nøyaktige opplysninger om tid og sted for skadevoldelsen , skadens art og omfang og erstatningskravets størrelse .
Árvvošteami gáibádusas galget addojuvvot nu dárkilis dieđut go vejolaš áiggi birra ja saji birra goas ja gos vahát lea dahkkojuvvon , vahága šlája birra ja viidodaga ja buhtadusgáibádusa sturrodaga birra .
Det bør så vidt mulig gis opplysninger som kan ha betydning for å fastslå hvem som eier den reinen som har gjort skaden .
Jus lea vejolaš , de berrejit maiddái addojuvvot dakkár dieđut main sáhttá leat ávki go galgá gávnnahit geasa gullet bohccot mat vahága leat dagahan .
Eventuelle vitner og andre bevis bør også oppgis .
Vejolaš vihtanat ja eará duođaštusat berrejit maiddái dieđihuvvot .
Rettens leder skal snarest mulig foreta befaring etter at krav om skjønn er innkommet .
Dikki jođiheaddji galgá farggamusat mannat geahčadit vahága go árvvošteami gáibádus lea ovddiduvvon .
Med på befaringen skal være representant fra vedkommende kommune og reindriftsetaten for å bistå rettens leder med faglige vurderinger .
Geahčadeamis galget guoskevaš suohkana ja boazodoallohálddahusa ovddasteaddjit leat mielde dikki jođiheaddjái fágalaš árvvoštallanveahkkin .
Om mulig skal også lederen i vedkommende reinbeitedistrikt være med , foruten den som har krevd skjønnet .
Jus vejolaš de galgá maiddái guoskevaš orohaga ovdaolmmoš leat mielde , ja maiddái son guhte lea árvvošteami gáibidan .
Er det åpenbart at det ikke er skjedd noen skade voldt av reinen , kan rettens leder avvise kravet om skjønn av eget tiltak .
Jus lea čielggas ahte ii leat dáhpáhuvvan vahát bohccuid geažil , de sáhttá dikki jođiheaddji iežas válddiin hilgut árvvošteami gáibádusa .
Skjønnet skal fremmes så snart som mulig .
Árvvošteapmi galgá ovddiduvvot nu fargga go vejolaš .
Gjelder det skade voldt av rein som antas å høre hjemme i reinbeitedistrikt , skal distriktsstyret ved lederen alltid innkalles til skjønnet .
Jus vahága leat dahkan bohccot mat navdojuvvojit gullat dihto orohahkii , de galgá orohatstivra ovdaolbmo bokte álo gohččojuvvot árvvošteapmái .
Skjønnsstyreren kan på ethvert trinn av saksbehandlingen forsøke megling med sikte på å oppnå en minnelig ordning .
Árvvošteami jođiheaddji sáhttá juohke dásis áššemeannudeamis geahččalit áššebeliid soabahit joksan várás soabatlaš čovdosa .
Skjønnet skal vurdere om skaden er voldt av rein og er av en slik art at den kan kreves erstattet og i tilfelle taksere skaden og fastsette erstatningsbeløpet .
Árvvošteamis galgá guorahallot leat go bohccot dagahan vahága ja lea go vahát dakkár ahte sáhttá buhtadusa gáibidit ja jus nu , de mearridit vahága árvvu ja mearridit buhtadusmávssu .
Kapittel 10 Myndighetsorganer
Kapihtal 10 Váldeásahusat
§ 71 Reindriftsstyret
§ 71 Boazodoallostivra
Det opprettes et reindriftsstyre på syv medlemmer med personlige varamedlemmer der fire av medlemmene med varamedlemmer oppnevnes av Kongen og tre medlemmer med varamedlemmeroppnevnes av Sametinget .
Nammaduvvo boazodoallostivra mas leat čieža lahtu ja persovnnalaš várrelahtut , geain Gonagas nammada njeallje lahtu ja várrelahtuid ja Sámediggi golbma lahtu ja várrelahtuid .
Reindriftsstyret er faglig rådgiver for den sentrale reindriftsadministrasjonen , reinforskningen og rettledningstjenesten , og skal behandle de saker som følger av loven her samt etter Kongens nærmere bestemmelser .
Boazodoallostivra lea guovddáš boazodoallohálddahusa , boazodutkamiid ja bagadanbálvalusa fágalaš ráđđeaddi , ja galgá gieđahallat áššiid mat čuvvot dán lága ja Gonagasa addin dárkilet mearrádusaid olis .
Reindriftsstyrets virkeområde kan avgrenses til å omfatte reindrift innenfor det samiske reinbeiteområdet .
Boazodoallostivrra doaibmaviidodat sáhttá gáržžiduvvot fátmmastit duššefal boazodoalu mii doaimmahuvvo sámi boazodoalloguovllus .
Ved oppnevning av medlemmer til reindriftsstyret skal det legges vekt på en rimelig geografisk fordeling , allsidige faglige forutsetninger og samfunnserfaring , og mest mulig lik representasjon av begge kjønn .
Go boazodoallostivrii nammada lahtuid de galgá deattuhit govttolaš ovddasteami iešguđet guovlluin , viiddis fágalaš duogáža ja servodathárjáneami , ja nu ovtta meari olbmuid goappá nai sohkabealis go vejolaš .
Blant medlemmene skal det være aktive utøvere av reindrift i reinbeiteområde .
Stivrra lahtuid gaskkas galget leat beaivválaš bargi boazodoallit boazodoalloguovlluin .
Reindriftens organisasjoner har forslagsrett .
Boazoealáhusa organisašuvnnain lea evttohanvuoigatvuohta .
Nærmere bestemmelser om reindriftsstyrets oppgaver , myndighet og arbeidsordning fastsettes av Kongen .
Gonagas addá dárkilet mearrádusaid boazodoallostivrra doaimma , válddi ja bargoortnega birra .
§ 72 Områdestyret
§ 72 Guovllustivra
I hvert reinbeiteområde skal det være et områdestyre på fem eller syv medlemmer med personlige varamedlemmer .
Juohke boazodoalloguovllus galgá leat guovllustivra mas leat vihtta dahje čieža lahtu ja persovnnalaš várrelahtut .
