pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er behov for å øke den flerkulturelle kompetansen i barneverntjenesten , inklusive kunnskap om barnevern i en samisk kontekst .
Lea dárbu buoridit mánáidsuodjalusbálvalusa máŋggakultuvrralaš gelbbolašvuođa , ja nu maiddái mánáidsuodjalanmáhtolašvuođa sámi oktavuođas .
Heftene foreligger mot slutten av 2004 .
Gihppagat válbmanit 2004 loahpas .
Kap. 856 Barnehager , post 50 Tilskudd til samiske barnehagetilbud Sametinget forvalter særskilt tilskudd til samiske barnehager og midler til utviklings- og informasjonstiltak , rekrutteringstiltak og utvikling av pedagogisk materiell .
Kap. 856 Mánáidgárddit , poasta 50 Doarjja sámi mánáidgárdefálaldagaide Sámediggi hálddaša sierra doarjaga mii juolluduvvo sámi mánáidgárddiide ja ruđaid ovddidan- ja diehtojuohkinbargguide , rektruterendoaimmaide ja pedagogalaš oahpponeavvuid ráhkadeapmái .
Sametinget har revidert retningslinjene for særskilt tilskudd til samiske barnehager fra 1.1.2004 .
Sámediggi lea ođastan sámi mánáidgárddiid sierradoarjaga njuolggadusaid 1.1.2004 rájes .
Sametinget fordelte midler til 45 samiske barnehager ( 70 avdelinger ) i 2003 .
2003 : jugii Sámediggi ruđaid 45 sámi mánáidgárdái ( 70 ossodahkii ) .
Videre ble det tildelt midler til samiskopplæring i barnehagen til 16 norske barnehager .
Dasto juolluduvvui maiddái doarjja 16 dáčča mánáidgárddiid sámegieloahpahussii .
Sametinget arrangerte nasjonale konferanser og nettverksamlinger for barnehageansatte .
Sámediggi lágidii riikaviidosaš mánáidgárdebargiid konferánssaid ja fierpmádatčoahkkanemiid .
Sametinget ga også støtte til ulike prosjekt , bl.a. innenfor det sørsamiske området .
Sámediggi attii maid doarjaga iešguđet lágán prošeavttaide , ee. lullisámi guovllus .
Kap 857 Barne- og ungdomstiltak , post 70 Barne- og ungdomsorganisasjoner Posten omfatter tilskudd til frivillige barne- og ungdomsorganisasjoner sitt nasjonale arbeid .
Kap. 857 Mánáid- ja nuoraiddoaibmabijut , poasta 70 Mánánid- ja nuoraidorganisašuvnnat Dán postii gullet doarjagat eaktodáhtolaš mánáid- ja nuoraidorganisašuvnnaid riikaviidosaš bargguide .
Formålet er å legge til rette for barn og ungdoms deltakelse i barne- og ungdomsorganisasjonene .
Ulbmil lea lágidit mánáide ja nuoraide dilálašvuođa searvat mánáid- ja nuoraidorganisašuvnnaide .
Tilskuddene skal stimulere organisasjonene til engasjement og medansvar , og sikre organisasjonene som arena for medbestemmelse og demokrati .
Doarjagat galget movttiidahttit organisašuvnnaid atnit fuola ja váldit mieldeovddasvástádusa , ja sihkkarastit organisašuvnnaid mieldemearridan- ja demokratiijaarenan .
Kap 857 Barne- og ungdomstiltak , post 79 Internasjonalt ungdomssamarbeid m.v. .
Kap. 857 Mánáid- ja nuoraiddoaibmabijut , poasta 79 Riikkaidgaskasaš nuoraidovttasbargu j.e. .
Barentssekretariatet har overtatt forvaltningen av denne tilskuddordningen til multilateralt ungdomssamarbeid i Barentsregionen .
Barentčállingoddi lea váldán badjelasas Barentguovllu multilaterála nuoraidovttasbarggu doarjjaortnega hálddašeami .
Prosjekter som fremmer samisk språk og kultur og samarbeid mellom urfolksungdom vil bli prioritert .
Prošeavttat mat ovddidit sámi giela ja kultuvrra ja eamiálbmotnuoraid ovttasbarggu , vuoruhuvvojit .
15 Landbruksdepartementet
Eanandoallodepartemeanta ( 1000 kr . )
Kap. 1147 1149 1151 SUM
Kap. 1147 1149 1151 Submi
Benevnelse Reindriftsforvaltningen Verdiskaping- og utviklingstiltak i landbruket Til gjennomføring av reindriftsavtalen
Doaibma Boazodoallohálddahus Árvoháhkan ja ovddidandoaibmabijut eanandoalus Boazodoallošiehtadusa čađaheapmái
Regnskap 2003 43 640 2 0001 ) 98 041 143 681 Saldert budsjett 2004 47 797 2 000 95 000 144 797
Salderejuvvon bušeahtta Rehketdoallu 2003 2004 43 640 47 797 2 0001 ) 2 000 98 041 143 681
Forslag 2005 52 497 2 000 95 000 149 497
Evttohus 2005 52 497 2 000 95 000 144 797
1 ) Fram til og med 2002 er midlene bevilget over jordbruksavtalen .
1 ) 2002:s ja 2002 rádjai lea ru ahte juolluduvvon eanandoallušiehtadusas
Kap. 1147 Reindriftsforvaltingen Post 01 45 70 71 Sum
Kap. 1147 Boazodoallohálddahus Poasta 01 45 70 71 Submi
Tiltak Driftsutgifter Store utstyrskjøp og vedlikehold , kan overføres Tilskudd til fjellstuer Omstillingstiltak i Indre Finnmark , kan overføres
Doaibmabijut Doaibmagolut Stuora bierggasoastimat ja máŧasdoallan , sáhttá sirdojuvvot Doarjja duottarstobuide Sis-Finnmárkku nuppástuhttindoaimmat , sáhttá sirdojuvvot
Reindriftsforvaltningen skal legge til rette for at målene i reindriftspolitikken blir nådd .
Boazodoallohálddahus galgá láhčit dili nu ahte boazodoallopolitihka ulbmilat ollašuvvojit .
Reindriftsforvaltningen forvalter reindriftsloven og virkemidlene under reindriftsavtalen .
Boazodoallohálddahus hálddaša boazodoallolága ja boazodoallošiehtadusa gaskaomiid .
Reindriftsforvaltningen er også sekretariat og utøvende organ for Reindriftsstyret og områdestyrene , og har en rådgivende funksjon i forhold til næringen .
Boazodoallohálddahus lea maiddái Boazodoallostivrra ja guovllustivrraid čállingoddi ja čađaheaddji orgána ja dat doaibmá ráđđeaddin ealáhussii .
Reindriftspolitikken bygger på to selvstendige verdigrunnlag ; en næringspolitisk produksjonsverdi og en samepolitisk kulturverdi .
Boazodoallopolitihka guokte iehčanas vuođđoárvvu leat ealáhuspolitihkalaš buvttadanárvu ja sámepolitihkalaš kulturárvu .
De reindriftspolitiske målene er sammenfattet i begrepet ” En bærekraftig reindrift ” .
Boazodoallopolitihkalaš ulbmilat leat ovttastuvvon “ Nana bistevaš boazodallu ” - doahpagis .
Med dette menes en reindrift som har økologisk , økonomisk og kulturell bærekraft .
Dát mearkkaša boazodoalu mas leat ekologalaš , ekonomalaš ja kultuvrralaš návccat .
Rapport 2003 I januar 2002 fastsatte Reindriftsstyret høyeste reintall for sommerbeitedistriktene i VestFinnmark reinbeiteområde til 63 700 rein , senere korrigert til 64 300 .
