pere/sami_parallel huggingface dataset:
Gjennom et slikt gymnas vil samisk ungdom kunne oppnå akademisk utdannelse med en fast fot både i norsk og samisk kultur .
Dákkár gymnása attášii sámi nuoraide vejolašvuođa fidnet akademalaš oahpu , mii nannešii sin sihke norgalaš ja sámi kultuvrraid dáfus .
Dette er overensstemmende med samenes eget ønske , som myndighetene bør etterkomme .
Dát jurdda lea sámiid iežaset háliidusa mielde , ja dan berrešedje eiseválddit čuovvolit .
Opprettelse og drift av dette gymnas må være en statsoppgave .
Stáhta berrešii sihke ásahit ja fievrridit dán gymnása .
Flertallsinnstillingen ble i fylkestingets plenum begrunnet av Vardø-representanten Karl Holt ( skolenemndas formann ) og mindretallets innstilling av Karasjok-representanten Amund Nedrejord .
Eanetlogu árvalusa ovdanbijai Várggáid ovddasteaddji Karl Holt ( skuvlanammagotti ovdaolmmoš ) ja unnitlogu árvalusa ovdanbuvttii Kárášjoga ovddasteaddji Amund Nedrejord .
Med innlegg deltok ellers Per Nilsen Balk , Nesseby , Arvid Dahl , Kautokeino , Simon Pedersen , Tana , fylkesmann Kolbjørn Varmann og skoledirektør Trygve Jonsson
Sáhkavuoruid dolle maiddái Per Nilsen Balk , Unjárgga ovddasteaddji , Arvid Dahl , Guovdageainnu ovddasteaddji , Simon Pedersen , Deanu ovddasteaddji , fylkkamánni Kolbjørn Varmann ja skuvladirektevra Trygve Jonsson .
Flertallsinnstillingen ble av fylkestinget vedtatt mot 2 stemmer som ble avgitt for mindretallets innstilling .
Eanetlogu árvalusa dohkkehii fylkkadiggi guovtti jiena vuostá , mat addojedje unnitlogu árvalussii .
Samisk gymnas til Alta eller Karasjok ?
Sámi gymnása Áltái vai Kárášjohkii ?
Denne lista har vi funnet i Kirke- og undervisningsdepartementets arkiv i Riksarkivet .
Dán listtu mii leat gávdnan Girko- ja oahpahusdepartemeantta arkiivvas Riikkaarkiivvas .
Per Jernsletten , som var med og samla underskrifter , forteller at alle som blei spurt skreiv under .
Per Jernsletten , gii lei mielde čoaggit namaid , muitala ahte buohkat geain jerre čálle vuollái .
Det var en eneste som de ikke fikk tak i , men ellers omfatter lista alle som dengang hadde formell kompetanse til å undervise i samisk .
Lei dušše okta , gean eai fáhtten , muđui leat dán listtus buohkat Norggas geain dalle lei formálalaš gealbu oahpahit sámegiela .
Dette gjorde det klart for myndighetene at om de satsa på samisk gymnaslinje i Alta , ville det bli umulig å skaffe lærer .
Go sii celke ahte eai áiggo ohcat oahpaheaddjivirggi jus dát oahpahus šaddá Álttás , de šattai čielggas eiseválddiide ahte jus válješedje Áltá , šattašii veadjemeahttun háhkat oahpaheddjiid .
Denne lista kan derfor ha hatt avgjørende betydning for at det på tross av fylkestingets vedtak likevel blei gymnas i Karasjok .
Dát listu sáhttá danin mealgat leat váikuhan dasa ahte fylkadikki mearrádusa vuostá dattetge álggahuvvui gymnása Kárášjohkii .
Oslo , 12. februar 1968
Oslo , guovvamánu 12. b. 1968
Herr statsråd Kjell Bondevik , Kirke- og Undervisningsdepartementet
Stáhtaráđđi Kjell Bondevik , Girko- ja oahpahusdepartemeanta
Fra en gruppe samisktalende lærere har Samisk Selskap , Oslo , fått i oppdrag å oversende herr statsråden vedlagte underskrevne erklæringer om plassering av et eventuelt samisk gymnas .
Sámegielat oahpaheaddjijoavku lea Oslo Sámi Searvvi ávžžuhan sáddet stáhtaráđđái mielddusin biddjojuvvon vuolláičállojuvvon cealkámuša ahte gosa boahttevaš sámi gymnása berre ásahuvvot .
Underskrevne representerer praktisk talt alle som har gjennomgått grunnfagskurset i samisk ved universitetet i Oslo årene 1952–1968 .
Dadjat juo buohkat geat leat vuolláičállán , leat čađahan sámegiela vuođđofága Oslo universitehtas áigodagas 1952–1968 .
Videre oversender vi en uttalelse fra samisktalende studenter ved universitetene i Oslo og Bergen og fra Ås landbrukshøgskole .
Maiddái čuovvu mielddusin Oslo ja Bergen universitehtaid ja Ås eanadoalloallaskuvlla sámegielat studeanttaid cealkámuš .
Disse underskriftene arkiveres hos Samisk Selskap i Oslo .
Dáid vuolláičállosiid vurkkoda Oslo Sámi Searvi .
Vi vedlegger også vår uttalelse i denne sak .
Mii maid bidjat mielddusin iežamet cealkámuša dán áššis .
Vi ber herr statsråden motta disse meningsytringene fra samisk hold , og ta dem i betraktning når denne for samene så viktige sak skal avgjøres .
Mii ávžžuhit stáhtaráđi vuostáiváldit dáid cealkámušaid mat bohtet sámiid beales , ja váldit dáid vuhtii go dát deaŧalaš ášši sámiide galgá mearriduvvot .
For Sámiid Sær`vi – Samisk Selskap –
Sámi Searvvi ovddas – Samisk Selskap –
Aslak Nils Sara formann Nils Jernsletten sekretær
Aslak Nils Sara ovdaolmmoš Nils Jernsletten čálli
TilDet kongelige kirke- og undervisningsdepartement , statsråd Kjell Bondevik , Oslo
Gonagaslaš girko- ja oahpahusdepartementii , stáhtaráđđái Kjell Bondevikii , Oslo
Av meldinger i radio og presse har vi fått inntrykk av at Kirke- og undervisningsdepartementet overveier å plassere samisk gymnas i Alta .
Radio ja eará mediaid dieđuid vuođul leat ádden ahte Girko- ja oahpahusdepartemeanta árvvoštallá ásahit sámi gymnása Áltái .
Hvis meldingen medfører riktighet , vil vi erklære oss dypt uenige i dette syn .
Jos dát diehtu doalaš deaivása , de mii háliidit cealkit ahte mii eat eisege searvva dien oidnui .
På bakgrunn av vårt kjennskap til samiske skolespørsmål , ervervet gjennom særutdanning og til dels gjennom mangeårig engasjement i disse saker , vil vi bestemt frarå at det planlagte gymnas med samisk legges til Alta .
Iežamet sámi skuvlaáššiid máhtolašvuođa vuođul , man leat ožžon erenoamášoahpu bokte ja go leat ollu jagiid bargan dánlágan áššiiguin , mii čielgasit rávvet ahte plánejuvvon gymnása sámegielain ii ásahuvvo Áltái .
Skal hovedhensikten med et gymnas for sameungdom oppnås , må det etter vår mening legges til et samisk miljø hvor samene er i flertall og preger livet i samfunnet .
Jos sámi nuoraid gymnása váldoulbmil galggaš juksojuvvot , de mii oaivvildit ahte dat ásahuvvo sámi birrasii gos leat sápmelaččat eanetlogus ja geat váikkuhit servodateallimii .
Undertegnede som har særutdanning i samisk språk og kulturkunnskap akter ikke å søke undervisningsstilling i Alta .
