pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ambassadør av Bosnia og Hertzegovina besøker Sametinget
Bosnia ja Hertzegovina ambassadevra galleda Sámedikki .
Ambassadør Elma Kovacevics av Bosnia og Hertzegovina er i disse dager på reise i Sápmi .
Bosnia ja Hertzegovina ambassadevra Elma Kovacevics lea dáid beivviid mátkkošteame Sámis .
I den anledning ønsket hun å besøke Sametinget .
Dan oktavuođas háliidii fitnat Sámedikkis .
President Egil Olli og ambassadør Elma Kovacevics av Bosnia og Hertzegovina © Sara Marja Magga
Presideanta Egil Olli ja Ambassadøra Elma Kovacevics , Bosnia ja Hertzegovinas eret . © Sara Marja Magga
- På Sametinget har ambassadøren fått vite om Sametingets arbeid og også om samenes historie opp gjennom tidene , sier avdelingsdirektør Magne Svineng .
- Sámedikkis lea ambassadevra beassan gullat Sámedikki barggu birra ja maiddái sámiid historjjá birra áiggiid čađa , muitala ossodatdirektevra Magne Svineng .
Ambassadørens reisefølge i Sápmi er Janne Hansen fra Gáldu .
Ambassadevrra mátkkoštanfárus Sámis lea Gáldu bargi Janne Hansen .
Flere bilder vedlagt nederst i artikkelen .
Eambbo govat vulobealde artihkkalis .
Bilder fra besøket i Sametinget
Govat galledeamis Sámedikkis
EMRIP er en FN mekanisme for urfolks rettigheter og ble etablert i 2008 av FNs Menneskerettighetsråd .
EMRIP lea ON mekanisma álgoálbmotvuoigatvuođaid váste ja ásahuvvui 2008:s ON Olmmošvuoigatvuođaráđi bokte .
Bakgrunnen for opprettelsen av EMRIP er FNs Urfolkserklæring som ble vedtatt den 13. september i 2007 .
EMRIP ásaheami duogáš lea ON Álgoálbmotjulggaštus mii dohkkehuvvui čakčamánu 13. b. 2007 .
Ekspertgruppen består av fem medlemmer og skal gi råd til Menneskerettighetsrådet i saker som angår urfolk .
Áššedovdijoavkkus leat vihtta miellahtu ja dat galgá rávvet Olmmošvuoigatvuođaráđi áššiin mat gusket álgoálbmogiidda .
Les mer om FNs Urfolkserklæring her .
Loga eambbo ON Álgoálbmotjulggaštusa birra dás .
Den samiske urfolkseksperten fra Norge , John Bernhard Henriksen , ble valgt til mekanismens første leder , etterfulgt av Jenny Lasimbang fra Malaysia i 2009 .
Sámi álgoálbmotáššedovdi Norggas , John Bernhard Henriksen , válljejuvvui mekanismma vuosttaš jođiheaddjin , ja dan maŋŋel lei Jenny Lasimbang Malaysias 2009:s .
Nå innehar José Carlos Morales fra Costa Rica vervet som leder .
Dál lea José Carlos Morales Costa Ricas eret jođiheaddji .
EMRIP rapporterer til Menneskerettighetsrådet
EMRIP raportere Olmmošvuoigatvuođaráđđái
Bakgrunnen for årets sesjon er at EMRIP har fått i mandat fra FNs Menneskerettighetsråd å frembringe en studie om urfolks rettigheter til å delta i beslutningsprosesser .
Dán jagáš sešuvnna duogáš lea ahte EMRIP lea ožžon ON olmmošvuoigatvuođaráđis mandáhttan ovddidit dutkosa álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra searvat mearridanproseassaide .
EMRIP skal presentere en midlertidig rapport til Menneskerettighetsrådets 15. sesjon i år , og avgi den endelige rapporten til Rådets 18. sesjon i år 2011 .
EMRIP galgá ovdanbuktit gaskaboddosaš raportta Olmmošvuoigatvuođaráđi 15. sešuvdnii dán jagi , ja geiget loahpalaš raportta Ráđi 18. sešuvdnii 2011:s .
Les utkastet til den midlertidige rapporten her .
Loga eambbo gaskaboddosat raportaevttohusa birra dás .
Ekspertmekanismen for urfolksrettigheter er i disse dager samlet for å drøfte utkastet til den midlertidige rapporten .
Álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanisma lea dáid beivviid čoahkkanan digaštallat gaskaboddosaš raportta evttohusa .
Her deltar urfolk og statlige delegasjoner som har anledning til å komme med innspill som EMRIP anbefales å ta i betraktning før de fastsetter innholdet av sin midlertidige rapport .
Das oassálastet álgoálbmogat ja stáhta delegašuvnnat geain lea vejolašvuohta buktit cealkámušaid maid EMRIP ávžžuhuvvo váldit vuhtii ovdal go mearridit sisdoalu iežaset gaskaboddasaš raportii .
EMRIP vedtar den midlertidige rapporten fredag 16. juli .
EMRIP mearrida iežas gaskaboddosaš raportta bearjadaga suoidnemánu 16. b. .
Denne midlertidige rapporten legges fram for Menneskerettighetsrådet i september i år .
Gaskaboddosaš raporta ovddiduvvo Olmmošvuoigatvuođaráđđái čakčamánu dán jagi .
Les mer om EMRIP her .
Loga eambbo EMRIP birra dás .
Flest innspill ble gitt av urfolk
Álgoálbmogat bukte eanemus cealkámušaid
I avslutningen av tema 3 , retten til å delta i beslutningsprosesser , takket EMRIPs medlemmer for alle innspill .
3. fáddá loahpaheamis , vuoigatvuođat searvat mearridanproseassaide , giitte EMRIP lahtut buot cealkámušaid ovddas .
Ekspertmedlem Jon Bernhard Henriksen uttrykte takknemlighet blant annet for innspillene som anbefalte EMRIP i sin endelige rapport å fokusere mer på tiltak gjennom lovgivning som sikrer retten til å delta i beslutningsprosesser .
Áššedovdilahttu Jon Bernhard Henriksen lei giitevaš earret eará daid cealkámušaid ovddas mat ávžžuhedje EMRIP sin loahpalaš raporttas eanet fokuseret doaimmaid lágaid vuođul mat sihkkarastet vuoigatvuođaid searvat mearridanproseassaide .
Han henviste til Urfolkserklæringens artikkel 38 :
Son čujuhii Álgoálbmotjulggaštussii artihkal 38 :
" Staten skal , i samråd og samarbeid med vedkommende urfolk , treffe hensiktsmessige tiltak , blant annet ved lovgivning , for å oppfylle denne erklærings formål "
" Stáhta galgá , ovttasráđiid ja ovttasbargguin guoskevaš álgoálbmogiin , doaimmahit ulbmillaš doaibmabijuid , earret eará lágaid vuođul , olahan dihte dán julggaštusa ulbmila "
EMRIPs leder José Carlos Morales påpekte avslutningsvis at urfolksgruppene var sterkest representert på talelisten og at få nasjonale stater benyttet muligheten til å komme med innspill .
EMRIP jođiheaddji José Carlos Morales čujuhii loahpalaččat ahte sárdnelisttus ledje eanas álgoálbmogat ja ahte unnán nationála stáhta geavahedje vejolašvuođaset buktit cealkámušaid .
Norge , representert ved Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet , la fram sitt innspill den 12 .
Norga , ovddastuvvon Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeantta bokte , ovddidii iežas cealkámuša suoidnemánu 12 .