2003 ` raporta Ođđajagimánus 2002 mearridii Boazodoallostivra Oarje-Finnmárkku boazodoalloguovllu geasseguohtunorohagaide 63 700 bohcco alimus boazolohkun , dát divvojuvvui maŋŋil 64 300 sturrosaš boazolohkun .
Reintallet er ikke blitt redusert i forhold til 2002 .
Boazolohku ii leat unniduvvon 2002 ektui .
Prosessen med å tilpasse reintallet til beitegrunnlaget ble videreført også for ØstFinnmark reinbeiteområde .
Maiddái Nuorta-Finnmárkku boazologu heiveheapmi guohtuneatnamiidda joatkašuvvá . Dát leat leamaš sihke resursagáibideaddji ja áddjás barggut .
Arbeidet med disse prosessene har vært krevende både ressursmessig og i tid .
Maŋemus golmma jagi buorit guohtumat leat lassánahttán Finnmárkku boazologu mearkkašahtti ollu .
Den vesentlige økningen i reintallet er gjort mulig på grunn av svært gunstige klimatiske forhold de tre siste beitesesongene .
Buorit dálkkádagat ja unnán muohta lea buoridan guohtumiid . Muhtun guovlluid jeageleatnamat eai leat leamaš guođohuvvon ovdal dál .
Lavbeiter som tidligere har vært vanskelig tilgjengelig har blitt utnyttet .
Danne leat bohccot buori vuoimmi nalde , miesseprosenta lea loktanan ja bohccot leat buorebut seilon .
Dette har resultert i dyr med god kondisjon , høyere kalvingsprosent og høyere overleving .
Boazologu lassáneapmi heađušta boazologu heiveheami , ja guhkilmasat boahtá dát vahágahttit ealáhusa ekologalaš návccaid .
Rovdyrtapene i reindriften er tross i en nedgang siden toppåret 2000/01 fremdeles uakseptable høye i enkelte områder .
Boazodoalu boraspirevahágat leat unnon 2000/01 rájes go ledje eanemus , muhto ain leat vahágat dohkkemeahttun stuorrát muhtun guovlluin .
bedre bestandsoversikten av rovvilt , samt lagt til rette og gjennomført flere tapsforebyggende tiltak .
Boazodoallohálddahus lea ovttasráđiid Fylkkamánni birasgáhttenossodagaiguin áŋgirit geahččalan buoridit duođaštusaid daid
Reindriftsforvaltningen har et ansvar for å ivareta reindriftens arealinteresser i den almene arealforvaltningen .
Boazodoallohálddahusas lea ovddasvástádus áimmahuššat boazodoalu areálaberoštusaid dábálaš areálahálddašeamis .
En vesentlig del av ressursene ved forvaltningen går med til denne type saker .
Mearkkašahtti oassi hálddahusa návccain manná dákkár áššiide .
Utfordringen er at tallet på enkeltsaker er økende .
Hástalussan lea ahte ovttaskas áššit lassánit .
Reindriftsforvaltningen har arbeidet med å øke reindriften sin innvirkning gjennom de virkemidlene som styrer arealbruken .
Boazodoallohálddahus lea bargan boazodoalu váikkuhanfámu buoridemiin daid gaskaomiid bokte mat stivrejit areálageavaheami .
Ved endringer av lover og forskrifter som styrer arealbruken har forvaltningen gitt innspill .
Areálageavaheami lágaid ja njuolggadusaid rievdadettiin lea hálddahus buktán árvalusaid .
Videre har Reindriftsforvaltningen i sin funksjon som sekretær for Reindriftens utviklingsfond ( RUF ) prioritert forskningssøknader som tar sikte på å dokumentere reindriftens arealbruksinteresser og utvikle metoder for å påvise konsekvenser av inngrep i reindriftsområdene .
Boazodoallohálddahus lea Boazodoalu ovdánahttinfoandda ( BOF ) čálli ja lea dakko bokte vuoruhan dutkanohcamušaid main lea ulbmil duođaštit boazodoalu areálaberoštusaid ja ovddidit vugiid movt duođaštit boazodoalloguovlluid sisabáhkkemiid váikkuhusaid .
Reindriftsforvaltningen har lanser en ny hjemmeside der de digitale reindriftskartene er en del av Web løsningen .
Boazodoallohálddahus lea rahpan ođđa neahttasiidduid mas maiddái digitála boazodoallokárttat leat mielde .
Fra Reindriftens utviklingsfond er det overført 2 mill kroner til samisk utviklingsfond .
Boazodoalu ovddidanfonddas lea 2 mill kr sirdojuvvon Sámi ovddidanfondii .
Landbruksdepartementet har satt ned et utvalg for å foreta en gjennomgang av kvinners stilling i reindriften .
Eanandoallodepartemeanta lea nammadan lávdegotti mii galgá guorahallat nissonolbmuid dili boazodoalus .
I arbeidet med å tilrettelegge , forenkle og effektivisere tilskuddsbehandlingen har Reindriftsforvaltningen medvirket til de vesentlige omleggingene som har funnet sted .
Doarjjaohcan meannudeami heivehettiin , álkidahttidettiin ja beavttálmahttidettiin , lea Boazodoallohálddahus váikkuhan deaŧaleamos rievdademiide mat leat dahkkon .
I forhold til næringen er det sendt ut forskrifter både på norsk og samisk .
Ealáhussii leat sáddejuvvon njuolggadusat sihke dárogillii ja sámegillii .
Reindriftsforvaltningens daglige samtaler med utøverne , enten på fjellet eller på kontorene , er en viktig arena for kommunisering av gjeldende politikk .
Boazodoallohálddahusa beaivválaš ságastallamat boazodolliiguin , sihke meahcis ja kantuvrrain , leat mávssolaččat gustojeaddji politihka gulaheamis .
Reindriftsforvaltningen har i 2003 utarbeidet et nytt personalreglement med tilhørende rettleder og mal for tilsettingsprosedyrer .
Boazodoallohálddahus lea 2003:s ráhkadan ođđa bargoveahkanjuolggadusaid ja dasa gullevaš bagadusaid ja virgáibidjanvugiid .
Forvaltningen har videreført arbeidet med sikte på å nå målende i kompetanseplanen for forvaltningen .
Hálddahus lea joatkan barggus hálddahusa gelbbolašvuođaplána ulbmiliid ollašuhttimiin .
I den sammenheng blir det vist til at det etablerte prosjektkontoret skal arbeide for en effektuering av de avtalene som er fremforhandlet med reindriftsutøverne .
Dán oktavuođas čujuhit ásahuvvon prošeaktakantuvrii mii galgá čađahit daid šiehtadusaid mat leat dahkkon boazodolliiguin boazologu unnideami hárrái .
Selve etableringen av Reindriftas resurssenter ble startet høsten 2004 .
Boazodoalu resursaguovddáža ásaheapmi álggahuvvui 2004 ` čavčča .
Senteret organiseres som et prosjekt tilknyttet Reindriftsforvaltningen .
Guovddáš organiserejuvvo Boazodoallohálddahusa gullevaš prošeaktan .
Reindriftsforvaltningen skal medvirke til å sikre at senteret framstår som et servicesenter for reineiere som ønsker seg ut av næringa og som søker alternative inntekter .
Boazodoallohálddahus galgá váikkuhit dasa ahte guovddáš šaddá daid boazodolliid bálvalusguovddážin geat dáhttot heaitit ealáhusas ja geat ohcet eará sisboađuid .
Videre skal forvaltningen legge til rette for å få ferdigstilt de øvrige rammebetingelsene i Finnmark .
Hálddahus galgá maid láhčit dili Finnmárkku eará rámmaeavttuid gárvvisteapmái .
virkemidler kreves for å nå dette målet , må det vurderes å innføre kvotebegrensninger for den enkelte reineier ” .