Vuolláičállit , geain lea erenoamášoahppu sámegielas ja kulturmáhtus , eai gal oza oahpahusvirggiide Áltái .
Vi støtter kravet fra de samiske organisasjoner om å plassere gymnas med samisk i Karasjok .
Mii doarjut sámi organisašuvnnaid gáibádusa ásahit gymnása sámegielain Kárášjohkii .
Undertegnet av :
Vuolláičállán :
Klaus Nickel Isak Østmo Kari Østmo Bjørn Aarseth Nils Jernsletten Ella Holm Bull Kathrine Johnsen Ellen Marit Guttorm Edel Hætta Eriksen Ingrid Mehus Mikkel A. Gaup Mikkel J. Hætta Hans Nergård Astri Eriksen Hans Eriksen Odd Mathis Hætta Kristian Nymo Liv Jerpseth Johan Jernsletten Jon Eldar Einejord Per Jernsletten Trygve Madsen Paul Ryan Toralv Pedersen Mikal Urheim Randi Nordback Madsen Albert Johansen Nils Paulsen
Klaus Nickel Isak Østmo Kari Østmo Bjørn Aarseth Nils Jernsletten Ella Holm Bull Kathrine Johnsen Ellen Marit Guttorm Edel Hætta Eriksen Ingrid Mehus Mikkel A. Gaup Mikkel J. Hætta Hans Nergård Astri Eriksen Hans Eriksen Odd Mathis Hætta Kristian Nymo Liv Jerpseth Johan Jernsletten Jon Eldar Einejord Per Jernsletten Trygve Madsen Paul Ryan Toralv Pedersen Mikal Urheim Randi Nordback Madsen Albert Johansen Nils Paulsen
De første klassene som begynte på Karasjok gymnas i 1969 .
Kárášjoga gymnása vuosttaš luohkát , mat álge 1969 .
Språklinja : Bak : Trond Aarseth , Jarle Johnsen , Odd Hansnes , Kjell Persen , Jan Terje Nedrejord , Isak Samuel HættaForan : Trond Andresen ( lærer ) , Åse Fagerberg ( lærer ) , Liv Østmo , Brita Eriksen ( Kåven ) , Ravdna Anti , Turid Peltoperä , Britt Wara , Lise Lotte Persen , Tone Norvang .
Giellasuorgi : Duogabealde : Trond Aarseth , Jarle Johnsen , Odd Hansnes , Kjell Persen , Jan Terje Nedrejord , Isak Samuel Hætta . Ovddabealde : Trond Andresen , Åse Fagerberg , Liv Østmo , Brita Eriksen ( Kåven ) , Ravdna Anti , Turid Peltoperä , Britt Wara , Lise Lotte Persen , Tone Norvang .
Reallinja : Bakerst : Per Ludvig Boine , Nils Henrik Måsø , Kjell Kemi , Sverre Njuolla .
Realfágasuorggis : Bakerst : Per Ludvig Boine , Nils Henrik Måsø , Kjell Kemi , Sverre Njuolla .
Andre rekke : Nils Ole Anti , Bjørn Tretnes , Jens Karlsen .
Nubbi ráidu : Nils Ole Anti , Bjørn Tretnes , Jens Karlsen .
Tredje rekke : Hans Fridtjof Solbakken , Amund Larsen Anti , Svein Flokkmann , Nils Peder EriksenForan : Solfrid Hansen Juvik , Bjørg Guttorm , Øyfrid Sollien , Arne Lavik ( lærer ) .
Goalmmát ráidu : Hans Fridtjof Solbakken , Amund Larsen Anti , Svein Flokkmann , Nils Peder Eriksen Ovdábealde : Solfrid Hansen Juvik , Bjørg Guttorm , Øyfrid Sollien , Arne Lavik ( oahpaheaddji )
Samhandlingsreformen på samisk
Ovttasdoaibmaođastus - oanehis sámegielveršuvdna
Nå foreligger en kortversjon av Stortingsmelding nr 47 ( 2008-2009 ) ” Samhandlingsreformen .
Dál gávdno Stuoradiggedieđáhus nr 47 ( 2008-2009 ) ” Ovttasdoaibmaođastus .
Rett behandling - på rett sted- til rett tid ” på samisk , herunder et eget kapitel som omhandler særskilte utfordringer for den samiske befolkningen .
Rievttes dikšu – rievttes báikkis- rievttes áigái sámegillii oanehis veršuvdnan , mas lea sierra kapihtal daid hástalusaid birra mat erenoamážit gusket sámi álbmogii .
Sametingets formelle stilling og budsjettprosedyrer Rapport avlevert 27. april 2007
Sámedikki formálalaš sajádat ja bušeahttavuogit Raporta geigejuvvon cuoŋománu 27. b. 2007
Side 1 av 86
Side 1 av 86
Innholdsfortegnelse Innledning og sammendrag Bakgrunn for arbeidet ... 5 Mandatet ... 5 Arbeidsgruppen ... 6 Sammendrag av arbeidsgruppens forslag ... 6 Del I Grunnlagsmateriale – status på sentrale områder 1 .
Álggahus ja čoahkkáigeassu ... 5 Barggu duogáš ... 5 Mandáhta ... 5 Bargojoavku ... 6 Bargojoavkku evttohusa čoahkkáigeassu ... 6 I oassi . Vuođđomateriála – guovddáš surggiid stáhtus ... 10 1 .
Folkerettslige og nasjonale forpliktelser ... 10 1.1 .
Álbmotrievttálaš ja našovnnalaš geatnegasvuođat ... 10 1.1 .
Internasjonale rettsregler ... 10 1.1.1 .
Riikkaidgaskasaš riektenjuolggadusat ... 10 1.1.1 .
Artikkel 27 i FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter ... 10 1.1.2 .
Artihkal 27 ON . ` 1966 konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš rivttiid hárrái ... 10 1.1.2 .
ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater ... 11 1.1.3 .
ILO-konvenšuvdna nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain ... 11 1.1.3 .
Prinsippet om samisk selvbestemmelsesrett ... 12 1.2 .
Sámi iešmearridanrievtti prinsihppa ... 13 1.2 .
Samenes statsrettslige stilling ... 14
Sápmelaččaid stáhtarievttálaš dilli ... 14
Sametinget ... 16 2.1 .
Sámediggi ... 16 2.1 .
En oversikt over Sametingets virksomhet ... 16 2.2 .
Sámedikki doaimma válddahallan ... 16 2.2 .
Sametinget som representativt folkevalgt organ ... 17 2.3 .
Sámediggi ovddasteaddji álbmotválljejuvvon orgánan ... 17 2.3 .
Sametingets administrasjon ... 18 2.4 .
Sámedikki hálddahus ... 18 2.4 .
Sametingets arbeids- og myndighetsområde ... 21 2.5 .
Sámedikki bargo- ja fápmosuorgi ... 21 2.5 .
Søksmålskompetanse ... 23 2.6 .
Ášševuolggahangelbbolašvuohta ... 24 2.6 .
Sivilombudsmannen og Sametinget ... 26 2.7 .
Siviilaáittardeaddji ja Sámediggi ... 26 2.7 .
Regjeringsadvokaten og Sametinget ... 27 2.8 .
Ráđđehusadvokáhtta ja Sámediggi ... 27 2.8 .
Sametinget og arbeidsrettslige bestemmelser i staten ... 28 2.9 .
Sámediggi ja stáhta bargorievttálaš mearrádusat ... 28 2.9 .
Sametinget og forholdet til offentlighetsloven og forvaltningsloven ... 29 2.10 .
Sámediggi almmolašvuođalága ja hálddašanlága oktavuođas ... 29 2.10 .
Sametingets budsjett og tilknytningsform til staten ... 30 2.10.1 .
Sámedikki bušeahtta ja gullevašvuođahápmi stáhta ektui ... 30 2.10.1 .