Dette innlegget vil publiseres på våre nettsider ved en senere anledning .
b. . Dat cealkámuš almmuhuvvo min neahttasiidduin maŋŋel .
Sametinget la fram sine innspill den 13. juli og finnes i dokumentene under .
Sámediggi ovddidii iežas cealkámušaid suoidnemánu 13. b. ja dan gávnnat dokumeanttas dás vuollelis .
Havressurslovutvalget vil frata kystbefolkningen allemannsretten til fiskeressursene
Mearraresursaláhkalávdegoddi áigu rivvet mearraálbmoga buohkaidrievtti guolleresurssaide
Sametingsrådet reagerer sterkt på at Havressurslovutvalget foreslår å gi staten privatrettslig eierskap over fiskeressursene i norske havområder .
Sámediggeráđđi reagere garrasit go Mearraresursaláhkalávdegoddi evttoha stáhtii addit priváhtarievttálaš eaiggátvuođa Norgga mearraguovlluid guolleresurssaide .
Første gang publisert 24.06.2005
Vuosttaš geardde almmuhan 24.06.2005
- Jeg er svært glad for at medlem i utvalget , Berit Ranveig Nilssen , har tatt avstand fra dette forslaget .
- Lean hui ilus go lávdegoddelahttu , Berit Ranveig Nilssen , lea vuosttaldan dán evttohusa .
Det er et overgrep mot befolkningen i fjordene og langs kysten , hvis eiendomsretten til fisken i havet overføres til staten i privatrettslig forstand .
Jus eaiggáduššanriekti mearraguliide priváhtarievttálaš áddejumi mielde sirdojuvvo stáhtii , de dat lea vearredahku vuotna- ja riddoguovlluid ássiid vuostá .
For 150 år siden konkluderte staten med at Finnmark var eierløst og dermed statens eiendom .
150 jagi áigi mearridii stáhta ahte ii oktage eaiggáduššan Finnmárkku ja danne dat lei stáhta opmodat .
Finnmarksloven viser at dette var et grovt overgrep mot samene og lokalbefolkningen .
Finnmárkkuláhka čájeha ahte dát lei fasttes vearredahku sápmelaččaid ja báikkálaš álbmoga vuostá .
Det samme gjelder selvsagt for fiskeressursene , sier medlem i Sametingsrådet , Svein Peter Pedersen .
Seammá guoská maiddái guolleresurssaide , dadjá Sámediggeráđi lahttu , Svein Peter Pedersen .
I dag er de viltlevende marine ressursene eierløse , selv om uttak av for eksempel fisk reguleres i lover og forskrifter .
Dál ii eaiggáduša oktage meara luođuresurssaid vaikke vel lágat ja láhkaásahusat muddejit ovdamearkka dihtii guollebivddu .
I andre fiskerinasjoner er det folket som eier fiskeressursene , og de er med andre ord fellesskapets eiendom .
Eará guolástannašuvnnain eaiggáduššá álbmot guolleresurssaid , nu ahte guolleresurssat gullet searvevuhtii .
Sametingsrådet understreker at høsting av havets ressurser har stor betydning for bosetting og sysselsetting langs hele kysten og har fram til nå vært omfattet av allmenningsretten .
Sámediggeráđđi deattasta ahte ávkkástallan mearraresurssaiguin mearkkaša hui ollu ássamii ja barggolašvuhtii miehtá mearragátti ja lea dán rádjai leamaš buohkaidrieki .
- Det er svært trist at Havressurslovutvalgets flertall ikke ser ut til å ha vurdert den betydningen fiske har for vårt bosettingsmønster og vår kystkultur .
- Lea hui šlundudahtti go Mearraresursaláhkalávdegotti eanetlohku ii oro leamen árvvoštallan man mávssolaš guolásteapmi lea min ássanvuohkái ja min riddokultuvrii .
Jeg forventer at regjeringen og statsråd Svein Ludvigsen , som selv kommer fra et kystsamfunn , ikke stiller seg bak utvalgets forslag .
Mun vuorddán ahte ráđđehus ja stáhtaráđđi Svein Ludvigsen , gii ieš boahtá mearraservodagas , eai doarjjo lávdegotti evttohusa .
Fiskeressursene bør være vårt felleseie , da de er en særdeles viktig del av det materielle grunnlaget for kystkulturen og den samiske kulturen .
Guolleresurssat berre leat min oktasašopmodat go dat lea erenoamáš deaŧalaš oassi riddokultuvrra ja sámi kultuvrra ávnnaslaš vuđđosis .
Slike feilgrep som dette er forsøkt tidligere i spørsmålet om land og vann i Finnmark , og det bør ikke gjøres igjen , advarer Pedersen .
Dákkár boasttuvuođaid lea ovdal geahččalan dahkat Finnmárkku eana- ja čáhcevuoigatvuođaáššis , iige dan berre dahkat ođđasis , váruha Pedersen .
- Begrepet samisk selvbestemmelse er politisk ladet og derfor er det viktig å gi begrepet et innhold , slik at debatten blir konstruktiv , sier sametingspresident Egil Olli .
- Doahpaga oktavuođas sámi iešmearrideapmi lea sáhka politihka birra ja danne lea deaŧalaš bidjat dasa sisdoalu , vai ságastallamis šattašii gávnnálaš , dadjá Sámedikki presideanta Egil Olli .
Olli viser til at dette er et samarbeidsprosjekt mellom Fornyings- , administrasjons og kirkedepartementet og Sametinget .
Olli čujuha ahte dát lea Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeantta ja Sámedikki gaskasaš ovttasbargoprošeakta .
Prosjektet blir finansiert med like stor andel fra de to partene og skal gå over tre år .
Dán golmma jagáš prošeavtta ruhtadeaba oasálaččat ovtta mađe goabbáge .
Resultatet skal være et grunnlag for en videre debatt om temaet der almennheten skal trekkes med i diskusjonene om samisk selvbestemmelse .
Boađus galgá leat vuođđun viidáset ságastallamii fáttá birra man oktavuođas maiddái álbmot galgá beassat searvat ságastallamiidda sámi iešmearrideami birra .
Prosjektet tar opp sentrale politiske saker som Sametinget daglig arbeider med .
Prošeavttas gieđahallojuvvojit guovddáš politihkalaš áššit maiguin Sámediggi bargá beaivválaččat .
Både gjennom å belyse problemstillinger og mulige løsninger i forhold til hvordan samisk selvbestemmelse kan operasjonaliseres og gjennomføres i praktisk politikk , har det betydning som grunnlag for Sametingets egen politikkutforming .
Das galget čuvgejuvvot áššečuolmmat ja vejolaš čovdosat dan ektui movt sámi iešmearrideami sáhtášii čađahit geavatlaš politihkas , go dat lea deaŧalaš vuođđun Sámedikki politihka hábmemii .
Dette i forhold til ulike samfunnssektorer som utdanning , forskning , økonomi , rettspleie , kultur og samiske næringer .
Sierra servodatsurggiid ektui nugo oahpahus , dutkan , ekonomiija , riekteáššit , kultuvra ja sámi ealáhusat .
Tidligere bevilget penger
Ovdal juolludan ruđaid
Sametinget har tidligere bevilget 550. tusen kroner til prosjektet , som også har vært finansiert med midler fra tidligere Arbeids- og inkluderingsdepartementet .
Sámediggi lea ovdal juolludan 550 000 ru prošektii , mii maiddái lea ruhtaduvvon ovddeš Bargo- ja searvadahttindeparte ­meantta ruđaiguin .
Gáldu har gjennomført tre seminarer knyttet til utdanning , forskning og kultur .
Gáldu lea čađahan golbma seminára oahpahusa , dutkama ja kultuvrra oktavuođas .