Fylkestinget oppnevner tre , eventuelt fire medlemmer med varamedlemmer og Sametinget oppnevner to , eventuelt tre medlemmer med varamedlemmer .
Fylkkadiggi nammada golbma , vejolaččat njeallje lahtu ja várrelahtuid ja Sámediggi nammada guokte , vejolaččat golbma lahtu ja várrelahtuid .
Områdestyret oppnevnes for fire år av gangen under iakttakelse av samme hensyn som nevnt i § 71 annet ledd .
Guovllustivra nammaduvvo 4 jahkái hávális vuhtii válddidettiin seamma eavttuid go § 71 nuppi lađđasis .
Nærmere bestemmelser om områdestyrenes gjøremål og myndighet ut over det som følger direkte av loven , fastsettes av Kongen .
Gonagas addá dárkilet mearrádusaid guovllustivrra doaimma ja mearridanválddi birra lassin dasa mii njulgestaga čuovvu lágas .
Kongen kan gi bestemmelser om områdestyrenes arbeidsordning .
Gonagas sáhttá addit mearrádusaid guovllustivrra bargoortnega birra .
Kongen kan gi utfyllende bestemmelser om valg av områdestyrer , bl.a. for det tilfelle at reinbeiteområdet ikke i sin helhet faller innenfor ett enkelt fylke og om funksjonstiden for medlemmene ved første gangs valg .
Gonagas sáhttá addit dievasmahtti mearrádusaid guovllustivrra válljema birra , earret eará dasa jus boazodoalloguovlu ii ollásit leat ovtta fylkka rájiid siskkobealde ja stivralahtuid doaibmaáiggi birra vuosttaš válljemis .
Hvis særlige grunner medfører at det ikke er behov for områdestyre i et reinbeiteområde , kan Kongen frita for oppnevning av områdestyre .
Jus erenoamáš ákkaid geažil ii leat muhtun boazodoalloguovllus dárbu guovllustivrii , de sáhttá Gonagas čuoldit geatnegasvuođas nammadit guovllustivrra .
§ 73 Megling
§ 73 Soabaheapmi
Områdestyret eller Reindriftsstyret utpeker en person som antas å ha tillit hos begge parter som megler .
Guovllustivra dahje boazodoallostivra nammada soabaheaddjin olbmo geasa navdá leat goappaš beliin luohttámuš .
Megleren innkaller til møte med rimelig varsel , og begge parter har plikt til å møte .
Soabaheaddji gohčču čoahkkimii govttolaš áigemeriin , ja goappaš bealit leat geatnegasat boahtit .
Nærmere regler om gjennomføring av megling fastsettes av departementet .
Departemeanta mearrida dárkilet njuolggadusaid soabaheami čađaheami birra .
Kapittel 11 Sanksjoner og tvangstiltak
Kapihtal 11 Ráŋggáštusat ja bággodoaimmat
§ 74 Plikt til å etterleve loven
§ 74 Geatnegasvuohta čuovvut lága
Enhver plikter å rette seg etter bestemmelser gitt i eller i medhold av denne lov .
Juohkehaš lea geatnegas čuovvut mearrádusaid dán lágas dahje dan olis .
Det samme gjelder vedtak gjort i medhold av disse bestemmelser .
Seamma guoská mearrádusaide mat leat dáid mearrádusaid olis dahkkojuvvon .
Overtredelse kan medføre sanksjoner og tvangstiltak etter reglene i dette kapittel .
Rihkkun sáhttá mielddisbuktit ráŋggášteami dahje bággodoaimmaid dán kapihttala mearrádusaid mielde .
§ 75 Pålegg om opphør av ulovlige forhold
§ 75 Lobihis diliid heaittiheami gohččun
Drives virksomhet i strid med bestemmelser gitt i eller i medhold av denne lov eller vedtak gjort i medhold av disse bestemmelser , skal reindriftsstyret eller områdestyret , når offentlige interesser tilsier det , gi nødvendige pålegg for å bringe det ulovlige forholdet til opphør , herunder pålegg om retting og fjerning av ulovlig oppførte hytter og anlegg m.v. .
Jus juoga doaimmahuvvo dáid mearrádusaid dahje dán lága olis addojuvvon mearrádusaid vuostá , de galgá boazodoallostivra dahje guovllustivra , go almmolaš fuolaid geažil nu berre , addit dárbbašlaš gohččumiid heaittihit lobihisvuođa , dás maiddái gohččut njulget ja gaikut lobihemet ceggejuvvon visttiid , rusttegiid jna. . Dan sáhttá gohččut dahkat dihto áigemearis .
Reindriftsstyret eller områdestyret kan delegere sin myndighet etter paragrafen her til henholdsvis reindriftssjefen og reindriftsagronomen .
Boazodoallostivra dahje guovllustivra sáhttet sirdit válddi dán paragráfa mielde nappo boazodoallohovdii ja boazodoalloagronomii .
§ 76 Tvangsmulkt
§ 76 Bággensáhkku
I pålegg etter § 75 kan reindriftsstyret eller områdestyret fastsette en løpende tvangsmulkt for hver dag , uke eller måned som går etter utløpet av den frist som er satt for oppfylling av pålegget , inntil pålegget er oppfylt .
Gohččumis § 75 mielde sáhttá boazodoallostivra dahje guovllustivra mearridit bággensáhku juohke beaivvi , vahkku dahje mánu nammii mii gollá maŋŋelii áigemeari mii lei biddjon gohččuma ollašuhttimii , dassážii go dat lea ollašuhttojuvvon .
Kongen kan gi nærmere regler om bruk av og størrelsen på tvangsmulkt .
Gonagas sáhttá addit dárkilet njuolggadusaid bággensáhku mearrideami ja sturrodaga birra .
Reindriftsstyret og områdestyret kan helt eller delvis frafalle påløpt tvangsmulkt når sterke grunner taler for det .
Boazodoallostivra dahje guovllustivra sáhttá oalát dahje belohahkii sihkkut gártan bággensáhku jus dasa leat garra ákkat .
Pålegg om mulkt er tvangsgrunnlag for utlegg .
Bággensáhkku lea bággobearrama vuođđun .