Jus eará gaskaoamit dárbbašuvvojit olahit dán ulbmila , de ferte árvvoštallat galgá go ráddjegoahtit iešguđet boazodoallái boazolohkomeari " .
Gode vintrer med stor kalvetilgang og god kondisjon på reinen , samt en noe vanskelig markedssituasjon , har gjort tilpassinga av reintallet til en større utfordring enn hva som først ble lagt til grunn .
Buorit dálvvit ja miessás jagit , bohccot mat leat buori vuoimmis ja váttis márkandilálašvuohta , lea dagahan ahte boazologu heiveheapmi šattai stuorát hástalussan go dat maid álggos leimmet vuordán .
Landbruksdepartementet ser det som avgjørende viktig å bringe reintallet i balanse med beiteressursene , og vil følge utviklingen nøye for slaktesesongen 2004/2005 .
Eanandoallodepartemeanta atná áibbas deaŧalažžan heivehit boazologu guohtunresurssaide , ja boahtá dárkilit čuovvut 2004/2005 ` njuovvanáigodaga ovdáneami .
Den prosessen som er satt i gang er basert på frivillig tilpassing av reintallet .
Álggahuvvon proseassa vuođđu lea eaktodáhtolaš boazologu heiveheapmi .
Landbruksdepartementet vil i så fall komme tilbake til Stortinget med dette spørsmålet .
Jus dat ii menestuva dohkálaččat , de ferte bargu čađahuvvot boazodoallolága bággodoaibmanjuolggadusaid vuođul .
For å ha nødvendig kontroll med beiteressurssituasjonen i Finnmark , skal Reindriftsforvaltningen sikre at de påkrevde grunnlagsdata blir innhentet .
Boazodoallohálddahus galgá dábuhit gáibiduvvon vuođđodieđuid , vai Finnmárkku guohtunresursadili dárkkistuvvo dan muddui go dárbbašuvvo .
Reindriftsforvaltningen skal fortsette å etablere nettverk og allianser til andre offentlige organ og gjøre disse kjent med reindriftens behov for sammenhengende areal , samt konsekvensene for reindriften av ulike tiltak innenfor reinbeiteland .
Boazodoallohálddahus galgá ain ásahit fierpmádagaid ja ovttasbargolihtuid eará almmolaš orgánaiguin ja oahpásnuhttit sin boazodoalu dárbui bisuhit oktilis areálaid , ja dasa movt iešguđet doaibmabijut boazoguohtuneatnamiin váikkuhit boazodollui .
Videre skal forvaltningen arbeide for å få dokumentert reindriften sin arealbruk og gjøre denne kjent for kommuner og fylker .
Hálddahusa bargui gullá maiddái duođaštit boazodoalu areálageavaheami ja almmustuhttit dan gielddaide ja fylkkaide .
Reindriftsforvaltningen skal være en aktiv pådriver i forhold til endringer av lover og forskrifter som styrer arealbruken .
Boazodallohálddahus galgá áŋgirit oččodit areálageavaheami stivrejeaddji lágaid ja njuolggadusaid nuppástuhttot .
Videre skal forvaltningen satse på økt kompetanse i forhold til gjeldende regelverket både blant egne tilsette og blant reindriftsutøverne .
Dasto galgá hálddahus bidjat árjjaid loktet sihke iežas bargiid ja boazodolliid gelbbolašvuođa gustojeaddji láhkamearrádusaid ja njuolggadusaid hárrái .
Reindriftsforvaltningen skal arbeide videre med å få verdiklassifisert reindriftens arealer , samt arbeide for at de reitererende distriktsplanene blir ferdigstilt .
Boazoodallohálddahus galgá joatkit barggus boazodoalu areálaid árvoklassifiseremiin , ja oččodit ođastuvvon orohatplánaid gárvvistuvvot .
Reindriftsforvaltningen skal være en bidragsyter for økt verdiskaping i reindriften .
Boazodoallohálddahus galgá veahkkin loktet boazodoalu árvoháhkama .
I samarbeid med næringens organer og andre aktører skal forvaltningen bidra til at de økonomiske ressursene over reindriftsavtalen nyttes på en formålstjenlig måte som gir størst effekt og verdiskaping .
Hálddahus galgá ovttasráđiid ealáhusa orgánaiguin ja eará oassálastiiguin váikkuhit dasa ahte boazodoallošiehtadusa ekonomalaš resurssat adnojit ulbmillaš vuogi mielde , mii doaibmá bures ja mii lokte árvoháhkama .
I sammenheng med dette skal forvaltningen arbeide for at virkemidlene fra Reindriftens utviklingsfond og Verdiskapingsprogrammet for reindrift blir satt i en sammenheng , slik at effekten av de to ordningene blir størst mulig .
Dán oktavuođas galgá hálddahus bargat dan badjelii ahte Boazodoalu ovdánahttinfoandda ja Boazodoalu árvoháhkanprográmma gaskaoamit ovttastahttojuvvojit , vai dát guokte ortnega doibmet nu bures go vejolaš .
Arbeidet for å styrke kvinne- og familierettede tiltak kom i gang i 1999 .
Nissonolbmuid ja bearrašiid nannema doaibmabijut álggahuvvojedje 1999:s .
Videre ble det i 2004 foretatt en gjennomgang av kvinnenes stilling i reindriften .
Ortnet árvvoštallojuvvui 2004:s. 2004:s guorahallojuvvui maiddái nissonolbmuid dilli boazodoalus .
I samråd med departementet skal forvaltningen følge opp forslagene i evalueringen og i gjennomgangen av reindriftskvinnenes stilling .
Ovttasráđiid departemeanttain galgá hálddahus geahčadit árvvoštallama evttohusaid ja daid evttohusaid mat ovddiduvvojedje guorahallamis nissonolbmuid dili birra boazodoalus .
Reindriftsforvaltningen skal medvirke til at tilskuddsordningene blir nyttet systematisk for å oppnå en større verdiskaping gjennom enklere og bedre regelverk .
Boazodoallohálddahus galgá leat mielde fuolaheamis ahte doarjjaortnegat adnojit vuogálaččat vai árvoháhkama lokte álkit ja buoret njuolggadusaid bokte .
Videre skal forvaltningen arbeide for å sikre rask og lik behandling av de enkelte utøverne i de ulike reinbeiteområdene .
Dasto galgá hálddahus fuolahit ahte iešguđet boazodoalloguovlluid ovttaskas boazodolliid áššit gieđahallojuvvojit johtilit ja vuoiggalaččat .
Som en del av kontrollarbeidet skal forvaltningen fortsette å telle rein i de ulike reinbeiteområdene , og da prioritere reinbeiteområdene i Finnmark .
Oassin bearráigeahččanbarggus galgá hálddahus joatkit bohccuid lohkat iešguđet boazodoalloguovlluin , ja dalle vuoruhit Finnmárkku boazodoalloguovlluid .
Ved større avvik mellom telling og utøvernes egen rapportering skal det settes inn tiltak .
Jus boazolohkanbohtosiin ja boazodolliid iežaset raporteremiin lea stuora vealla , de galget doaibmabijut álggahuvvot .
Reindriftsforvaltningen skal delta aktivt i arbeidet med å utvikle konfliktforebyggende tiltak i forhold til andre næringsinteresser .
Boazodoallohálddahus galgá árjjalaččat leat mielde ovddideames riidoeastadeaddji doaibmabijuid eará ealáhusberoštusaid ektui .
En må for eksempel sørge for at konfliktene blir redusert mest mulig gjennom vilkår og rettledelse i de tilfellene der gjerdebygging og bruk av motoriserte hjelpemidler er nødvendig .
