pere/sami_parallel huggingface dataset:
For å nå Stortingets målsetting om en økonomisk , økologisk og kulturelt bærekraftig reindrift er det satt opp fire hovedutfordringer :
Joksan dihte Stuorradikki mihttomeari ekologalaš , ekonomalaš ja kultuvrralaš ceavzi boazoealáhusa hárrái , leat biddjon njeallja váldohástalusa :
Sametinget finner grunn til å understreke at alle disse hensynene må ivaretas i det videre arbeidet med reintallstilpasningen .
Sámedikki mielas lea deaŧalaš deattuhit ahte buot dáid beliid ferte gozihit boazologu heiveheami joatkkabarggus .
I forbindelse med tiltak for å tilpasse reintallet til beitegrunnlaget , mener Sametinget at det i det prosentvise reduksjonskravet må gis et bunnfradrag på 20 simler .
Doaibmabijuid dáfus mat galggašedje heivehit boazologu orohagaid guohtumii , ferte Sámedikki mielas prosentalaš njuovvangáibádusa vuođus beassat geassit eret 20 njiŋŋelasa .
Sametinget har også foreslått fastsettelse av nye beitetider for å avlaste vinterbeitene , se vedtak i sak 23/99 Reindriftsstyrets årsmelding 1998 .
Sámediggi lea maid evttohan ođđa guođohanáiggiid seastin dihte dálveguohtumiid , gč. mearrádusa áššis 23/99 Boazodoallostivrra 1998 jahkedieđáhus .
Dette er klart en av de aller største utfordringene man står overfor i reindriften , og det oppfattes som konstruktivt at dette drøftes i proposisjonen .
Dát lea vissásit okta dain stuorámus hástalusain mat boazodoalus leat , ja lea konstruktiivvalaš go lea digáštallojuvvon proposišuvnnas .
Sametinget har tidligere fremmet konkrete forslag til kostnadsbesparende tiltak .
Sámediggi lea ovdal evttohan doaibmabijuid mat geahpedivčče goluid .
I den sammenheng vises det til vedtak i sak 23/99 Reindriftsstyrets årsmelding 1998 , der det foreslås sammenslåingen av sommersiidaer i de sommerdistrikter hvor det i dag er 2 eller flere driftsgrupper om sommeren .
Dan oktavuođas čujuhit mearrádussii áššis 23/99 Boazodoallostivrra 1998 jahkedieđáhus , gos evttohuvvo bidjat oktii geasseorohagaid nu ahte šattaše geassesiiddat dain geasseorohagain gos dál leat 2 dahje eanet siiddat geasset .
Dette vil kunne redusere infrastruktur og driftskostnader betraktelig .
Dát unnidivččii infrastruktuvrra ja doallogoluid dovdomassii .
4 Nærmere om reindriftsavtalen
4 - EAMBBO BOAZODOALLOŠIEHTADUSA BIRRA
Ordningen bør gjelde hele landet .
Ortnet berre gustot miehtá riikka .
Sametinget er positiv til at ordningen videreføres , og det bør vurderes nedsettelse av aldersgrensen fra 62 til 57 år .
Boazodoalu árrapenšoneren bisuhuvvo . Sámedikki mielas lea buorre go ortnet joatká , ja berre árvvoštallat vuolidit ahkemeari 62 jagis 57 jahkái .
Tilsvarende ordning gjelder for Finnmark .
Seammalágan ortnet lea maid finnmárku ráhkaduvvon .
Det er satt av inntil 1 million for beredskapstiltak .
Lea biddjon 1 miljon kruvdnu geargguvuođadoaibmabijuide .
Sametinget er positiv til tiltakene , men mener egenandelen er for stor .
Sámedikki mielas leat doaibmabijut buorit , muhto meine ahte iešmáksogáibádus lea beare allat .
Mange av de berørte er utøvere som allerede har en meget anstrengt økonomi og har lidt store tap som er vanskelig å bære .
Ollusat dáin leat boazodoallit geain lea juo hui heajos ekonomiija , ja sii leat gillán stuora vahágiid maid lea váttis guoddit .
Det bør i tilknytning til krisesituasjonen i Troms iverksettes følgende tiltak :
Tromssa roassodili oktavuođas berre álggahit čuovvovaš doaimmaid :
5 Sluttprotokollen fra reindriftsforhandlingene
5 - BOAZODOALLOŠIEHTADALLAMIID LOAHPPAPROTOKOLLA
Sametinget mangler i dag de nødvendige ressurser til å ivareta de funksjoner tinget allerede har i reindriftssaker .
Sámedikkis váilot dál resurssat maid dárbbašivččii jos galggašii fuolahit daid doaimmaid mat dikkis juo leat boazodoalloáššiin .
Saken avsluttet 26. mai 2000 kl. 12.45 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 26. b. dii. 12.45 .
Sak 27/00 Indre-Finnmark distriktsrett
Ášši 27/00 Sis-Finnmárkku guovllurievtti lokaliseren
Saken påbegynt 25. mai 2000 kl. 17.45 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 25. b. dii. 17.45 .
NOU 1999:22 Domstolen i første instans
NOU 1999:22 Domstolen i første instans ( ovdal sáddejuvvon )
Høringsbrev av 14.07.99 fra Justisdepartementet
Justisdepartemeantta 07.99 reive
Sametingets vedtak i sak 48/99
Sámedikki mearrádus áššis 48/99
Høringsuttalelse av 17.11.99 fra Karasjok kommune
Kárášjoga gieldda 17.11.99 gulaskuddancealkámuš
Høringsuttalelse av 18.11.99 fra Tana kommune
Deanu gieldda 18.11.99 gulaskuddancealkámuš
Høringsuttalelse av 03.02.00 fra Nesseby kommune
Unjárgga gieldda 03.02.00 gulaskuddancealkámuš
Høringsuttalelse av 23.12.99 fra Porsanger kommune
Porsáŋggu gieldda 23.12.99 gulaskuddancealkámuš
Høringsuttalelse av 21.12.99 fra Kautokeino kommune
Guovdageainnu suohkana 21.12.99 gulaskuddancealkámuš
Kopi av brav av 23.12.99 fra Karasjok kommune til Justisdepartementet
Kopiija Kárášjoga gieldda 23.12.99 reivves Justisdepartementii
Kopi av brav av 24.12.99 fra Tana kommune til Justisdepartementet
Kopiija Deanu gieldda 24.12.99 reivves Justisdepartementii
Sametinget går inn for at Indre Finnmark distriktsrett lokaliseres til Kárášjohka .
Sámediggi dáhtošii Sis-Finnmárkku guovllurievtti biddjojuvvot Kárášjohkii .
Rådsmedlem Isak Mathis O. Hætta fremmer følgende mindretallsforslag når det gjelder lokalisering av Indre Finnmark distriktsrett :
Ráđđelahttu Isak Mathis O. Hætta ovddida čuovvovaš unnitlohkoevttohusa Sis-Finnmárkku guovllurievtti báikki ektui :
Sametinget registrer at Strukturutvalget foreslår å lokalisere Indre Finnmark distriktsrett til Kárášjohka .
Sámediggi bidjá merkii ahte Strukturlávdegoddi evttoha bidjat Sis-Finnmárkku guovllurievtti Kárášjohkii .
Saken må ses i større sammenheng enn det utvalget har gjort med hensyn til lokalisering .
Ášši ferte geahččat viidábut go maid lávdegoddi lea dahkan báikki mearrideami ektui .
Spesielt gjelder dette i forhold til samarbeid med Samisk høgskole med tolkeutdanning og utvikling av samisk som rettspråk , Nordisk Samisk institutt med forskning på samisk rettsoppfatning .