Dagens budsjettprosedyrer ... 31 2.10.2 .
Dálá bušeahttabargovuogit ... 31 2.10.2 .
Utviklingen av Sametingets budsjett ... 33 2.11 .
Sámedikki bušeahta ovdáneapmi ... 33 2.11 .
Kontroll og revisjon i Sametinget ... 34 2.12 .
Sámedikki bearráigeahččan ja revišuvdna ... 34 2.12 .
Sametinget og statsrådens konstitusjonelle ansvar ... 35 2.13 .
Sámedikki ja stáhtaráđi konstitušuvnnalaš ovddasvástádus ... 35 2.13 .
Sametingets forhold til Stortinget ... 38 2.14 .
Sámedikki oktavuohta Stuoradiggái ... 38 2.14 .
Sametingets forhold til kommuner og fylkeskommuner ... 39
Sámedikki oktavuohta gielddaide ja fylkkagielddaide ... 39
Tilknytningsformer for statlige organer ... 41 3.1 .
Stáhtalaš orgánaid gullevašvuođahámit ... 41 3.1 .
Forvaltningsorganer ... 41 3.1.1 .
Hálddašanorgánat ... 41 3.1.1 .
Ordinære forvaltningsorganer ... 41 3.1.2 .
Dábálaš hálddašanorgánat ... 41 3.1.2 .
Forvaltningsorganer med særskilte fullmakter ... 42 3.1.3 .
Hálddašanorgánat main leat sierra fápmudusat ... 42 3.1.3 .
Andre statlige fristilte virksomheter ... 42 3.2 .
Eará stáhtalaš friddjadoaimmat ... 42 3.2 .
Virksomheter organisert som egne rettssubjekter ... 44 3.3 .
Doaimmat mat leat organiserejuvvon sierra riektesubjeaktan ... 44 3.3 .
Institusjoner underlagt Stortinget ... 45
Stuoradikki vuollásaš ásahusat ... 45
Kommuner og fylkeskommuners forhold til regjeringen ... 47 4.1 .
Gielddaid ja fylkkagielddaid oktavuohta ráđđehussii ... 47 4.1 .
Prinsipper for statlig styring av kommunesektoren ... 47 4.2 .
Stáhtalaš stivreprinsihpat gielddasuorggi guovdu ... 47 4.2 .
Statlig kontroll av kommunesektorens inntektsrammer ... 48 4.3 .
Stáhtalaš dárkkisteapmi gielddasuorggi sisaboahtorámmain ... 48 4.3 .
Konsultasjoner mellom staten og kommunesektoren ... 50 4.4 .
Stáhta ja gielddasuorggi ráđđádallamat ... 50 4.4 .
Kostnadsberegninger og økonomiske analyser ... 51
Gollomeroštallamat ja ekonomalaš analysat ... 51
Side 2 av 86
Side 2 av 86
Urfolks stilling i Finland , Sverige , Danmark , Canada og New Zealand ... 52 5.2 . Forslag til en nordisk samekonvensjon ... 55
Eamiálbmogiid dilli Suomas , Ruoŧas , Danmárkkus , Canadas ja Ođđa Zealandas 52 Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna árvalus ... 55
Del II Arbeidsgruppens vurderinger og forslag 6 .
II oassi . Bargojoavkku árvvoštallamat ja árvalusat ... 57 6 .
Vurderinger av Sametingets formelle stilling ... 57 6.1 .
Árvvoštallamat Sámedikki formála dili hárrái ... 57 6.1 .
Sametingets rettslige stilling ... 57 6.1.1 .
Sámedikki rievttálaš dilli ... 57 6.1.1 .
Sametinget som en del av den juridiske person staten ... 58 6.1.2 .
Sámediggi stáhta juridihkalaš peršovnna oassin ... 58 6.1.2 .
Sametinget som selvstendig rettssubjekt ... 59 6.1.3 .
Sámediggi iešstivrejeaddji riektesubjeaktan ... 59 6.1.3 .
Arbeidsgruppens vurderinger og forslag om Sametingets rettslige stilling ... 61 6.2 .
Bargojoavkku árvvoštallamat ja árvalusat Sámedikki rievttálaš dili hárrái ... 61 6.2 .
Lovfesting av prinsippet om Sametingets uavhengighet ... 61 6.3 .
Sámedikki iešstivrejumi prinsihpa láhkanannen ... 61 6.3 .
Lovfesting av konsultasjonsretten ... 62 6.4 .
Ráđđádallanrievtti láhkanannen ... 62 6.4 .
Forskriftskompetanse for tilskuddsforvaltningen ... 63 6.5 .
Doarjjahálddašeami láhkaásahusgelbbolašvuohta ... 63 6.5 .
Rapportering om Sametingets virksomhet ... 64 6.6 .
Sámedikki doaimma raporteren ... 64 6.6 .
De konstitusjonelle rammer ... 65
Konstitušuvnnalaš rámmat ... 65
Konsekvenser av arbeidsgruppens forslag om Sametingets formelle stilling ... 65 7.1 .
Bargojaovkku árvalusa váikkuhusat Sámedikki formála dili hárrái ... 65 7.1 .
Forholdet til forvaltnings- og offentlighetsloven ... 65 7.2 .
Gaskavuohtá hálddašan- ja almmolašvuođaláhkii ... 65 7.2 .
Ansattes stilling ... 66 7.3 .
Bargiid dilli ... 66 7.3 .
Konstitusjonelt og parlamentarisk ansvar ... 67 7.4 .
Konstitušuvnnalaš ja parlamentáralaš ovddasvástádus ... 66 7.4 .
Kontrollordninger og revisjon ... 68 7.5 .
Bearráigeahččanortnegat ja revišuvdna ... 67 7.5 .
Andre konsekvenser ... 70
Eará váikkuhusat ... 69
Arbeidsgruppens forslag om Sametingets formelle stilling ... 71 8.1 .
Bargojoavkku árvalusat Sámedikki formálalaš sajádaga birra ... 71 8.1 .
Lovforslag ... 71 8.2 .
Láhkaárvalusat ... 71 8.2 .
Merknader til lovforslagene ... 71
Mearkkašumit láhkaárvalusaide ... 71
Vurderinger av nye budsjettprosedyrer ... 73 9.1 .
Ođđa bušeahttabargovugiid árvvoštallamat ja árvalusat ... 73 9.1 .
Folkerettslige vurderinger ... 73 9.2 .
Álbmotrievttálaš árvvoštallamat ... 73 9.2 .
Vurderinger av dagens budsjettprosesser ... 75 9.3 .
Dálá bušeahttaproseassaid árvvoštallan ... 75 9.3 .
Bruk av rapport fra Faglig analysegruppe ... 78 9.4 .
Fágalaš analysajoavkku raportta geavaheapmi ... 78 9.4 .
Innholdet i nye budsjettprosedyrer ... 78 9.5 .
Ođđa bušeahttaprosedyraid sisdoallu ... 78 9.5 .
Forslag til budsjettprosedyrer ... 79 9.5.1 .
Bušeahttavugiid evttohus ... 79 9.5.1 .
Modell 1 ... 79 9.5.2 .
Modealla 1 79 ... 9.5.2 .
Modell 2 ... 81 9.5.3 .
Modealla 2 81 ... 9.5.3 .
Modell 3 ... 81 9.6 .
Modealla 3 82 ... 9.6 .
Arbeidsgruppens samlede vurderinger om nye budsjettprosedyrer ... 84 9.6.1 .
Bargojoavkku oppalaš árvvoštallamat ođđa bušeahttavugiid birra ... 84 9.6.1 .
Imøtekomme forpliktelsene i folkeretten ... 84 9.6.2 .
Dustet álbmotrievtti geatnegasvuođaid ... 84 9.6.2 .
Styrke demokratiske prosesser i utviklingen av det samiske samfunnet ... 84 9.6.3 .