§ 77 Avgift ved brudd på bruksregler
§ 77 Doaibmanjuolggadusaid rihkkuma divat
Reindriftsstyret eller områdestyret kan , etter nærmere bestemmelser fastsatt av Kongen , ilegge leder av siidaandelen en avgift ved brudd på bruksregler gitt i medhold av § 57 .
Boazodoallostivra dahje guovllustivra sáhttá , Gonagasa addin dárkilet mearrádusaid mielde , mearridit siidaoasi jođiheaddjái divada § 57 olis mearriduvvon doaibmanjuolggadusaid rihkkuma ovddas .
Slik avgift skal tilfalle vedkommende fond , jf. § 47 .
Diekkár divat manná guoskevaš fondii , gč. § 47 .
Vedtak om avgift er tvangsgrunnlag for utlegg .
Divada mearrádus lea bággobearrama vuođđun .
§ 78 Forelegg
§ 78 Sáhkkocealkkus
Reindriftsstyret eller områdestyret kan utferdige forelegg mot den som innen en fastsatt frist unnlater å etterkomme pålegg etter § 75 .
Boazodoallostivra dahje guovllustivra sáhttá sáhkkohit su gii dihto áigemearis ii leat ollašuhttán gohččuma § 75 mielde .
Dersom det er gått mer enn 6 måneder siden pålegget ble gitt , skal den som forelegget rettes mot , gis anledning til å uttale seg før forelegget utferdiges .
Jus lea gollan badjel 6 mánu dan rájes go gohččun addojuvvui , de galgá son gii sáhkkohuvvo , beassat cealkámuša buktit ovdal go sáhkku mearriduvvo .
Forelegget skal gi opplysning om bestemmelsene i annet ledd og skal så langt mulig forkynnes for den det er rettet mot .
Sáhkkocelkosis galget almmuhuvvot mearrádusat mat bohtet ovdan nuppi lađđasis ja dan muddui go lea vejolaš galgá sáhkkocealkkus dieđihuvvot sutnje geasa guoská .
Den som forelegget er rettet mot , kan reise søksmål mot staten for å få forelegget prøvd .
Son gii sáhkkohuvvo , sáhttá čuoččaldahttit ášši stáhta vuostá oažžun dihte sáhkkocelkosa guorahallojuvvot .
Blir søksmål ikke reist innen 60 dager fra forkynnelsen , har forelegget samme virkning som rettskraftig dom , og kan fullbyrdes etter reglene for dommer .
Jus ášši ii čuoččaldahttojuvvo 60 beaivvi sisa dieđiheami rájes , de lea sáhkkocelkosis seamma vuoibmi go loahpalaš duomus , ja sáhttá čađahuvvot mearrádusaid mielde duomuid birra .
Fristen kan forlenges av reindriftsstyret eller områdestyret .
Boazodoallostivra dahje guovllustivra sáhttá guhkidit áigemeari .
Forelegg kan ikke påklages .
Sáhkkocelkosa ii sáhte váidit .
Blir pålegg i rettskraftig dom eller dermed likestilt forelegg ikke etterkommet , kan reindriftsstyret eller områdestyret la de nødvendige tiltak gjennomføres for dens regning som forelegget eller dommen er rettet mot uten at det er nødvendig med kjennelse etter tvangsfullbyrdelsesloven § 13-14 .
Jus loahpalaš duomu dahje seammadássásaš sáhkkocelkosa gohččun ii čuvvojuvvo , de sáhttá boazodoallostivra dahje guovllustivra čađahit dárbbašlaš doaimmaid su rehkega ala geasa sáhkkocealkkus dahje duopmu guoská , almmá riektecealkámuša haga bággočađahanlága § 13 – 14 mielde .
§ 79 Tvangstiltak
§ 79 Bággodoaimmat
Reindriftsstyret eller områdestyret kan , dersom pålegg etter § 75 ikke er etterkommet , og andre tiltak ikke anses formålstjenlig , gjøre vedtak om tvangstiltak .
Boazodoallostivra dahje guovllustivra sáhttá , jus gohččun § 75 mielde ii leat čuvvojuvvon , ja eará doaimmat eai adno ulbmillažžan , mearridit bággočađaheami .
Vedtak om tvangstiltak kan gå ut på
Bággodoaimmat sáhttet leat :
1. at det foretas nødvendig arbeid og kontroll for å få gjennomført pålegg om samling , skilling , merking , utdriving og telling av rein ,
ahte doaimmahuvvo dárbbašlaš bargu ja bearráigeahčču vai gohččun čohkket , rátkit , merket , vuojehit ja lohkat bohccuid čađahuvvo ,
3. reduksjon av antallet rein i en siidaandel ,
bohccuid goddin dalle go ii sáhte eret vuojehit ,
4. riving av ulovlig oppsatte hytter , gjerder eller anlegg .
gaikut lobihemet ceggejuvvon barttaid , áiddiid dahje rusttegiid .
Reindriftsstyret og områdestyret kan delegere sin myndighet til å treffe vedtak om tvangstiltak etter første ledd nr. 1 og 2 til henholdsvis reindriftssjefen og reindriftsagronomen .
Boazodoallostivra ja guovllustivra sáhttet sirdit iežaset válddi mearridit bággodoaimmaid vuosttaš lađđasa nr. 1 ja 2 mielde nappo boazodoallohovdii ja boazodoalloagronomii .
Vedtak etter første ledd er tvangsgrunnlag etter tvangsfullbyrdelsesloven kapittel 13 .
Mearrádusaid vuosttaš lađđasa mielde sáhttá bággočađahit bággočađahanlága 13. kapihttala mielde .
Vedtakene fullbyrdes etter tvangsfullbyrdelsesloven § 13-14 .
Mearrádusat čađahuvvojit bággočađahanlága § 13 – 14 mielde .
Reindriftsstyret og områdestyret kan begjære tvangsfullbyrdelse .
Boazodoallostivra ja guovllustivra sáhttet gáibidit bággočađaheami .
Vedtak etter første ledd nr. 1 kan iverksettes uten at det er nødvendig å bringe saken inn for namsmyndighetene .
Mearrádusaid vuosttaš lađđasa nr. 1 mielde sáhttá čađahit almmá nammaeiseválddiid gieđahallama haga .