Dás ferte vuhtii váldit ovttasbarggu Sámi allaskuvllain dulkaoahpahusa ja sámegiela ovddideami ektui riektegiellan , ja ovttasbarggu Sámi Instituhtain man bargun lea dutkat sámi riekteáddejumi .
I tillegg må en ta hensyn til eventuell fremtidig ambulering til hele det samiske område , og da må en særlig ta i betraktning avstanden til Troms , Nordland og Trøndelag .
Dasto ferte vuhtii váldit dan ahte boahtteáiggis sáhttá šaddat dárbu johtalit miehtá sámi , ja dalle ferte erenoamážit vuhtii váldit gaskkaid Tromsii , Norlándii ja Trøndeláhkii .
Geografisk nærhet vil dessuten kunne ha stor signaleffekt til Sverige og Finland , slik at også de i større grad vil anerkjenne samenes rettstenkning .
Dasto livččii geográfalaš lagašvuođas stuorra signálabeaktu Ruttii ja Supmii , nu ahte maiddái dat ge buorebut dohkkehišgoađášedje sápmelaččaid riektejurddašeami .
Sametinget ser viktigheten av å plassere en domstol til et område som anerkjenner seg som samisk område .
Sámediggi atná deaŧalažžan bidjat duopmostuolu dakkár báikái mii atná iežas sámi guovlun .
På bakgrunn av dette foreslår Sametinget å lokalisere Indre Finnmark distriktsrett til Guovdageaidnu .
Sámediggi evttohage dán vuođul bidjat Sis-Finnmárkku guovllurievtti Guovdageidnui .
’ s sametingsgrupper :
Oktasaš eavttuhus , Guovddášbellodaga , Sámi válgalihttu , Bargiidbellodaga sámediggejoavkkuin :
Ut fra en samlet vurdering går Sametinget inn for at Indre Finnmark distriktsrett lokaliseres til Deatnu-Tana .
Ollislaš árvvoštallama vuođul háliida Sámediggi ahte Sis-Finnmárkku guovlluriekti biddjojuvvo Detnui .
Sametingsrådets flertallsinnstilling ble satt opp mot Sametingsrådets mindretallsinnstilling og fellesforslaget .
Sámediggeráđi eanetlohkoárvalus biddjojuvvui Sámediggeráđi unnitlohkoárvalusa ja oktasašárvalusa vuostá .
Rådets mindretallsinnstilling fikk 5 stemmer , flertallsinnstillingen 10 stemmer og fellesforslaget 24 stemmer .
Ráđi unnitlohkoárvalus oaččui 5 jiena , eanetlohkoárvalus 10 jiena ja oktasaš árvalus 24 jiena .
Sametingsrådets flertallsinnstilling ble satt opp mot fellesforslaget .
Sámediggeráđi eanetlohkoárvalus biddjojuvvui oktasašárvalusa vuostá .
Fellesforslaget ble vedtatt med 29 stemmer .
Oktasašárvalus mearriduvvui 29 jienain .
10 stemmer ble avgitt til rådets flertallsinnstilling .
Ráđi eanetlohkoárvalus oaččui 10 jiena .
Nils Henrik Måsø Isak Mathis O. Hætta
Nils Henrik Måsø Isak M. O. Hætta
Jan Atle Samuelsen
Jan Atle Samuelsen
Isak Mathis O. Hætta Nils Henrik Måsø
Isak M. O. Hætta Nils Henrik Måsø
John Henrik Eira Nils Henrik Måsø
John Henrik Eira Nils Henrik Måsø
Arvid Skjellhaug Per Edvin Varsi
Arvid Skjellhaug Per Edvin Varsi
Per Solli ( til voteringen )
Per Solli ( čoahkkinortnegii )
Amund Eriksen ( til voteringen )
Amund Eriksen ( čoahkkinortnegii )
Egil Olli ( til voteringen )
Egil Olli ( čoahkkinortnegii )
Isak Mathis O. Hætta ( til voteringen )
Isak M. O. Hætta ( čoahkkinortnegii )
Saken avsluttet 25. mai 2000 kl. 19.00 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 25. b. dii. 19.00 .
Sak 28/00 Strategisk plan for læremiddelutvikling 2001 - 2005
Ášši 28/00 Sámi oahpponeavvuid ráhkadeami strategalaš plána 2001-2005
Saken påbegynt 26. mai 2000 kl. 09.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 26. b. dii. 09.00 .
Samisk utdanningsråds vedtak i sak R 21/99 Strategisk plan
Sámi oahpahusráđi mearrádus áššis R 21/99 - Strategálaš plána
1.1 Hva er samiske læremidler ?
1.1 Mat leat sámi oahpponeavvut ?
Samiske læremidler kan formelt defineres som lærebøker som krever godkjenning av Sametinget etter reglene for godkjenning for slike læremidler .
Sámi oahpponeavvut definerejuvvojit formálalaččat oahppogirjin maid Sámediggi galgá dohkkehit dákkár oahpponeavvuid dohkkeheami njuolggadusaid vuođul .
En slik forståelse dekker bare en begrenset del av de læremidler som bør være tilgjengelige som pedagogiske tilbud i læringsmiljøet .
Dát ipmárdus gokčá dušše unna oasáža oahpponeavvuin mat berrejit gávdnot pedagogalaš fálaldahkan oahpahusbirrasis .
Det må derfor legges til grunn en bredere og mer relevant definisjon av læremidler .
Danne ferte ráhkadit viidát ja eambbo relevánta definišuvnna sámi oahpponeavvuid dáfus .
I denne strategiske planen vil samiske læremidler bli forstått som :
Dán strategalaš plánas ipmirdit sámi oahpponeavvuid čuovvovaččat :
Læremidler utviklet og utgitt til bruk for samiske barn i barnehager , samiske elever i grunnskole og videregående opplæring , herunder spesialundervisning , og deltakere i voksenopplæringstiltak i tilknytning til disse skoleslagene .
Oahpponeavvut mat ráhkaduvvojit ja almmuhuvvojit sámi mánáide mánáidgárddiin , sámi ohppiide vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas , maiddái erenoamášoahpahusa várás , ja rávisolbmuidoahpahusa oasseváldiide dáid skuvlašlájaid oktavuođas .
Beskrivelser av samiske forhold i læremidler for alle norske elever , jfr. St meld nr 41 ( 1996-97 ) kap 9.4 , og Læreplanverket for den 10-årige grunnskolen , Prinsipp og retningslinjer for opplæringa i grunnskulen .
Sámi diliid čilgehusat buot Norgga ohppiid oahpponeavvuin , gč. St dieđ nr 41 ( 1996-97 ) 9.4 kap. , ja 10 jagi vuođđoskuvlla oahppoplánain , Prinsihpat ja njuolggadusat vuođđoskuvlla oahpahussii .
Læremidler utgitt på de samiske språk , dvs. nordsamisk , lulesamisk og sørsamisk .
Oahpponeavvut mat almmuhuvvojit sámegillii , mii mearkkaša davvisámegillii , julevsámegillii ja lullisámegillii .
Læremidler om samiske forhold eller forhold av betydning for den samiske befolkning , utgitt på norsk eller et annet språk , regnes også med .
Dása gullet maiddái dárogiel dahje eará giela oahpponeavvut sámi diliid birra dahje eará diliid birra main lea mearkkašupmi sápmelaččaide .
Læremidler , nevnt i foregående punkter , som er utviklet av samiske forfattere eller produsenter .
Oahpponeavvut , namuhuvvon ovddit čuoggáin , maid sámi girječállit dahje buvttadeaddjit leat ráhkadan .
Læremidler , utviklet av andre forfattere eller produsenter , men som oversettes til samisk , kan også omfattes av definisjonen .