Ferte ovdamearkka dihte fuolahuvvot ahte riiddut geahpeduvvojit nu olu go vejolaš , eavttuid ja neavvuma bokte dain oktavuođain go áidun ja motoriserejuvvon fievrruid ja neavvuid geavaheapmi lea dárbbašlaš .
Dokumentasjon av reindriftens arealbruk og sine rettigheter er avgjørende for næringen sin fremtid .
Boazodoalu areálageavaheami ja dan vuoigatvuođaid duođašteapmi mearrida ealáhusa boahtteáiggi .
Nettverk og allianser til andre offentlige organer skal gjøres kjent og øke aksepten for 18
Fierpmádagat ja ovttasbargolihtut eará almmolaš orgánaiguin galget almmustuvvat vai boazodoallu buorebut dohkkehuvvo .
Videre er det stilt krav om nær kontakt mellom næringens representanter og Reindriftsforvaltningen for å opparbeide tillit og forståelse .
Dasto gáibiduvvo lagas oktavuohta ealáhusa ovddasteddjiid ja Boazodoallohálddahusa gaskkas duddjon dihte luohttámuša ja ipmárdusa .
Et slikt samarbeid er avgjørende for å nå målet om en bærekraftig utvikling .
Diekkár ovttasbargu lea deaŧalaš jus návccalaš ovdáneapmi galggaš ollašuvvat .
Reindriftsforvaltningen skal være en virksomhet som utnytter sine ressurser på en effektiv måte , og som gjennom forvaltning og rådgivning sikrer brukerne effektive tjenester .
Boazodallohálddahus galgá leat doaibma mii ávkkástallá návccaidisguin buresdoaibmi vuogi mielde , ja mii hálddašeami ja ráđđeaddima bokte sihkkarastá geavaheddjiide buresdoaibmi bálvalusaid .
Reindriftsforvaltningen skal videreføre innsatsen mot utvikling av personal- og lønnspolitikk , kompetanseoppbygging , organisasjonsutvikling , økonomistyring , ledelsesutvikling , interne driftsoppgaver samt IKT .
Boazodoallohálddahus galgá ain áŋgiruššat ovddidit bargiid- ja bálkápolitihka , gelbbolašvuođaloktema , organisašuvdnaovddideami , ekonomiijastivrema , jođiheaddjeovddideami , siskkáldas doaimmaid ja IKT .
I forhold til kompetanseoppbygging skal forvaltningen særlig prioritere opplæring av de tilsatte i samisk språk .
Gelbbolašvuođaloktema oktavuođas galgá hálddahus erenoamážit vuoruhit bargiide sámegieloahpahusa .
Kap. 1149 Verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket .
Kap. 1149 Eanandoalu árvoháhkan- ja ovddidandoaibmabijut .
Det har de siste årene vært overført 2 mill. kr til Samisk utviklingsfond over jordbruksavtalen .
Doarjja Eanandoalu ovddidanfondii Maŋemus jagiid lea Sámi ovddidanfondii juolluduvvon 2 milj kr eanandoallošiehtadusa bokte .
Denne bevilgningen videreføres også i 2005 .
Dát juolludus jotkojuvvo 2004:s .
Kapittel 1151 Til gjennomføring av reindriftsavtalen Post 51 72 75 79 82 Sum
Kap. 1151 Boazodoallošiehtadusa čađaheapmái Poasta 51 72 75 79 82 Submi
Tiltak Tilskudd til Utviklings- og investeringsfondet Tilskudd til organisasjonsarbeid Kostnadssenkende og direkte tilskudd , kan overføres Velferdordninger Kostnader vedrørende radioaktivitet i rein
Doaibmabijut Doarjja Ovddidan- ja investerenfondii Doarjja organisašuvdnabargguide Goluidgeahpedan- ja njuolggadoarjja , sáhttá sirdojuvvot Čálgoortnegat Bohccobierggu radioaktiivvalašvuođa golut
Regnskap 2003 30 900 5 600 55 720 5 820 98 041 Saldert budsjett 2004 36 500 5 600 51 100 1 800 95 000
Rehketdoallu Salderejuvvon 2003 bušeahtta 2004 30 900 36 500 5 600 5 600 55 720 51 100 1 800 5 820 98 041 95 000
Forslag 2005 33 500 5 800 53 900 1 800 95 000
Evttohus 2005 33 500 5 800 53 900 1 800 95 000
Kapittelet omfatter bevilgninger til gjennomføring av reindriftsavtalen , samt bevilgning for dekning av kostnader i forbindelse med radioaktivitet i reinkjøtt .
Kapihttalii gullet juolludusat boazodoallošiehtadusa čađaheami várás ja juolludusat gokčat goluid maid bohccobierggu radioaktiivvalašvuohta dagaha .
Her fastsettes bruken av de økonomiske virkemidlene , bl.a. ut fra reindriftslovens intensjoner og bestemmelser .
Boazodoallošiehtadusas mearriduvvo movt ekonomalaš gaskaoamit galget geavahuvvot , ee. boazodoallolága áigumušaid ja mearrádusaid vuođul .
Miljøverndepartementet Kap. 1429
Birasgáhttendepartementa ( 1000 kr . ) Kap. 1429
Benevnelse Tilskudd til samisk kulturminnevernarbeid
Doaibma Doarjja sámi kulturmuitosuodjaleapmái
Regnskap 2003 2 000 Saldert budsjett 2004 2 000
Salderejuvvon bušeahtta Rehketdoallu 2003 2004 2 000
Forslag 2005 2 000
Evttohus 2005 2 000
Kap. 1429 , post 50 Tilskudd til samisk kulturminnevernarbeid Miljøverndepartementet viderefører ordningen med tilskudd til samisk kulturminnevernarbeid .
Kap. 1429 , poasta 50 Doarjja sámi kulturmuitosuodjaleapmái Birasgáhttendepartementa joatká sámi kulturmuitosuodjalanbarggu doarjjaortnegiin .
Tilskuddsordningen skal ivareta overordnede kulturminnefaglige hensyn i arbeidet med samisk kulturminner og kulturmiljøer .
Doarjjaortnet galgá áimmahuššat sámi kulturmuitobarggu ja kulturbirasbarggu váldokulturmuitofágalaš beliid .
Midlene skal i hovedsak nyttes til vedlikeholds- og restaureringsarbeid .
Ruđat galget eanas adnot máŧasdoallan- ja divodanbargguide .
Det er foreslått at 2 mill. kr skal avsettes til formålet i 2005 .
2005:s lea evttohuvvon juolludit 2 mill kr ulbmilii .
Midlene stilles til disposisjon for Sametinget gjennom tildelingsbrev fra Miljøverndepartementet .
Sámediggi hálddaša ruđaid Birasgáhttendepartementta juolludusreivve mielde .
Miljøverndepartementet delegerte i 2001 myndighet etter kulturminneloven til Sametinget .
Birasgáhttendepartementa sirddii 2001:s kulturmuitolága válddi Sámediggái .
Sametinget fikk med dette i en midlertidig prøveordning på 3 år forvaltningsansvaret for samiske kulturminneinteresser .
Sámediggi oaččui gaskaboddosaš geahččalanortnega mielde 3 jahkái hálddašanovddasvástádusa sámi kulturmuitoberoštumiin .
Prøveordningen ble evaluert av NIBR i 2003 og er ytterligere forlenget ut 2004 .
2003:s árvvoštalai NIBR geahččalanortnega ja dat guhkiduvvo 2004 lohppii .