I tillegg har Gáldu i forbindelse med møte i FNs permanente forum for urfolkssaker , gjennomført et eget seminar i New York om prosjektet .
Dasa lassin lea Gáldu ON álgoálbmogiid bissovaš foruma čoahkkima oktavuođas New York:as čađahan sierra seminára prošeavtta birra .
Spesialrådgiver leder prosjektet
Erenoamášráđđeaddi jođiha prošeavtta
Spesialrådgiver John B. Henriksen skal være faglig ansvarlig prosjektkoordinator med ansvar for planlegging , koordinering og gjennomføring av prosjektet .
Erenoamášráđđeaddis John B. . Henriksen galgá leat fágalaš ovddasvástádus prošeaktaoktiiordne ­jeaddjin nugo plánet , oktiiordnet ja čađahit prošeavtta .
Han har vært leder og rapportør for FNs ekspertmekanisme for urfolks rettigheter under Menneskerettighetsrådet .
Son lea leamaš jođiheaddji ja dieđiheaddji ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanismmas Olmmošvuoigatvuođaráđi vuolde .
Les mer om Gáldu :
Loga eanet Gáldu birra : www.galdu.no
Prosjektet " Cuvket rájáid / Sprenge grenser " skal arrangeres i sammenheng med det første landsmøtet til Noereh !
Prošeakta " Cuvket rájáid " galgá lágiduvvot sámi nuoraid organisašuvnna Noereh !
, som skal finne sted 7.-10 oktober på Hemnes i Nordland i år .
vuosttaš riikačoahkkima oktavuođas golggotmánu 7.-10. b. . Hemnesas Nordlánddas dán jagi .
Skape mer åpent samfunn Formålet med prosjektet er å sprenge noen grenser i hodene til samisk ungdom .
Duddjo rahpaset servodaga Prošeavtta ulbmil lea njeaidit muhtun rájáid sámi nuoraid guottuin .
Det skriver Noereh !
Dan čállá Noereh !
i sin søknad .
ohcamisttis .
Noereh vil vise at alle er velkommen i det samiske samfunn , liten og stor , skjev eller ei , om du foretrekker samisk eller tegnspråk skal det ikke spille noen rolle .
Noereh ! háliida čájehit ahte juohkehaš lea bures boahtin sámi servodahkii , leš dal uhcci vai stuoris , dábálaš vai ii , ii galgga mearkkašit maidege vállježat go sámegiela vai mearkagiela .
Målet er å starte en prosess hvor det samiske samfunnet til slutt blir et mer åpent samfunn .
Ulbmil lea álggahit proseassa mii dagaha sámi servodaga rahpaset servodahkan .
Prosjektet vil bestå av flere workshops som skal bidra til at samisk ungdom kan endre deler av tankesettet sitt , og kanskje oppdage noen fordommer de ikke viste de hadde .
Prošeavttas galget leat máŋga bargoseminára mat veahkehit nuoraid rievdadit iežaset jurddašanvugiid , ja vejolaččat fuomášahttit ovdagáttuid maid sii eai diehtán ahte sis ledje .
Noereh !
Noereh !
- Det er positivt for det samiske samfunnet at det er dannet en landsdekkende ungdomsorganisasjon for samisk ungdom , og derfor har Sametinget tidligere bevilget penger til oppstarten av Noereh !
- Lea buorre sámi servodahkii go lea ásahuvvon riikaviidosaš nuoraidorganisašuvdna sámi nuoraid várás , ja danne lea Sámediggi ovdal juolludan ruđaid Noereh !
, sier visepresident Laila Susanne Vars .
ásaheapmái , dadjá várrepresideanta Laila Susanne Vars .
ble etablert i midten av oktober i 2009 .
ásahuvvui 2009 golggotmánu gaskkamuttus .
På stiftelsesmøtet var over 50 samiske ungdommer samlet på Kvaløya i Troms .
Ásahančoahkkimii ledje čoahkkanan badjel 50 sámi nuora Sállirii Romsii .
Navnet Noereh !
Namma Noereh !
betyr ungdom på sør-samisk .
mearkkaša nuorat máttasámegillii .
Leder i Noereh !
Noereh !
er Susanne Amalie Andersen .
jođheaddjin lea Susanne Amalie Andersen .
- Et godt prosjekt - Sametingsrådet mener prosjektet " Sprenge grenser " som Nuoreh !
- Buorre prošeakta Sámediggeráđi mielas lea prošeakta " Cuvket rájáid " maid Noereh !
ønsker å gjennomføre høsten 2010 er et godt prosjekt basert på samisk ungdoms ønske om større åpenhet , inkludering og konfliktforebygging i det samiske samfunnet .
háliida čađahit 2010 čavčča , buorre prošeakta mii lea vuođđuduvvon sámi nuoraid sávaldahkii ahte sámi servodat galgá leat rahpaset , čáhkkilet ja eanet riidoeastadeaddji .
Dette er målsetninger som vi i Sametingsrådet fullt ut støtter opp om , sier visepresident Laila Susanne Vars .
Dáid ulbmiliid doarjut mii Sámediggeráđis ollásit , dadjá várrepresideanta Laila Susanne Vars .
Vibeke Larsen Hanne Holmgren
Hanne Holmgren
Samisk kirkeråd har i samarbeid med de tre nordligste bispedømmerådene og Oslo bispedømmeråd laget en plan for samisk kirkeliv " Strategiplan for samisk kirkeliv " .
Sámi girkoráđđi lea ovttasbarggus golmmain davimus bismagodderáđiin ja Oslo bismagodderáđiin ráhkadan plána sámi girkoeallima várás " Strategiplan for samisk kirkeliv " ( sámi girkoeallima strategiijaplána ) .
Mer samisk i kirken
Eanet sámegiella girkus
Bruken av samisk i kirkelige sammenhenger skaper tilhørighet og en større grad av deltakelse i kirkelige handlinger .
Sámegiela geavaheapmi girkolaš oktavuođain hukse gullevašvuođa ja eaneda oassálastima girkomeanuide .
Sametinget vil derfor poengtere viktigheten av at alle de samiske språkene skal ivaretas på en god måte innenfor Den norske kirke .
Danne aiddostahttá Sámediggi man deaŧalaš dat lea ahte buot sámegielat galget gáhttejuvvot dohkálaččat Norgga girkus .
Dette innebærer at de samiske språkene ikke bare skal synliggjøres på et symbolnivå , men at både sør- , lule- og nordsamisk skal være i reell bruk i kirkelig sammenheng i fremtiden , sier rådsmedlem Vibeke Larsen .
Dat mearkkaša ahte sámegielat eai galgga dušše čalmmustahttojuvvot govastatdásis , muhto ahte sihke lulli- , julev- ja davvisámegiella galgá duohtavuođas geavahuvvot girkolaš oktavuođain boahtteáiggis , dadjá ráđđelahttu Vibeke Larsen .
Bra at Kirken tar ansvar
B uorre ahte Girku váldá ovddasvástádusa
Kirken har og har hatt en sentral plass hos mange samer .
Girku lea ja lea leamaš hui deaŧalaš ollu sápmelaččaide .
Foruten å være et trossamfunn har kirken også vært en viktig bærer av kulturelle og religiøse tradisjoner som har samlet mennesker i livets ulike faser .
Earret dan ahte dat lea oskoservodat , de lea girku maid leamaš kultuvrralaš ja oskuvaš árbevieruid deaŧalaš gaskkusteaddjin , mii lea čohkken olbmuid iešguđet muttuin eallimis .