Definišuvdnii sáhttet maiddái gullat oahpponeavvut maid earát leat ráhkadan ja mat jorgaluvvojit sámegillii .
Alle typer læremidler som f.eks : Lærebøker , arbeidsbøker , lærerveiledninger , fjernundervisningsprogram , programvare , kassetter , video , lysbilder , transparenter , plansjer , arbeidsbeskrivelser , modeller og mønstre , spill , leker , kunst- og kulturuttrykk og andre midler for å gjøre samisk kultur synlig i læringsmiljøet .
Buotlágan oahpponeavvut nugo omd : Oahppogirjjit , bargogirjjit , oahpaheaddjerávvagat , gáiddusoahpahusprográmmat , prográmmagálvvut , jietnabáttit , video , čuovgagovat , transparenttat , plánsjat , bargočilgehusat , modeallat ja minstarat , spealut , stohkosat , dáidda- ja kulturdoahpagat ja eará neavvut mat galget almmustahttit sámi kultuvrra oahpahusbirrasis .
1.2 Visjon : Styrking og utvikling av samisk språk , kultur og identitet
1.2 Višuvdna : Sámi giela , kultuvrra ja identitehta nannen ja ovdánahttin
Visjonen tar utgangspunkt i prinsipper og retningslinjer for opplæringen i grunnskolen etter Det samiske læreplanverket .
Višuvdna hábmejuvvo vuođđoskuvlla oahpahusa prinsihpaid ja njuolggadusaid Sámi oahppoplánaid vuođul .
Som del av enhetsskolen bygger den samiske skolen på prinsippet om en enhetlig og likeverdig opplæring med utgangspunkt og ståsted i de samiske samfunns egenart og behov .
Oktasaš skuvlla oassin lea sámi skuvla huksejuvvon dan prinsihpa ala ahte oahpahus galgá leat oktasaš ja ovttadássásaš ja ahte oahpahusa álginsadjin ja vuođđun galget leat sámi servodaga iešvuohta ja dárbbut .
Opplæringen skal ha et innhold og kvalitet som gir grunnleggende kunnskap , levendegjør kulturarven , stimulerer til å ta den samiske kulturen og det samiske språket i bruk og inspirerer barn og unge til å være aktive og skapende mennesker i det samiske og det norske samfunn .
Oahpahusas galgá leat dakkár sisdoallu ja dakkár kvalitehta mii addá vuođđomáhtuid , mii dahká kultuvraárbbi eallin , mii movttiidahttá váldit atnui sámi kultuvrra ja sámegiela ja addá mánáide ja nuoraide miela leat aktiivvalažžan ja hutkájin sámi servodagas ja dáru servodagas .
Samiske læremidler skal styrke og utvikle samisk språk , kultur og identitet slik at barn og unge utvikles til å være :
Sámi oahpponeavvut galget nannet ja ovdánahttit sámegiela , sámi kultuvrra ja sámi identitehta dan láhkái ahte mánát ja nuorat ovdánit ná :
det meningssøkende mennesket
dárkkuhusa ozadeaddji olmmoš
det skapende mennesket
hutkkálaš olmmoš bargi olmmoš
det arbeidende mennesket
oppalaččat oahppan olmmoš
det samarbeidende mennesket
ovttasbargi olmmoš
det miljøbevisste mennesket
birasdihtomielalaš olmmoš
det integrerte mennesket
integrerejuvvon olmmoš
Visjonen har i stor grad det samme innhold som innledningen i prinsipper og retningslinjer for opplæring etter Det samiske læreplanverket og målene i læreplanens generelle del .
Višuvnnas lea sullii seamma sisdoallu go álgosáni prinsihpain ja njuolggadusain oahpahussii Sámi oahppoplánaid vuođul ja mihttomeriid oahppoplána oppalaš oasi vuođul .
2 Samiske læremidler – beskrivelse og behov
2 Sámi oahpponeavvut - čilgehusat ja dárbbut
2.1 Tilstandsbeskrivelse
2.1 Diliid čilgen
Situasjonen for samiske læremidler kan ved starten av denne strategiske planperioden beskrives slik :
Sámi oahpponeavvuid dili sáhttá dáinnalágiin čilget strategalaš plánaáigodaga álggus :
2.1.1 Elevtallsutviklingen
2.1.1 Ohppiidlogu ovdáneapmi
Elevtallsutviklingen og dermed etterspørselen etter læremidler er ved begynnelsen av planperioden , dvs. skoleåret 1999/2000 , som følger :
Ohppiidlogu ovdáneapmi , ja nu maiddái oahpponeavvuid dárbu , lea dákkár plánaáigodaga álgogeahčen , 1999/2000 skuvlajagis :
Det er 55 barnehager og avdelinger med samisk tilbud til i alt 644 barn .
( Gávdnojit 55 mánáidgárddi ja ossodaga main leat sámi fálaldagat oktiibuot 644 mánnái .
Det er i alt 119 grunnskoler , fordelt på 48 kommuner , som har tilbud om opplæring i og på samisk .
( Leat oktiibuot 119 vuođđoskuvlla , 48 suohkanis , main lea oahpahus sámegielas ja sámegillii .
I alt 2 347 elever får samisk undervisning .
Oktiibuot ožžot 2 347 oahppi sámegieloahpahusa .
Det er registrert 971 elever med samisk som førstespråk , hvorav 950 på nordsamisk , 21 på lulesamisk og ingen på sørsamisk .
( a ) Leat registrerejuvvon 971 oahppi geain lea sámegiella vuosttašgiellan , ja dan logus lea 950 oahppis davvisámegiella , 21 oahppis julevsámegiella ja ii ovttasge leat lullisámegiella vuosttašgiellan .
Det er 811 elever med samisk som andrespråk , hvorav 711 på nordsamisk , 36 på lulesamisk og 64 på sørsamisk .
( b ) 811 oahppis lea sámegiella nubbingiellan , ja sis lea 771 oahppis davvisámegiella , 36 oahppis julevsámegiella ja 64 oahppis fas lullisámegiella váldosuopmanin .
559 elever får opplæring i alternativet samisk språk og kultur .
( c ) 559 oahppi ožžot oahpahusa fágas sámi giella ja kultuvra .
6 elever har samisk som tilvalgsfag .
6 oahppis lea sámegiella válljenfágan .
Det er i alt 27 videregående skoler som gir samisk undervisning .
( Leat oktiibuot 27 joatkkaskuvlla mat fállet sámegieloahpahusa .
468 elever får samisk undervisning , fordelt med :
468 oahppi ožžot sámegieloahpahusa , ja sis lea
443 på nordsamisk ,
( d ) 443 oahppis davvisámegiella ,
17 på lulesamisk og
( e ) 17 oahppis julevsámegiella ja
8 på sørsamisk .
( f ) 8 oahppis fas lullisámegiella váldosuopmanin .
De private videregående skolene er ikke med i disse tallene .
Dás eat logahala priváhta joatkkaskuvllaid .
I tillegg har flere skoler elever tilknyttet arbeidsmarkedsopplæring .
Dasa lassin leat olu skuvllaid oahppit searvan bargomárkanoahpahussii .
Elevtallsutviklingen viser at det ligger et stort potensiale for økning av elever som velger å få opplæring i samisk .
Ohppiidlogu ovdáneapmi čájeha ahte lea stuora vejolašvuohta ohppiidlassáneapmái geat válljejit sámegiel oahpahusa .
I samisk som førstespråk er det grunn til å tro at det ikke vil være stor økning .
Fágas sámegiella vuosttašgiellan ii dáidde dárbbašit vuordit namuhanveara lassánemiid .
Elevtallsutviklingen blir dermed bare er en av flere faktorer som innvirker på utviklingsarbeidet .