Utgifter ved tiltak etter denne paragraf skal bæres av reineieren og er tvangsgrunnlag for utlegg .
Goluid doaimmaide dán paragráfa mielde galgá boazoeaiggát máksit ja dat leat baggobearrama vuođđun .
§ 80 Straffansvar
§ 80 Ráŋggáštusovddasvástádus
Overtredelse av denne lov eller av forskrifter , pålegg , forbud eller andre bestemmelser som er gitt eller opprettholdt i medhold av loven , straffes med bøter så fremt forholdet ikke rammes av noen strengere straffebestemmelse .
Jus oktage rihkku dán lága dahje láhkaásahusaid , gohččumiid , gildosiid dahje eará mearrádusaid mat leat addojuvvon dahje doalahuvvon dán lága vuođul , de sáhkkohuvvo son jus rihkkumii eai guoskka garraset ráŋggáštusmearrádusat .
Forsøk straffes likt med fullbyrdet forseelse .
Geahččaleapmi ráŋggáštuvvo seammaládje go ollašuhttojuvvon rihkus .
Også uaktsom overtredelse og medvirkning er straffbar .
Maiddái várahis rihkkun ja searvan sáhttá ráŋggáštuvvot .
Kapittel 12 Avsluttende bestemmelser
Kapihtal 12 Loahpaheaddji mearrádusat
§ 81 Forskrifter
§ 81 Láhkaásahusat
Departementet kan fastsette nærmere forskrifter til gjennomføring av denne lov .
Departemeanta sáhttá mearridit dárkilet láhkaásahusaid dán lága čađaheapmái .
§ 82 Ikrafttredelse
§ 82 Fápmuiboahtin
Loven trer i kraft fra den tid Kongen bestemmer .
Láhka boahtá fápmui dan rájes go Gonagas mearrida .
Fra samme tidspunkt oppheves lov 9. juni 1978 nr. 49 om reindrift .
Seammás heaittihuvvo láhka geassemánu 9. b. 1978 nr. 49 boazodoalu birra .
Kongen kan gi overgangsbestemmelser , herunder bestemme i hvilken grad bestemmelser gitt i medhold av den tidligere lov skal gjelde fortsatt , så fremt de ikke kommer i strid med loven her .
Gonagas sáhttá addit gaskaboddosaš mearrádusaid , dás maiddái mearridit man muddui mearrádusat ovddit lága olis ain leat fámus , jus fal eai leat vuostálaga dán lága mearrádusaiguin .
§ 83 Endringer i andre lover
§ 83 Eará lágaid rievdamat
Fra den tid loven her trer i kraft , gjøres følgende endringer i andre lover :
Dan rájes go dát láhka boahtá fápmui , rivdet čuovvovaš eará lágat ná :
I lov 23. oktober 1959 nr. 3 om oreigning av fast eigedom § 30 oppheves henvisningen til lov 9. juni 1978 nr. 49 om reindrift og ny henvisning til lov DDMM 2007 nr. XX om reindrift føyes til .
Lágas golggotmánu 23. b. 1959 nr. 3 om oreigning av fas eigedom § 30 sihkkojuvvo čujuhus láhkii geassemánu 9. b. 1978 nr. 49 boazodoalu birra ja lasihuvvo ođđa čujuhus láhkii DDMM 2007 nr. XX boazodoalu birra .
I lov 21. desember 1979 nr. 77 om jordskifte o.a. gjøres følgende endringer :
Láhka juovlamánu 21. b. 1979 nr. 77 eananjuohkima j.e. birra rievdaduvvo čuovvovaččat :
§ 2 bokstav c nr. 3 skal lyde :
§ 2 bustávva c nr. 3 galgá čuodjat :
gi reglar om bruken i område i det samiske reinbeiteområdet der det går føre seg reindrift .
gii reglar om bruken i område i de samiske reinbeiteområdet der de går føre seg reindrift .
Retten kan ikkje regulere tilhøva mellom dei som utøver slik reindrift .
Retten kan ikkje regulere tilhøva mellom dei son utøver slik reindrift .
§ 6 a første ledd første punktum skal lyde :
§ 6 a vuosttaš lađđasa vuosttaš cealkka galgá čuodjat :
Jordskifteretten kan i særskild sak eller i samband med jordskifte halde skjønn etter reindriftslova .
Jordskifteretten kan i særskild sak eller i samband med jordskifte halde skjønn etter reindriftslova .
§ 6 a nytt annet ledd skal lyde :
§ 6a ođđa nubbi lađas galgá čuodjat :
Jordskifteretten skal behandle saker etter reindriftslova § 59 fjerde ledd .
Jordskifteretten skal behandle saker etter reindriftslova § 59 fjerde ledd .
§ 35 bokstav i skal lyde :
§ 35 bustávva i galgá čuodjat :
ordne tilhøva mellom reindrifta og grunneigarar og andre rettshavarar i område i det samiske reinbeiteområdet der det går føre seg reindrift , når det gjeld beite , flyttlei og liknande .
ordne tilhøva mellom reindrifta og grunneigarar og andre rettshavarar i område i de samiske reinbeiteområdet der de går føre seg reindrift , når de gjeld beite , flyttlei og liknande .
§ 36 annet ledd skal lyde :
§ 36 nubbi lađas galgá čuodjat :
Rett til reindrift i det samiske reinbeiteområdet kan ikkje avløysast .
Rett til reindrift i de samiske reinbeiteområdet kan ikkje avløysast .
§ 88 annet ledd annet punktum skal lyde :
§ 88 nubbi lađas nubbi cealkka galgá čuodjat :
I område i det samiske reinbeiteområdet der det går føre seg reindrift , kan og leiar av reinbeitedistrikt krevje grensegang .
I område i de samiske reinbeiteområdet der de går føre seg reindrift , kan og leiar av reinbeitedistrikt krevje grensegang .
§ 88 a første ledd skal lyde :
§ 88 a vuosttaš lađas galgá čuodjat :
Eigar eller innehavar av alltidvarande bruksrett kan krevje at jordskifteretten skal klarleggje og fastsette eigedoms- og bruksrettstilhøva i sameiger , i andre område der det er sambruk mellom eigedomar og i område i det samiske reinbeiteområdet der det går føre seg reindrift , når dette er nødvendig av omsyn til ein rasjonell bruk av området eller for registrering av uregistrert jordsameige .