Politisk støtte er viktig
Politi hkalaš doarjja lea deaŧalaš
- Det er viktig at samisk kirkeliv gis gode rammebetingelser , slik at samer og nordmenn får et likeverdig kirkeliv .
- Deaŧalaš lea ahte sámi girkoeallimii addojuvvojit buorit rámmaeavttut , vai sápmelaččat ja dážat ožžot ovttaárvosaš girkoeallima .
Dette er et ansvar som påligger Den norske kirke og de norske myndighetene selv om dagens statskirkeordning skulle opphøre .
Dát ovddasvástádus gullá Norgga girkui ja norgga eiseválddiide vaikke vel dálá stáhtagirkoortnet loahpašii ge .
Gjennomføringen av strategiplanen forutsetter politisk vilje til å gi samisk kirkeliv et løft .
Eaktun strategiijaplána čađaheapmái lea politihkalaš dáhttu loktet sámi girkoeallima .
Vi håper på at kirken og myndighetene tar dette ansvaret , sier rådsmedlem Vibeke Larsen etter rådsmøtet i Karasjok .
Mii doaivut ahte girku ja eiseválddit váldet dán ovdasvástádusa , dadjá ráđđelahttu Vibeke Larsen maŋŋá ráđđečoahkkima Kárášjogas .
Les mer om strategiplanen :
Loga eambbo strategiiaplána birra :
- Målet vårt er at vi får flere heltidsutøvere i næringen .
- Min mihttomearri lea oažžut eanet ollesáiggeduojáriid ealáhussii .
Norut Alta har evaluert driftstilskuddsordningen for duodji i tidsrommet 2005-2009 .
Norut Alta lea árvvoštallan duoji áigodaga 2005-2009 doaibmadoarjjaortnega .
Evalueringen viser at salgsinntekten har økt fra kr 117 721 i 2005 til kr 183 903 i 2008. - Vi er fornøyd med denne utviklingen .
Árvvoštallan čájeha ahte vuovdinboahtu lea lassánan 117 721 ruvnnus jagis 2005 183 903 ruvdnui jagis 2008. - Mii leat duhtavaččat dáinna ovdánemiin .
Sametingets mål med duodjinæringen er å utvikle en næringsrettet duodji med økt lønnsomhet og økt omsetning av egenproduserte varer .
Sámedikki mihttomearri duodjeealáhusain lea ovddidit duoji dakkár ealáhussan mii lea eanet gánnáhahtti ja mas iežas ráhkadan gálvvuid johtu stuorru .
Evalueringen viser at vi er på rett vei , sier rådsmedlem Marianne Balto .
Árvvoštallan čájeha ahte mii leat lihkostuvvamin , dadjá ráđđelahttu Marianne Balto .
Små miljøer Evalueringen viser at produksjonsmiljøene er små og ofte basert på deltidsarbeid .
Sm ávva birrasat Árvvoštallan čájeha ahte buvttadanbirrasat leat smávvát ja dávjá lea oasseáiggebargu vuođđun .
I 2005 ble det etablert en næringsavtale mellom Sametinget og næringsorganisasjonene Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi for å utvikle en næringsrettet duodji med økt produksjon og lønnsomhet .
2005:s dahkkojuvvui ealáhusšiehtadus gaskal Sámedikki ja ealáhusorganisašuvnnaid Sámiid duoji ja Duojáriid ealáhussearvvi dainna ulbmilin ahte ovddidit duoji dakkár ealáhussan mas lea stuorát buvttadeapmi ja gánnáhahttivuohta .
Som en del av denne avtalen ble det i 2005 etablert en driftstilskuddsordning for duodjiutøvere med samisk bakgrunn organisert i enkeltmannsforetak , og en omsetning over kr 50.000 ekskl. mva. - Målet vårt er at vi får flere heltidsutøvere i næringen .
Oassin dán šiehtadussii ásahuvvui 2005:s doaibmadoarjjaortnet daid sámi duojáriid várás , geat ledje organiserejuvvon ovttaolbmofitnodahkan , ja geain lei gálvojohtu mii lei stuorát go 50 000 ru earret lassiárvodivada . - Min mihttomearri lea oažžut eanet ollesáiggeduojáriid ealáhussii .
Vi ønsker å prioritere utviklingsarbeid og kompetanseheving som for eksempel en lærlingordning , sier rådsmedlem Marianne Balto .
Mii háliidit vuoruhit ovddidanbarggu ja gealbudeami nu go fidnooahppiortnega , dadjá ráđđelahttu Marianne Balto .
Flere satser på duodji Evalueringen viser også at flere har satset på duodji og at ordningen har ført til økt omsetning i næringen .
Eanebut áŋgiruššet dujiin Árvvoštallan čájeha maiddái ahte eanebut leat áŋgiruššan dujiin ja ahte ortnet lea stuorrudan ealáhusa gálvojođu .
- Det er viktig å gå gjennom rapporten og se på hva som kan gjøres for at næringen skal bli enda mer lønnsom og fremtidsrettet , sier rådsmedlem Marianne Balto .
- Lea deaŧalaš guorahallat raportta ja árvvoštallat maid sáhtášii bargat vai ealáhus šaddá eanet gánnáhahtti ja boahtteáigásaš , dadjá ráđđelahttu Marianne Balto .
Nye forhandlinger Sametinget og Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi starter med forhandlinger til en ny næringsavtale i duodji for 2011 tirsdag 17.08.2010 kl.10 .
Ođđa šiehtadallamat Sámediggi ja Sámiid duodji ja Duojáriid ealáhussearvi šiehtadallagohtet ođđa duodjeealáhusšiehtadusa 2011 várás maŋebárgga 17.08.2010 .
Rådsmedlem Marianne Balto sier at hun gleder seg til forhandlingene , som skal være med å skape fremtidsrettet og levedyktig næring .
Ráđđelahttu Marianne Balto dadjá son illuda šiehtadallamiidda , mat galget leat mielde ásahit boahtteáigásaš ja ceavzilis ealáhusa .
Les rapporten : " Evaluering av driftstilskuddsordningen for duodji 2005-2009 "
Loga ráportta " Duoji doaibmadoarjagiid árvvoštallan 2005-2009 "
Les rapporten : " Økonomisk rapport om utviklingen i duodji "
Loga ráportta " Duoji ovdáneami ekonomiijaráportta "
NRK intervjuer Egil Olli Jan Roger Østby
Jan Roger Østby
Sametingspresident Egil Olli har deltatt på felles befaring i Ráitevárri og Suolomaras i Karasjok kommune hvor Store Norske Gull har gjort prøveborringer etter metaller på sommeren 2009. - Befaringen i dag viser at uten tilstrekkelig dialog og enighet mellom mineralselskap , brukerne av området og Sametinget oppstår det usikkerhet og merarbeid for alle parter , sier sametingspresident Egil Olli .
Sámedikki presideanta Egil Olli lei mielde diđoštallamis Ráiteváris ja Suolomarrasis Kárášjoga gielddas gos Store Norske Gull lea čađahan geahččalanbohkamiid ozadettiin metállaid 2009 geasi . - Otná báikediđoštallamat čájehit ahte almmá dohkálaš gulahallama ja ovttamielalašvuođa haga gaskal minerálafitnodaga , guovllu geavaheddjiid ja Sámedikki , de čuožžila eahpesihkarvuohta ja lassibargu buot áššeosolaččaide , dadjá Sámedikki presideanta Egil Olli .
Med på befaringen var Store Norske Gull , reinbeitedistrikt 16 , Reindriftsforvaltningen , Fylkesmannen i Finnmark , Karasjok kommune , NORUT og Norsk institutt for naturforsking ( NINA ) .
Diđoštallamis ledje mielde Store Norske Gull , orohagat 16 , Boazodoallohálddahus , Kárášjoga gielda , NORUT ja Norsk institutt for naturforsking ( NINA ) .
- Dagens befaring la godt grunnlag for at Store Norske Gull og reinbeitedistriktene får gjort opp sine uoverensstemmelser om resultatet av fjorårets undersøkelser .
- Otná diđoštallan láhčá buori vuođu dasa ahte Store Norske Gull ja orohagat sáhttet čoavdit riidduid diimmá iskanbohtosiid oktavuođas .
Jeg har også stor tro på at vi sammen kan få til en god og forpliktende dialog om eventuelle fortsatte undersøkelser , sier sametingspresiden Egil Olli etter befaringen .
Mun duođas jáhkán ahte mii ovttas nagodit juksat buori ja geatnegahtti gulahallama jus iskkadeamit jotkojuvvojit , dadjá Sámedikki presideanta Egil Olli maŋŋá diđoštallama .
Alle parter er inneforstått med at det bare kan skje hvis det gir en fordel for alle parter og etter en klar enighet , avslutter samtingspresident Egil Olli .
Buot osolaččat dihtet ahte ruvkedoaibma sáhttá dušše dalle čađahuvvot , go dat boahtá buorrin buohkaide ja go buohkat leat ovttamielas dasa , loahpaha Sámedikki presideanta Egil Olli .
Samfunns- og næringsutvikling i samiske kommuner
Servodat- ja ealáhusovddideapmi sámi gielddain
Sametinget ønsker et sterkt og allsidig næringsliv i samiske områder .
Sámediggi háliida nana ja máŋggabealat ealáhusaid sámi guovlluide .
Det skriver sametingsråd Marianne Balto i en kronikk , som er publisert i flere aviser .
Dan čállá ráđđelahttu Marianne Balto kronihkas , mii lea sáddejuvvon mediaide .
Marianne Balto Sara Marja Magga
Sara Marja Magga
Sametingets visjon for fremtiden er et sterkt og allsidig næringsliv som tar hensyn til samisk kultur , natur og miljø i samiske områder .
Sámedikki višuvdna boahtteáigái lea nana ja máŋggabealat ealáhuseallin mii váldá vuhtii sámi guovlluid sámi kultuvrra , luonddu ja birrasa .
Vi ønsker levende samiske samfunn og derfor behøver vi et næringsliv som er lønnsom og fremtidsrettet .
Mii háliidit ealli sámi servodagaid ja danne mii dárbbašit gánnáhahtti ja boahtteáigásaš ealáhuseallima .
Strategier for samfunns- og næringsutvikling Sametinget har to strategier for samfunns- og næringsutvikling i samiske områder .
Servodat- ja ealáhusovddideami strategiijat Sámedikkis leat guokte strategiija sámi guovlluid servodat- ja ealáhusovddideami várás .
Det ene er politisk arbeid overfor sentrale myndigheter og aktører som har befatning med samfunnsutvikling i samiske områder .
Nubbi lea politihkalaš bargu daid guovddáš eiseválddiid oassálastiid ektui , maidda sámi guovlluid servodatovddideapmi guoská .
Den andre er bruk av økonomiske virkemidler til næringsutvikling og på andre fagområder .
Nubbi lea fas ekonomalaš váikkuhangaskaomiid geavaheapmi ealáhusovddideapmái ja eará fágasurggiide .
I det politiske arbeidet fikk vi et nyttig verktøy i 2005 .
Politihkalaš bargui oaččuimet ávkkálaš reaiddu 2005:s .
Da inngikk Sametinget og Regjeringen en konsultasjonsavtale på områder som berører samiske forhold .
Dalle dagaiga Sámediggi ja Ráđđehus konsultašuvdnašiehtadusa daidda surggiide mat gusket sámi dilálašvuođaide .
Konsultasjonene holdes både på politisk nivå og administrativt nivå .
Konsultašuvnnat čađahuvvojit sihke politihkalaš ja hálddahuslaš dásis .
I tillegg til konsultasjonsavtalen har vi samarbeidsavtaler med fylkeskommunene i nord og trøndelagsfylkene .
Konsultašuvdnašiehtadusa lassin leat mis ovttasbargošiehtadusat davvi ja trøndelágafylkkaid fylkkasuohkaniiguin .
Disse avtalene omfatter i tillegg til næringsutvikling også regional planlegging , arealforvaltning , internasjonale forhold , helse , opplæring , kultur , kulturminner .
Daidda šiehtadusaide gullet earret ealáhusovddideami maiddái regionála plánen , areálahálddašeapmi , riikkaidgaskasaš áššit , dearvvašvuohta , oahpahus , kultuvra ja kulturmuittut .
I februar i fjor inngikk Sametinget også en samarbeidsavtale med Innovasjon Norge om næringsutvikling .
Guovvamánus mannan jagi dagai Sámediggi maiddái ovttasbargošiehtadusa Innovašuvdna Norga:in ealáhusovddideami oktavuođas .
Når det gjelder økonomiske virkemidler har Sametinget satt av litt over 30 millioner kroner til næringsutvikling .
Sámediggi lea ekonomalaš váikkuhangaskaomiide várren veaháš badjelaš 30 miljon ru ealáhusovddideapmái .
De som kan søke er etablerere som bor innenfor et definert geografisk område .
Dat álggaheaddjit geat orrot dihto geográfalaš guovllus , sáhttet ohcat doarjaga .
Vi skiller ikke på etnisitet når det gjelder hvem som kan motta tilskudd - her gjelder de politiske prioriteringene uavhengig av etnisitet .
Mii eat earut etnisitehta vuođul go juohkit doarjagiid - politihkalaš vuoruheamit dahkkojuvvojit sorjjasmeahttumit etnisitehtas .
Sametinget kan selv sette de prioriteringer vi vil .
Sámediggi sáhttá ieš mearridit vuoruhemiid .
Det gir Sametinget muligheter til å endre på virkemiddelbruken hvis vi ser at tilskuddene ikke gir den tiltenkte effekten .
Dat addá Sámediggái vejolašvuođa rievdadit váikkuhangaskaoapmegeavaheami go oaidnit ahte doarjagiin ii leat vurdojuvvon váikkuhus .
Utfordringer for næringslivet i samiske områder
Sámi guovlluid ealáhuseallima hástalusat
Kort om utviklingen i næringslivet i samiske områder :
Oanehaččat sámi guovlluid ealáhuseallima ovdáneami birra :
· Samisk statistikk 38 468 innbyggere pr 01.01.09 i STN-området ( Sametingets tilskuddsordninger til næringslivet , tidl. SUF ) .
· Sámi statistihkka čájeha 38 468 ássi 01.01.09 muttus i SDE-guovllus ( Sámedikki doarjjaortnegat ealáhuseallimii , ovdal SOF ) .
I hele området nord for Saltfjellet 348 017 innbyggere
Olles guovllus davábealde Sáltoduoddara 348 017 ássi
· Nedgang på 15,7 % i folketallet fra 1990-2009 i STN .
· Olmmošlohku njiedjan 15,7 % áigodagas 1990-2009 SDE-guovllus .
En oppgang nord for Saltfjellet på 3,9 % ( 348 017 ) .
Davábealde Sáltoduoddara olmmošlohku lassánan 3,9 % ( 348 017 ) .
Størst nedgang i STN-områder i kystområdene i Finnmark
Stuorámus njiedjan SDE-guovllus lea leamaš Finnmárkku riddoguovlluin .
· Høyere andel sysselsatte i primærnæringene i samiske områder enn i andre områder 10,9 % mot 4,7 % .
· Stuorát barggolašvuođa oassi sámi guovlluin , 10,9 % vuođđoealáhusain go eará guovlluin , 4,7 % .
De store utfordringene for disse små bedriftene er å produsere så mye at det danner grunnlag for levedyktige foretak .
Danne lea deaŧalaš láhčit dilálašvuođaid nu ahte fitnodagain lea vuođđu doaimmahit ealáhusaideaset .
Derfor er det viktig at det legges til rette for at slike foretak har økonomisk grunnlag for å drive næringsvirksomhet .
Hui deaŧalaš lea ahte gávdnojit ceavzilis ja gánnáhahtti ealáhusat mat eanet geasuhivčče nuoraid ja nissonolbmuid ásaiduvvat smávva sámi gilážiidda .
Uten unge og kvinner er det vanskelig å få utvikling i slike samfunn .
Go eai leat nuorat ja nissonolbmot , de váttásmahttá dat ovdáneami dákkár báikegottiin .
På lang sikt vil det bli vanskelig å rekruttere ny arbeidskraft .
Guhkkit áiggi vuollái váttásmahttá dát oažžut ođđa bargofámuid .
Vi ser klare tendenser til at på større tettsteder der det finnes utdanningsinstitusjoner eller offentlige arbeidsplasser så slår det positivt ut for utvikling av næringsvirksomhet innen for eksempel servicenæringer .
Mii oaidnit čielga mearkkaid movt stuorát čoahkkebáikkiin gos leat oahpahusásahusat dahje almmolaš bargosajit , ealáhusat ovdánit positiivvalaččat ovdamearkka dihte bálvalusealáhusaid oktavuođas .
Sametinget har registrert at i flere sektorer er det vanskelig å utvide eksisterende virksomheter innen primærnæringene .
Sámediggi lea bidjan merkii ahte ollu sektovrrain lea váttis viiddidit dálá doaimmaid vuođđoealáhusaid siskkobealde .
Det kan være flere årsaker til det , men et gjennomgående problem er mangel på areal ( reindrift ) , nasjonale kvotebegrensninger ( kvoter innen melkeproduksjon og innen fiskeriene ) , begrenset marked ( innen duodji og reiseliv ) .
Dasa sáhttet leat ollu sivat , muhto čađa manni váttisvuohtan lea areálaid ( boazodoalus ) váilun , nationála earreráddjehusat ( earit mielkebuvttadusas ja guolástusain ) , gáržžes márkan ( duoji ja mátkeealáhusaid oktavuođas ) .
Det gir begrensninger i å få i gang helårig virksomhet med kun ett produkt - man må ha enda en næring eller et annet arbeid som gir tilstrekkelig inntekt .
Dat ráddje birrajagi doaimmaid álggaheami dušše ovttain buktagiin - olbmos ferte leat vel okta eará ealáhus dahje eará bargu go galgá oažžut doarvái buori dietnasa .
Hensikten med programmet er å legge til rette for å kombinere flere næringer med hverandre .
Prográmma ulbmilin lea láhčit diliid nu ahte sáhttá bargat máŋggain ealáhusain lotnolagaid .
En av disse næringene er reiselivsutvikling .
Okta dáin ealáhusain lea mátkeealáhusaid ovddideapmi .
Sametinget har store forventninger til at reiselivsutvikling vil kunne gi nye arbeidsplasser .
Sámedikkis leat stuorra vuordámušat dasa ahte mátkeealáhusaid ovddideapmi sáhtášii buktit ođđa bargosajiid .
Derfor er det en egen satsing i verdiskapningsprogrammet for å skape større aktivitet i opplevelsesnæringene .
Danne leat sierra áŋgiruššamat árvoháhkanprográmmas ahte oččodit stuorát doaimmaid vásihusealáhusain .
Både samisk kultur og arktisk natur tiltrekker turistene .
Sihke sámi kultuvra ja árktalaš luondu geasuhit turisttaid .
Ved fokusering av samisk kultur er det viktig for Sametinget og samisk kultur å holde på prinsippet om ekthet og troverdighet .
Sámi kultuvrra oktavuođas lea deaŧalaš Sámediggái ja sámi kultuvrii ahte prinsihppa eaktivuohta ja jáhkehahttivuohta leat guovddážis .
Et annet prioritert område i verdiskapingsprogrammet er utmarksnæringer .
Nubbi vuoruheapmi árvoháhkanprográmmas lea meahcceealáhusat .
Ressursene finnes , men disse er ofte i utilgjengelige områder .
Resurssat gávdnojit muhto dat dávjá leat guovlluin gosa lea váttis beassat .
Sametinget ser at det å styrke utmarksnæringer kan det gi tilleggsinntekter i utkantområdene .
Sámediggi oaidná ahte meahcceealáhusaid nannen sáhtášii addit lassidietnasiid boaittobeale guovlluin .
Innen samisk næringsutvikling er duodji et viktig satsingsområde .
Sámi ealáhusovddideamis lea duodji deaŧalaš áŋgiruššansuorgi .
Sametinget har inngått næringsavtale med duodjiorganisasjonene .
Sámediggi lea dahkan ealáhus ­šiehtadusa duodjeorganisašuvnnaiguin .
Den årlige rammen ligger i overkant av 9,0 millioner .
Jahkásaš rámma lea badjelaš 9,0 miljon ru. .
Tredje parten av dette beløpet skal gå til utviklingstiltak og like mye som driftstilskudd til den enkelte duodjiutøver .
Goalmmadas oassi dán supmis galgá geavahuvvot ovddidandoaibmabijuide ja seamma ollu addojuvvo doaibmadoarjjan ovttaskas duojárii .
Resten går til en lærlingordning og organisasjonsstøtte .
Loahppa oassi manná fitnooahppiortnegii ja addojuvvo organisašuvdnadoarjjan .
Utviklingspotensialet i duodji er stort , men det ligger store utfordringer i å få nok lønnsomhet og sikre rekruttering av unge til å satse på duodji .
Duojis leat stuorra ovdánan vejolašvuođat , muhto stuorra hástalussan lea oažžut doarvái buori gánnáhahttivuođa ja fertešii sihkkarastit ahte oččošeimmet nuoraid maid áŋgiruššagoahtit dujiiguin .
Vi registrerer at flere og flere ser at samisk kultur kan danne grunnlag for næringsutvikling .
Mii leat bidjan merkii ahte eanet ja eanet olbmot oidnet ahte sámi kultuvra sáhtášii leat vuođđun ealáhusovddideapmái .
Kulturnæringer gir tilleggsinntekter for mange .
Kulturealáhusat addet lassidietnasiid ollugiidda .
Sametinget bruker både kulturmidler og næringsmidler til slike kulturvirksomheter som skaper viktige arbeidsplasser .
Sámediggi láve geavahit sihke kulturruđaid ja ealáhusruđaid dán lágan kulturdoaimmaide mat buvttihit deaŧalaš bargosajiid .
Vi har fått en rekke festivaler som er av kort varighet , men som skaper store verdier både for de som er aktivt med i arrangementene og næringslivet for øvrig .
Mii leat ožžon ollu festiválaid mat bistet oanehis botta , muhto buktet stuorra árvvuid sihke sidjiide geat leat aktiivvalaččat mielde doaluin ja muđui ealáhuseallimii .
I tillegg har flere samiske kunstnere etablert seg som heltidsutøvere .
Dasa lassin leat ollu sámi dáiddárat ásahan olles áiggi doaimma .