Dainnalágiin šaddá ohppiidlogu ovdáneapmi dušše okta máŋgga faktuvrras mat váikkuhit oahpponeavvoráhkadeami .
2.1.2 Dekningsgraden
2.1.2 Dárbogokčan
Dekningsgraden på de ulike utdanningsnivåer og fagområder er langt fra tilfredsstillende .
Oahpponeavvut iešguđetge oahpahusdásiin ja fágasurggiin eai govčča vuos guđege muddui buot dárbbuid .
Alle tre nivåer : Barnehage , grunnskole og videregående opplæring har fått nye læreplaner eller rammeplan som krever utvikling av nye og omarbeiding av gamle læremidler .
Visot golbma dási : Mánáidgárdi , vuođđoskuvla ja joatkkaoahpahus leat ožžon ođđa oahppoplánaid dahje rámmaplánaid mat gáibidit ođđa oahpponeavvuid ráhkadeami ja boares oahpponeavvuid ođasteami .
Ved starten av denne planperioden er læremiddeldekningen slik for grunnskolen , nordsamisk :
Dán plánaáigodaga álgogeahčen lea oahpponeavvodilli vuođđoskuvllas , davvisámegielas čuovvovaš :
Fag Småskoletrinnet Mellomtrinnet Ungdomstrinnet
Fága Smávvaskuvlladássi Gaskadássi Nuoraidskuvlladássi
1. kl 2. kl 3. kl 4. kl 5. kl 6. kl 7. kl 8. kl 9. kl 10. kl
1. lk 2. lk 3. lk 4. lk 5. lk 6. lk 7. lk 8. lk 9. lk 10. lk
Samisk 1. språk
Sámegiella 1. giellan
Samisk 2. språk
Sámegiella 2. giellan
Samisk språk og kultur
Sámi giella ja kultuvra
Norsk for samiske elever
Dárogiella sámi ohppiide
KRL-faget
ROE-fága
Matematikk
Matematihkka
Heimkunnskap
Ruovttudoallooahppu
Natur- og miljøfag
Luonddu- ja birasfága
Oversettelse er igangsatt og bøker vil foreligge før 1. august 2001 .
Jorgalanbargu lea álggahuvvon ja girjjit almmuhuvvojit ovdal borgemánu 1. b. 2001 .
Elevbok Temahefte Oversettelse , tilrettelegging
Ohppiidgirji Fáddágihpa Jorgaleapmi , heiveheapmi
Ved starten av denne planperioden er læremiddeldekningen slik for grunnskolen , lulesamisk :
Dán plánaáigodaga álgogeahčen lea oahpponeavvodilli vuođđoskuvllas , julevsámegielas čuovvovaš :
Fag Småskoletrinnet Mellomtrinnet Ungdomstrinnet
Fága Smávvaskuvladássi Gaskadássi Nuoraidskuvladássi
1. kl 2. kl 3. kl 4. kl 5. kl 6. kl 7. kl 8. kl 9. kl 10 .
1. lk 2. lk 3. lk 4. lk 5. lk 6. lk 7. lk 8. lk 9. lk 10. lk
kl Samisk 1. språk
Sámegiella 1. giellan
Ved starten av denne planperioden er læremiddeldekningen slik for grunnskolen , sørsamisk :
Dán plánaáigodaga álgogeahčen lea oahpponeavvodilli vuođđoskuvllas , lullisámegielas čuovvovaš :
1 kl 2 kl 3 kl 4 kl 5 kl 6 kl 7 kl 8 kl 9 kl 10 kl
1. lk 2. lk 3. lk 4. lk 5. lk 6. lk 7. lk 8. lk 9. lk 10. kl
2.1.3 Igangværende prosjekter
2.1.3 Prošeavttat mat leat doaimmas
Sametinget har ved begynnelsen av denne planperioden i alt 128 læremiddelprosjekter på gang for barnehage , grunnskole og videregående skole .
Sámedikkis leat dán plánaáigodaga álgogeahčen oktiibuot 128 oahpponeavvoprošeavtta jođus mánáidgárddiid , vuođđoskuvllaid ja joatkkaskuvllaid várás .
For 34 av disse prosjektene har Sametinget prosjektansvaret , mens forlagene har prosjektansvaret for resten , dvs. 94 prosjekter .
Sámedikkis lea prošeaktaovddasvástádus 34 prošeavttas , ja lágádusat fas fuolahit loahpa , oktiibuot 94 prošeavtta .
Noen av disse prosjektene er i produksjonsfasen , hvilket innebærer at de ferdigstilles i 1999/2000 .
Muhtumat dáin prošeavttain leat buvttadandásis , mii mearkkaša ahte válbmanit 1999/2000:s .
Høsten 1995 ble det satt i gang et prosjekt som har til hensikt å skaffe til veie samiske filmprogram som kan brukes som læremidler .
1995 čavčča álggahuvvui prošeakta mii galgá háhkat sámi filbmaprográmmaid mat sáhttet geavahuvvot oahpponeavvun . Njealji jagis leat háhkan 380 prográmma ovttasráđiid NRK .
2.1.4 Forfattersituasjonen
2.1.4 Girječálliiddilli
Forfattersituasjonen er bekymringsfull .
Girječállit eai leat doarvái .
Til tross for høyere forfatterstøtte og forskjellige rekrutteringstiltak , bl.a forfatterverksteder , har en ikke maktet å bygge opp en større kjerne av stabile forfattere .
Vaikko girječálliiddoarjja lea lassánan ja iešguđetlágán rekrutterenbijut nugo girječálliidbájit leat álggahuvvon , de eai leat nákcen háhkat eambbo girječálliid mat dássedit barget dušše dainna doaimmain .
Situasjonen er noe lettere mht. dekning av behovet for oversettelser og tilrettelegging .
Dilli lea veaháš buoret oahpponeavvuid jorgaleddjiid ja heiveheddjiid dáfus .
2.1.5 Forlagssituasjonen
2.1.5 Lágádusdilli
Forlagskapasiteten er ikke god nok idet de to samiske forlagene ikke har kapasitet til å produsere læremidler i takt med behovet .
Lágádusdilli ii leat doarvái buorre danne go dat guokte sámi lágádusa eai nákce buvttadit oahpponeavvuid dárbbu mielde .
Norske forlag prioriterer i liten grad utgivelse av samiske læremidler på grunn av manglende lønnsomhet .
Dáčča lágádusat eai vuorut almmuhit sámi oahpponeavvuid danne go dat ii leat gánnáhahtti sin doibmii .
2.1.6 Progresjon i læremiddelutviklingen
2.1.6 Oahpponeavvuid ráhkadeami progrešuvdna
Læremiddelutviklingen fra ide og plan til utgivelse og anvendelse , forutsetter at alle ledd samvirker og medvirker til flyt i prosessen .
Oahpponeavvoovdánahttin jurdagis ja plánas almmuheapmái ja geavaheapmái , lea dan duohken ahte visot oasit doibmet bures ovttas ja váikkuhit buori proseassajohtui .
Progresjonen i læremiddelutviklingen er blitt betraktelig bedre , sammenlignet med situasjonen for noen år siden .
Oahpponeavvuid ráhkadeami progrešuvdna lea dovdomassii buorránan jus buohtastahttá diliin mii lei moadde jagi dás ovdal .
Sametinget har egne prosjektkonsulenter med ansvar for de enkelte prosjekter , noe som har ført til at prosessen går raskere , samtidig som kvaliteten på oppfølgingen har blitt bedre .
Sámedikkis leat sierra prošeaktakonsuleanttat geat fuolahit ovttaskas prošeavttaid , ja dat leage dagahan ahte proseassa manná johtileappot , ja maiddái bearráigeahččama kvalitehta lea buorránan .