Eigar eller innehavar av alltidvarande bruksrett kan krevje ahte jordskifteretten skal klarleggje og fastsette eigedoms- og bruksrettstilhøva i sameiger , i andre område der de er sambruk mellom eigedomar og i område i de samiske reinbeiteområdet der de går føre seg reindrift , når dette er nødvendig av omsyn til ein rasjonell bruk av området eller for registrering av uregistrert jordsameige .
I lov 29. mai 1981 nr. 38 om viltet skal § 31 første ledd annet punktum lyde :
Lágas miessemánu 29. b. 1981 nr. 38 fuođđuid birra galgá § 31 vuosttaš lađđasa nubbi cealkka čuodjat :
Reindriftsamenes jakt og fangst reguleres av reindriftsloven § 26 .
Reindriftsamenes jakt og fangst reguleres av reindriftsloven § 26 .
I lov 21. desember 1984 nr. 101 om reindrift i kommunene Meldal , Midtre Gauldal , Oppdal , Rennebu , Rindal , Sunndal og Surnadal gjøres følgende endringer :
Láhka juovlamánu 21. b. 1984 nr. 101 boazodoalu birra gielddain Meldal , Midtre Gauldal , Oppdal , Rennebu , Rindal , Sunndal ja Surnadal rievdaduvvo čuovvovaččat :
§ 2 første og annet punktum skal lyde :
§ 2 vuosttaš ja nubbi cealkagat galget čuodjat :
Utøvelse av reindrift i de kommunene loven omfatter krever særskilt tillatelse av Kongen i samsvar med reindriftsloven § 8 .
Utøvelse av reindrift i de kommunene loven omfatter krever særskilt tillatelse av Kongen i samsvar med reindriftsloven § 8 .
Tillatelse kan bare gis til personer som oppfyller vilkårene i reindriftsloven § 9 for å eie rein i det samiske reinbeiteområdet .
Tillatelse kan bare gis til personer son oppfyller vilkårene i reindriftsloven § 9 for å eie rein i de samiske reinbeiteområdet .
§ 3 første ledd skal lyde :
§ 3 vuosttaš lađas galgá čuodjat :
I kommunene Meldal , Midtre Gauldal , Oppdal , Rennebu , Rindal , Sunndal og Surnadal kan Kongen mot vederlag etter skjønn kreve avstått til staten rett til å utøve reindrift slik denne beskrives i reindriftsloven §§ 19 til 24 , når dette finnes nødvendig for å sikre fortsatt samisk reindrift i området og det må regnes med at inngrepet utvilsomt vil være til mer gagn enn skade .
I kommunene Meldal , Midtre Gauldal , Oppdal , Rennebu , Rindal , Sunndal og Surnadal kan Kongen mot vederlag etter skjønn kreve avstått til staten rett til å utøve reindrift slik denne beskrives i reindriftsloven §§ 19 til 24 , når dette finnes nødvendig for å sikre fortsatt samisk reindrift i området og de må regnes med ahte inngrepet utvilsomt vil være til mer gagn enn skade .
§ 4 første ledd skal lyde :
§ 4 vuosttaš lađas galgá čuodjat :
Reindriftslovens regler om reindrift i samiske regionale reinbeiteområder og samiske reinbeite ­distrikter gjelder tilsvarende for reindriften i området som omfattes av denne lov , så langt de passer .
Reindriftslovens regler om reindrift i samiske regionale reinbeiteområder og samiske reinbeitedistrikter gjelder tilsvarende for reindriften i området son omfattes av denne lov , så langt de passer .
Bestemmelsene i reindriftsloven §§ 25 , 26 og 63 gjelder likevel ikke .
Bestemmelsene i reindriftsloven §§ 25 , 26 og 63 gjelder likevel ikke .
I lov 15. mai 1992 nr. 47 om laksefisk og innlandsfisk m.v. skal § 22 annet ledd lyde :
Lágas miessemánu 15. b. 1992 nr. 47 luossaguliid ja sáivaguliid j.e. birra galgá § 22 nubbi lađas čuodjat :
Reindriftssamenes fiske reguleres av reindriftsloven § 26 .
Reindriftssamenes fiske reguleres av reindriftsloven § 26 .
I lov 4. juli 2003 nr. 74 om hundehold gjøres følgende endringer :
Láhka suoidnemánu 4. b. 2003 nr. 74 beanadoallama birra rievdaduvvo čuovvovaččat :
§ 7 annet ledd skal lyde :
§ 7 nubbi lađas galgá čuodjat :
Om ferdsel med hund i område hvor tamrein beiter , gjelder også reindriftsloven § 65 .
Om ferdsel med hund i område hvor tamrein beiter , gjelder også reindriftsloven § 65 .
§ 8 annet ledd skal lyde :
§ 8 nubbi lađas galgá čuodjat :
§ 27 første ledd skal lyde :
§ 27 vuosttaš lađas galgá čuodjat :
Om erstatningsansvar for skade voldt av hund gjelder det som følger av andre lovfestede og ulovfestede regler , bl.a. skadeserstatningsloven § 1-5 om ansvar for dyr og reindriftsloven § 66 om hunder .
Om erstatningsansvar for skade voldt av hund gjelder de son følger av andre lovfestede og ulovfestede regler , bl . a. skadeserstatningsloven § 1 – 5 om ansvar for dyr og reindriftsloven § 66 om hunder .
I lov 17. juni 2005 nr. 101 om eigedomsregistrering § 52 nr. 9 skal endringen i lov 21. desember 1979 nr. 77 om jordskifte o.a. . § 88 a lyde :
Lágas geassemánu 17. b. 2005 nr. 101 opmodatregistrerema birra § 52 nr. 9 galgá juovlamánu 21. b. 1979 nr. 77 lága eananjuohkima j.e. birra § 88 rievdadeapmi ná čuodjat :
11 Grunnopplæringen
11 Vuođđooahpahus
For den samiske befolkningen er retten til opplæring i samisk av avgjørende betydning for at språket skal utvikles og revitaliseres som talespråk og skriftspråk .