Det å tilby tjenester innen samisk språk har også skapt flere helårige virksomheter i samiske områder .
Dat go fállá bálvalusaid sámegiela siskkobealde lea maiddái buvttihan máŋga birrajagáš doaimma sámi guovlluin .
Sametingets næringsavtale for duodji har ført til økt omsetning i duodjinæringen .
Sámedikki ealáhusšiehtadus duojis lea nannen duodjeealáhusa gávpejođu .
Det viser en evaluering som Norut Alta har gjort for Sametinget .
Dan čájeha evalueren maid Norut Alta lea dahkan Sámedikki ovddas .
Evalueringen viser også at flere har satset på duodji og at ordningen har ført til økt omsetning i næringen .
Evalueren čájeha maiddái ahte eambbogat leat bargagoahtán dujiiguin ja ahte ortnet lea buvttihan buoret gávpejođu ealáhusas .
Sametinget ser at det fortsatt er muligheter å fokusere enda mer på samiske kulturnæringer , og skape mer sysselsetting innenfor kulturnæringer .
Sámediggi oaidná ahte ain leat vejolašvuođat bidjat guovddážii eanet sámi kulturealáhusaid , ja háhkat stuorát barggolašvuođa kulturealáhusaid siskkobealde .
Marianne Balto , sametingsråd .
Marianne Balto , Sámediggeráđi lahttu .
Nordiske helsedirektører besøker Sametinget
Davviriikkalaš dearvvašvuođadirektevrrat galledit Sámedikki
Nordiske helsedirektører besøker Sametinget torsdag 19.08.2010 kl.17 .
Davviriikkalaš dearvvašvuođadirektevrrat galledit Sámedikki duorastaga 19.08.2010 dii.17 .
Plenumsbygget 2 John-Marcus Kuhmunen
John-Marcus Kuhmunen
Nordiske helsedirektører har felles møte i Karasjok 18. - 20.08.2010 .
Davviriikkalaš dearvvašvuođadirektevrrain lea oktasaš čoahkkin Kárášjogas 18. - 20.08.2010 .
I den forbindelse skal helsedirektørene besøke Sametinget torsdag 19.08.2010 kl.17 .
Dan oktavuođas galledit sii Sámedikki duorastaga 19.08.2010 dii.17 .
00. Direktørene vil bli informert om hvordan Sametinget arbeider med helse og sosialpolitiske urfordringer som samiske pasienter og tjenestemottakere møter i kontakt med helse- og sosialtjenesten .
00. Direktevrrat ožžot diehtojuohkima movt Sámediggi bargá dakkár dearvvašvuođa- ja sosiálapolitihkalaš hástalusaiguin maid sámi pasieanttat ja bálvalusdárbbašeaddjit deaividit go lea oktavuohta dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaiguin .
Sametingets kontaktperson er Lisbeth Vesterheim Skoglund .
Sámedikki oktavuohtaolmmoš lea Lisbeth Vesterheim Skoglund .
Hun kan treffes på telefon 784 74 146 .
Su gávdná telefovnnas 784 74 146 .
Prioritering for høsten 2010 :
Vuoruheamit jagi 2010 čavčča
Høyere utdanning i sør- , eller lulesamisk språk
Alit oahppu mátta- dahje julevsámegielas
Les mer om stipendordningen her .
Loga eanet stipeandaortnega birra dáhkko .
Søknadsskjema finnes her .
Dáppe gávnnat ohcanskovi
De tre heftene er temabaserte og har som mål å stimulere til økt aktivitet i sørsamisk .
Dát golbma gihppaga leat ráhkaduvvon fáttáid vuođul ja áigumuš lea movttiidahttet eanet lullisámegiel doaimmaide .
Temaene Ild , Trær og Å bake beskrives i hvert sitt hefter med bilder og sørsamiske termer og setninger .
Fáttát Dolla , Muorat ja Láibun / gáhkken válddahallojuvvojit iešguđet gihppagis govaiguin ja lullisámi tearpmaiguin ja cealkagiiguin .
Hvert hefte inneholder også relevante ordlister og arbeidsoppgaver .
Juohke gihppagis leat maid ássái guoski sátnelisttat ja bargobihtát .
- Det er kjempe positivt at sørsamiske læremidler blir gjort så lett tilgjengelig for alle i det sørsamiske samfunnet som ønsker å lære seg språket .
- Lea hui buorre go lullisámi oahpponeavvuid lea nu álki buohkaid háhkat lullisámi servodagas geat háliidit oahppat giela .
Jeg vil berømme Aajege for det flotte og viktige arbeidet de har gjort .
Háliidan rámidit Aajege dán , sin buori ja deaŧalaš barggu ovddas .
Vi i Sametingsrådet håper at dette prosjektet kan inspirerer andre , slik at det i framtiden vil bli produsert mer lett tilgjengelige læremidler , uttaler sametingsråd Ellinor Marita Jåma .
Mii Sámedikkis doaivut ahte dát prošeakta sáhttá movttiidahttit earáid ge , vai boahtteáiggis ráhkaduvvojit oahpponeavvut maid lea álki háhkat , dadjá sámediggeráđđi Ellinor Marita Jåma .
Innholdet i de tre heftene er som følger :
Dán golbma gihppaga sisdoallu :
Dålle / Ild .
Dålle / Dolla .
Tema for heftet er ild .
Gihppaga fáddán lea dolla .
Heftet er oppbygd med både faktatekster og skjønnlitterære tekster sammen med bilder .
Gihppagis leat sihke fáktateavsttat ja čáppagirjjálašvuođateavsttat oktan govaiguin .
Ilden er en sentral og viktig del tradisjonelt for samer og andre urfolk .
Dolla lea guovddážis ja árbevirolaččat deaŧalaš sápmelaččaide ja eará álgoálbmogiidda .
I heftet beskrives noen forholdsregler , arbeidsprosesser og ord på ting og gjøremål .
Gihppagis válddahallojuvvojit muhtun rávvagat , bargovuogit ja biergasiid ja bargamušaid sánit .
Disse kan brukes både i språkopplæringen og som informasjon når man arbeider med temaet .
Dáid sáhttá geavahit sihke giellaoahpaheamis ja diehtun go bargá fáttáin .
Moerh / Trær .
Moerh / Muorat .
Tema for heftet er trær .
Gihppaga fáddán lea muorat .
Heftet er oppbygd med bilder av ulike trær kombinert med faktatekster .
Gihppagis lea iešguđetlágan muoraid govat oktan fáktateavsttaiguin .
Her får man generell kunnskap om treslaget , men også spesifikke benevnelser på de ulike delene av et tre .
Das leat oppalaš dieđut muorrašlájaid birra , muhto maiddái erenoamáš namahusat muora iešguđet osiin .
Heftet beskriver også ulike bruksområder trær kan ha .
Gihpa válddahallá maiddái mo ja masa muorra sáhttá geavahuvvot .
Innholdet i heftet ivaretar også kulturelle aspekteter innenfor samisk tradisjonskunnskap .
Gihpa áimmahuššá maiddái sámi árbedieđuid iešguđet kultuvrralaš beliid .
Heftet kan brukes ikke bare i språkopplæringen , men også som tverrfaglig temaundervisning i fagene samisk og naturfag .
Gihppaga sáhttá geavahit ii dušše giellaoahpaheamis , muhto maiddái fágaidgaskasaš fáddáoahpahusas fáttáin sámegiella ja luonddufágat .
Bååhkesjidh / Å bake .
Bååhkesjidh / Láibun / gáhkken .
Tema for heftet er å bake .
Gihppaga fáddán láibun / gáhkken .