2.2 Utfordringer og behov
2.2 Hástalusat ja dárbbut
Ved starten av planperioden for denne strategiske planen kan utfordringene og behovene kort beskrives slik :
Dán strategalaš plána plánaáigodaga álgogeahčen sáhttá hástalusaid ja dárbbuid oanehaččat ná čilget :
2.2.1 Gjennomføring av det samiske læreplanverket i grunnskolen
2.2.1 Sámi oahppoplánaid čađaheapmi vuođđoskuvllas
Fremdeles vil det å skaffe ordinære læremidler til gjennomføringen av det samiske læreplanverket i grunnskolen være den største utfordringen og representere de største behovene .
Dábálaš oahpponeavvuid háhkan vuođđoskuvlla sámi oahppoplánaid čađaheami várás galgá ain leat stuorimus hástalus , ja dárbbut dakko leat stuorimusat .
Mye gjenstår , noe som også framgår av tilstandsbeskrivelsen i foregående punkt .
Lea ain olu mii váilu , nu go maiddái oaidnit diliid čilgemis ovddit čuoggás .
2.2.2 Ikrafttredelse av ny opplæringslov
2.2.2 Ođđa oahpahuslága fápmuiboahtin
Ny opplæringslov fastslår den individuelle retten til opplæring i samisk .
Ođđa oahpahusláhka nanne ovttaskas oahppi vuoigatvuođa oažžut sámegiel oahpahusa .
Dette vil medføre en økning i antallet elever over hele landet med samisk som andrespråk eller med faget samisk kultur og språk .
Dát mielddisbuktá ahte šaddet eambbo oahppit miehtá riikka geat ohppet sámegiela nubbingiellan dahje sámi giela ja kultuvrra .
Her er det både behov for tradisjonelle læremidler , men også for utvikling av ulike fjernundervisningsmetoder , siden lærersituasjonen de fleste steder hvor det er få elever som ønsker samisk vil være svært vanskelig .
Dán oktavuođas lea dárbu árbevirolaš oahpponeavvuide , muhto ferte maiddái ráhkadit iešguđetlágán gáiddusoahpahanvugiid , danne go eanas báikkiin gos leat unnán oahppit geat háliidit sámegieloahpahusa , lea váttis gávdnat oahpaheddjiid .
2.2.3 Utvikling av spesialpedagogiske læremidler
2.2.3 Erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeapmi
Utvikling og produksjon av spesialpedagogiske læremidler for samiske brukere står sentralt i den kommende perioden .
Erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeapmi ja buvttadeapmi sámi geavaheddjiid várás lea hui guovddážis boahtte áigodagas .
Det tenkes her både på ordinære spesialpedagogiske læremidler for de enkelte vanskeområdene , men særlig på multifunksjonelle læremidler .
Dás oaivvildit vuos dábálaš erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid iešguđetge váddosurggiide , muhto deattuhit erenoamážit multifunkšunála oahpponeavvuid .
De multifunksjonelle læremidlene kan inneholde mange ulike komponenter og tilpasninger i lyd , bilde og tekst , og fremstår ikke nødvendigvis som ett produkt .
Multifunkšunála oahpponeavvuin sáhttet leat olu iešguđetlágán komponeanttat ja heivehuvvon oasit , nugo jienat , govat ja teavsttat , eaige dat dárbbaš leat dušše ovtta vásedin ulbmila váste ráhkaduvvon .
Det vil være helt sentralt at utviklingen av spesialpedagogiske læremidler for samiske elever blir en del av realiseringen av en nasjonal plan og strategi for spesialpedagogiske læremidler .
Lea áibbas dárbbašlaš ahte erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeapmi sámi ohppiid várás šaddá oassin našunála plána ja erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid strategiija duohtandahkamis .
2.2.4 Gjennomføring av kompetansereformen
2.2.4 Gelbbolašvuođa ođasteami čađaheapmi
Kompetansereformen , med økt vekt på etter- og videreutdanning for voksne , vil kreve et betydelig løft mht. læremidler tilpasset denne aldersgruppen .
Gelbbolašvuođa ođasteapmi , mas rávisolbmuid lassi- ja joatkkaoahpahus eambbo deattuhuvvo , gáibida lasi oahpponeavvuid mat leat heivehuvvon juste dán agi olbmuide .
2.2.5 Systematikk i planlegging , utvikling og oppfølging av læremiddelproduksjonen
2.2.5 Systematihkka oahpponeavvobuvttadeami plánemis , ráhkadeamis ja čuovvoleamis
Selv om det er gjort store forbedringer mht. organisering og gjennomføring av læremiddel-utvikling og læremiddelproduksjon gjenstår mye .
Lea ain olu mii váilu vaikko oahpponeavvoráhkadeami ja oahpponeavvobuvttadeami organiseren ja čađaheapmi leat buorremuddui buoriduvvon .
Generelt vil det være nødvendig med en større grad av systematikk i planlegging , utvikling og oppfølging av produksjonen .
Oppalaččat lea dárbbašlaš doalahit buoret systematihka buvttadeami plánemis , ráhkadeamis ja bearráigeahččamis .
Videre vil det være nødvendig å styrke veiledningsaktiviteten overfor både forfattere og forlag .
Muđui lea dárbbašlaš nannet bagadallandoaimma sihke girječálliid ja lágádusaid ektui .
I denne sammenheng må bruken av konverteringsressursen for samiske lærere trekkes inn i vurderingen sammen med bedre organisering av forfattere i team med sterkere oppfølging og bedre veiledning .
Dán oktavuođas ferte árvvoštallat sámi oahpaheddjiid konverterenresurssaid geavaheami , ja maiddái movt joavkogirječálliid sáhttá buorebut organiseret vuđolet bearráigeahčuin ja bagadallamiin .
2.2.6 Omlegging av hovedmønsteret for typer læremidler
2.2.6 Rievdadit oahpponeavvomálliid váldominstara
Det vil også være nødvendig å vurdere en omlegging av hovedmønsteret for hvilke typer læremidler som bør utvikles innen et fagområde .
Lea maiddái dárbbašlaš árvvoštallat váldominstara rievdadeami das guđelágán oahpponeavvuid berre ráhkadit iešguđet fágasurggiid váste .
Hittil har en satset på å utvikle en omfattende elevbok som hovedtiltak for å dekke lærestoffet .
Dán rádjái leat vuosttažettiin deattuhan ráhkadit dárkilis ohppiidgirjiid mat gokčet áššiid maid oahppit galget oahppat .
Dette har vist seg å være en komplisert og tidkrevende prosess , hvor det går relativt lang tid fra oppstart av utviklingsarbeidet til læreboka foreligger .
Dat lea dávjá šaddan váttis ja áddjás proseassan mas gollet iešáiggit dan rájesgo ráhkadanbargu álggahuvvo dassážii go oahppogirji lea válmmas .
Temaheftene kan knyttes konkret til læreplanenes opplærings-mål og på den måten svare bedre til intensjonene i både Reform- 94 og Reform- 97 om at læreplanene og ikke læreboka skal være styrende for opplæringen .
Fáddágihppagiid sáhttá njuolga čatnat oahppoplánaid oahpahusulbmiliidda , ja dainnalágiin gokčetge buorebut sihke Ođastus 94 ’ ja Ođastus 97 ’ mihttomeriid ahte leat oahppoplánat eaige oahppogirjjit mat mearridit oahpahusa .
Det må imidlertid være en forutsetning at temaheftene både i form og innhold blir kvalitativt høyverdige produkter og ivaretar nye opplæringsformer som f.eks. språkbad .
Almmatge ferte fuolahit ahte fáddágihppagat sihke hámi ja sisdoalu dáfus leat kvalitehtalaččat buorit ja ahte dat maiddái sisttisdollet ođđa oahpahusmálliid nugo omd giellalávguma .