Jus sámegiella galgá ovdánit ja ođđasis virkkosmahttojuvvot ealli hupman- ja čállingiellan , de ferte sámi álbmogis leat vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegillii .
I tillegg gir grunnopplæringen den samiske befolkningen forutsetninger for å velge høyere utdanning på sitt språk .
Dasa lassin addá vuođđooahpahus sámi álbmogii vejolašvuođaid válljet alit oahpu iežas gillii .
Et godt tilrettelagt opplæringstilbud er derfor sentralt for samisk språks framtid .
Danin lea ge bures heivehuvvon oahp ­pofálaldat hui guovddážis sámegiela boahtteáiggi mearrideaddjin .
For samfunnet for øvrig er det samiske innholdet i de nasjonale læreplanene grunnlaget for å øke kunnskapen om samiske forhold i Norge generelt .
Mii guoská servodahkii minddar , de bidjá našuvnnalaš oahppoplánaid sámi sisdoallu vuođu man ala hukse eanet dieđuid sámi dilálašvuođaid birra Norggas oppalaččat .
Større kjennskap til og forståelse for den samiske befolkningen og kulturen vil kunne bidra til å legge til rette for positiv samisk samfunnsutvikling .
Buoret diehtu ja máhttu sámi álbmoga ja kultuvrra birra váikkuha dasa ahte láhččojuvvo buoret dilli buori sámi servodatovdáneapmái .
Figur 12.1 Kommuner med elever med samiskopplæring
Govus 12.1 Gielddat main oahppit oahpahallet sámegiela
Utdanningspolitikken for den samiske befolkningen i Norge er utformet med grunnlag i bl.a. ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater som bl.a. fastslår urfolks rett til å få opplæring og utdanning på lik linje med de øvrige innbyggerne i nasjonalsamfunnet .
Oahpahuspolitihkka mii lea Norgga sámi ál ­bmoga várás , lea hábmejuvvon earet eará ILO-konvenšuvnna nr. 169 vuođul , mii guoská eamiálbmogiidda ja čearddalaš joavkkuide sierra stáhtain . Das nannejuvvo earet eará eamiálbmogiid vuoigatvuohta oažžut oahpahusa ja oahpu seamma dásis eará olbmuiguin nationálaservodagas .
I Soria Moria-erklæringen er det uttalt : « Til grunn for samepolitikken ligger at staten Norge opprinnelig er etablert på territoriet til to folk , samer og nordmenn , og at begge folkene har den samme rett og de samme krav på å kunne utvikle sin kultur og sitt språk .
Soria Moria julggaštusas lea celkojuvvon : « Sámepolitihka vuođđun lea dat duohtavuohta ahte Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga eatnamiidda , sápmelaččaid ja dáččaid , ja ahte goappašagain dáin álbmogiin leat seamma vuoigatvuođat ja seamma gáibádusat beassat ovddidit iežaset kultuvrra ja giela .
[ … ] Vi vil føre en samepolitikk som skal tjene den samiske befolkningen slik at samisk språk , kultur og samfunnsliv skal ha en sikker framtid i Norge .
[ … ] Mii áigut jođihit dakkár sámepolitihka mii galgá leat ávkin sámi álbmogii nu ahte sámegielas , kultuvrras ja servodateallimis galgá leat sihkkaris boahtteáigi Norggas .
[ … ] Sametinget må ha en reell innflytelse på områder som er viktig for det samiske samfunn .
[ … ] Sámedikkis galgá leat duohta váikkuhanfápmu dain surggiin mat leat dehálaččat sámi servodahkii .
Vi vil forbedre muligheten for opplæring i samisk for alle aldersgrupper . »
Mii áigut buoridit vejolašvuođaid oažžut oahpu sámegillii buot ahkásaččaide . »
Utviklingen i antallet elever som velger samiskopplæring gir et bilde av situasjonen for samisk språk i Norge .
Ovdáneapmi mii guoská ohppiid lohkui geat válljejit sámegiel oahpahusa , čájeha makkár dilli sámegielas lea Norggas .
For regjeringen er det et mål at flere elever velger samiskopplæring .
Ráđđehusa mihttomearri lea oažžut eanebuid válljet sámegiel oahpahusa .
For å oppnå dette må kommuner og fylkeskommuner legge til rette for at de som ønsker det , får et tilfredsstillende opplæringstilbud .
Jus dien mihttomeari galgat joksat , de fertejit suoh ­kanat ja fylkasuohkanat láhčit dili nu ahte sii geat háliidit sámegiel oahpahusa , ožžot dohkálaš oahp ­pofálaldaga .
Videre er det avgjørende at det foreligger gode læremidler og at det fins tilstrekkelig lærekrefter med kompetanse til å undervise i samisk .
Buori oahpahusa eaktun lea ahte leat gávdnamis buorit oahpponeavvut ja ahte gávdnojit doarvái oahpaheaddjit geain lea gelbbolašvuohta oahpahit sámegillii .
Dette er utfordringer regjeringen aktivt vil arbeide med .
Dat lea hástalus mainná ráđđehus áigu áŋgirit bargat .
11.1 Sametingets rolle , ansvar og oppgaver innen opplæring
11.1 Sámedikki rolla , ovddasvástádus ja doaibmamušat oahpahussuorggis
Sametingets myndighet på opplæringsområdet framkommer først og fremst av opplæringsloven § 6 – 4 .
Lea vuosttažettiin oahpahuslága § 6 – 4 mii čilge makkár váldi Sámedikkis lea oahpahussuorggis .
Sametinget har også ansvar for å gi forskrifter om samisk innhold i de ulike fagområdene , jf. kap. 11.4 .
Sámedikkis lea maid ovddasvástádus njuolggadusaid bokte mearridit sámi sisdoalu iešguđet fágasurggiide , gč. kap. 11.4 .
Videre gir Sametinget pedagogisk veiledning og informasjon om samisk opplæring .
Sámediggi galgá maid bagadallat ja juohkit dieđuid sámi oahpahusa birra .
Sametinget forvalter ulike stipendordninger innenfor utdanning .
Sámediggi hálddaša máŋggalágan stipeandaortnegiid oahpahussuorggis .