Nannet demokráhtalaš proseassaid sámi servodaga ovdánahttimis ... 84 9.6.3 .
Sikre Sametingets mulighet til selv å prioritere for samisk kultur ... 84 9.6.4 .
Sihkkarastit Sámediggái vejolašvuođa ieš vuoruhit ruđaid sámi kultuvrii ... 84 9.6.4 .
Styrke samhandlingen mellom regjeringen og Sametinget ... 84 9.6.5 .
Nannet ráđđehusa ja Sámedikki ovttasdoaimma ... 85 9.6.5 .
Effektivisering av regjeringens arbeid med samiske saker ... 85 9.6.6 .
Buoridit ráđđehusa barggu sámi áššiid dáfus ... 85 9.6.6 .
Legge til rette for en utvikling av Sametingets ansvar og myndighet og tydeliggjøre Sametingets selvstendighet ... 85 9.6.7 .
Láhčit diliid nu ahte sáhttá ovdánahttit Sámedikki ovddasvástádusa ja válddi ja čalmmustahttit Sámedikki iešheanalašvuođa ... 85 9.6.7 .
Oppsummering av arbeidsgruppens vurderinger og forslag ... 85
Bargojoavkku árvvoštallamiid ja evttohusaid čoahkkáigeassu ... 85
Side 3 av 86
Side 3 av 86
Figurer Figur 1 .
Figuvrrat Figuvra 1 .
Sametingets politiske organisering ... 16 Figur 2 .
Sámedikki politihkalaš organiseren ... 16 Figuvra 2 .
Organisering av Sametingets administrasjon ... 20 Figur 3 .
Sámedikki hálddahusa organiseren ... 20 Figuvra 3 .
Bevilgninger til Sametinget 1990-2007 33 ... Figur 4 .
Juolludusat 1990-2007 33 ... Figuvra 4 .
Utviklingen i bevilgningene til samiske formål ... 34 Vedlegg Vedlegg 1 .
Sámi ulbmiliidjuolludusaid ovdáneapmi ( divvojuvvon 2006-hattiid mielde ) ... 34 Mildosat Mielddus 1 .
Saksmengde i Sametinget 1999-2006 Vedlegg 3 .
Sámedikki áššehivvodat 1999-2006 Mielddus 3 .
Budsjettprosessen i Sametinget Vedlegg 7 .
Sámedikki bušeahttaproseassa Mielddus 7 .
Oversikt over departementenes bevilgninger til samiske formål 2005-2007 Særskilt vedlegg : Urfolks konstitusjonelle , rettslige og økonomiske stilling i Finland , Sverige , Danmark , Canada og New Zealand .
Departemeanttaid juolludusat sámi ulbmiliidda 2005-2007 Sierra mielddus : Eamiálbmogiid konstitušuvnnalaš , rievttálaš ja ekonomalaš sajádat Suomas , Ruoŧas , Danmárkkus , Canadas ja Ođđa Zealánddas .
En kortfattet komparativ framstilling .
Oanehis buohtasteaddji čilgehus .
John B. Henriksen , 1. desember 2006 .
John B. . Henriksen , juovlamánu 1. b. 2006 .
Side 4 av 86
Side 4 av 86
Innledning og sammendrag Bakgrunn for arbeidet På det halvårlige konsultasjonsmøtet 14. desember 2005 mellom sametingspresidenten og arbeids- og inkluderingsministeren ble det enighet om å nedsette en arbeidsgruppe som skal fremme forslag om etablering av nye budsjettprosedyrer mellom regjeringen og Sametinget , og utrede Sametingets formelle stilling i forhold til staten .
Álggahus ja čoahkkáigeassu Barggu duogáš Ráđđádallančoahkkimis maid sámediggepresideanta ja bargo- ja searvadahttinministtar doallaba juohke jahkebeali , sohppojuvvui juovlamánu 14. b. 2005:s nammadit bargojoavkku mii galgá ovddidit árvalusa movt sáhtášii ásahit ođđa bušeahttavugiid ráđđehusa ja Sámedikki gaskka ja guorahallat Sámedikki formála sajádaga stáhta ektui .
Bakgrunnen for at man ble enige om å sette i gang dette arbeidet er todelt .
Dán barggu álggaheami duogáš lea guovtti oasis .
I sin rapport tok arbeidsgruppen avslutningsvis opp spørsmålet om en mer selvstendig stilling for Sametinget .
Raporttas divvu bargojoavku gažaldaga eambbo iešstivrejeaddji dilálašvuođa birra Sámedikki dáfus .
Det vises til at det i dag er en spenning mellom Sametingets rolle som statsorgan / forvaltningsorgan og Sametinget som selvstendig folkevalgt organ .
Čujuhuvvo dálá vuostelasvuhtii das go Sámediggi lea sihke stáhtaorgána / hálddašanorgána ja iehčanas álbmotválljen orgána .
Arbeidsgruppen mener at en mulig løsning som bør utredes nærmere , er å etablere Sametinget som eget rettssubjekt , slik at Sametinget får en like uavhengig stilling , politisk og budsjettmessig , som fylkeskommuner og kommuner .
Bargojoavku oaivvilda ahte vejolaš čoavddus maid seahtá darkileappot guorahallat , lea ásahit Sámedikki sierra riektesubjeaktan nu ahte Sámediggi oažžu seamma iešstivrejeaddji árvvu politihkalaččat ja bušeahta dáfus go fylkkagielddat ja gielddat .
Arbeidsgruppen sier også at det bør vurderes hvilke endringer som bør gjøres i sameloven , i bevilgningssystemet for Sametinget og for Sametingets kontrollordninger og revisjon .
Bargojoavku cealká maiddái ahte berre árvvoštallojuvvot movt sámeláhka , Sámedikki juolludanvuogádat ja Sámedikki bearráigeahččanortnegat ja revišuvdna galggašii rievdaduvvot .
Sametinget behandlet rapporten i mai 2005 , og ba om at Kommunal- og regionaldepartementet i konsultasjon med Sametinget utreder om Sametinget bør skilles ut som eget rettssubjekt .
Sámediggi meannudii raportta miessemánus 2005:s ja dáhtui Gielda- ja guovlodepartemeantta ovttasráđiid Sámedikkiin čielggadit berre go Sámediggi sirrejuvvot sierra riektesubjeaktan .
Bakgrunnen for arbeidet var samenes rett til å bli konsultert i saker som angår dem , en rett som følger av folkerettslige bestemmelser , og da særlig ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater .
Dán barggu duogáš lei sápmelaččaid vuoigatvuohta beassat ráđđádallat eiseválddiiguin sámiidguoskevaš áššiin mii lea vuoigatvuohta maid álbmotrievttálaš njuolggadusat nannejit , erenoamážit ILO-konvenšuvdna nr. 169 iešmearrideaddji stáhtaid eamiálbmogiid ja čearddaid birra .
Også stadige debatter om hvordan konsultasjoner skulle gjennomføres , som for eksempel under arbeidet med finnmarksloven , var erfaringer som lå til grunn for arbeidet .
Maiddái digaštallamat das movt ráđđádallan galggai čađahuvvot , ovdamearkka dihte finnmárkkulága barggu oktavuođas lei vuođđun dán bargui .
Konsultasjoner knyttet til budsjettprosessen ble ikke behandlet .
Bušeahttaproseassa ráđđádallamat eai dattege gieđahallojuvvon .
Konsultasjonsavtalen ble underskrevet av sametingspresidenten og kommunal- og regionalministeren i mai 20052 .
Ráđđádallanšiehtadusa vuolláičáliiga sámediggepresideanta ja gielda- ja guovloministtar miessemánus 2005:s2 .
Arbeidsgruppen skal vurdere eventuelle konsekvenser for Sametingets kontrollordninger og revisjon , og for Sametingets søksmålskompetanse i ulike typer saker .