2.2.7 Utvikling av nettbaserte løsninger for formidling av læremidler
2.2.7 Ráhkadit fierpmádatčovdosiid oahpponeavvuid gaskkusteapmái
Også når det gjelder metoder for formidling av læremidler bør det foregå en utvikling .
Maiddái oahpponeavvuid gaskkusteami metodaid berre ovdánahttit .
Spesielt vil det være viktig å legge til rette for utvikling av nettbaserte løsninger hvor læremidler formidles til skolene via internett .
Lea erenoamáš deaŧalaš láhčit diliid nu ahte sáhttá ráhkadit fierbmečovdosiid , mat gaskkustit oahpponeavvuid skuvllaide Interneahta bokte .
I første omgang vil dette sannsynligvis være mest aktuelt som metode for å formidle ordlister , faktabøker og oppslagverk , pedagogisk programvare og temahefter .
Dát dáidá vuosttažettiin leat guovddáš vuohki gaskkustit sátnelisttuid , fáktágirjjiid ja čoavddagirjjid , pedagogalaš prográmmagálvvuid ja fáddágihppagiid .
Etter hvert som en får erfaring kan metoden utvides til å omfatte mer omfattende bøker .
Metoda sáhttá viiddidit maiddái stuorit girjjiide dađi mielde go hárjána doibmii .
2.2.8 Veiledning
2.2.8 Bagadus
Sametinget vil i planperioden ta initiativ til kompetanseoppbygging i tilknytning til samisk læremiddelutvikling , bl.a. gjennom seminarer og veiledning av forfattere , forlag og andre aktører .
Sámediggi áigu plánaáigodagas álggahit gelbbolašvuođahuksema sámi oahpponeavvoovdáneami oktavuođas , omd. seminarain ja bagadallamiin čálliid , lágádusaid ja eará oasseváldiid .
3 Samiske læremidler – rammer og regler
3 . Sámi oahpponeavvut – rámmat ja njuolggadusat
3.1 Regler for godkjenning
3.1 Dohkkeheami njuolggadusat
Regler for godkjenning av samiske lærebøker ble fastsatt av Kirke- , utdannings- og forsknings-departementet 19. september 1985 .
Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeanta mearridii čakčamánu 19. b. 1985 sámi oahppogirjjiid dohkkeheami njuolggadusaid .
Reglene omfatter godkjenning av samiske lærebøker og samiske brevkurs for grunnskole og videregående opplæring samt for opplæring etter lov om voksenopplæring .
Njuolggadusat fátmmastit sámi oahppogirjjiid ja sámi reiveskuvllaid dohkkeheami vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa dásis , ja maiddái oahpahusa dohkkeheami rávisolbmuidoahpahusa lága vuođul .
Med lærebøker menes alle trykte læremidler som produseres for samiske elever som dekker vesentlige deler av et fags lærestoff eller kurs , og som elevene regelmessig skal bruke .
Oahppogirjjit leat buot printejuvvon oahpponeavvut mat ráhkaduvvojit sámi ohppiid várás , mat gokčet deaŧalaš osiid fága oahpahusmearis dahje kurssas , ja maid oahppit galget áiggis áigái geavahit .
Trykte læremidler som omfatter en mindre del av lærestoffet omfattes også av ordningen når disse utgis med offentlig støtte .
Dása gullet maiddái printejuvvon oahpponeavvut mat almmuhuvvojit almmolaš doarjagiin , ja guoskkahit unnit oasi oahpahusmearis .
Ved vurdering av om godkjenning kan gis skal det innhentes uttalelser fra flere instanser i tillegg til at Sametinget selv skal vurdere læremidlet .
Go árvvoštallá dohkkeheami , de ferte bivdit mearkkašumiid iešguđet ásahusain . Sámediggi galgá ieš maiddái árvvoštallat oahpponeavvu .
Godkjenningen er tillagt Sametinget , men avgjørelser kan påklages til departementet .
Dohkkeheapmi lea Sámedikki oahpahusossodaga duohken , muhto mearrádusaid sáhttá váidalit departementii .
Ordlister skal godkjennes av Samisk språkråd .
Sámi giellaráđđi galgá dohkkehit sátnelisttuid .
3.2 Institusjonelle rammer
3.2 Ásahusrámmat
Sametinget samhandler i sitt utviklingsarbeid med en lang rekke instanser , bl.a :
Sámedikki oahpahusossodat ovttasbargá ovdánahttinbarggustis iešguđet ásahusaiguin , ee. :
Forfattere og prosjektmedarbeidere
Girječálliiguin ja prošeaktamielbargiiguin
Skoler og skoleadministrasjonen i kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk
Sámegiela hálddašanguovllu suohkaniid skuvllaiguin ja skuvlahálddahusaiguin
Samiske forlag og andre forlag
Sámi lágádusaiguin ja eará lágádusaiguin
NRK .
NRK .
/ Sámi Radio
/ Sámi Radio:in
Produksjonsmiljøer for video o.l. .
Video je. buvttadanbirrasiiguin
Samiske kunstnere og kulturinstitusjoner
Sámi dáiddáriiguin ja kulturásahusaiguin
Samiske skoleråd i Sverige og Finland
Ruoŧa ja Suoms sámi skuvlaráđiiguin
Nasjonalt senter for læring og utvikling
Nasjonalt senter for læring og utvikling
Statens utdanningskontorer , særlig i Finnmark , Troms og Nordland
Stáhta oahpahuskantuvrraiguin , erenoamážit Finnmárkkus , Tromssas ja Nordlánddas
Nordisk samisk institutt
Sámi Instituhtain
Samisk høgskole
Sámi allaskuvllain
Samiske lærerorganisasjoner
Sámi oahpaheaddjeásahusaiguin
3.3 Ressurser
3.3 Resurssat
Ressursene til utvikling og produksjon av samiske læremidler kommer i alt vesentlig fra Kirke , - utdannings- og forskningsdepartementet .
Eanas sámi oahpponeavvuid ráhkadeami ja buvttadeami resurssat bohtet Girko- , oahpahus- ja dutkandepartementtas .
Tildelingen skal dekke læremidler til både grunnskole og videregående opplæring innen alle de tre samiske språkgruppene .
Juolludeapmi galgá gokčat sihke vuođđoskuvlla ja joatkkaskuvlla oahpponeavvuid buot golmma sámi giellajoavkku dáfus .
Tildelingen har i årene før denne planens virkeperiode ligget på et nivå fra 8 til 11 millioner pr år .
Ovddeš jagiid juolludeamit , ovdal dán plána doaibmaáigodaga , leat leamaš gaskal 8 ja 11 miljovnna ruvnno jahkásaččat .
Størrelsen på tildelingen har i stor grad vært begrunnet med det økte behovet for samiske læremidler knyttet til gjennomføringen av henholdsvis Reform- 94 og Reform- 97.
Sámi oahpponeavvuid dárbu mii bohciidii Ođastus 94 ’ ja Ođastus 97 ’ geažil , lea leamaš ruhtajuolludeami sturrodaga deataleamos ágga .
I tillegg til midlene fra Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementet foreligger disse mulighetene til finansiering av læremiddelutvikling :
Lassin Girko- , oahpahus- ja dutkandepartementta juolludemiide sáhttá maiddái oažžut doarjaga oahpponeavvoráhkadeapmái dáin ásahusain :
Barne- og familiedepartementet , til læremidler for barnehagene
Mánáid- ja bearašdepartementtas mánáidgárddiid oahpponeavvuide
Statens utdanningskontorer , til FoU-arbeid
Stáhta oahpahuskantuvrras DOB-doaimmaide
Samordningsrådet for Finnmark utdanningsregion ( SUFUR ) , til læremidler for voksenopplæring .