Utenriksdepartementet Utenriksdepartementet bevilger midler til samiske formål over følgende kapitel : Kap. 116 163
Olgoriikkadepartementa Olgoriikkadepartementa juolluda sámi ulbmiliidda dáid kapihttaliid bokte : Kap. 116 163
post 70 71
Poasta 70 71
Tiltak Tilskudd til internasjonale organisasjoner Humanitært bistand og menneskerettigheter
Doaibma Doarjja riikkaidgaskasaš organisašuvnnaide Humanitára veahkki ja olmmošvuoigatvuođat
I tillegg er det bevilget midler til samiske formål over følgende kapitel : Kap. 197
Dasalassin leat čuovvovaš kapihttaliin juolluduvvon ruđat sámi ulbmiliidda : Kap. 197
Tiltak Bistand til ikke-ODA-godkjente land og internasjonale miljøtiltak
Poasta Doaibma Doarjja ii-ODA-dohkkehuvvon riikkaide ja riikkaidgaskasaš birasdoaimmaide
Kap. 116 , post 70 Tilskudd til internasjonale organisasjoner Over kap. 116 , post 70 Tilskudd til internasjonale organisasjoner gis det bl.a. støtte til ” Urfolks deltakelse i Arktisk råd m. v . ” .
Kap. 116 , poasta 70 Doarjja riikkaidgaskasaš organisašuvnnaide Kap. 116 , poasta 70 Doarjja riikkaidgaskasaš organisašuvnnaid bokte , juolluduvvo doarjja ee “ Eamiálbmogiid oassálastimiii Árktalaš ráđis jna ” .
Bevilgningen er i første rekke benyttet til tilskudd til Samerådets og den russiske urfolksorganisasjonen RAIPONs deltakelse på Arktisk Råds møter m.v. .
Juolludus adnojuvvo vuosttažettiin gokčat Sámiráđi ja Ruošša beale álgoálbmotorganisašuvnna RAIPON oassálastima Árktalaš ráđi čoahkkimiin jna. .
Samarbeidet i Arktisk Råd omfatter alle de 8 arktiske statene Canada , Danmark , Finland , Island , Norge Sverige , Russland og USA .
Árktalaš ráđi ovttasbarggus lea buot 8 árktalaš stáhta fárus , namalassii Canada , Danmárku , Suopma , Islánda , Norga , Ruoŧŧa , Ruošša ja USA .
Ett hovedmål med dette sirkumpolære samarbeidet er å utvikle miljøsamarbeid og fremme bærekraftig utvikling i de arktiske områder .
Dán sirkumpolára ovttasbarggus lea ulbmilin ovdánahttit birasovttasbarggu ja ovddidit arktalaš guovlluid nanaguoddi ovdáneami .
Urfolkssekretariat , Indigenous Peoples Secretariat som er lokalisert i København , bistår urfolkenes deltakelse i Rådet .
Eamiálbmotčállingoddi , Indigenous Peoples Secretariat , mii lea Københámmanis , veahkeha eamiálbmogiid Ráđđeoassálastima oktavuođas .
Bevilgningen har i perioden 2001-2004 vært kr 400 000 pr. år .
2001-2004 áigodagas lea juolludus leamaš 400 000 kr jahkái .
Det antas at bevilgningen for 2005 vil ligge på samme nivå .
Vuordimis boahtá 2005 ` juolludus leat seamma dásis .
Kap. 163 , post 71 Humanitær bistand og menneskerettigheter Det er opprettet et kompetansesenter for urfolksrettigheter i Kautokeino på grunnlag av et forslag i St.meld. nr. 21(1999-2000 ) Handlingsplan for menneskerettigheter .
Kap. 163 , poasta 71 Humanitára veahkki ja olmmošvuoigatvuođat Guovdageidnui lea ásahuvvon eamiálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš st. dieđ. nr. 21 ( 1999-2000 ) Olmmošvuoigatvuođaid doaibmaplána evttohusa vuođul .
Kompetansesenterets virksomhet finansieres av Kommunal- og regionaldepartementet og Utenriksdepartementet .
Gielda- ja guovludepartementa ja Olgoriikkadepartementa ruhtadit gelbbolašvuođaguovddáža doaimma .
Det forventes at støtten til kompetansesenteret skal videreføres i 2005 på samme nivå som tidligere .
Vuordimis joatkašuvvá 2005 ` doarjja gelbbolašvuođaguovddážii seamma dásis go ovdal .
Tilskudd til internasjonalt arbeid Utenriksdepartementet vil som tidligere vurdere søknad fra Sametinget om støtte til deltakelse i FN og annet internasjonalt arbeid .
Doarjja riikkaidgaskasaš bargui Olgoriikkadepartementa áigu nugo ovdal árvvoštallat Sámedikki doarjjaohcama searvat ON:ii ja eará riikkaidgaskasaš bargguide .
Justisdepartementet Kap. 400
Justisdepartementa Kap. 400
post 01
Poasta 01
Tiltak - Forskningsprosjekt om samiske sedvaner og rettsoppfatninger utenfor Finnmark fylke - Samerettsutvalget Midler til politidistrikter med kommuner i forvaltningsområdet for samiske språk Tilskudd til Rettshjelpskontoret for Indre Finnmark
Doaibmabijut - Dutkanprošeakta sámi vieruiduvvamiid ja riekteoainnuid birra Finnmárkku fylkka lulábealde - Sámi vuoigatvuođalávdegoddi Doarjja politiijaguovlluide main leat gielddat mat gullet sámegiela hálddašanguvlui Doarjja Sis-Finnmárkku riekteveahkkekantuvrii
Prosjektet er delt i to faser og er nå inne i fase II , samiske sedvaner og rettsoppfatninger i områdene sør for Finnmark .
Prošeakta lea juhkkojuvvon guovtti oassái , ja dál lea II. oassi jođus , namalassii sámi riektevierut ja riekteipmárdusat Finnmárkku lulábealde .
Fase II av prosjektet ledes av det gjenoppnevnte samerettsutvalget , som har sitt mandat knyttet til de samme områdene .
Prošeavtta II. oasi jođiha ođđasisnammaduvvon sámi vuoigatvuođalávdegoddi , man mandáhtta lea čadnon seamma guovlluide .
Resultatene fra fase I , samiske sedvaner og rettsoppfatninger i Finnmark fylke , er publisert som NOU 2001 : 34 .
I. oasi bohtosat , sámi riektevieruid ja riekteipmárdusaid čielggadeapmi Finnmárkku fylkkas , leat almmuhuvvon NOU 2001 : 34:s .
Det er satt av 2 mill. kr til prosjektet i perioden 2002 til 2004 .
Lea juolluduvvon 2 mill kr prošektii 2002-2004 áigodagas .
Justisdepartementet vil avklare de formelle , faglige og økonomiske forutsetningene for forskningsprosjektets sluttfase i løpet av høsten 2004 .
Justisdepartementa boahtá čielggadit dutkanprošeavtta loahpaheami formálalaš , fágaláš ja ekonomalaš eavttuid 2004 ` čavčča mielde .
Samerettsutvalget I 2004 har Justisdepartementet bevilget 4,08 mill. kr til Samerettsutvalget på kap. 400 , post 01 , hvorav 2 mill. kr er øremerket forskning .
Sámivuoigatvuođalávdegoddi 2004:s lea Justisdepartementa juolludan 4,08 mill kr Sámivuoigatvuođalávdegoddái kap. 400 , poasta 01 bokte , ja das lea 2 mill kr várrejuvvon dutkamii .
Utvalgets ramme for 2005 vil bli fastsatt primo januar 2005 .
Lávdegotti 2005 ` rámma mearriduvvo ođđajagimánu álggus 2004 .
Kap. 440 Politidirektoratet - Politi- og lensmannsetaten , post 01 Driftsutgifter På kap. 440 , post 01 har det i flere år vært stilt midler til disposisjon for politidistrikter med tospråklig befolkning ( samisk / norsk ) .