En av disse , utdanningsstipend til samisk ungdom , ble overført fra departementet til Sametinget i 1993 .
Okta dáin stipeanddain , oahppostipeanda sámi nuoraide , sirdojuvvui departemeanttas Sámediggái 1993:s .
Øvrige stipendordninger har Sametinget selv etablert .
Daid eará stipeanddaid lea Sámediggi ieš ásahan .
Samisk utdanningsråd ble opprettet i 1976 og var en av de første samiske institusjonene som ble opprettet .
Sámi oahpahusráđđi ásahuvvui 1976:s ja lei okta dain vuosttaš sámi institušuvnnain mat ásahuvvojedje .
Samisk utdanningsråd var direkte underlagt departementet .
Sámi oahpahusráđđi doaimmai njuolga departemeantta vuolde .
Et læremiddelsenter ble opprettet som en avdeling under utdanningsrådet .
Oahpponeavvoguovddáš ásahuvvui oahpahusráđi vuollásaš ossodahkan .
Samtidig fikk Sametinget også myndighet til å oppnevne styret for de statlige samiske videregående skolene og styret for den samiske grunnskolen i Hattfjelldal .
1993:s addojuvvui Sámediggái váldi nammadit Sámi oahpahusráđi . Seammás oaččui Sámediggi maid válddi nammadit stáhta joatkkaskuvllaide stivrra ja árbordi sámi vuođđoskuvlla stivrra .
Da Samisk utdanningsråd ble nedlagt fra 2000 ble rådets sekretariat ( ca. 25 stillinger ) lagt til Sametingets administrasjon .
Dalle jagis 2000 go Sámi oahpahusráđđi heaittihuvvui , de sirdojuvvui ráđi čállingoddi ( 25 virggi ) Sámedikki hálddahussii .
Det ble samtidig etablert en egen 50-post for Sametinget på departementets budsjett ( jf. kap. 7.1.1 ) .
Seammás ásahuvvui sierra 50-poasta departemeantta bušeahtas Sámediggái ( gč. kap. 7.1.1 ) .
Bevilgningen dekker administrative ressurser og utgifter til produksjon og utvikling av læremidler .
Juolludeamit gokčet hálddahusa goluid ja oahpponeavvuid buvttadan- ja ovddidangoluid .
Sametinget har i stor grad de samme oppgavene på opplæringsområdet som Samisk utdanningsråd hadde .
Dál leat Sámedikkis sullii dat seamma barggut oahpposuorggis go Sámi oahpahusráđis ledje .
Sametingets rolle i forhold til Kunnskapsdepartementet er imidlertid av en annen art enn den Samisk utdanningsråd hadde , jf. kap. 7.4 om Sametingets formelle stilling .
Muhto Sámedikki oktavuohta Máhttodepartementii lea earalágan go dat mii Sámi oahpahusráđis lei , gč. kap. 7.4 Sámedikki formálalaš sajádaga birra .
I dialogen med Sametinget legger Kunnskapsdepartementet konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og statlige myndigheter til grunn .
Máhttodepartemeantta oktavuođain Sámedikkiin , geavaha departemeanta vuođđun Sámedikki ja stáhtii gullevaš eiseválddiid ráđđádallansoahpamuša .
Det gjennomføres for øvrig faste dialogmøter på administrativt nivå mellom Sametinget og departementet .
Muđui čađahuvvojit fásta ságastallančoahkkimat hálddahusdásis gaskal Sámedikki ja departe ­meantta .
11.2 Samisk i grunnopplæringen
11.2 Sámegiella vuođđooahpahusas
Staten har det overordnede ansvaret for at elever i grunnopplæringen får oppfylt retten til opplæring i samisk uavhengig av bosted , og for at det gis opplæring etter læreplanverket Kunnskapsløftet / Kunnskapsløftet – Samisk .
Stáhtas lea bajimus ovddasvástádus gozihit ahte vuođđoskuvlla oahppit ožžot sámegiel oahpahusa maid sis lea vuoigatvuohta oažžut , beroškeahttá gos sii orrot . Stáhtas lea maid ovddasvástádus gozihit ahte addojuvvo oahppu Sámi Máhttoloktema oahppoplánaid mielde .
Dette innebærer at staten har ansvaret for å fastsette lover og forskrifter som ivaretar forpliktelsene , for å tildele ressurser for gjennomføring av ulike tiltak , samt for å føre tilsyn med virksomheten .
Dát sisttisdoallá dan ahte stáhtas lea ovddasvástádus mearridit lágaid ja láhkanjuolggadusaid mat áimmahuššet dieid geatnegasvuođaid , Stáhta galgá maid juolludit resurssaid iešguđetlágan doaimmaid čađaheapmái ja gozihit doaimmaid .
Det samiske læreplanverket tilrettelegger for at elevene skal få opplæring med basis i samisk språk , kultur og samfunnsliv gjennom hele den 13-årige grunnopplæringen .
Sámi oahppoplánat láhčet dili ohppiide oažžut olles 13-jagi vuođđoskuvllas oahpahusa mii lea vuođđuduvvon sámegillii , sámi kultuvrii ja sámi servodateallimii .
Departementet har fått signaler om at de tilbudene som den samiske befolkningen får , på en del områder ikke er tilfredsstillende .
Departemeanta lea ožžon dihtosii ahte fálaldagat sámi álbmogii eai leat buot oktavuođain dohkálaččat .
Det gjelder bl.a. hvorvidt de får innfridd opplæringsretten , opplæringens kvalitet og innhold , og hvordan opplæringen tilrettelegges .
Dat guoská ovdamearkka dihte dasa man muddui ohppiide mieđihuvvo oahpahusvuoigatvuohta mii sis lea , makkár kvalitehta ja sisdoallu oahpahusas lea , ja movt oahpahus lágiduvvo .
Departementet antar at det er forholdsvis store variasjoner .
Departemeanta árvida ahte leat stuora erohusat báikkis báikái .
Departementet mener det er bekymringsfullt dersom barn og unge som ønsker og har rett på samiskopplæring , ikke får denne retten oppfylt og / eller får opplæringstilbud som ikke imøtekommer deres opplæringsbehov .