Bargojoavku galgá árvvoštallat vejolaš váikkuhusaid Sámedikki bearráigeahččanortnegiidda ja revišuvdnii ja Sámedikki ášševuolggahangelbbolašvuhtii iešguđetlágán áššiin .
Gruppen skal særlig fokusere på mulige løsninger som tar utgangspunkt i at Sametinget fortsatt skal være en del av den juridiske personen staten .
Joavku galgá erenoamážit deattuhit vejolaš čovdosiid maid vuođđu lea ahte Sámediggi ain bissu oassin dan juridihkalaš peršovnnas mii stáhta lea .
Eventuelle konsekvenser for statsrådenes konstitusjonelle og parlamentariske ansvar for be 1
Vejolaš váikkuhusat stáhtaráđiid konstitušuvnnalaš ja 1
Kontrollordninger i og for Sametinget , rapport fra arbeidsgruppe april 2005 .
Bearráigeahččanortnegat Sámedikkis ja Sámedikki várás , Bargojoavkku raporta njukčamánu 2005 .
Se også omtale i St. meld. nr. 44 ( 2004-2005 ) Om Sametingets virksomhet i 2004 , kap. 3.2 2 Arbeids- og inkluderingsdepartementets nettsider om konsultasjonsplikten i samiske saker http://www.regjeringen.no/nb/dep/aid/tema/Samepolitikk/Konsultasjonsplikt-i-samiske-saker.html?id 86931 =
Geahča maiddái čilgehusa St. dieđ. nr. 44 ( 2004-2005 ) Om Sametingets virksomhet i 2004 , kap. 3.2 2 Bargo- ja searvadahttindepartemeantta neahttasiiddut sámiguoskevaš áššiid ráđđádallangeatnegasvuođa birra http://www.regjeringen.no/nb/dep/aid/tema/Samepolitikk/Konsultasjonsplikt-i-samiske-saker.html?id 86931 =
Side 5 av 86
Side 5 av 86
vilgningene til Sametinget må tydeliggjøres .
parlamentáralaš ovddasvástádussii Sámedikki juolludemiid hárrái , galget maiddái čielgasit ovdanboahtit .
Arbeidsgruppens mandat omfatter ikke evt. spørsmål knyttet til Sametingets formelle stilling i utlandet .
Bargojoavkku mandáhtii eai gula vejolaš gažaldagaŧ mat lea čadnon Sámedikki formála árvui olgoriikkas .
Arbeidsgruppen skal videre legge fram forslag til prosedyrer mellom regjeringen og Sametinget i arbeidet med Sametingets budsjett .
Bargojoavku galgá maiddái evttohit bargovugiid ráđđehusa ja Sámedikki bargui Sámedikki bušeahtain .
Forslaget skal ta utgangspunkt i de relevante folkerettslige forpliktelser som påligger staten overfor urfolk og bygge på de folkerettslige vurderingene i rapporten om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Evttohusa vuođđun galget leat áššáiguoskevaš álbmotrievttálaš geatnegasvuođat mat stáhtas lea eamiálbmoga guovdu , ja dat galgá huksejuvvot daidda álbmotrievttálaš árvvoštallamiidda mat leat stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki ráđđádallanvugiid raporttas .
Arbeidsgruppen skal vurdere økonomiske og administrative konsekvenser av eventuelle forslag , og forholdet til annet lovverk .
Bargojoavku galgá árvvoštallat evttohusaid ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid ja oktavuođa eará lágaide .
Arbeidsgruppen legger fram sine forslag innen 15. mars 2007 .
Bargojoavku ovddida evttohusaidis ovdal njukčamánu 15. b. 2007 .
Arbeidsgruppen Arbeidsgruppen har bestått av medlemmer fra Sametinget og departementene .
Bargojoavku Bargojoavkkus leat leamaš lahttun Sámedikki ja departemeanttaid ovddasteaddjit .
Sametingets medlemmer har vært rådgiver Carl Erik Moksness , rådgiver Veslemøy Dahl , rådgiver Ingar N. Kuoljok , avdelingsdirektør Tommy Somby , underdirektør Hege Fjellheim Sarre ( fram til 1.1.2007 ) og seniorrådgiver Torvald Falch ( fra 1.1.2007 ) .
Sámedikki ovddasteaddjit leat leamaš ráđđeaddi Carl Erik Moksness , ráđđeaddi Veslemøy Dahl , ráđđeaddi Ingar N. Kuoljok , ossodatdirektovra Tommy Somby , vuolit direktevra Hege Fjellheim Sarre ( 1.1.2007 rádjái ) ja seniorráđđeaddi Torvald Falch ( 1.1.2007 rájes ) .
Arbeidsgruppemedlemmene fra departementene har vært førstekonsulent Benny Solheim fra Lovavdelingen , Justisdepartementet , rådgiver Nancy V. Olsen , rådgiver Cecilie Haare og prosjektleder Ninni Kate Rognli fra Same- og minoritetspolitisk avdeling i Arbeids- og inkluderingsdepartementet 3. Arbeidsog inkluderingsdepartementet har hatt leder- og sekretariatsfunksjonen for arbeidsgruppen .
Departemeanttaid bargojoavkolahtut leat leamaš vuosttaškonsuleanta Benny Solheim Láhkaossodagas , Justiisadepartemeanttas , ráđđeaddi Nancy V. Olsen , ráđđeaddi Cecilie Haare ja prošeaktajođiheaddji Ninni Kate Rognli Bargo- ja searvadahttindepartemeantta Sámi- ja unnitlogupolitihkalaš ossodagas 3. Bargo- ja searvadahttindepartemeanta lea doaibman bargojoavkku jođiheaddjin ja čállin .
Gruppen startet sitt arbeid i september 2006 og har avholdt 5 møter .
Joavku álggahii barggus čakčamánu 2006 ja lea doallan 5 čoahkkima .
Sammendrag av arbeidsgruppens forslag Grunnlagsmaterialet gjør rede for dagens forhold , bl.a. Sametingets arbeids- og myndighetsområde , dagens budsjettrutiner , søksmålskompetanse og forholdet til Regjeringsadvokaten .
Bargojoavkku evttohusa čoahkkáigeassu Vuođđomateriálas čilgejuvvo dálá dilli , ee. Sámedikki barggu ja válddi suorgi , dálá bušeahttarutiinnat , ášševuolggahangelbbolašvuohta ja oktavuohta Ráđđehusadvokáhttii .
Arbeidsgruppen har forsøkt å gi en helhetlig framstilling av Sametingets virksomhet og utvikling både i forvaltningslandskapet og i det politiske bildet .
Bargojoavku lea geahččalan addit ollislaš gova Sámedikki doaimmas ja ovdáneamis sihke hálddašansuorggis ja politihkalaš suorggis .
Gruppen mener det er viktig å synliggjøre Sametingets ulike funksjoner fordi dette har betydning for hvordan Sametinget bør organiseres i forhold til statlige myndigheter .
Joavku atná mávssolažžan čalmmustahttit Sámedikki iešguđet doaimmaid dannego das lea mearkkašupmi dasa movt Sámediggi berre organiserejuvvot stáhtalaš eiseválddiid ektui .
Arbeidsgruppen har også sett på kommuners forhold til regjeringen med tanke på eventuelle overføringsverdier i forhold til Sametinget .
Bargojoavku lea buohtastahttán gielddaid oktavuođa ráđđehussii guorahallan dihte sáhttá go dan sirdit Sámediggái .
Videre er relevante spørsmål om urfolks stilling i Finland , Sverige , Danmark , Canada og New Zealand omtalt .
Dasto leat áigeguovdilis gažaldagat Suoma , Ruoŧa , Canada ja Ođđa Zealándda eamiálbmogiid diliid hárrái čilgejuvvon .