Kap. 440 Politiijadirektoráhta – Politiija- ja leansmánneetáhta , poasta 01 Doaibmagolut Kap. 440 , poasta 01:s leat moanaid jagiid biddjon ruđat politiijaguovlluid atnui main lea guovttegielat álbmot ( sámegiella / dárogiella ) .
Midlene administreres av politimesteren i Troms i henhold til egen instruks .
Tromssa politiijameašttir hálddaša ruđaid sierra njuolggadusa mielde .
Målsettingen er å motivere til økt kunnskap om det samiske språk i politidistrikter med samisk befolkning .
Ulbmil lea buoridit máhtu sámegiela birra dain politiijaguovlluin gos leat sápmelaččat .
Politidistrikter som har merarbeid som følge av tospråklighet , kan derfor søke om tilskudd fra de avsatte midlene .
Politiijaguovlluin gos guovttegielalašvuohta dagaha lassibarggu , sáhttet danne ohcat doarjaga várrejuvvon ruđain .
Søknad om tildeling varierer fra år til år , avhengig av om de ansatte i politidistriktene melder om behov for opplæring .
Juolludusohcamušat rievddadit jagis jahkái , dađi mielde man olu politiijaguovlluid bargit dárbbašit oahpahusa .
I 2004 er det avsatt 0,4 mill. kr til formålet .
2004:s lea dán ulbmilii várrejuvvon 0,4 mill kr. .
Tilsvarende beløp vil bli satt av i 2005 .
Seamma ollu várrejuvvo 2005:s .
Kap. 470 Fri rettshjelp , post 72 Tilskudd til spesielle rettshjelpstiltak Retthjelpskontoret Indre Finnmark ble opprettet i 1997 , og det understrekes i prosjektbeskrivelsen at " store deler av befolkningen her er samer som er en minoritetsgruppe med særlige problemer , både språklig og geografisk .
Kap. 470 Nuvttá riekteveahkki , poasta 72 Doarjja sierra riekteveahkkedoaimmaide Sis-Finnmárkku riekteveahkkekantuvra ásahuvvui 1997:s ja prošeaktačilgehusas deattuhuvvo ahte “ stuora oassi álbmogis dáppe leat sámit geat leat minorihtajoavku mas leat erenoamáš váttisvuođat , sihke gielalaččat ja geográfalaččat .
Det er dårligere advokatdekning i området enn på landsbasis .
Dán joavkku riekteveahkkedárbu lea erenoamáš stuoris . ”
Dette er også noe av bakgrunnen for driften av kontoret .
Guovllus leat advokáhtat hárvvibut go riikkadásis .
Justisdepartementets tilskudd for 2004 til Rettshjelpskontoret Indre Finnmark er ca. 1,25 mill. kr. .
Justiisadepartemeantta doarjja Sis-Finnmárkku riekteveahkkekantuvrii lea su. 1,25 mill kr 2004:s .
Det tas sikte på å tildele et tilsvarende beløp ( prisjustert ) i 2005 .
Áigumuš lea juolludit seamma olu ( haddemuddejuvvon ) 2005:s .
Antall henvendelser til Rettshjelpskontoret Indre Finnmark ble kraftig redusert i 2002 etter at Stortinget besluttet at kontoret ikke lenger skal gi gratis rettshjelp til alle , men følge retningslinjene for fri rettshjelp , jf. Innst. S. nr. 181 ( 1999 - 2000 ) til St.meld. nr. 25 ( 1999-2000 ) Om fri rettshjelp .
Sis-Finnmárkku riekteveahkkekantuvrra áššit unno sakka 2002:s maŋŋil go Stuoradiggi mearridii ahte kantuvra ii šat galgga fállat nuvttá riekteveahki buohkaide , muhto baicca čuovvut nuvttá riekteveahkkenjuolggadusaid , vrd st. dieđ. nr. 25 ` ( 1999-2000 ) Nuvttá riekteveahki birra Árv. S. nr. 181 ( 1999-2000 ) .
Sametinget ytret ønske om å ta hånd om bevilgningen til Rettshjelpskontoret Indre Finnmark .
Sámediggi lei dáhtton hálddašit SisFinnmárkku riekteveahkkekantuvrra juolludusa .
ling av søknader om fri rettshjelp .
riekteveahki ohcamušaid meannudeami .
Etter at de nye retningslinjene ble innført har saksmengden ved kontoret tatt seg opp igjen .
Maŋŋel go ođđa njuolggadusat ásahuvvojedje , de leat kantuvrra áššit fas lassánan .
Kontoret hadde 171 saker til behandling i 2003 .
2003:s meannudii kantuvra 171 ášši .
Det ble gitt muntlig rådgivning ved 187 saker .
187 áššis addui njálmmálaš ráđđeaddin .
Både Sametinget og Justisdepartementet er fornøyd med denne utviklingen . "
Sihke Sámediggi ja Justisdepartementa leat duhtavaččat dáinna ovdánemiin .
1 Sametingets årsmelding 2006
1 Sámedikki jahkedieđáhus 2006
1.1 Sametinget
1.1 Sámediggi
Sametinget er samenes folkevalgte organ i Norge og er valgt av og blant samer .
Sámediggi lea sámiid álbmotválljen orgána Norggas ja dasa válljejit sámit sámiid .
Sametinget inne i sin femte valgperiode .
Sámedikkis lea dál viđát válgaáigodat .
Kvinner og menn er i perioden likt representert på Sametinget .
Dán áigodagas leat Sámedikkis ovtta mađe nissonolbmot ja almmáiolbmot .
Som parlament skal Sametinget arbeide for å bevare en felles samisk identitet og utvikle og bygge samiske samfunn .
Sámi parlameantan galgá Sámediggi bargat oktasaš sámi identitehta suodjalemiin ja ovddidit ja hukset sámi servodaga .
Det samiske folket må selv gis rett og anledning til å legge premissene og definere behovene for framtiden .
Sámi álbmogii alccesis galgá addot vuoigat ­vuohta ja vejolašvuohta láhčit eavttuid ja meroštallat boahtteáiggi dárbbuid .
Dette innebærer at staten Norge fullt ut anerkjenner samenes grunnleggende rett til selvbestemmelse som folk og urfolk i Norge .
Dát mearkkaša dan ahte stáhta Norga ollásit dohkkeha sámiid vuođđo iešmearridanvuoigatvuođa álbmogin ja eamiál ­bmogin Norggas .
Staten Norge er grunnlagt på territoriet til to folk , samer og nordmenn .
Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti ál-bmoga eatnamiidda , sápmelaččaid ja norgalaččaid .
Dette setter det samiske folket i en spesiell stilling som urfolk i Norge .
Dát bidjá sámi álbmoga erenoamáš dillái Norgga eamiálbmogin .
Våre rettigheter som samer , folk , og urfolk med en egen kultur er bærebjelkene i vår overordnede politikk og i våre visjoner for de samiske samfunn .
Min vuoigatvuođat go leat sápmelaččat , álbmot ja eamiálbmot mas lea sierra kultuvra , leat min bajimuš dási politihka ja min višuvnna guoddit sámi servodaga dáfus .
1.1.1 Likestilling
1.1.1 Dásseárvu
Sametinget har i 2006 jobbet aktivt med likestilling .
Sámediggi lea 2006s bargan aktiivvalaččat dásseárvvuin .
Sametingsrådet la i februar 2006 fram en likestillingspolitisk redegjørelse for Sametinget .
Sámediggeráđđi ovddidii guovvamánus 2006 dásseárvopolitihkalaš čilgehusa Sámediggái .
I redegjørelsen ble det satt fokus på en del satsingsområder innen likestilling .