Departemeantta mielas lea unohas jus mánát ja nuorat geat háliidit sámi oahpahusa , ja geain lea vuoigatvuohta dan oažžut , eai oaččo dan ja/dahje ožžot oahpahusa mii ii leat sin oahppandárbbuide heivehuvvon .
For å bidra til at elevene ( barn , unge og voksne ) både i grunnskolen og videregående opplæring får ivaretatt sin opplæringsrett , er det forutsatt at fylkesmennene i forbindelse med tilsynet bl.a. understreker kommunenes og fylkeskommunenes plikt til å gi opplæring i samisk i samsvar med gjeldende lov og regelverk , jf. opplæringsloven §§ 6 – 2 og 6 – 3 .
Vai oahppit ( mánát , nuorat ja rávesolbmot ) sihke vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas ožžot oahpu masa sis leat riekti , de fertejit fylkamánnet – go čađahit bearráigeahču , earet eará deattuhit suohkaniid ja fylkasuohkaniid geatnegasvuođa mii guoská dasa ahte fállat sámegiel oahpu guoskevaš lágaid ja njuolggadusaid mielde , gč. oahpahuslága §§ 6 – 2 ja 6 – 3 .
Når det gjelder tilsyn for grunnskolen , har Sametinget observatørstatus under Fylkesmannen i Finnmarks tilsyn med samiske grunnskoler .
Mii guoská vuođđoskuvlla bearráigeahččamii , de beassá Sámediggi leat dárkojeaddji go Finnmárkku fylkkamánne čađaha bearráigeahču sámi vuođđoskuvllain .
Sametinget ønsker også å delta i tilsyn i barnehager med samiske barn .
Sámediggi háliida maid leat mielde go čađahuvvo bearráigeahčču mánáidgárddiin gos leat sámi mánát .
Departementet vil se nærmere på hvordan en kan legge bedre til rette for at Sametinget kan delta ved tilsyn i kommuner som har samiske barn i barnehage- og grunnskolealder .
Departemeanta áigu geahččat dárkileappot movt buorebut sáhttá láhčit dili nu ahte Sámediggi sáhttá leat mielde go čađahuvvo bearráigeahčču suohkaniin gos leat sámi mánát mánáidgárde- ja vuođđoskuvlaagis .
Fram til 1997 fikk lærere som underviste i / på samisk en tidsressurs på 10,75 pst. av timetallet til slik undervisning ( konverteringsressurs ) .
Gitta 1997 rádjái ožžo oahpaheaddji geat oahpahedje sámegillii dahje sámegielas 10,75 pst. dii-bmologus áigeresursan diekkár oahpahussii ( konverterenresurssa ) .
Læ r er ­ne kunne bl.a. bruke konverteringsressursen eller deler av denne til utvikling av læremidler .
Oahpaheaddjit sáhtte earet eará geavahit dien áiggi dahje oasi diein diimmuin oahpponeavvuid ráhkadeapmái .
I 1997 ble konverteringsressursene for spesialundervisning og undervisning i og på samisk slått sammen og tildelt skolen som én pott , som ble fordelt blant lærerne etter lokal vurdering på skolen .
1997 rájes biddjojuvvui konverterenresursa erenoamašoahpahussii ja oahpahus sámegillii ja sámegielas oktii , ja juogaduvvui skuvllaide oktan juolludeapmin , mii juogaduvvui oahpaheddjiid gaskka báikkálaš skuvlla árvvoštallama mielde .
Fra 2001 ble konverteringsressursen omgjort til ressurs for byrdefull undervisning og redusert med 15 pst. .
2001 rájes rievdaduvvui konverterenresursa lossa oahpahussii veahkkin ja geahpeduvvui 15 proseanttain .
Hvordan ressursen skal fordeles , avgjøres av skolene etter drøftinger med de tillitsvalgte .
Movt dát resursa galgá geavahuvvot , mearriduvvo skuvllain ovttas válljejuvvon luohttámušolbmuiguin .
Kunnskapsdepartementet hadde tidligere ansvaret for avtaler som bl.a. leseplikt for lærerne , herunder konverteringsordninger .
Máhttodeparte ­meanttas lei ovdal ovddasvástádus šiehtadusain nugo oahpaheddjiid lohkangeatnegasvuođas , man vuollái gulai konverterenortnet .
KS overtok ansvaret for disse ordingene i 2004 når det gjaldt kommunale og fylkeskommunale skoler .
Dáid ortnegiid válddii KS iežas ovddasvástádussan 2004 rájes ­suohkaniid ja fylkasuohkaniid skuvllain .
For de samiske skolene har staten fortsatt ansvar for den ressursen som gis for byrdefull undervisning .
Sámi skuvllain lea ain stáhta ovddasvástádus láhčit lassiveahki erenoamáš lossa oahpaheapmái .
Det samlede tilskuddet som gis til skolene , er redusert minimalt for de samiske skolene .
Oktasaš doarjja mii addojuvvo skuvllaide , lea hui unnán geahpeduvvon mii guoská sámi skuvllaide .
10,75 pst. av timetallet som gis til undervisning i og på samisk , minus 15 pst. , disponeres fortsatt av skolene og kan gis som redusert leseplikt for lærere som underviser i og på samisk .
10,75 pst. diibmologus mii addojuvvo sámegiel ja sámegillii oahpaheapmái , mas geassá 15 pst. , dan hálddašit ain skuvllat ja sáhttet dan geavahit geahpedit lohkanáiggi oahpaheddjiide geat oahpahit sámegillii ja sámegielas .
Fylkesmannen i Finnmark har utarbeidet en brosjyre som gir orientering om rettigheter for opplæring i samisk , rutiner ved søknad om timer til opplæring , alternative opplæringsformer og Sametingets ansvar og arbeidsoppgaver .
Finnmárkku fylkkamánne lea ráhkadan diehtogihppaga mas sámiid vuoigatvuođat oahpahussii čilgejuvvojit , movt galgá ohcat diimmuid dan oahpaheapmái , vejolaš oahpahanvuogit ja Sámedikki ovddasvástádus ja barggut .
Brosjyren distribueres årlig til de øvrige fylkesmennene .
Dákkár gihpa juogaduvvo jahkásaččat eará fylkamánniide .