Når det gjelder vurderingene legger arbeidsgruppen vekt på at Sametinget er en virksomhet som både er et selvstendig , folkevalgt organ , og et statlig forvaltningsorgan .
Árvvoštallamiid dáfus deattuha bargojoavku ahte Sámediggi lea doaibma mii lea sihke iešstivrejeaddji , álbmotválljejuvvon orgána ja stáhtalaš hálddašanorgána .
Det er også av vesentlig betydning at det er Sametinget , som samenes representative organ , som skal prioritere for samisk kultur , ikke regjeringen .
Lea maiddái deaŧalaš ahte Sámediggi mii lea sápmelaččaid ovddasteaddji orgána , vuoruha sámi kultuvrra , iige ráđđehus .
Videre er konsultasjonsretten et sentralt element i forholdet til regjeringen .
Ráđđádallanriekti lea maiddái guovddážis ráđđehusa ektui .
Same- og minoritetspolitisk avdeling ble i forbindelse med regjeringsskiftet høsten 2005 flyttet fra Kommunalog regionaldepartementet til Arbeids- og inkluderingsdepartementet .
2005 ` čavčča ráđđehusmolsuma oktavuođas sirdojuvvui Sámi- ja unnitlogupolitihkalaš ossodat Gielda- ja guovlodepartemeanttas Bargo- ja searvadahttindepartementii .
Side 6 av 86
Side 6 av 86
Når det gjelder Sametingets rettslige status , har arbeidsgruppen lagt fram ett forslag der Sametinget fortsatt er en del av den juridiske personen staten , og ett forslag der Sametinget etableres som et selvstendig rettssubjekt .
geahččat lea Sámedikki ásaheapmi sierra riektesubjeaktan nu ahte Sámediggi oažžu seamma sorjjakeahtes dili politihkalaččat ja bušeahta dáfus go fylkkagielddain ja gielddain lea ” . Dan oktavuođas dáhtui Sámediggi ášši guorahallojuvvot ráđđálaga Sámedikkiin .
Arbeidsgruppen mener at en slik løsning samlet sett vil være i tråd med den uavhengige stillingen Sametinget allerede har , og at dette vil bringe større klarhet i spørsmål om statsrådenes instruksjonsmyndighet og konstitusjonelle og parlamentariske ansvar .
Bargojoavku oaivvilda ahte čoavddus mas Sámediggi ásahuvvo iešstivrejeaddji riektesubjeaktan mii lea formáladit friddja ráđđehusas , jáhkkimis lea buoremus čoavddus dálá geavada ja oainnu vuođul das ahte Sámediggi lea iešstivrejeaddji álbmotválljejuvvon orgána .
Videre mener arbeidsgruppen at dette vil gi et svar på det uavklarte spørsmålet om Sametingets søksmålskompetanse , og en klargjøring av at regjeringsadvokaten ikke har ansvar for å bistå Sametinget .
Bargojoavku oaivvilda dán čovdosa čuovvut dan sorjjakeahtes árvvu mii Sámedikkis juo lea , ja ahte dát čoavddus buorebut čilge gažaldagaid stáhtaráđiid bagadanválddi ja konstitušuvnnalaš ja parlamentáralaš ovddasvástádusa hárrái .
Arbeidsgruppen legger for øvrig fram flere forslag til lovendringer som er en formalisering av Sametingets stilling som et selvstendig folkevalgt organ .
Bargojoavku ovddida muđui nai máŋga láhkarievdadusevttohusa mat formaliserejit Sámedikki dili iešstivrejeaddji álbmotválljen orgánan .
Arbeidsgruppen peker på at lovendringsforslagene er tenkt som en helhet .
Bargojoavku čujuha ahte láhkarievdadusevttohusat leat jurddašuvvon ollislaččat .
De fleste forslagene er ikke avhengig av om Sametinget blir et selvstendig rettsubjekt eller ikke .
Eanas árvalusat eai leat dan duohken ásahuvvogo Sámediggi sorjjakeahtes riektesubjeaktan dahje ii .
Dette er i hovedsak forslag som regelfester dagens praksis knyttet til regjeringens instruksjonsmyndighet overfor Sametinget , økonomiforvaltning og tilskuddsforvaltning .
Dat leat eanas árvalusat mat njuolggadusnannejit dálá praksisa ráđđehusa bagadanválddi hárrái Sámedikki , ekonomiijahálddašeami ja doarjjahálddašeami guovdu .
Arbeidsgruppen foreslår også at konsultasjonsretten fastslås i sameloven , og at lovens § 1-3 om at Sametingets årsmelding skal sendes Kongen , oppheves .
Bargojoavku evttoha ahte ráđđádallanriekti nannejuvvo sámelágas , ja ahte lága § 1-3 mii mearrida ahte Sámedikki jahkedieđáhus sáddejuvvo Gonagassii , fámohuhttojuvvo .
Vedrørende konsekvenser av arbeidsgruppens forslag som gjelder Sametingets formelle stilling , innebærer begge modellene at det gjøres endring i sameloven .
Goappaš modeallat Sámedikki formála dili hárrái , mielddisbuktet ahte sámeláhka ferte rievdaduvvot .
Ved begge modellene bør dagens praksis regelfestes .
Goappaš modeallaid dáfus berre dálá geavat leat njuolggadussan .
Forslaget om at Sametinget etableres som et selvstendig rettssubjekt vil i tillegg medføre en lovregulering av Riksrevisjonens kontroll av Sametingets bruk av statlige midler .
Evttohus mas Sámediggi ásahuvvo sorjjasmeahttunis riektesubjeaktan mielddisbuktá dasalassin ahte Riikarevišuvnna dárkkisteapmi Sámedikki stáhtajuolludusgeavaheami hárrái ferte láhkaregulerejuvvot .
Dersom Sametinget fortsatt skal være en del av den juridiske personen staten , mener arbeidsgruppen at dette vil kreve visse lovmessige tiltak for å synliggjøre gjeldende rett , samt at rettstilstanden når det gjelder Sametingets søksmålskompetanse bør avklares ytterligere .
Jus Sámediggi ain galgá leat oassin stáhta juridihkalaš peršovnnas , de oaivvilda bargojoavku ahte gáibiduvvojit dihto lágalaš doaimmat čalmmustahttit gustojeaddji rievtti , ja ahte Sámedikki ášševuolggahangelbbolašvuođa riektedilli berre ain eambbo čielggaduvvot .
Arbeidsgruppen mener også at det bør vurderes om dette bør komme til utrykk direkte i sameloven .
Bargojoavku oaivvilda ahte seađášii árvvoštallat galgá go dat ovdanboahtit njuolga sámelágas .
Side 7 av 86
Side 7 av 86
I forbindelse med etableringen av konsultasjonsprosedyrene ble det enighet om å etablere en Faglig analysegruppe som blant annet på bakgrunn av samisk statistikk årlig avlegger en rapport om situasjon og utviklingstrekk i samiske samfunn .
Ráđđádallanvugiid ásaheami oktavuođas sohppojuvvui vuođđudit Fágalaš analysajoavkku mii jahkásaččat buktá raportta sámi servodaga dili ja ovdáneami birra ee. sámi statistihkaid vuođul . Bargojoavku navdá dán raportta mávssolaš oassin ođđa bušeahttabargovugiin .
Arbeidsgruppen mener at bruk av denne rapporten er et viktig element i nye budsjettprosedyrer .
Dat lea buorren vuođđun guorahallamiidda sámi ulbmiliid bušeahta ja sámi doaimmaid áŋgiruššamiid oktavuođas .
Arbeidsgruppen drøfter tre ulike modeller : Modell 1 tar utgangspunkt i dagens budsjettrutiner og konsultasjonsprosedyrene .
Bargojoavku čielggada golbma iešguđetlágán modealla : 1. modealla vuođđun leat dálá bušeahttarutiinnat ja ráđđádallanvuogit .
Modellen innebærer at det etableres nærmere regler for gjennomføring av konsultasjoner om budsjettet til samiske formål .
Modealla mielddisbuktá ahte sámi ulbmiliid bušeahttaráđđádallamiid čađaheapmái ráhkaduvvojit dárkilet njuolggadusat .
Den endelige fordelingen av bevilgninger til samiske formål presenteres imidlertid når statsbudsjettet legges fram i oktober .
Sámi ulbmiliid juolludemiid loahpalaš juohkin ovddiduvvo dattege easkka go stáhtabušeahtta ovddiduvvo golggotmánus .
Modell 2 tar utgangspunkt i at det overføres til Sametinget en viss prosentandel av statsbudsjettet til samiske formål .
2. modealla vuođđu lea ahte Sámediggái sirdojuvvo dihto proseantaoassi sámi ulbmiliid stáhtabušeahtas .
Modellen bygger på forutsetningene om at samene har rett til selvbestemmelse og rett til å prioritere over sin egen økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling .
3. modealla vuođđu lea gielddaid ja fylkkagielddaid dilli bušeahttaoktavuođain ja dovddus jahkásaš váldošiehtadallamat stáhta ja ealáhusorganisašuvnnaid gaskka eanandoalu ja boazodoalu siskkobealde .
Side 8 av 86
Side 8 av 86
På bakgrunn av denne samlede vurderingen av modellene mener arbeidsgruppen at modell 3 ( forhandlinger ) best ivaretar de hensyn som arbeidsgruppen har lagt vekt på i utformingen av nye budsjettprosedyrer .
Modeallaid oppalaš árvvoštallama vuođul lea bargojoavku gávnnahan ahte 3. modealla ( šiehtadallamat ) buoremusat vuhtiiváldá daid beliid maid bargojoavku lea deattuhan ođđa bušeahttabargovugiid hábmemis .
Side 9 av 86
Side 9 av 86
Del I Grunnlagsmateriale – status på sentrale områder 1 .
I oassi . Vuođđomateriála – guovddáš surggiid stáhtus 1 .
Folkerettslige og nasjonale forpliktelser 1.1 .
Álbmotrievttálaš ja našovnnalaš geatnegasvuođat 1.1 .
Internasjonale rettsregler Norge har tiltrådt flere internasjonale konvensjoner , erklæringer og avtaler som har betydning for rettstilstanden til urfolk og etniske minoriteter .
Riikkaidgaskasaš riektenjuolggadusat Norga lea searvan máŋgga riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaide , julggaštusaide ja šiehtadusaide main lea mearkkašupmi eamiálbmogiid ja čearddaid riektedillái .
Folkerettslig er det imidlertid særlig art. 1 og 27 i FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter og ILO-konvensjon nr. 169 av 1989 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater som setter rammene for norsk samepolitikk .
Álbmotrievttálaččat leat dattege art. 1 ja 27 ON . ` 1966 konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš rivttiid birra , ja 1989 ` ILO-konvenšuvdna nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain , dat mat mearridit norgga sámepolitihka rámmaid .
Artikkel 27 i FNs konvensjon av 1966 om sivile og politiske rettigheter Art. 27 i FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter fra 1966 er en sentral bestemmelse i internasjonal rett til vern av minoriteter .
Artihkal 27 ON . ` 1966 konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš rivttiid hárrái Art. 27 ON 1966 ` konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš rivttiid hárrái lea guovddáš njuolggadus unnitloguid suddjemis riikkaidgaskasaččat .
Dette ble uttrykkelig uttalt i Ot.prp. nr. 33 ( 1986-87 ) og i Innst. O. nr. 79 ( 1986-87 ) om sameloven .
Dat boahtá čielgasit ovdan Od.prp. nr. 33:s ( 1986-87 ) ja Árv . O. nr. 79:s ( 1986-87 ) sámelága birra .
Konvensjonsteksten : http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/a_ccpr.htm Norsk oversettelse : http://www.regjeringen.no/nb/dep/aid/tema/Samepolitikk/ILOkonvensjon-nr-169-omurbefolkninger-o.html?id=451312&amp;epslanguage=NO 6 Konvensjonsteksten : http://www.ohchr.org/english/law/pdf/crc.pdf 7 Konvensjonsteksten : http://conventions.coe.int/treaty/en/Treaties/Html/148.htm 8 Konvensjonsteksten : http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/157.htm 9 Ot.prp. nr. 53 ( 2002-2003 ) Om lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke ( Finnmarksloven ) kap. 5.5.1 5
Konvenšuvdnateaksta : http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/a_ccpr.htm Sámegillii : http://www.regjeringen.no/se/dep/aid/Fadda-/Samepolitihkka/Konvenuvdna-nr-169Eamialbmogiid-ja-eard.html?id 451312 = 6 Konvenšuvdnateaksta : http://www.ohchr.org/english/law/pdf/crc.pdf 7 Konvenšuvdnateaksta : http://conventions.coe.int/treaty/en/Treaties/Html/148.htm 8 Konvenšuvdnateaktsta : http://conventions.coe.int/Treaty/en/Treaties/Html/157.htm 9 Ot.prp. nr. 53 ( 2002-2003 ) Om lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke ( Finnmarksloven ) kap. 5.5.1 5
Side 10 av 86
Side 10 av 86
Bestemmelsens betydning for samenes rettsstilling er grundig drøftet i NOU 1984 : 18 Om samenes rettsstilling .
Njuolggadusa mearkkašupmi sápmelaččaid riektedillái lea vuđolaččat guorahallojuvvon NAČ 1984:18:s Sápmelaččaid riektedili birra .
Mange av de spørsmålene som var usikre i 1984 , er senere avklart gjennom praksis i FNs menneskerettighetskomité , som overvåker konvensjonen .
Olu gažaldagat main lei eahpesihkarvuohta 1984:s , leat maŋŋel čielgan ON ` olmmošvuoigatvuođa lávdegotti geavada bokte mii goziha konvenšuvnna .
Der konkluderte Samerettsutvalget med at art. 27 ikke bare beskytter mot statlige inngrep som begrenser gruppens utøvelse av sin kultur , men at statene også har en viss plikt til å sikre at minoritetene får aktiv støtte .
Das celkkii Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ahte art. 27 ii duššefal suddje stáhtalaš billistemiid vuostá mat gáržžidit joavkku kulturovdanbuktima , muhto ahte stáhtain lea maid dihto geatnegasvuohta sihkkarastit ahte unnitlogut ožžot aktiiva doarjaga .
Samerettsutvalget argumenterte også for at art. 27 omfatter de materielle forutsetningene for opprettholdelse og videreføringen av kulturen .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ákkastalai maiddái ahte art. 27 sisttisdoallá kultuvrra seailluheami ja ovdánahttima materiálalaš eavttuid .
FNs menneskerettskomité har lagt dette materielle kulturbegrepet til grunn når det gjelder urfolk .
ON ` olmmošvuoigatvuođalávdegoddi lea atnán dán materiálalaš kulturdoahpaga vuođđun eamiálbmogiid hárrái .
Komiteen viser også til at bestemmelsen krever tiltak for å sikre effektiv deltakelse i avgjørelser som angår dem , jf. General Comment No. .
Lávdegoddi čujuha maiddái ahte njuolggadus gáibida doaimmaid mat sihkkarastet beaktilis searvama dain mearrádusain mat sidjiide gusket , vrd. 1994`General Comment No .
23 til art. 27 fra 1994 .
23 art. 27 rádjái .
Folkerettsgruppen i NOU 1997 : 5 Urfolks landrettigheter etter folkerett og utenlandsk rett mener at tolkningen av art. 27 i internasjonal praksis i forhold til urfolk har gått i samme retning som ILO-konvensjon nr. 169 .
Álbmotriektejoavku NAČ 1997:5 oktavuođas Eamiálbmogiid eananvuoigatvuođat álbmotrievtti ja olgoriikkalaš rievtti mielde , oaivvilda ahte art. 27 dulkojupmi riikkaidgaskasaččat eamiálbmogiid dáfus , lea manname seamma guvlui go ILO-konvenšuvdna nr. 169 .
Lov 21. mai 1999 nr. 39 om styrking av menneskerettighetenes stilling i norsk rett ( menneskerettsloven ) gir konvensjonen om sivile og politiske rettigheter status som norsk lov og ved motstrid går bestemmelsene i konvensjoner og protokoller som er nevnt i loven foran bestemmelser i annen lovgivning , jf. menneskerettighetsloven § 3. 1.1.2 .
Miessemánu 21. b. 1999 láhka nr. 39 olmmošvuoigatvuođaid dili nannema birra norgga rievttis ( olmmošvuoigatvuođaláhka ) addá siviila ja politihkalaš rivttiid konvenšuvdnii norgga lága árvvu , ja jus leaš vuostelasvuohta de mannet konvenšuvnnaid ja beavdegirjjiid njuolggadusat mat leat namuhuvvon lágas ovdalii eará lágaid njuolggadusaid , vrd. olmmošvuoigatvuođalága § 3. 1.1.2 .
ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater Den 76. internasjonale arbeidskonferansen ( International Labour Organization ) vedtok i 1989 konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater .
ILO-konvenšuvdna nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain 76. riikkaidgaskasaš bargokonferánsa ( International Labour Organization ) dohkkehii 1989:s konvenšuvnna nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain .
Ved den norske ratifikasjonen i 1990 gjorde Norge konvensjonen gjeldende for samene .
Go Norga dohkkehii dan 1990:s de gustogođii konvenšuvdna sápmelaččaide .
ILO-konvensjon nr. 169 har bestemmelser om urfolks rett til selv å bestemme over sin økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling , til å lære å bruke eget språk og til å opprette egne institusjoner til å representere seg overfor myndighetene .
ILO-konvenšuvnnas nr. 169 leat njuolggadusat eamiálbmogiid rievtti birra ieža beassat mearridit iežaset ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami , beassat oahppat atnit iežaset giela ja beassat ásahit iežaset ásahusaid mat ovddastit daid eiseválddiid guovdu .
Konvensjonen anerkjenner videre urfolks ønsker om og behov for kontroll over egne institusjoner , sin egen livsform og økonomiske utvikling .
Konvenšuvdna dohkkeha maiddái eamiálbmogiid dáhtu ja dárbbu beassat hálddašit iežaset ásahusaid , iežaset eallinvuogi ja ekonomalaš ovdáneami .
Dette innebærer en anerkjennelse av urfolks ønske om å opprettholde og videreutvikle sin egen identitet , språk og religion , innen rammen av de statene de lever i .
Dakko bokte dohkkehuvvo eamiálbmogiid dáhttu bisuhit ja ovdánáhttit iežaset identitehta , giela ja oskku daid stáhtaid rámmaid siskkobealde gos sii ellet .
Konvensjonen har videre bestemmelser om blant annet landrettigheter , sysselsetting og arbeidsliv , opplæring , trygd og helse .
Konvenšuvnnas leat maiddái njuolggadusat eananvuoigatvuođaid , barggaheami ja bargoeallima , oahpahusa , oaju ja dearvvašvuođa birra .
Konvensjonen beskriver de allmenne retningslinjene for statens forpliktelser .
Konvenšuvnnas čilgejuvvojit stáhtaid geatnegasvuođaid oppalaš njuolggadusat .
Videre skal tiltak fremme full virkeliggjøring av disse folks sosiale , økonomiske og kulturelle rettigheter , med respekt for deres sosiale og kulturelle identitet , tradisjoner og institusjoner .
Váldoprinsihpat ovdanbohtet art. 2:s mas celko : ” Ráđđehusain lea ovddasvástádus veahkkálagaid daiguin álbmogiiguin maidda dat gusket , fuolahit koordinerejuvvon ja vuogádatlaš doaimmaid suodja-
Side 11 av 86
Side 11 av 86
I samisk sammenheng betyr dette at tiltak som berører de nevnte områdene ikke kan iverksettes i strid med klart uttrykte ønsker og prioriteringer fra først og fremst Sametinget som må anses som den mest legitime samiske institusjonen .
Sámi oktavuođas mearkkaša dat ahte doaimmat mat váikkuhit dáidá namuhuvvon surggiide eai sáhte álggahuvvot čielga dáhtuid ja vuoruhemiid vuostá , vuosttažettiin Sámedikki bealis maid ferte gohčodit sámi eanemus legitiima ásahussan .
Dette har resultert i en avtale om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Dat lea mielddisbuktán ráđđádallanvugiid šiehtadusa stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gaskka .
11 Ved ratifikasjon av ILO-konvensjon nr. 169 i 1990 konkluderte Norge med at norsk lovgivning var i overensstemmelse med konvensjonen , jf. St. prp. nr. 102 ( 1989-90 ) .
11 ILO-konvenšuvnna nr. 169 dohkkehettiin 1990:s , celkkii Norga ahte Norgga láhkavuođđu vástidii konvenšuvdnii , vrd. St. prp. nr. 102 ( 1989-90 ) .
Sametinget viste imidlertid til de utredninger som foregikk i regi av Samerettsutvalget , med sikte på å komme fram til eventuell ny lovgivning , og anbefalte ratifikasjon begrunnet med at ratifikasjon vil stille krav til rettsavklaring og sannsynligvis til lovendringer på visse punkter senere .
Sámediggi dattege čujuhii daidda čielggademiide maid Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lei álggahan dainna ulbmiliin ahte vejolaččat ráhkadit ođđa láhkavuođu , ja rávvii dohkkeheami dainna ákkain ahte dohkkeheapmi boahtá cegget gáibádusaid riektečielggadeapmái ja jáhkkimis maiddái dihto láhkarievdadusaid maŋit áigái .
Sametingets prinsipale posisjon har siden 1993 vært at ILO-konvensjon nr. 169 må inkorporeres direkte gjennom menneskerettsloven med forrang fremfor annen lovgivning .
Sámedikki prinsihpalaš oaidnu lea 1993 rájes leamaš dat ahte ILO-konvenšuvdna nr. 169 galgá inkorporerejuvvot njuolga olmmošvuoigatvuođalága bokte mii manná ovdalii eará lágaid .
ILO-konvensjon nr. 169 etablerer minimumsstandarder for rettslig beskyttelse av urfolk .
ILO-konvenšuvdna nr. 169 ásaha eamiálbmogiid rievttálaš suddjema unnimusmeriid .
For norsk samepolitikk anser regjeringen standardene verken å være uttømmende eller begrensende .
Ráđđehus oaivvilda ahte Norgga sámepolitihka dáfus eai leat dát mearit goarideaddjin eaige gáržžideaddjin .
Enkelte lover , slik som sameloven , går i flere henseende lenger enn forpliktelsene Norge har påtatt seg gjennom konvensjonen .
Muhtun lágat nu go sámeláhka , deavdá máŋgga sajis vel eambbo go dat geatnegasvuođat maid Norga lea badjelasás váldán konvenšuvnna bokte .
Etter ikrafttredelsen har Norge rapportert til ILO om konvensjon nr. 169 i henhold til organisasjonens regelverk .
Maŋŋel go konvenšuvdna nr. 169 fápmuibiddjui de lea Norga raporteren ILO:i nu movt organisašuvnna njuolggadusat 10
Jf. utkast fra finsk-norsk-svensk-samisk ekspertgruppe til nordisk samekonvensjon , s. 146 .
Vrd. suoma-norgga-ruoŧa-sámi áššedovdijoavkku davviriikkalaš sámekonvenšuvnna hárrái , s. 146 .