Čilgehusas biddjojedje guovddážii muhtun áŋgiruššansuorggit dásseárvvu siskkobealde .
Dette var blant annet områder som representasjon ved valg , behovet for forsk ­ning og statistikk , involvering av kvinner i ressursforvaltningen , retten til selvbestemmelse også over egen kropp , volds- og overgrepsproblematikk , næringsutvikling og kjønn .
Dat ledje earret eará suorggit nugo válgaovddastus , dárbu dutkat ja ráhkadit statistihkaid , nissonol ­bmuid searvadahttin resursahálddašeamis , iešmearridanvuoigatvuohta maiddái iežas goruda badjel , veahkaválde- ja vearredahkoproblema , ­tihkka ealáhusovddideapmi ja sohkabealit .
Sametinget har jobbet aktivt med å bedre dialogen med de samiske organisasjonene og har avholdt møter med de to kvinneorganisasjonene og med mannsforeningen Dievddut .
Sámediggi lea bargan aktiivvalaččat gulahallama buoridemiin sámi organisašuvnnaiguin ja lea doallan čoahkkimiid guvttiin nissonorganisašuvnnain ja dievdoservviin Dievddut .
Formålet med møtene har vært å få innspill fra organisasjonene på utfordringer innenfor likestilling og sammen finne prosjekter som kan fremme likestilling i samiske samfunn .
Čoahkkimiid ul-bmilin lea leamaš oažžut árvalusaid organisašuvnnain hástalusaide mat leat dásseárvvu siskko ­bealde ja ovttas gávnnahit prošeavttaid mat sáhtášedje ovdánahttit dásseárvvu sámi servodagas .
Sametinget har i 2006 inngått et samarbeid med Sámi NissonForum om gjennomføring av en nordisk samisk likestillingskonferanse .
Sámediggi lea 2006s šiehttan ovttasbarggu Sámi NissonForumiin go guoská davviriikkalaš sámi dásseárvokonferánssa čađaheapmái .
Konferansen skal avvikles i april 2007 .
Konferánsa dollo cuoŋománus 2007 .
I styringsgruppa er det representanter fra Sámi NissonForum , Sáráhkka , Dievddut , Sametingets ungdomspolitiske utvalg og Sametinget .
Stivrenjoavkkus leat Sámi NissonForuma , Sáráhká , Dievddut searvvi , Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegotti ja Sámedikki ovddasteaddjit .
Sametinget har også i denne forbindelse innledet et samarbeid med Barne- og likestillingsdepartementet om utarbeidelse av et strategidokument for konferansen .
Sámediggi lea maid dán oktavuođas ovttasbargamin Mánáid- ja dásseárvodepartemeanttain vai ráhkaduvvošii strategiijadokumeantta konferánsii .
Dette for bedre å sikre en oppfølging av konferansen .
Danne vai buorebut sihkkarastojuvvošii konferánssa čuovvoleapmi .
Sametinget har i 2006 begynt arbeidet med å implementere likestilling i saksbehandlingen .
Sámediggi lea 2006s álggahan barggu heivehit dásseárvvu áššemeannudeamis .
Det er avholdt to seminarer om temaet .
Guokte seminára leat dollon fáttá birra .
1.2 Samarbeid
1.2 Ovttasbargu
Det er en sentral oppgave for Sametinget å fremme urfolkssaker både nasjonalt og internasjonalt .
Sámedikki guovdilis bargun lea ovddidit eamiál ­bmotáššiid sihke nášuvnnalaččat ja riikkaidgaskasaččat .
Gjennom et aktivt partnerskap og samarbeid regionalt og internasjonalt kan Sametinget være med å bidra til at urfolksdimensjonen blir ivaretatt .
Aktiivvalaš ovttasbarggu bokte báikkálaččat , guovllulaččat ja riikkaidgaskasaččat sáhttá Sámediggi leat mielde váikkuheamen ahte eamiálbmotdimenšuvdna gozihuvvošii .
På lokalt nivå arrangerer Sametinget hvert år en kommunekonferanse .
Báikkálaš dásis lágida Sámediggi juohke jagi gieldakonferánssa .
I 2006 var temaet for konferansen med kommuner og fylkeskommuner den varslede forvaltningsreformen .
Fáddán 2006 konferánssas gielddaiguin ja fylkkagielddaiguin lei dat dieđihuvvon hálddašanođastus .
Fokus for konferansen var de eventuelle konsekvenser reformen vil kunne få for Sametinget , kommuner og fylkeskommuner i de samiske områdene .
Dán konferánssas ledje guovddáš áššin dat vejolaš váikkuhusat mat ođastusas sáhttet šaddat Sámediggái ja sámi guovl . ­luid fylkkagielddaide ja gielddaide .
Skal nye og større regioner innføres , vil det spille en viktig samordningsrolle i forhold til kommuner , stat og næringsliv .
Jos šaddet ođđa ja stuorra regiovnnat , de lea das dehálaš oktii ­heivehandoaibma gielddaid , stáhta ja ealáhusaid dáfus .
Dette forutsetter at både myndighet , kompetanse og virkemidler stilles til rådighet for å løse de sektoroppgavene som skal overføres .
Dát eaktuda ahte sihke váldi , gelbbolašvuohta ja váikkuhangaskaoamit addojit geavahussii čoavdit daid suorgedoaimmaid mat galget sirdojuvvot .
1.2.1 Samarbeid på regionalt nivå
1.2.1 Guovllulaš ovttasbargu
Det overordnede mål for Sametingets regionalpolitikk er å opprettholde hovedtrekkene i bosettingsmønsteret og å sikre utviklingsmuligheter og likeverdige levevilkår for den samiske befolkningen .
Sámedikki guovllupolitihka bajimuš mihttomearri lea doalahit ássanminstara váldodovdomearkkaid ja sihkkarastit ovddidanvejolašvuođaid ja dássásaš eallineavttuid sámi álbmogii .
For å nå dette målet er det nødvendig at det finnes stabile og forutsigbare rammebetingelser i de samiske områdene .
Go dán mihttomeari galgá juksat , de lea dárbu ahte gávdnojit stabiila ja einnostahtti rámmaeavttut sámi guovlluin .
Samarbeidsavtalene med fylkeskommunen er ett redskap for å sikre mer stabile og forutsigbare rammebetingelser .
Ovttasbargošiehtadusat fylkkagielddaiguin leat gaska ­oapmin sihkkarastit eanet stabiila ja einnostahtti rámmaeavttuid .
I 2006 har Sametinget arbeidet med oppfølging av de samarbeidsavtalene Sametinget hadde inngått før årets begynnelse .
2006s lea Sámediggi bargan daid ovttasbargošiehtadusaid čuovvolemiin maid Sámediggi lea dahkan ovdal go jahki álggii .
I tillegg har arbeidet med ferdigstillelse av en samarbeidsavtale med Nordland fylkeskommune vært sentralt .
Dasto lea bargu gárvvistit ovttasbargošiehtadusa Nordlándda fylkkagielddain leamaš guovddážis .
Denne avtalen ble vedtatt i Sametinget i september 2006 og i Nordland fylkesting i oktober 2006 .
Dát šiehtadus mearriduvvui Sámedikkis čakčamánus 2006 ja Nordlándda fylkkadikkis golggotmánus 2006 .
Samarbeidet mellom Sametinget og fylkeskommunene er i stadig utvikling og Sametinget ser på dette samarbeidet som meget viktig .
Ovttasbargu Sámedikki ja fylkkagielddaid gaskka lea dađistaga ovddiduvvon ja Sámedikki oainnu mielde lea dát ovttasbargu hui deaŧalaš .
Sametinget hadde i 2006 satt av egne midler til oppfølging av prosjekter knyttet til samarbeidsavtalene .