Heftet er oppbygd med faktatekster i kombinasjon med bilder som beskriver hvordan man baker .
Gihppagis leat fáktateavsttat oktan govaiguin , mat válddahallet láibuma / gáhkkema .
Laejpie / gaahkoe , som er et flatt mjukt brød , er en viktig del av den tradisjonelle kosten for samer .
Laejpie / gaahkoe , mii lea duolba , dipma láibi , lea deaŧalaš oassi sápmelaččaid árbevirolaš biepmus .
I heftet beskrives arbeidsprosesser og ord på ting og gjøremål .
Gihpa válddahallá bargovuogiid ja biergasiid ja bargamušaid sániid .
Her finnes også en nydiktet sang om baking .
Das lea maid ođđa diktejuvvon lávlla láibuma / gáhkkema birra .
Heftet kan brukes i språkopplæringen , men også i tverrfaglig temaundervisning i fagene samisk og mat og helse .
Gihppaga sáhttá geavahit giellaoahpaheamis , muhto maiddái fágaidgaskasaš fáddáoahpahusas fáttáin sámegiella ja borramušat ja dearvvašvuohta .
Heftene kan lastes ned gratis på Aajeges nettside www.aajege.no .
Gihppagiid sáhttá viežžat Aajege neahttasiiddus www.aajege.no .
Johan Mathis Gaup
Johan Mathis Gaup
Det er forlaget ČálliidLágádus som ønsker å lage en jubileums og praktutgave av Johan Turis bok " Muitalus sámiid birra " .
ČálliidLágádus dat háliida almmuhit Johan Turi girjji " Muitalus sámiid birra " ávvu- ja hearvagirjin .
100 år gammel
100 jagi boaris
Det er nå 100 år siden " Muitalus sámiid birra " kom ut .
Dál lea vássán 100 jagi dassážiigo " Muitalus sámiid birra " almmuhuvvui .
Johan Turi var den første samen som skrev en bok på samisk .
Johan Turi lei vuosttaš sápmelaš gii čálii girjji sámegillii .
Danske Emilie Demant Hatt oppfordret Turi til å skrive boka , og oversatte den senere til dansk .
Dánskalaš Emilie Demant Hatt ávžžuhii Turi čállit girjji , ja son jorgalii dan maŋŋá dánskkagillii .
Boken er også blitt oversatt til svensk , tysk og engelsk .
Girji lea maid jorgaluvvon ruoŧagillii , duiskkagillii ja eaŋgalasgillii .
Som Turi selv skriver , er han en same som har utført alle gjøremål i et samisk liv , og dette samiske hverdagslivet beskriver han så levende i boken .
Nu go Turi ieš čállá , de lea son sápmelaš guhte lea bargan buot bargguid sámi eallimis , ja dán sámi árgabeaivvi son válddahallá hui eallin girjjis .
Samisk klassiker ČálliidLágádus vil utgi en praktutgave av boka i forbindelse med 100-års jubileet .
Sámi klassihkar ČálliidLágádus háliida almmuhit hearvagirjji 100-jagi ávvudeami oktavuođas .
Utgivelsen er en ny , gjennomarbeidet versjon basert på Johan Turis egne håndskrifter , språklig gransket av professor Mikael Svonni ved Universitetet i Tromsø .
Almmuhus lea áibbas ođđa veršuvdna mii lea ráhkaduvvon Johan Turi iežas giehtačállagiid vuođul . Romssa universitehta professor Mikael Svonni lea guorahallan giela .
Redaktør for boken er litteraturviter Harald Gaski ved Universitetet i Tromsø .
Girjji doaimmaheaddji lea girjjálašvuođadutki Harald Gaski , Romssa universitehtas .
Boken er en klassiker , og brukes i samiskundervisningen på alle nivåer i alle de tre nordiske landene .
Girji lea klassihkar , ja geavahuvvo sámegiel oahpahusas buot dásiin buot golmma davviriikkain .
Utgaven vil følge dagens rettskrivning , og vil inneholde et etterord av redaktøren .
Almmuhus čuovvu dálá riektačállima , ja doaimmaheaddji lea čállán epiloga .
Flere versjoner
Máŋga veršuvnna
ČálliidLágádus vil også utgi " Muitalus sámiid birra " i ny norsk og engelsk versjon , basert på den samiske orginalen .
ČálliidLágádus áigu maiddái almmuhit " Muitalus sámiid birra " ođđadárogillii ja eaŋgalasgillii , maid vuođđun lea sámegiel originála .
Alle tre versjonene vil være praktutgaver , og som også vil inneholde flere av Turis egne illustrasjoner .
Buot golbma veršuvnna leat hearvagirjjit , ja main leat maiddái máŋga sárguma , maid Turi ieš lea sárgun .
Boken er tenkt lansert på et stort internasjonalt Johan Turi-seminar ved Universitetet i Tromsø .
Áigumuš lea girjji almmuhit stuorra riikkaidgaskasaš Johan Turi-semináras Romssa universitehtas .
- Jeg har lest boken og jeg gleder meg til ny utgaven .
- Lean lohkan girjji ja illudan ođđa almmuheapmái .
Vi ønsker ČálliidLágádus lykke til med arbeidet , sier sametingspresident Egil Olli .
Mii sávvat ČálliidLágádussii lihku bargui , dadjá Sámedikki presideanta Egil Olli .
Laila Susanne Vars Denis Caviglia
Denis Caviglia
- Det er en et stort og viktig utredningsarbeid som skal igangsettes og som vil få betydning for videre utvikling av det samiske samfunnet i et bredt perspektiv , poengterer Sametingets visepresident Laila Susanne Vars .
- Dat čielggadanbargu mii galgá álggahuvvot lea stuoris ja viiddis ja dat lea deaŧalaš sámi servodaga viidáset ovddideapmái viiddis perspektiivvas , deattuha Sámedikki várrepresideanta Laila Susanne Vars .
Utvalget skal klargjøre på hvilken måte forskning og høyere utdanning kan være premissleverandør for og bidra til samisk samfunnsutvikling .
Lávdegoddi galgá čilget mainna lágiin dutkan ja alit oahppu sáhttá bidjat eavttuid sámi servodaga ovddideapmái ja váikkuhit dan .
Utvalget skal også vurdere utviklingen av Sámi allaskuvla mot en vitenskapelig høgskole og videre mot et urfolksuniversitet .
Lávdegoddi galgá maiddái árvvoštallat Sámi allaskuvlla ovdáneami dieđalaš allaskuvlan ja viidáset álgoálbmotuniversitehtan .
I utvalgets mandat ligger også det å foreslå tiltak for å styrke samisk som forskningsspråk .
Lávdegotti mandáhtii gullá maiddái evttohit doaibmabijuid sámegiela nannemii dutkangiellan .
- Vi i Sametinget er meget tilfreds med utvalgets faglige sammensetning .
- Mii Sámedikkis leat hui duhtavaččat lávdegotti fágalaš čoahkkádusain .
Det er ekstra positivt at utvalget for samisk forskning og høyere utdanning har et allsamisk perspektiv , hvor både Sverige og Finland er representert i utvalget , avslutter visepresident Laila Susanne Vars .
Erenoamáš buorre lea dat go sámi dutkan ja alit oahpu lávdegottis lea visotsámi perspektiiva , mas sihke Ruoŧŧa ja Suopma leat mielde , dadjá loahpas várrepresideanta Laila Susanne Vars .
Leder i utvalget er direktør for Senter for menneskerettigheter , Nils A Butenschøn .
Lávdegotti jođiha Olmmošvuoigatvuođaid guovddáža direktevra , Nils A Butenschøn .