Samordningsrådet for Finnmark utdanningsregion ( SUFUR ) rávisolbmuidoahpahusa oahpponeavvuide
Samiske skoleråd i Sverige og Finland , for samproduksjoner
Sámi skuvlaráđiin Ruoŧas ja Suomas oktasaš bargguide
4 Samiske læremidler – profil og prioritering 2001-2005
4 - Sámi oahpponeavvut – profiila ja vuoruheamit2001- 2005
4.1 Hovedstrategi : Konsentrert satsing
4.1 Váldostrategiija : Vuoruhuvvon doaibmabijut
Det har vært et hovedmål de siste årene at samiske og norske elever skal ha et likeverdig læremiddeltilbud .
Maŋemus jagiid váldostrategiija lea leamaš fuolahit ahte sámi ja dáčča ohppiin leat ovttadássásaš oahpponeavvofálaldagat .
I særlig grad har læremidler for grunnskolen og bøker i samisk språk vært prioritert .
Erenoamážit leat vuođđoskuvlla oahpponeavvut ja sámegielgirjjit leamaš vuoruhuvvon .
Videre har det vært lagt til grunn at eleven og elevens behov skal settes i sentrum .
Muđui leat deattuhan ahte oahppi ja oahppi dárbbut galget leat guovddážis .
Det vil si at mindre vekt har blitt lagt på lærerveiledninger og hjelpebøker for lærere .
Dát mearkkaša ahte oahpaheaddjebagadallamat ja oahpaheddjiid veahkkegirjjit eai leat deattuhuvvon .
I virkeperioden til forrige strategiske plan , perioden 1996-2000 , ble hovedstrategien lagt om fra bred satsing til konsentrasjon og stram prioritering .
Ovddit strategalaš plána doaibmaáigodagas , 1996-2000 , rievdaduvvui strategiija viiddis doaimmaheamis dárkilit jurddašeapmái ja čavgadis vuoruheapmái .
Dette har vist seg å være en riktig og effektiv strategi .
Lea duođaštuvvon ahte dát lea rievttes ja buorre strategiija .
For denne planens virkeperiode , perioden 2001-2005 , vil derfor samme strategi bli fulgt .
Danne čuovvut seamma strategiija maiddái dán plána doaibmaáigodagas , 2001-2005 .
Det vil si at det innenfor de tilgjengelige ressursene vil bli en konsentrert innsats rundt utvalgte prosjekter .
Dat mearkkaša ahte mii bargat áŋgirit dihto prošeavttaiguin juolluduvvon resurssaid siskkobealde .
Et vesentlig argument for en konsentrert innsats er de klare begrensningene som ligger i kompetanse og kvalitet på utviklingssiden .
Dat čielga ráddjejumit mat leat ovdánahttinbeali gelbbolašvuođas ja kvalitehtas , leat guovddážis čuollame vuoruhuvvon doaibmabijuid beali .
En for sterk spredning på for mange prosjekter vil senke framdriften og redusere kvaliteten .
Jus háddje ruđaid ja návccaid liiggás olu prošeavttaide , de gáržžida doaimma , ja maiddái kvalitehta hedjona .
4.2 Profil og prioritering 2001-2005
4.2 Profiila ja vuoruheamit 2001-2005
4.2.1 Vektlegging av satsing på de ulike samiske språkgruppene
4.2.1 Iešguđet sámi giellajoavkkuid doaibmabijuid deattuheapmi
I planperioden vil det bli satset på utvikling og produksjon av læremidler innen alle de tre samiske språkgruppene .
Plánaáigodagas áigut bargat buot golmma sámi giellajoavkkuid oahpponeavvuid ráhkademiin ja buvttademiin .
Den største satsingen vil bli knyttet til utvikling og produksjon av læremidler i og på nordsamisk .
Stuorimus doaibmabijut gusket davvisámegiela oahpponeavvuid ráhkadeapmái ja buvttadeapmái .
På lulesamisk og sørsamisk velges en strategi hvor hovedmålet er en vitalisering og videreutvikling av språket .
Julevsámegiela ja lullisámegiela dáfus válljet dakkár strategiija man váldoulbmil lea ođđasis ealáskuhttit ja ovddidit giela .
Satsingen for disse to språkgruppenes vedkommende vil derfor i stor grad konsentreres om læremidler i samisk språk , men med endel andre utvalgte prosjekter .
Danne šaddetge oahpponeavvut sámegielas hui guovddážii dán guovtti giellajoavkku doaibmabijuin , muhto leat gal maiddái eará vuoruhuvvon prošeavttat .
Det vil bli lagt til rette for kapasitetsøkende tiltak i lulesamisk og sørsamisk område , bl.a. gjennom rekruttering av nye forfattere .
Julev- ja lullisámiguovlluin lágiduvvojit ovddidandoaimmat nu ahte oahpponeavvodilli buorrána , omd. oččodit ođđa girječálliid .
4.2.2 Språkpolitiske prioriteringer
4.2.2 Giellapolitihkalaš vuoruheamit
I planperioden vil Sametingets organer prioritere språkutviklingsarbeid .
Sámedikki orgánat vuoruhit giellaovddiidanbargguid plánaáigodagas .
Det satses på at Sametingets termgrupper og språkdatabasen kan yte service i utvikling av læremidler .
Lea jurdda ahte Sámedikki tearbmajoavkkut ja gielladatabaset sáhttet leat veahkkin oahpponeavvuid ráhkadeamis .
Det må utvikles en politikk for språket i læremidlene .
Oahpponeavvuide ferte ovddiiduvvot giellapolitihkka .
Det aksepteres at internasjonale faguttrykk i visse tilfeller benyttes uten at det utvikles spesifikke samiske termer .
Lea dohkálaš geavahit riikkaidgaskasaš doahpagiid muhtomin , almmá ráhkatkeahttá ođđa sámegiel tearpmaid .
4.2.3 Fordeling på utdanningsnivå
4.2.3 Oahpahusdásiid juohku
Høyeste prioritet i planperioden gis til utvikling av læremidler for grunnskolen .
Plánaáigodaga deataleamos ášši lea ráhkadit oahpponeavvuid vuođđoskuvlii .
Så vidt mye gjenstår før læremidler tilpasset de nye læreplanene er utviklet at dette fremdeles må ta en betydelig del av de tilgjengelige utviklingsressursene .
Lea ain olu mii váilu ovdalgo oahpponeavvut válbmanit mat leat heivehuvvon ođđa oahppoplánaide , ja danne fertege daidda geavahit stuora oasi juolluduvvon buvttadanresurssain .
Innen grunnskolen vil det bli satset sterkest på utvikling av læremidler til mellomtrinnet .
Vuođđoskuvllas barget garrasepmosit gaskadási oahpponeavvuid ráhkademiin .
Innen nærmere bestemte fagområder , se pkt 4.2.4 , satses det på å følge opp læreplanene i videregående opplæring .
Dihto fágasurggiid siskkobealde , gč 4.2.4 , geahččalit čuovvut joatkkaoahpahusa fágaplánaid .
Høy prioritet gis i planperioden til utvikling av spesialpedagogiske læremidler , herunder multifunksjonelle læremidler , for alle utdanningsnivåene .
Plánaáigodagas áigut erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeami vuoruhit hui bajás , nugo ovdamearkka dihte multifunkšunála oahpponeavvuid buot oahpahusdásiid várás .
I begynnelsen av perioden vil imidlertid hovedvekten legges på oppbygging av kompetanse og kapasitet .
Áigodaga álgogeahčen lea váldodeaddu gelbbolašvuođa ja kapasitehta ovddideamis .
På barnehageområdet er det stor mangel på læremidler tilpasset samiske barnehager .