Sámediggi lei 2006s ráddjen sierra ruđaid daid prošeavttaid čuovvoleapmái mat čatnasit ovttasbargošiehtadusaide .
Utviklingsprogram om samiske forhold i videregående skole , er et av satsningsområdene Sametinget har gode erfaringer med .
Ovddidanprográmma sámiid diliid birra joatkkaskuvllain , lea okta áŋgiruššansuorgi mas Sáme ­dikkis leat buorit vásihusat .
Prosjektet « Samisk kulturkunnskap på de videregående skolene i Troms » er et samarbeidsprosjekt mellom Sametinget og Troms fylkeskommune .
Prošeakta « Sámi kulturmáhtolašvuohta Romssa joatkkaskuvllain » lea ovttasbargoprošeakta Sámedikki ja Romssa fylkkagieldda gaskka .
Prosjektet var finansiert over samarbeidsavtalemidlene og ble avsluttet i februar 2006 .
Prošeakta ruhtaduvvui ovttasbargošiehtadusaid ruđaiguin ja loahpahuvvui guovvamánus 2006 .
Prosjektet har ført til at flere videregående skoler i Troms fylke jobber kunnskapsbasert med samiske emner .
Prošeakta lea buvttihan dan ahte eanet joatkkaskuvllat Romssas barget máhtolašvuođa vuođul sámi ávdnasiiguin .
Sametinget ga i oktober 2006 midler til en videreføring av prosjektet der også de yrkesfaglige skolene er målgruppen .
Sámediggi attii golggotmánus 2006 ruđaid dakkár prošeavttaid joatkimii main maiddái fidnofágalaš skuvllat leat ulbmiljoavku .
Regjeringen har i 2006 arbeidet med en stortingsmelding om oppgaver til de nye regionene , og denne ble lagt fram i desember 2006 .
Ráđđehus lea 2006s bargan stuorradiggedieđáhusain ođđa regiovnnaid doaimmaid birra , ja dat ovddiduvvui juovlamánus 2006 .
Sametingsrådet har i forbindelse med forvaltingsreformen vært med i en prosess med regjeringen om innholdet i forvaltingsreformen .
Sámediggeráđđi lea hálddašanođastusa oktavuođas leamaš mielde proseassas ráđđehusain hálddašano-đastusa sisdoalu birra .
Sametinget behandlet på prinsipielt grunnlag forvaltingsreformen på plenumssamlingen i september og i forkant ble det avholdt et miniseminar om forvaltingsreformen for representantene .
Sámediggi meannudii prinsihpalaš vuođuin hálddašanođastusa dievasčoahkkimis čakčamánus ja dan ovddabealde dollui miniseminára Sámedikki áirasiidda hálddašanođastusa birra .
Vedtaket ble lagt til grunn ved den første konsultasjonen med kommunalministeren i oktober .
Mearrádus biddjui vuođđun vuosttaš konsultašuvnnain gieldaministariin golggotmánus .
Sametinget oppfatter det slik at det er enighet mellom partene om at Sametingets stilling ikke skal svekkes .
Sámediggi lea ádden nu ahte áššeoasálaččaid gaskka lea ovttaoaivilvuohta das ahte Sámedikki sajádat ii galgga láivuduvvot .
Dette skal sikres gjennom lov eller endring i kongelig resolusjon slik at den myndighet Sametinget har i dag gjennom konsultasjonsavtalen også gjelder regionene .
Dat galgá sihkkarastojuvvot lága bokte dahje gonagaslaš resolušuvnna rievdadusa bokte vai dat váldi mii Sámedikkis dál lea konsultašuvdnašiehtadusa bokte guoská maid regiovnnaide .
Det skal gjennomføres reelle konsultasjoner når de konkrete forslag til oppgaveoverføring foreligger .
Go konkrehta doaibmasirdinevttohusat leat ovddiduvvon , de galget čađahuvvot duohta konsultašuvnnat .
Videre skal både regionene og Sametinget ved oppgaveoverføringer få full kompensasjon for oppgaver de overtar .
Dasto galget sihke regiovnnat ja Sámediggi doaibmasirdimiin oažžut ollislaš buhtadusa doaimmaid ovddas maid váldet badjelasaset .
Sametinget forventer at Regjeringen i oppfølgingen av arbeidet med forvaltningsreformen tar hensyn til de merknadene som fremkommer overfor .
Sámediggi vuordá ahte Stuorradiggi barggu čuovvoleamis hálddašanođastusain váldá vuhtii daid mearkkašumiid mat ovdanbohtet bajábealde .
Sametinget mener at prosedyrer for konsultasjoner ikke er fulgt i prosessen slik det står i stortingsmeldingen .
Sámediggi oaivvilda ahte konsultašuvdnaprosedyrat eai leat čuvvojuvvon proseassas nugo lea čállon stuorradiggedieđáhusas .
Dette fordi forutsetningene om full informasjon og prinsippet om at partene i konsultasjonene skal bestrebe seg om å bli enige , ikke er fulgt .
Danne go eavttut ollislaš diehtojuohkima ja prinsihpaid hárrái ahte áššeoasálaččat konsultašuvnnain galget ráhčat dan badjelii ahte boahtit ovttaoaivilii , eai leat čuvvojuvvon .
Sametinget har ikke fått reelt innblikk i innholdet i sakene og ikke fått tilbakemeldinger på de fleste innspill som Sametinget har gitt til statsråden .
Sámediggi ii leat duođas ožžon dieđuid áššiid sisdoalus ii ge leat ožžon vástádusa buot daid árvalusaide maid Sámediggi lea addán stáhtaráđđái .
1.2.2 Det samiske samarbeidet
1.2.2 Sámi ovttasbargu
Samisk parlamentarisk råd ( SPR ) er et viktig instrument for å utvikle samhandlingen mellom sametingene på norsk , svens og finsk side og med samiske organisasjonene på russisk side .
Sámi parlamentáralaš ráđđi ( SPR ) lea deaŧalaš gaskaoapmin ovddideamis Suoma , Ruoŧa ja Norgga sámedikkiid ovttasdoaibmama dakkár áššiin mat gusket sápmelaččaide máŋgga stáhtas dahje sápmelaččaide oktan álbmogin .
Samene fra russisk side er permanente deltakere .
Ruošša beale sápmelaččat leat bistevaš oassálastin .
Samisk parlamentarisk råd er et viktig organ i det nordiske samarbeidet , og har en sentral funksjon i en internasjonal kontekst .
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea deaŧalaš orgánan davviriikkalaš ovttasbarggus , ja das lea deaŧalaš doaibma riikkaidgaskasaččat .
I 2006 har Sametinget i Finland hatt presidentvervet i SPR , og dermed også sekretariatsfunksjonen .
Jagis 2006 lea Suoma beale Sámedikkis leamaš presideantadoaibma , ja nu maiddái čállingodde ­doaibma .
I februar 2007 vil sametingspresidenten i Norge overta presidentvervet , og Sametinget i Norge vil ha sekretariatsfunksjonen .
2007 guovvamánus váldá Norgga beale sámediggepresideanta badjelasas presideanta ­doaimma . Norgga beale Sámedikkis lea dalle čállingoddedoaibma .
Samisk parlamentarisk råd har i løpet av år 2006 bl.a. vært opptatt av arbeidet med Nordisk samekonvensjon , likestilling mellom kjønnene , FNs urfolkserklæring , samt å styrke samarbeidet med EU.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea jagis 2006 earret eará bargan Davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain , dásseárvvuin sohkabeliid gaskka , ONa eamiálbmotjulggaštusain , ja maiddái nannemin ovttasbarggu EUin .
1.2.2.1 Nordisk samekonvensjon
1.2.2.1 Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna