pere/sami_parallel huggingface dataset:
Myndighetene har behov for statistikk i politiske prosesser og for å evaluere statens innsats for å ivareta befolkningens rettigheter.
Eiseválddiin lea dárbu statistihkaide politihkalaš proseassain ja go galget árvvoštallat stáhta doaimmaid maiguin váldá vára álbmoga rivttiin.
I samisk sammenheng trengs det statistikk for å evaluere om staten følger opp folkerettslige forpliktelser.
Sámi oktavuođas dárbbašuvvo statistihkka go galgá árvvoštallat čuovvu go stáhta álbmotrievttalaš geatnegasvuođaid.
Forskningen bruker statistikk for å presentere ny kunnskap.
Dutkan atná statistihka go ovdanbuktá ođđa dieđuid.
De samiske samfunn, institusjoner, grupper og fagmiljø har behov for statistikk for å dokumentere kunnskap om egne liv, levekår, livsgrunnlag, rammebetingelser, levesett, kultur, utfordringer og rettigheter, som grunnlag for tiltak for å utvikle samisk samfunnsliv.
Sámi servodagain, ásahusain, joavkkuin ja fágabirrasiin dárbbašit statistihka duođaštit máhtu iežamet eallimis, eallinlági, birgenlágis, rámmaeavttuin, eallinvugiin, kultuvrras, hástalusain ja rivttiin, vai lea vuođđu doaibmabijuide maiguin ovdánahttá sámi servodateallima.
Dette er viktig for å forstå konsekvensene av kolonisering og fornorsking, som fortsatt preger den samiske befolkningen, og for å kunne tilrettelegge for livsbetingelser med forankring i samisk kultur.
Dat lea hui dehálaš go galgá ipmirdit koloniserema ja dáruiduhttima váikkuhusaid mii ain vuhtto sámi servodagas, ja maiddái go galgá heivehit eallinlági mat sámi kultuvrii leat sajáiduvvan..
Kvaliteten på de data som statistikk bygger på, og hvordan statistikk brukes i politiske beslutningsprosesser, er sentrale tema i debatten om utvikling av samisk statistikk og konsekvenser av bruk av statistikk i politiske beslutningsprosesser.
Kvalitehta dain dieđuin maid vuođul statistihkka huksejuvvo, ja movt statistihkka adno mearridanproseassain leat guovddáš fáttát dan digaštallamis movt sámi statistihkka ovddiduvvo, ja lea maid váikkuhus dasa movt statistihkka geavahuvvo politihkalaš mearridanproseassain.
Diskusjonen om fremtidig samisk statistikk, inklusive samisk etnisitet i befolkningsregistre, bør inkludere drøftelser av prinsippene som er nedfelt i urfolksstatistikk (Indigenous statistics) og urfolks datasuverenitet (Indigenous data sovereignty).
Boahttevaš sámi statistihka digaštallamis, oktan sámi čearddalašvuođain álbmotregistariin, berre fátmmastit prinsihppa guorahallamiid mat leat čállon eamiálbmotstatistihkkii (Indigenous statistic) ja eamiálbmot diehtosorjjasmeahttunvuhtii (Indigenous data sovereignty).
Statistikk som tar utgangspunkt i samisk kunnskap og samisk forståelse av utfordringer, behov og problem, er nødvendig for å kunne følge opp folkerettslige bestemmelser som Norge har forpliktet seg til.
Statistihkka mas vuolggasadji lea sámi máhttu ja sámi ipmárdus hástalusain, dárbbus ja váttisvuođain lea mávssolaš go galgá sáhttit čuovvulit álbmotrievttalaš mearrádusaid maid Norga lea geatnegahtton čuovvut.
Det krever en utvikling av indikatorer som synliggjør om og hvordan samfunnet tilrettelegger for å oppfylle folkerettslige forpliktelser, og effekten av eventuelle virkemidler.
Dat gáibida ahte indikáhtorat ovddiduvvojit, mii čuvgeha jus ja movt servodat láhčá dili vai olaha álbmotrievttalaš geatnegasvuođaid, ja čuovvu mielde man beaktilat vejolaš doaibmabijut leat.
I tråd med FNs erklæring om urfolks rettigheter, artikkel 3 og 4 om egeninnflytelse og selvbestemmelse, er det viktig at den samiske befolkningen gis en aktiv rolle i å identifisere kunnskapshull og prioritere områder som statistikken skal dekke.
ON eamiálbmot julggaštusa rivttiid vuođul, artihkal 3 ja 4, mii lea iežas váikkuheami ja iešmearrideami birra, de dan mielde lea mávssolaš ahte sámi álbmogii addo aktiivvalaš rolla identifiseremis ja vuoruheamis váilevaš dieđuid ektui man birra statistihkka leat.
2.1.1 Behov for samisk statistikk
2.1.1 Dárbu sámi statistihkkii
Myndighetene har behov for statistikk i politiske prosesser og når de skal evaluere om den politiske innsatsen er i overensstemmelse med myndighetenes forpliktelser.
Eiseválddiin lea dárbu statistihkkii politihkalaš proseassain, ja go galget árvvoštallat jus dat politihkalaš doaimmat čuvvot eiseválddiid geatnegasvuođaid.
I samisk sammenheng er det behov for å evaluere oppfølging av folkerettslige forpliktelser.
Sámi oktavuođas lea dárbu árvvoštallat jus dárbbaša čuovvulit álbmotrievttalaš geatnegasvuođaid.
Forskningsmiljøene har behov for å måle, sammenlikne og presentere kunnskap i form av statistikk.
Dutkanbirrasat ges dárbbašit mihtidit, buohtastahttit ja ovdanbuktit máhtu statistihkaid bokte.
De samiske samfunn, institusjoner, grupper og fagmiljø har behov for statistikk for å dokumentere kunnskap om egne liv, levekår, livsgrunnlag, rammebetingelser, levesett, kultur, utfordringer og rettigheter, som grunnlag for å videreutvikle samisk samfunnsliv og nå målet om likeverdige levekår for samisk befolkning.
Sámi servodagas, ásahusain, joavkkuin ja fágabirrasiin lea dárbu statistihkkii go galget dokumenteret dieđuid iežamet eallimis, eallineavttuin, birgenlágis, rámmaeavttuin, eallinvugiin, kultuvrras, hástalusain ja rivttiin. Dat galgá leat vuođđun go ovdánahttá sámi servodateallima ja go galgá olahit mihtuid vai sámi servodagas leat oktasaš eallineavttut.
Statistikkenes ulike roller kan være sammenfallende, men ikke alltid.
Statistihkka iešguđetlágan rollat sáhttet leat oktasaččat, muhto ii buot háviid.
Det samme gjelder for statistikkens formål.
Seamma guoská statistihkka ulbmiliidda.
Under hele prosessen med å tallfeste kunnskap vil statistikkens formål styre valg av tema og kategorier og forme resultatene.
Olles dan proseassas mainna galgá loguid bokte addit dieđuid, de šaddá statistihka ulbmil stivret makkár fáttáid vállje ja kategoriijaid ja maiddái hábmet bohtosiid.
Tilgang til relevante og meningsfulle data om samisk befolkning, samfunnsliv og levekår er av grunnleggende betydning for å forstå konsekvensene av kolonisering og fornorsking, som fortsatt preger den samiske befolkningen, og for å kunne tilrettelegge for livsbetingelser med forankring i samisk kultur.
Lea vuđolaš mearkkašupmi go lea vejolaš oažžut relevánta ja ulbmillaš dieđuid sámi álbmoga, servodateallima ja eallineavttuid birra, go galgá ipmirdit koloniserema ja dáruiduhttima váikkuhusain mii ain vuhtto sámi álbmogis, ja maid go galgá sáhttit láhčit dili eallineavttuid hárrái mat leat sajáiduvvan sámi kultuvrii.
De siste årene har det vært økende publisering av tallbasert kunnskap om samiske forhold.
Daid maŋemus jagiid leat lassánan lohkovuđot almmuheamit sámi dilálašvuođaid birra.
Etter initiativ fra Sametinget ble det i 2003 startet et arbeid ved Statistisk sentralbyrå (SSB) i samarbeid med Sámi Instituhtta / Nordisk samisk institutt for å utarbeide offisiell samisk statistikk.
Sámedikki áigumuša mielde álggahuvvui 2003 bargu Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas (SGD) searválaga Sámi Instituhtain ráhkadit almmolaš sámi statistihka.
Siden 2006 har SSB hvert annet år gitt ut rapportserien Samisk statistikk.
2006 rájes lea SGD almmuhan raportaráiddu Sámi statistihkka juohke nuppi jagi.
I 2008 ble Faglig analysegruppe for samisk statistikk etablert. Hovedoppgaven for gruppa har vært å publisere en årlig utgave av Samiske tall forteller, en rapportserie med artikler som kvantifiserer kunnskap om samiske samfunnsforhold i Norge.
2008 rájes ásahuvvui Fágalaš analysajoavku sámi statistihkkii, man váldodoaibma lea almmuhit jahkásaččat Sámi logut muitalit, raportaráidu mas artihkkalat leat kvantifiserejuvvon sámi servodatdilálašvuođa dieđuid vuođul Norggas.
De siste årene har også forskningsmiljøene økt omfanget av data om samiske forhold betraktelig, ikke minst innen helseforskning.
Daid maŋemus jagiid leat maiddái dutkanbirrasat hirbmadit lasihan dieđuid sámi dilálašvuođaid birra, earret eará dearvvašvuođadutkamis.
Erkjennelsen av kunnskapshull er med dette blitt tydeligere, og man har i økende grad stilt spørsmål ved hvilken type statistikk som har relevans for samiske forhold og ikke.
Dat lea dagahan ahte lea dohkkehuvvon ahte leat váilevašvuođat dieđuid hárrái, mii fas lea mielddisbuktán kritihkalaš geahčastaga makkár lágan statistihka lea relevánta sámi dilálašvuođaide ja makkár ii leat.
Et sentralt formål med samisk statistikk er å beskrive og undersøke forhold som har betydning for samisk befolkning og samfunnsliv, og sikre nødvendig tallgrunnlag, slik at administrative, juridiske og politiske beslutninger blir i tråd med samiske rettigheter forankret i folkeretten.
Váldoulbmil sámi statistihkain lea čilget ja guorahallat dilálašvuođaid main lea mearkkašupmi sámi álbmogii ja servodateallimii, ja sihkkarastit dárbbašlaš lohkovuođu, vai hálddahuslaš, juridihkalaš ja politihkalaš mearrádusat dahkkojit sámi vuoigatvuođaid mielde mat leat sajáiduhtton álbmotrievtti mielde.
Det er behov for kunnskap om hva som fremmer eller hemmer mulighetene for at folkerettslige prinsipper blir gjennomført i ulike deler av samfunnslivet (Norges institusjon for menneskerettigheter, 2019).
Lea dárbu dieđuide mat ovddidit ja hehttejit vejolašvuođaid nu ahte álbmotrievttalaš prinsihpat čađahuvvojit iešguđetge beliin servodagas (Norges institusjon for menneskerettigheter, 2019).
Samisk statistikk bør ikke bare være kunnskap om samer, men kunnskap for samer.
Sámi statistihkka ii berre leat diehtu sápmelaččaid birra, muhto diehtu sápmelaččaide.
I Norge inngår ikke etnisitet i folkeregisteret, og offisiell samisk statistikk bruker andre tilnærminger for å belyse samiske forhold.
Norggas ii leat registrerejuvvon čearddalašvuohta álbmotregistarii, ja almmolaš sámi statistihkka atná eará lahkonemiid čuvgehit sámi dilálašvuođaid.
Offisiell samisk statistikk fra Statistisk sentralbyrå
Almmolaš sámi statistihkka
https://www.ssb.no/befolkning/artikler-og-publikasjoner/samisk-statistikk http://samilogutmuitalit.no/nb er basert på data fra virkeområdene for Sametingets tilskuddsordning til næringslivet (STNområdet).
https://www.ssb.no/befolkning/artikler-og-publikasjoner/samisk-statistikk lea vuođđuduvvon dieđuide, mat leat Sámedikki ealáhusdoaimmaid doarjjaortnegiid (SEDguovlu) vuođul.
Data basert på etnisitet hentes inn i forbindelse med enkelte undersøkelser, som ved Senter for samisk helseforskning sine helseundersøkelser (SAMINOR).
Dieđut čearddalašvuođa birra vižžojit muhtin iskkademiin, nugo Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáža dearvvašvuođadutkamiin (SÁMINOR).
I 2018 vedtok Sametinget å utrede muligheten for å registrere samisk etnisitet i helseregistre, som et mulig verktøy for bedre kunnskap om samers helse.
2018 mearridii Sámediggi guorahallat vejolašvuođa registreret sámi čearddalašvuođa dearvvašvuođaregistariidda, mii livčče vejolaš reaidu mainna buorida dieđuid sápmelaččaid dearvvašvuođa ektui.
2.1.2 Statistikk og samfunn
2.1.2 Statistihkka ja servodat
Kunnskap som presenteres i form av tall og statistikk, har stor dokumentasjonsverdi i dagens samfunn, som grunnlag for politiske, forvaltningsmessige og juridiske beslutningsprosesser.
Dieđuin, mat ovdanbuktojit loguid ja statistihka bokte, lea stuora dokumentašuvdnaárvu otná servodagas, mii lea vuođđun politihkalaš, hálddahuslaš ja juridihkalaš mearridanproseassain.
Statistikk er ikke nøytral kunnskap, i og med at statistikkens kategorier tar form etter trender i tiden og interesser i samfunnet.
Statistihkka ii leat neutrála diehtu, dan dihte go statistihka kategoriijat hábmejuvvojit áigevuđot treanddaid ja beroštumiid mielde servodagas.
Verdier, normer og behov styrer valget av hva som telles og ikke telles, og hvordan statistiske resultater fortolkes, og blir avgjørende for nytteverdien av statistikken, både for myndighetene og for befolkningsgruppen som statistikken omhandler.
Árvvut, norpmat ja dárbbut stivrejit daid válljejumiid mat lohkkojit ja mat eai lohkko, ja movt statistihkka dulkojuvvo, ja šaddá mearrideaddjin statistihka ávkkálašvuođa árvui, sihke eiseválddiide ja álbmotjovkui geaid birra statistihkka lea.
Når verdier, normer, praksis og rammebetingelser er forskjellige i norsk og samisk virkelighet, kan det bli misvisende eller feilaktig å anvende samme type informasjon for å belyse et tema.
Go árvvut, norpmat ja rámmaeavttut leat goabbatláganat dáčča ja sámi duohtavuođas, de sáhttá dat čájehit vearu gova dahje šaddá boasttuipmárdus go galgá ávkkástallat seammalágan dieđuiguin maiguin čuvgeha fátta.
Kunnskap om samiske verdier, normer, levesett og livsbetingelser er nødvendig for å kunne velge informasjon som trengs for å beskrive, forstå sammenhenger og belyse årsaksforhold som gjenspeiler samisk virkelighet.
Diehtu sámi árvvuid, norpmaid, eallinvugiid ja eallineavttuid birra lea dárbbašlaš go galgá sáhttit válljet dieđuid maid dárbbaša go galgá čilget, ipmirdit oktavuođaid ja čuvgehit sivaid/ákkaid mat speadjalastet sámi duohtavuođa.
Behovet for statistikk, hva som er relevant å få beskrevet, og definisjoner på hvilke data som gir «sanne» beskrivelser, vil variere avhengig av ståstedet til oppdragsgiveren og til dem som utarbeider statistikken.
Statistihkka dárbu dan ektui mii lea relevánta oažžut čilgejuvvot ja definišuvnnat mat addet “duohta” čilgehusaid rievddadit dan mielde gii lea barggaheaddji ja geat doaimmahit statistihka.
I tråd med FNs erklæring om urfolks rettigheter, herunder retten til selvbestemmelse og til å delta i beslutningsprosesser i saker urfolket berøres av, trengs systemer som ivaretar at statistikk om samiske forhold tar utgangspunkt i og gjennomføres i tråd med samisk virkelighetsforståelse, kunnskapsgrunnlag og prioriterte behov for utvikling av samisk samfunnsliv, økonomisk, sosialt og kulturelt.
ON eamiálbmot vuoigatvuođaid julggaštusa mielde, nugo dás lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái ja beassat oasálastit mearridanproseassaide mat guoskkahit eamiálbmogiidda, de dárbbašuvvo vuogádat mii vuhtiiváldá ahte statistihkas sámi dilálašvuođaid birra lea vuolggasadji ja čađahuvvo sámi duohtavuođaipmárdusa, diehtovuođu ja vuoruhuvvon dárbbuid vuođul, mat ovdánahttet sámi servodateallima ekonomalaččat, sosiálalaččat ja kultuvrralaččat.
2.1.3 Internasjonal urfolksstatistikk og samisk statistikk
2.1.3 Riikkaidgaskasaš eamiálbmotstatistihkka ja sámi statistihkka
Internasjonalt har det vokst frem en større debatt om hva som kjennetegner god urfolksstatistikk som er i samsvar med folkerettslige bestemmelser.
Riikkaidgaskasaččat lea čuožžilan digaštallan das mii lea buori eamiálbmotstatistihka dovdomearka, mii lea álbmotrievttalaš mearrádusaid vuođul.
Sentrale begreper er Indigenous Statistics (urfolksstatistikk) og Indigenous Data Sovereignty (urfolks datasuverenitet, autoritet over data) dvs. urfolks eierskap til og selvråderett over data (Walter &amp; Andersen, 2016;
Guovddáš doahpagat leat Indigenous Statistic (eamiálbmotstatistihkka) ja Indigenous Data Sovereignty (eamiálbmot dieđuid sorjjasmeahttunvuohta, mii lea dieđuid autoritehta), mii mearkkaša ahte lea eamiálbmogiid eaiggátvuohta ja iešmearridanvuoigatvuohta dieđuide (Walter &amp; Andersen,
Kukutai &amp; Taylor, 2016, Maiam nayri Wingara, 2018, Australian Indigenous Governance Institute, 2018).
Kukutai &amp; Taylor, 2016, Maiam nayri Wingara, 2018, Australian Indigenous Governance Institute, 2018).
Forskning fra disse fagmiljøene peker på at tilgjengelig statistikk ofte er utilstrekkelig for å rapportere på FNs erklæring om urfolks rettigheter.
Dutkamušat dain fágabirrasiin čujuhit ahte statistihkka mii lea olámuttos dávjá ii leat doarvái go galgá raporteret ON eamiálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštussii.
I dette kapitlet vil vi drøfte tema fra den internasjonale debatten om urfolksstatistikk i forhold til statistikk om samiske forhold.
Dán kapihttalis digaštallat fáttáid riikkaidgaskasaš digaštallamis eamiálbmotstatistihka birra sámi statistihka ektui.
Det ligger utenfor mandatet til Faglig analysegruppe for samisk statistikk, som ansvarlig for Samiske tall forteller, å utvikle nye metoder for produksjon av samisk statistikk.
Sámi statistihka fágalaš analysajoavkku, mii lea ovddasvástideaddji Sámi logut muitalit, mandáhta mielde ii galgga joavku ráhkadit ođđa vugiid movt doaimmahit sámi statistihka.
Spesielt i en tid med stort engasjement for å øke omfanget av samisk statistikk kan det være hensiktsmessig å vurdere om andre urfolks erfaringer kan bidra til å styrke kvaliteten på samisk statistikk, f.eks. at de som er berørt av statistikken, trekkes med i prosessen allerede ved valg av tema.
Goitge oaidnit mávssolažžan čuvgehit vejolaš buoridanbeliid, earenoamážiid dakkár áiggis go lea stuora beroštupmi lasihit sámi statistihka hivvodaga. Dat sáhttá leat ávkkálaš árvvoštallat jus eará eamiálbmogiid vásáhusat sáhttet leat veahkkin nanneme sámi statistihka kvalitehta, ovdamearkka dihte ahte sidjiide geaidda statistihkka guoská, sii sáhttet váldot mielde prosessii dalle juo go vállje fáttá.
I arbeidet med dette kapitlet har forfatterne hatt samtaler med personer fra ulike deler av de samiske samfunnene om deres erfaringer med, tanker om og behov for statistikk om samiske forhold.
Go dáinna kapihttaliin leat bargan, de leat artihkalčállit humadan olbmuiguin iešguđet beliin sámi servodagas sámi dilálašvuođaid birra go guoská vásáhusaid, jurdagiid ja dárbbuid hárrái.
Vår tilnærming og valg av tema og eksempler er påvirket av det som kom frem i disse samtalene.
Min lahkoneapmi, fáttá válljen ja ovdamearkkat leat váikkuhuvvon das mii ovdanbođii ságastallamiin.
Kapitlet er ingen fullstendig gjennomgang av kunnskapshull og potensielle forbedringsområder.
Kapihttal ii leat ollislaš guorahallan dieđuid váilevašvuođain ja vejolaš buoridanbeliin.
Det er en presentasjon av noen alternative perspektiver, som kan bidra til å utvide fagfeltet samisk statistikk, dels hentet fra litteratur om internasjonal urfolksstatistikk, og dels fra personer som er berørt av og har erfaring med bruk av statistikk, og mangel på statistikk, om samers liv og leveforhold.
Lea baicca ovdanbuktin muhtin vejolaš geahččanguovlluin, mat sáhttet leat veahkkin viiddideami sámi statistihka fágasuorggi, mii lea veahá vižžon riikkaidgaskasaš eamiálbmotstatistihkas, ja veahá olbmuin geaidda statistihkka guoská ja geain lea vásáhus statistihka geavaheamis, ja statistihkka váilevašvuođain mat guoskkahit sápmelaččaid eallimii ja eallindilálašvuođaide.
2.2 Urfolksstatistikk
2.2 Eamiálbmotstatistihkka
2.2.1 Urfolksstatistikk i majoritetssamfunnet
2.2.1 Eamiálbmotstatistihkka eanetlohkoservodagas
Mye av den statistikken som beskriver urfolk, er basert på data som følger nasjonale føringer og sammenlikner urfolk med majoritetsbefolkninga.
Dávjá statistihkka mii čilge eamiálbmogiid birra lea vuođđuduvvon dieđuide mat čuvvot riikkaidgaskasaš málle mielde ja buohtastahttet eamiálbmogiid eanetlohkoálbmogiin.
Variasjoner innenfor urfolksgrupper blir ofte ignorert, og data og fortolkninger er ofte løsrevet fra den kulturelle sammenhengen som dataene er hentet ut fra, så som historien til urfolket og de sosiale og materielle livsbetingelsene.
Erohusat eamiálbmotjoavkkuid siskkobealde dávjá hilgojuvvojit, ja dieđut ja dulkojumit ges leat njuolga váldon kultuvrralaš oktavuođas mas dieđut leat vižžon, nugo eamiálbmogiid historjá ja sosiála ja materiálalaš eallineavttuin.
Beskrivelsene trekker ofte frem problem og negative sider ved urfolkets situasjon, for eksempel når det gjelder sosioøkonomiske og helserelaterte forhold (Walter, 2016).
Čilgehusat dávjá gesset ovdan váttisvuođaid ja heajut beliid eamiálbmogiid dilis, nugo ovdamearkka dihte sosioekonomalaš ja dearvvašvuođa guoskevaš dilálašvuođaid (Walter, 2016).
Sentrale spørsmål i internasjonal debatt om urfolksstatistikk er hvordan det produseres statistikk som er relevant og meningsfull for urfolket selv, dvs. statistisk kunnskap som er gjenkjennelig i urfolkets virkelighet og kunnskapsverden og er nyttig i urfolkets eget arbeid for å utvikle sin kultur og sine livsforhold.
Váldo gažaldagat riikkaidgaskasaš digaštallamis eamiálbmotstatistihkas lea ahte movt ráhkaduvvojit statistihkat mat leat relevánta ja ávkkálaččat eamiálbmogii alcces. Dat sáhttá leat statistihkalaš diehtu maid eamiálbmogat ieža sáhttet dovdat duohtavuođas ja máhttomáilmmis, ja mii lea ávkkálaš eamiálbmogiid iežaset bargui, go galget ovdánahttit iežaset kultuvrra ja eallindilálašvuođa.
Urfolksstatistikk omfatter derfor enhver form for data, informasjon eller kunnskap som omhandler eller kan påvirke urfolk, kollektivt eller individuelt.
Eamiálbmotstatistihkka sisttisdoallá dan dihte juohkelágan dáhtáid, dieđuid dahje máhtu mii lea dahje sáhttá váikkuhit eamiálbmogiidda sihke oktan joavkun dahje ovttaskas olbmuide.
Det kan være data om urfolks ressursgrunnlag, historie og nåværende omgivelser, data om demografiske, sosiale, juridiske, helsemessige og utdanningsmessige forhold, eller data hentet fra urfolks kultur, tradisjonskunnskap, arkivmateriale og muntlige beretninger.
Sáhttet leat dieđut eamiálbmogiid resursavuođus, historjjás ja dálá birrasiin, ja dieđut demográfalaš, sosiála, juridihkalaš, dearvvašvuođa ja oahpu dilálašvuođain, nugo maiddái dieđut mat leat vižžon eamiálbmogiid kultuvrras, árbevirolašmáhtus, vuorkádieđuin ja njálmmálaš muitalusain.
Sentrale elementer i arbeidet med urfolksstatistikk er at urfolks kunnskap og innflytelse skal ha en tydelig plass når det utarbeides tallbasert dokumentasjon av forhold som berører urfolk.
Váldoáššit eamiálbmotstatistihkka barggus lea ahte eamiálbmogiid máhttu ja váikkuheamis galgá leat čielga sadji go ráhkaduvvo loguid vuođul heivehuvvon dokumentašuvdna, mii guoskkaha eamiálbmogiid dilálašvuođaid.
2.2.2 Urfolks datasuverenitet
2.2.2 Eamiálbmogiid dieđuid sorjjasmeahttunvuohta
Datasuverenitet (Data Sovereignty) omhandler de lover og strukturer data er underlagt, som berører eierskap til data, og etikken rundt innsamling og bruk av data.
Dieđuid sorjjasmeahttunvuohta (Data Sovereignty) sisttisdoallá lágaid ja struktuvrraid masa dieđut gullet, mii guoskkaha eaiggátvuođa dieđuide, ja maid etihka go čohkke ja gieđahallá dieđuid.
Dette er noe annet enn datasikkerhet (Data Safety), som handler om juridisk og teknisk datasikkerhet for å beskytte mot utilsiktet innsyn og anvendelse.
Dat lea earálágan go dihtorsihkarvuohta (Data Safety), mii lea juridihkalaš ja teknihkalaččat heivehuvvon go galgá gáhttet vai olggobeale olbmot eai beasa oaidnit ja geavahit daid dieđuid.
Urfolks datasuverenitet betegner en fremgangsmåte som sikrer kvaliteten på data, ved at urfolket har en autonom rett til å bestemme hva slags data som skal samles inn, hvordan og hvorfor data skal samles inn, hvem som skal ha adgang til data, hvem som skal kunne bruke dem, og hva de kan brukes til.
Eamiálbmogiid dieđuid sorjjasmeahttunvuođas lea bargovuohki mii sihkkarastá kvalitehta dieđuide go lea autonomalaš riekti mearridit makkár dieđuid galgá čohkket, movt ja manne dieđut galget čohkkejuvvot, ja geas lea vejolašvuohta beassat oaidnit dieđuid, gii sáhttá atnit daid ja masa dat galget adnot.
Formålet med urfolks datasuverenitet er å sørge for at data som omhandler urfolk og de samfunnsforhold urfolk berøres av, ivaretar urfolkets verdier, kultur, livssyn, mangfold og interesser.
Ulbmil eamiálbmot dieđuid sorjjasmeahttunvuođas lea sihkkarastit ahte dieđut mat leat eamiálbmogiid birra ja sin servodatdilálašvuođaid birra, vuhtiiváldá eamiálbmogiid árvvuid, kultuvrra, eallinoainnu, máŋggabealatvuođa ja beroštumiid.
Viktige prinsipper er eierskap til egne data i form av innflytelse på og kontroll med utarbeidelse, innsamling og tilgang til data, og analyse, fortolkning, formidling, bruk og gjenbruk av data (Kukutai &amp; Taylor, 2016).
Mávssolaš eaktu lea beassat eaiggádit iežaset birra dieđuid, dan bokte go lea vejolašvuohta váikkuhit ja dárkkistit dieđuid doaimmahettiin, čohkkedettiin ja ahte lea vejolašvuohta oaidnit daid, ja maiddái analysa, dulkon, gaskkusteapmi, dieđuid geavaheapmi ja ođđasit fas beassat geavahit daid leat mávssolaččat (Kukutai &amp; Taylor, 2016).
Data må forvaltes slik at de beskytter urfolks integritet, både individuelt og kollektivt.
Dieđuid ferte hálddašit dainna lágiin ahte suddje eamiálbmogiid iehčanasvuođa, sihke ovttaskas olmmožin ja oktan joavkun.
Her fremheves betydningen av at statistikken skal være i overensstemmelse med urfolkets etiske normer, ha nytteverdi for urfolket, være åpen for innsyn og kontroll fra urfolket, samt at data som engang er innsamlet om/fra urfolk, må være tilgjengelige for gjenbruk etter urfolks ønske.
Dás ovdanboahtá ahte statistihka mávssolašvuohta galgá heivet eamiálbmogiid ehtalaš norpmaide, dain galgá leat ávki eamiálbmogiidda, galget ieža beassat oaidnit ja dárkkistit daid ja dat dieđut, maid oktii lea čoaggán, mat leat eamiálbmogiid birra ja eamiálbmogiin, daid galgá sáhttit fas oktii beassat atnit eamiálbmogiid sávaldagaid mielde.
Denne type styring og forvaltning av data er viktig for produksjon av statistikk med nødvendig kulturell sensitivitet, der urfolk har en aktiv rolle i å definere egen virkelighet og egne utfordringer.
Dakkár lágan dieđuid stivren ja hálddašeapmi lea mávssolaš go lea ráhkadeame statistihka dárbbašlaš kultuvrralaš sensitivitehtain, mas eamiálbmogiin lea aktiivvalaš rolla defineret iežaset duohtavuođa ja hástalusaid.
Urfolks suverenitet over egne data er en videreføring av arbeidet med etiske retningslinjer for forskning som omhandler urfolk og urfolkstema.
Eamiálbmogiid sorjjasmeahttunvuohta iežaset dieđuid hárrái lea viidásetfievrredeapmi doaimmas, mas leat ehtalaš njuolggadusaid dutkamis, mii guoskkaha eamiálbmogiid ja eamiálbmotfáttáid.
Prinsippet er at urfolksgrupper som leverer data til forskning, også gis eierskap, innflytelse og kontroll over data slik at forskningsprosessen kan gjennomføres på en respektfull måte, at formålet med forskningen ivaretar gruppens egne behov, og at resultatene deles med gruppen (Canadian Institute for Health Research CIHR, 2007, National Health and Medical Research Council NHMRC, 2018).
Eaktu lea ahte eamiálbmotjoavkkut mat addet dieđuid dutkamii, sis galgá maid leat eaiggátvuohta, váikkuhanvejolašvuohta ja dárkkistanvejolašvuohta dieđuide, vai dutkanproseassa sáhttá čađahuvvot dohkálaš vuogi mielde. Dat dahká ahte dutkama ulbmil vuhtiiváldá joavkku iežaset dárbbuid ja ahte bohtosat juogaduvvojit joavkkuin (Canadian Institute for Health Research CIHR, 2007, National Health and Medical Research Council NHMRC, 2018).
Etiske retningslinjer for urfolksforskning har vært praktisert bl.a. i Canada, Alaska, New Zealand, og Australia i flere tiår.
Ehtalaš njuolggadusat eamiálbmotdutkamis lea čađahuvvon earret eará Kanádas, Alaskas, Ođđa Zealánddas ja Austrálias máŋgalot jagi.
Sametinget vedtok i 2019 «Etiske retningslinjer for samisk helseforskning», der samisk selvbestemmelse, kunnskap, medinnflytelse, krav om respekt og kollektivt samtykke er viktige momenter.
Sámediggi mearridii 2019 Ehtalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkamii, mas lea sámi iešmearrideapmi, máhttu, mielváikkuheapmi, gáibiduvvo dohkkehit ja kollektiivvalaš mieđiheapmi leat mávssolaš čuoggát.
2.3 Samisk statistikk – samisk virkelighet
2.3 Sámi statistihkka – sámi duohtavuohta
2.3.1 Synliggjøring og usynliggjøring
2.3.1. Dahkat oinnolažžan ja oaidnemeahttumiin
Offentlig statistikk tar ofte for seg temaer som er viktige for staten og majoritetssamfunnet, og benytter kategorier og kjennetegn som gir mening på nasjonalt nivå.
Almmolaš statistihkka gieđahallá dávjá fáttáid mat leat dárbbašlaččat stáhtii ja eanetlohkoservodahkii, ja atnet kategoriijaid ja dovdomearkkaid mat leat ávkkálaččat riika dássái.
Statistikk om samiske forhold kan dermed komme til å reflektere majoritetskulturens livsverden og majoritetskulturens antakelser om samisk virkelighet.
Sámi dilálašvuođaid birra statistihkka sáhttá dan dihte reflekteret eanetlohkokultuvrra eallimis, ja eanetlohkokultuvrra jáhkuid sámi duohtavuođas.
Dette blir fort et uheldig samspill mellom statistikk og maktforhold, slik man også har eksempler på fra andre samfunnsgrupper (Waring, 1991).
Dat sáhttá johtilit šaddat eahpelihkostuvvan gulahallan gaskal statistihka ja fápmodilálašvuođa, nu ahte leat ovdamearkkat maiddái eará servodatjoavkkuin (Waring, 1991).
Samiske tema som har vært og fortsatt er fortiet eller usynliggjort, fratas relevans, omtales som tilhørende fortiden eller som om de aldri har eksistert.
Sámi fáttáin, mat leat leamaš ja leat ain jávohuhtton dahje dahkkon oaidnemeahttumiin, váldo eret relevánsa, muitaluvvo leat dološáigái gullevažžan dahje lea juoga mii ii leat goassige leamaš.
Den forsvunne kystsamiske befolkninga er et eksempel på dette
Jávkan mearrasámi álbmot lea okta ovdamearka dasa
Eksklusjon av den kystsamiske befolkninga fra statistikken har pågått over flere generasjoner, sjøsamisk kultur er bortgjemt på museene, og forskninga på denne delen av den samiske befolkninga er svært lavt prioritert (Nilsen, 2009).
Dat ahte mearrasámi álbmot ii leat fátmmastuvvon statistihkkii lea dáhpáhuvvan juo máŋggaid buolvvaid čađa, ja dat bealli sámi álbmogis lea unnán vuoruhuvvon dutkan (Nilsen, 2009).
Den offentlige utredningen Retten til fiske i havet utenfor Finnmark (NOU 2008:5) medvirket til å synliggjøre sjøsamisk levesett og kystfiskets betydning for sjøsamisk kultur (Andersen 2009).
Almmolaš čielggadeamis Mearraguolástanvuoigatvuohta olggobealde Finnmárkku (NAČ 2008:5) lea leamaš mielde váikkuheami čuvget mearrasámi eallinvuogi ja riddoguolásteami mearkkašumi mearrasámi kultuvrras (Andersen 2009).
Statistikk legitimerer antakelser om hva som fins og hva som ikke fins, hva som har betydning og ikke, og påvirker både majoritetsbefolkninga og samisk befolkning sin oppfattelse.
Statistihkka duođašta jáhkuid das mii gávdno ja ii gávdno, mas lea mearkkašupmi ja ii leat mearkkašupmi, ja váikkuha sihke eanetlohkoálbmoga ja sámi álbmoga ipmárdusa.
Samiske kjennetegn (materielle og immaterielle) varierer med geografiske, sosiale, næringsbetingede og historiske forhold.
Sámi dovdomearkkat (materiálalaš ja eahpemateriálalaš) rievddadit geográfalaš, sosiála, ealáhusevttolaš ja historjjálaš dilálašvuođaid mielde.
Beskrivelser av samisk befolkning, leveforhold, behov, utfordringer og rettigheter må forholde seg til disse variasjonene dersom resultatene skal ha nytteverdi for samer.
Čilgehusat sámi álbmoga, eallindilálašvuođaid, hástalusaid ja vuoigatvuođaid birra fertejit heivehuvvot daidda rievddademiide, jus bohtosat galget leat ávkkálaččat sápmelaččaide.
Resultater fra forskning på avgrensede deler av samisk samfunnsliv og kultur har gjerne blitt presentert eller anvendt som gjeldende for alle samer.
019012947&amp; muhtin guovlluin sámi servodateallimis ja kultuvrras ovdanbuktojit dahje gehččojit dávjá nu ahte dat guoskkahit buot sápmelaččaide.
Eksempelvis har resultater fra forskning i samiske kjerneområder i Finnmark blitt generalisert til å gjelde også for samer utenfor dette området, selv om man ikke har dokumentasjon som bekrefter det.
Ovdamearkka dihte leat dutkanbohtosat guovddáš sámi guovlluin Finnmárkkus gehččon obbalaččat, nu ahte guoskkaha maid sápmelaččaide olggobealde dán guovllu, vaikko vel ii leat ge duođaštuvvon ahte nu lea.
2.3.2 Sammenlikning med majoritetsbefolkning
2.3.2 Buohtastahttit eanetlohkoálbmogiin
Sammenlikning av samisk befolkning med majoritetsbefolkninga, for eksempel når det gjelder helserelaterte, utdanningsrelaterte eller økonomiske forhold, er ofte styrt av statens eller forskeres behov for kunnskap.
Buohtastahttit sámi álbmoga eanetlohkoálbmogiin, ovdamearkka dihte go guoská dearvvašvuhtii, ohppui dahje ekonomalaš dilálašvuođaide, de dat dávjá lea stáhta dahje dutki dárbu dieđuide mii dan stivre.
Behovet for å benytte ens kategorier og benevnelser for begge gruppene styrer valg av informasjon.
Dárbu ávkkástallat kategoriijaid ja namahusaid goappaš joavkkuide stivre makkár dieđuid vállje.
Akademisk forskningsmetode med forankring i vestlig kultur er et iboende førstevalg i prosessen med å velge ut og omforme innsamlet informasjon til tall.
Akademalaš dutkanvuohki mii lea sajáiduvvan oarjemáilmmi kultuvrii adno eanas háviid vuosttažettiin proseassas, go galgá válljet ja hábmet čohkkejuvvon dieđuid lohkun.
Når samisk informasjon oversettes til majoritetskulturens begreper og kategorier, kan det føre til skjevheter i resultatene.
Go sámi dieđut jorgaluvvojit eanetlohkokultuvrra doahpagiidda ja kategoriijaide, de sáhttá dat dagahit bonjuvuođaid bohtosiidda.
Statistikk skaper virkelighet, misvisende statistikk skaper feil virkelighet.
Statistihkka ráhkada duohtavuođa, ja eahpenjuolga statistihkka ráhkada vearu duohtavuođa.
Et eksempel er når Riksrevisjonen (2019) påpeker at utdanningsstatistikk, bl.a. nasjonale prøver, inneholder svakheter ved måling av grunnleggende ferdigheter i lesing på samisk, og svakheter når det gjelder hvem som velges ut til å gjennomføre prøven.
Okta ovdamearka lea go Riikarevišuvdna (2019) čujuha oahpahusstatistihkkii, earret eará našuvnnalaš geahččalemiid olis, de dat sisttisdoallá headjuvuođaid go mihtida vuođđomáhtu sámegiela lohkamis, ja headjuvuođaid go guoská dasa gii válljejuvvo čađahit dan geahččaleami.
Rapportene fra nasjonale leseprøver for samisk får derfor betydelig redusert pedagogisk anvendbarhet i forhold til rapportene fra nasjonale leseprøver for norsk.
Sámegiela našuvnnalaš lohkangeahččaleami raporttat ožžot dan dihte ollu unnit pedagogalaš ávkki raporttaid ektui go dárogiela našuvnnalaš lohkangeahččaleamit.
Allerede i 2006 gjorde Todal oppmerksom på at det er store forskjeller på situasjonen som de samiske og de norske lese- og skriveprøvene blir til i (Todal, 2006).
Juo 2006 fuomášuhtti Todal ahte leat stuora erohusat das movt sámegiela ja dárogielat lohkan- ja čállingeahččaleamit šaddet (Todal, 2006).
Krav om tospråklighet for samiske elever reiser f.eks. spørsmål som er uaktuelle for majoriteten i norsk skole, og det gjenstår mye forsknings- og utviklingsarbeid for å forstå hva som skal til for å gi samiske elever prøver som måler samme type ferdigheter som norske prøver måler.
Guovttegielatvuođa gáibádus sámi ohppiide čuožžilahtte ovdamearkka dihte gažaldagaid mat eai leat áigeguovdilat eanetlohkui dárogielskuvllas. Ain dárbbašuvvo ollu dutkan- ja ovdánahttinbargu go galgá ipmirdit mii dárbbašuvvo dasa go galgá sáhttit addit sámegielohppiide geahččalemiid mat mihtidit seamma lágan čehppodaga go dárogielat geahččaleamit mihtidit.
Et annet eksempel er flytte- og bostedsmønstre, som de siste 40 år har vist en tydelig sentralisering, med flytting fra bygd til by og bynære områder, med økonomi og arbeidsmarked som hovedforklaring.
Eará ovdamearka lea fárren- ja ássanminstarat, mat daid maŋemus 40 jagis leat čájehan čielga sentraliserema, mas fárren dáhpáhuvvá gilážiin gávpogiidda ja gávpogiid lahkosiidda, mas ekonomiija ja bargomárkan lea váldočilgehussan.
Imidlertid er utflyttingen i bygder med høy samisk befolkningstetthet mindre (23 % i Indre Finnmark) enn i bygder med lav/ingen samisk befolkning (ca. 36 %) (Broderstad og Sørlie 2012).
Goitge lea unnit eretfárren gilážiin, gos leat ollu sápmelaččat (23 % Sis-Finnmárkkus), go gilážiin gos leat unnán/ ii obanassiige sámi álbmot (sullii 36%) (Broderstad ja Sørlie 2012).
Det reiser spørsmål om bolyst reguleres av andre verdier i samiskdominerte bosettingsområder: nærhet til egen etnisk gruppe og språk, tilhørighet til området, tilgang til naturen (Skålnes, 2014).
Dan dihte čuožžila gažaldat jus ássanmiella regulere eará árvvuide ássanguovlluin gos sápmelaččat leat eanetlogus: lagasvuohta iežas čearddalašjovkui ja gillii, gullevašvuohta guvlui, vejolašvuohta beassat lundui (Skålnes, 2014).
I sammenliknende statistikk er formålet å se på forskjeller og likheter.
Buohtastahtti statistihka ulbmil lea geahččat erohusaid ja ovttaláganvuođaid.
Det kan være nødvendig å benytte andre design for å identifisere, begrepsfeste og beskrive forhold som har betydning for samisk befolkning og ulike samiske samfunn.
Sáhttá leat dárbu atnit earálágan vugiid go galgá identifiseret, čielggadit doahpagiid ja čilget dilálašvuođaid main lea mearkkašupmi sámi álbmogii ja iešguđetlágan sámi servodagaide.
Fra samisk ståsted er det store forskjeller innad i gruppa samer, f. eks. om man hører til nordsamisk, sørsamisk og lulesamisk språkområde, om man er reindriftssame, fastboende same i samiske kjerneområder, i kystnære bygder, bosatt utenfor Sápmi eller i storbyen.
Sápmelaš oainnu mielde leat stuora erohusat siskkáldasat sápmelaččaid gaskkas, ovdamearkka dihte jus gullá davvisámi, lullisámi ja julevsámi giellaguvlui, jus lea boazosápmelaš, dálon sámi guovddášguovllus, riddogilážiin dahje jus ássá olggobealde Sámi guovlluid dahje ássá stuora gávpogis.
En forutsetning for at samiske tema blir seriøst håndtert, er at forskeren har tilgang til og tar i bruk relevant kunnskap om samiske forhold.
Eaktun vai sámi fáttat duođalaččat gieđahallojit lea ahte dutkis lea vejolašvuohta ja ávkkástallá relevánta dieđuiguin sámi dilálašvuođaid birra.
Statistikk teller enkeltelementer fra virkeligheten, og den kulturelle sammenhengen disse hører hjemme i, er ikke synlig i selve statistikken.
Statistihkka logahallá ovttaskasosiid duohtavuođas, ja dat kultuvrralaš oktavuohta gosa dat gullet eai oidno njuolgut statistihkas.
Når tallene tolkes og tas i bruk, mangler ofte kunnskapen om den kulturelle sammenhengen tallene hører hjemme i. For å unngå fellene som fører til usynliggjøring og stereotypisering av samiske forhold og feiltolkning av statistisk kunnskap trengs rammeverk og verktøy som sikrer samsvar mellom tallene som presenteres i samisk statistikk og samisk virkelighet.
Go logut dulkojuvvojit ja váldojit atnui, de dávjá váilu kultuvrralaš oktavuohta masa logut gullet. Vai garvá dahkamis sámi dilálašvuođaid oaidnemeahttumiin ja stereotiipan ja ahte statistihkalaš dieđut boastut dulkojuvvojit, de dárbbašuvvo rámma ja reaiddut mat sihkkarastet ahte logut sámi statistihkas ja sámi duohtavuođas gulahallet.
De internasjonale rammeverk for urfolks datasuverenitet, CARE og FAIR, er eksempler på retningslinjer for kulturelt ivaretakende bruk av data om urfolk.
Riikkaidgaskasaš rámmat eamiálbmogiid dieđuid sorjjasmeahttunvuohta, CARE ja FAIR leat ovdamearkkat main leat njuolggadusat movt kultuvrralaččat vuhtiiváldá eamiálbmogiid dieđuid.
2.3.3 Samisk kunnskap og samisk kulturell mening i statistikk
2.3.3 Sámi máhttu ja sámi kultuvrralaš oaivil statistihkas
Statistikk er en måte å forenkle og spisse beskrivelser av virkeligheten på.
Statistihkka lea vuohki mainna duohtavuođa čilgejumiid álkidahttá ja dahká gelddolažžan.
Det er nyttig når man trenger å få oversikt over kompliserte situasjoner, og trenger å sortere det viktige fra det mindre viktige.
Dat lea ávkkálaš go dárbbaša oažžut bajilgova váttis áššiin, ja go dárbbaša sirret mávssolaš osiid eret dakkáriin mii ii leat nu mávssolaš.
Statistikk speiler kunnskap om virkeligheten, og den konstruerer virkeligheten.
Statistihkka speadjalastá dieđuid duohtavuođas, ja dainna hábme duohtavuođa.
Kunnskap er lærdom med relevans for det livet man lever, og er således uløselig knyttet til kultur.
Diehtu lea oahppu mii lea relevánta eallimis ja lea maiddái čadnon kultuvrii.
Kunnskap henger sammen med den forståelsen en gruppe har av seg selv og omgivelsene, av hva som er viktig, hva som er logisk og hensiktsmessig.
Diehtu gullá oktii dan ipmárdussii mii ovtta joavkkus lea iežas ja birrasa ektui, das mii lea mávssolaš, logalaš ja heivvolaš.
Majoritetssamfunnet har hatt og har fortsatt vanskelig for å anerkjenne urfolks kunnskap (Walter &amp; Andersen, 2016).
Eanetlohkoservodagas lea leamaš ja lea ain váttis ipmirdit eamiálbmogiid máhtu (Walter &amp; Andersen, 2016).
Når statistikk forankres i samisk kunnskap, erfaringer og praksiser, øker muligheten for at statistikken får frem det som definerer utfordringer, behov og problem fra et samisk ståsted.
Go statistihkka čatnasa sámi máhttui, vásáhusaide ja doaimmaide, de lassána vejolašvuohta dasa ahte statistihkka oažžu ovdán definerejuvvon hástalusaid, dárbbuid ja váttisvuođaid sápmelaččaid oainnu mielde.
Kulturelt forankret statistikk forutsetter at det anvendes tema og variabler, karakteristika og kvaliteter som gir mening i samisk sammenheng, uavhengig av om det gir mening i norsk sammenheng.
Statistihkka mii čatnasa kultuvrii eaktuda ahte doaimmahuvvojit fáttát ja rievddadeamit, karakteristihkka ja kvalitehta mas lea oaivil sámi oktavuođas, beroškeahttá addá go dat oaivila dáčča oktavuođas.
Kunnskap fra andre kulturer bør selvsagt integreres i det statistiske arbeidet, når det bidrar til å supplere og utvide forståelse.
Eará kultuvrraid máhttu berre diehttelas váldot mielde statistihkalaš doibmii, go dat lea veahkkin lasiheame ja viiddideame ipmárdusa.
2.4 Noen temaer for samisk statistikk
2.4 Muhtin fáttát sámi statistihkkii
Samisk-spesifikke tema spenner vidt, fra samiske språk, samisk historie, samisk reindrift, samiske anvendelse av naturressurser, duodji (tradisjonelt håndverk), joik og andre tradisjonelle og moderne samiske kulturuttrykk, samiske sosiale nettverk og medier, til helseutfordringer og behov for velferdstjenester som er integrert i samisk levesett.
Sámi gullevaš fáttát leat viidát, go dasa gullá sámegiella, sámi historjá, sámi boazoealáhus, sámi luonddugeavaheapmi, duodji (árbevirolaš giehtaduodji), luohti ja eará árbevirolaš ja ođđaáigásaš sámi kultuvra, sámi sosiála fierpmádat ja media, dearvvašvuođahástalusat ja dárbu čálgobálvalusaide mat leat fátmmastuvvon sámi eallinvuohkái.
Det er betydelige kunnskapshull når det gjelder ulike former for diskriminerende handlinger rettet mot samer, samisk levesett og samiske rettigheter, og når det gjelder forholdet til majoritetssamfunnet både på det kollektive og individuelle plan.
Leat oalle ollu váilevašvuođat go guoská iešguđetlágan vealaheaddji daguide sápmelaččaid, sámi eallinvuogi ja sámi vuoigatvuođaid vuostá, ja maiddái go guoská eanetlohkoservodaga ektui sihke oktan joavkun ja ovttaskas olmmožin.
2.4.1 Samiske språk
2.4.1 Sámegiella
Utredningen Hjertespråket NOU (2016:18) gir anbefalinger om registrering av samiske språkbrukere og tiltak for å styrke opplæring og bruk av samiske språk.
Váibmogiella NAČ (2016: 18) čielggadeamis ávžžuha registreret sámegielagiid ja doaibmabijuid vai nanne sámegiela oahpahusa ja anu.
Det føres statistikk over barn som har samiskundervisning, og skoler i Norge som har iverksatt samiskundervisning.
Ráhkaduvvo statistihkka mánáin, geain lea sámegieloahpahus, ja skuvllain gos lea sámegieloahpahus.
Riksrevisjonen (2019) påpeker imidlertid at svakhetene ved samiske elevers rett til opplæring på og i samisk, er at tilbudet ikke er godt nok kjent i befolkningen, at det mangler ressurser, og at tiltakene kan være dårlig organisert.
Riikarevišuvdna (2019) cuiggodii goitge headjuvuođaid sámi ohppiid ektui, geain lea vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegillii ja sámegielas, go fálaldat ii leat doarvái oahpis álbmogii, ja go váilot resurssat ja go doaibmabijut sáhttet leat hejot organiserejuvvon.
Det er ingen statistikk over skoler med nødvendige og mangelfulle ressurser for samiskundervisning, eller hvilke kommuner og skoler som informerer elever og foreldre om tilbudet.
Ii gávdno makkárge statistihkka skuvllain main leat dárbbašlaš ja váilevaš resurssat sámegieloahpahusa ektui dahje makkár suohkanat ja skuvllat dieđihit fálaldaga birra ohppiide ja váhnemiidda.
Samisk språkopplæring kan dra nytte av alternative opplæringsmetoder, som fjernundervisning, og effekten av disse må dokumenteres, både for nordsamisk, sørsamisk og lulesamisk (Johansen, 2017).
Sámegieloahpahus sáhttá oažžut ávkki earálágan oahpahusvugiin, nugo gáiddusoahpahusas, ja man beaktilat dat leat dan ferte duođaštit, sihke davvisámegielas, lullisámegielas ja julevsámegielas (Johansen, 2017).
Organisering og gjennomføring av fjernundervisninga spriker, og det trengs systematisk kartlegging for å evaluere undervisningsformen og utvikle strukturer som sikrer at slike alternative opplæringsmuligheter kommer flest mulig samiske elever til gode (Riksrevisjonen, 2019).
Gáiddusoahpahusa organiseren ja čađaheapmi bieđgana, ja dárbbašuvvo systemáhtalaš kárten go galgá árvvoštallat oahpahusvuogi ja ovdánahttit struktuvrraid mat sihkkarastet ahte dakkár vejolaš oahpahusvuogit leat ávkin eanemus lági mielde sámi ohppiide (Riikarevišuvdna, 2019).
Det mangler oversikter over mulighetene for å anvende samisk i det offentlige rom, for eksempel i møtet med offentlige tjenester og forvaltningsapparatet innenfor og utenfor samisk språkforvaltningsområde.
Váilu listu vejolašvuođain vai beassá sámegiela geavahit almmolašvuođas, ovdamearkka dihte go lea oktavuohta almmolašbálvalusaiguin ja hálddašeamis sihke siskkobealde ja olggobealde sámegiela hálddašanguovllu.
Registrering av effekten av kommunale virkemidler og av å etablere samiske språk som likeverdig språk i språkforvaltningsområdene kunne gi nyttig lærdom for det videre arbeid med å oppfylle samelovens språkregler.
Go registrere man ávkkálaččat leat suohkanlaš doaibmabijut ja go ásaha sámegiela seammaárvosaš giellan sámegiela hálddašanguovlluin, de sáhtášii dat addit ávkkálaš oahpu viidásit bargui mainna olaha sámelága giellanjuolggadusaid.
Det er generelt sparsomt med statistikk på samiskspråklig kulturproduksjon og samiskspråklige medier
Obbalaččat lea unnán dakkár statistihkat main lea sámegielat kulturbuvttadeami ja sámegielat mediaid birra
2.4.2 Helse og livskvalitet
2.4.2 Dearvvašvuohta ja eallinkvalitehta
Helse henger sammen med både individuelle faktorer, det sosiale og kulturelle miljøet og de samfunnsmessige rammebetingelsene.
Dearvvašvuohta gullá oktii ovttaskas fáktoriiguin, sosiála ja kultuvrralaš birrasiiguin ja servodaga rámmaeavttuiguin.
Samer kan ha en annen oppfatning av helse og livskvalitet enn det som er vanlig i majoritetsbefolkninga (Nergård 2006).
og-forvaltningsom/id633281/ ja Kommunála- ja ođasmahttindepartemeanta (2020) eallinkvalitehtii go dábálaččat lea eanetlohkoálbmogis (Nergård 2006).
Rammebetingelsene definerer de muligheter enkeltmennesket og grupper har for å gjøre helsefremmende valg i overensstemmelse med det som er kulturelt meningsfullt.
Rámmaeavttut čilgejit daid vejolašvuođaid, mat ovttaskasolbmuin ja joavkkuin leat, go galgá válljet buoret dearvvašvuođa mat heivejit dasa mii kultuvrralaččat leat ulbmillaččat.
Det hentes inn bred kunnskap om samers helsestatus på gruppenivå, bl.a. gjennom SAMINOR-undersøkelsene.
Čoggo viidát diehtu sápmelaččaid dearvvašvuođa diliid birra joavkodásis, earret eará SAMINOR iskkademiid bokte.
Kunnskap om de sosiale, kulturelle og samfunnsmessige rammebetingelsene som har spesifikk betydning for helse og livskvalitet i ulike deler av samisk befolkning, krever imidlertid at det blir utviklet samisk-spesifikke indikatorer, og er langt mindre utforsket.
Diehtu sosiála, kultuvrra ja servodatlaš rámmaeavttuid birra, mii earenoamážiid čuohcá dearvvašvuhtii ja eallinkvalitehtii iešguđet osiin sámi álbmogis, gáibida ovdáneami sámi gullevaš indikáhtoriin, man birra lea áibbas unnán dutkojuvvon.
Forskningsprosjektet «Reindriftas hverdag» (Møllersen, Stordahl, Tørres, Eira-Åhrén, 2016) er et eksempel på hvordan spesifikke indikatorer på helsebelastninger ble utviklet i samarbeid med reindriftsutøverne, basert på reindriftsutøvernes egen kunnskap om egne helseforhold.
Dutkanprošeakta “Boazodoalu árgabeaivi” (Møllersen, Stordahl, Tørres, Eira-Åhrén, 2016) lea ovdamearka movt dearvvašvuođagivssiid earenoamáš indikáhtorat ovdánahttojedje searválaga boazobargiiguin, mii lei vuođđuduvvon boazobargiid iežaset dieđuid ektui iežaset dearvvašvuođas.
Mange av disse indikatorene har liten eller ingen relevans for majoritetsbefolkninga.
Máŋga dain indikáhtoriin lea unnán dahje ii obage relevánta eanetlohkoálbmogii.
Rovviltforliket utgjør for eksempel en betydelig fysisk og psykisk stress for de aller fleste i reindrifta.
Boraspiresoahpamuš dagaha ovdamearkka eatnasiidda boazoealáhusas sihke fysalaš ja psyhkalaš riehkkama.
Tilrettelegging for friluftsliv med utfart til ubebodde områder har stor positiv betydning for livskvalitet for mange i majoritetsbefolkninga, mens det fører til merarbeid og psykisk press i reindrifta.
Olgunastindoaimma heiveheapmi ávdinguovlluide mearkkaša ollu eallinkvalitehtii oallugiidda eanetlohkoálbmogis, seammás go dat dagaha lassi bargguid ja psyhkalaš deattu boazoealáhussii.
For å kunne følge opp og evaluere Norges evne til å etterleve nasjonale og internasjonale forpliktelser og retningslinjer i forhold til likeverdige helserelaterte levekår er det spesielt viktig at samisk helsestatistikk tar mål av seg til å synliggjøre og beskrive helserelaterte forhold med spesifikk relevans for ulike deler av samisk befolkning.
Jus galgá sáhttit čuovvulit ja árvvoštallat Norgga návccaid nagodit čuovvut sisriikkalaš ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid ja njuolggadusaid olahit seammaárvosaš eallineavttuid dearvvašvuođa ektui, de lea earenoamáš mávssolaš ahte sámi dearvvašvuođa statistihka mihttu lea fuomášuvvot ja beassat čilget dearvvašvuođa guoski dilálašvuođaid, mat earenoamážiid guoskkahit iešguđet beliid sámi álbmogis.