Mánáidgárdesuorggis leat hirbmat unnán oahpponeavvut mat leat sámi mánáidgárddiide heivehuvvon .
Det må derfor satses på utgivelse av ulike læremidler tilpasset samiske barnehager , veiledning og oppfølging av barnehager og kommuner , seminar for de samiske barnehagene og utviklingsarbeid i barnehagene .
Danne ferte ovddidit iešguđetlágán oahpponeavvuid almmuhusaid sámi mánáidgárddiid váste , ja maiddái bagadallat ja bearráigeahččat mánáidgárddiid ja suohkaniid , ja lágidit sámi mánáidgárddiid semináraid ja mánáidgárddiid ovdánahttindoaimmaid .
Som et ledd i gjennomføring av kompetansereformen prioriteres utvikling av spesielle læremidler for voksne .
Oassin gelbbolašvuođa ođasteami čađaheamis , vuoruhit erenoamáš oahpponeavvuid ráhkadeami rávisolbmuid váste .
Satsingen avgrenses til fagområder innenfor grunnskole og videregående opplæring .
Doaibmabijut gusket vuosttažettiin vuođđoskuvlla ja joatkkaoahpahusa fágasurggiide .
Øvrige fagområder defineres utenfor denne planens virkeområde .
Eará fágasuorggit gieđahallojuvvojit olggobealde dán plána doaibmasuorggi .
4.2.4 Fordeling på fagområder og utdanningsnivåer
4.2.4 Fágasurggiid ja oahpahusdásiid juohku
Høyeste prioritet gis til utvikling av læremidler i samisk språk og innen fagområder hvor det samiske innholdet står sentralt .
Váldodeaddu biddjo sámegiela oahpponeavvuid ráhkadeapmái , ja eará fágasurggiid oahpponeavvuide main sámi sisdoallu lea guovddážis .
Dette gjelder på alle utdanningsnivåer .
Dát guoská buot oahpahusdásiide .
På andre fagområder , spesielt i videregående opplæring , aksepteres i større grad læremidler på norsk eller annet språk , f.eks engelsk .
Muhtun fágasurggiin , erenoamážit joatkkaoahpahusas , dohkkejit dárogiel dahje eará giela oahpponeavvut buorebut go eará dásiin , omd. eŋgelasgiel oahpponeavvut .
Oversettelser , kombinert med tilrettelegging og bearbeiding , aksepteres på områder hvor dette er aktuelt , f eks i matematikk .
Jorgaleamit , heiveheamit ja rievdadeamit leat dohkálaččat dakkár surggiin main lea dárbbašlaš , omd. matematihkas .
Der hvor det er aktuelt benyttes eksisterende IT- program som basis for oversettelser .
Dálá IT-prográmmat geavahuvvojit jorgalemiid vuođđun go ain lea dárbbašlaš .
For grunnskolens vedkommende har følgende fagområder høyeste prioritet på nordsamisk :
Vuođđoskuvllaid dáfus lea davvisámegielas váldodeaddu čuovvovaš fágasurggiin :
Kristendomskunnskap med religions- og livssynsorientering for mellomtrinnet og ungdomstrinnet
Risttalašvuođamáhttu oskku- ja eallinoainnudieđuiguin gaskadásisja nuoraidskuvlladásis
Samisk som andrespråk .
Sámegiella nubbingiellan .
Lærebøker og temahefter for 9. og 10. klasse
Oahppogirjjit ja fáddágihppagat 9. ja 10. luohkáide
Oversetting og tilpasning av matematikklæremidler for hele grunnskolen
Matematihkkaoahpponeavvuid jorgaleamit ja heiveheamit olles vuođđoskuvlii
Norsk for elever med samisk som førstespråk for mellomtrinnet
Dárogiella ohppiide geain lea sámegiella vuosttašgiellan gaskadásis
Temahefter i samfunnsfag , spesielt om samiske forhold
Servodatfága fáddágihppagat , erenoamážit sámi diliid birra
Lærebøker og temahefter i natur- og miljøfag for ungdomstrinnet , spesielt om samiske og lokale forhold
Luonddu- ja birasfága oahppogirjjit ja fáddágihppagat nuoraidskuvlladássái , erenoamážit sámi ja báikkálaš diliid birra
Temahefter i musikk
Musihka fáddágihppagat
På lulesamisk prioriteres i tillegg til bøker i samisk som førstespråk temahefter som kan brukes i samisk som andrespråk , samisk språk og kultur , duodji , heimkunnskap og musikk .
Julevsámegielas deattuhit , earret sámegiella vuosttašgiellan-fága girjjiid , maiddái fáddágihppagiid mat sáhttet geavahuvvot fágain sámegiella nubbingiellan , sámi giella ja kultuvra , duodji , ruovttudoallooahppu ja musihkka .
På sørsamisk prioriteres grunnbøker for elevene i samisk språk .
Lullisámegielas deattuhit vuođđogirjjiid ohppiide sámegielas .
I tillegg utvikles temahefter , spesielt om samiske forhold .
Lassin ráhkadit maiddái fáddágihppagiid , erenoamážit sámi diliid birra .
For alle tre hoveddialektene legges det større vekt på utvikling av IKT-læremidler .
Buot golmma váldosuopmanis deattuhit erenoamážit IKT-oahpponeavvuid ráhkadeami .
Sametinget vil bidra til at det opprettes et samisk nettsted .
Sámediggi áigu doarjut ahte ásahuvvo sámi neahttabáiki .
For videregående opplæring følges den prioritering for utvikling av læremidler for de ulike fag som er nærmere beskrevet i avsnitt 5.2.4 .
Joatkkaoahpahusas vuoruhit iešguđet fágaid oahpponeavvuid ráhkadeami nu go lagabui lea čilgejuvvon 5.2.4 čuoggás .
I denne planen vil prioritering av utvikling av spesialpedagogiske læremidler bli fastlagt .
Dán plánas mearridit erenoamášpedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeami vuoruhemiid .
4.2.5 Fordeling på type læremidler
4.2.5 Oahpponeavvomálliid juohku
I planperioden satses det på følgende fordeling på ulike typer læremidler :
Plánaáigodagas galget iešguđetlágán oahpponeavvut ráhkaduvvot čuovvovaš vuoruheami vuođul :
Innen de ulike fagområdene vil det bli satset på en kombinasjon av lærebøker og temahefter , men hvor temahefter etterhvert gis større plass , jfr. avsnitt 2.2.6 .
Iešguđetge fágasuorggis ráhkadit sihke oahppogirjjiid ja fáddágihppagiid , muhto dađistaga galget fáddágihppagat boahtit eambbo oidnosii , gč 2.2.6 čuoggá .
Sammen med læreplanen og de metodiske veiledningene representerer dette det nødvendige minimum av tilbud .
Dát ovddastit vuolimus meari fálaldagain mat gáibiduvvojit , oktan oahppoplánain ja metodalaš bagadallamiiguin .
Temahefter lages samtidig for alle tre språkgrupper , med felles illustrasjoner og bilder .
Fáddágihppagat galget oktanis ráhkaduvvot buot golmma giellajoavkkuide , ja dain galget leat oktasaš govvideamit ja govat .
Også norske , nordiske og internasjonale samproduksjoner av temahefter benyttes der det er mulig .
Maiddái norgalaš , davviriikkalaš ja riikkaidgaskasaš oktasaš fáddágihppagat geavahuvvojit go lea vejolaš .
For video og multimedialæremidler benyttes dubbing i stor grad for å sikre at samisk språk blir brukt aktivt i moderne sammenhenger .
Eanas videoid ja multimediaoahpponeavvuid dubbejit sihkkarastin dihte ahte sámegiella geavahuvvo aktiivvalaččat maiddái ođđamállet oktavuođain .