pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kongsbakken videregående skole i Tromsø renoveres med midler fra tiltakspakken .
Kongsbakkena joatkkaskuvla Romssa gávpogis lea ođasmahttojuvvomin doaibmobidjopáhka ruđaiguin .
Administrasjon Seksjonsnavn
Hálddahus Seksjonsnavn
Fokus på samfunnsansvar Fylkestinget i Troms vedtok i 2009 en inn- og hvilke konkurranser som planlegges .
Servodatovddasvástádusa čalmmusteapmi Romssa fylkkadiggi mearridii jagi 2009 dak- gilvvuid plánejuvvojit .
Jo tidligere leverandøkjøpspolitikk som setter fokus på fylkeskom- rene blir oppmerksom på en kommende konkurranse , desto bedre forberedt kan organisasjonen være på å utarbeide tilbud munens samfunnsansvar .
Mađe árat skáhppojeaddjit fuomášit kár oastinpolitihka mii čalmmustahttá fylkka- ahte gilvu lea boahtimin , dađe buorebut ráhkkanan sáhttá organnisašuvdna leat válmmaštit fálaladaga ja vejolaččat gávsuohkana servodatovddasvástádusa .
Ansvaret innebærer blant annet at fylkeskommunen i sin anskaffelsesvirksomhet skal ivareta grunnleggende krav til menneskerettigheter , arbeidstakerrettigheter og miljø - samt bidra til leverandørutvikling .
Ovddasvástádus sisttisdoallá earret eará ahte fylkkasuohkan háhkandoaimmastis galgá fuolahit vuđolaš gáibádusaid olmmošvuoigatvuođaide , bargiidvuoigatvuođaide ja birrasii – ja galgá vel váikkuhit skáhppojeaddjiovddideapmái .
og eventuelt knytte seg opp mot aktuelle samarbeidspartnere .
dnat heivvolaš ovttasbargoguimmiid .
Tilbudskonferanser – et viktig møte for leverandørene
Fálaldatkonferánssat – dehálaš čoahkkin skáhppojeaddjiide
For å gjøre leverandørenes arbeid med å skrive tilbud enklere Regelverket for offentlige anskaffelser fastslår at det ikke er har fylkeskommunen tatt i bruk tilbudskonferanser .
Álkkásmahttin dihtii skáhppojeaddjiide čállit fálaldagaid , de Almmolaš háhkamiid lágat nannejit ahte ii leat lohpi válljet lea fylkkasuohkan váldán atnui fálaldatkonferánssaid .
På tilbudtillatt å velge leverandør kun ut fra lokalisering .
Fálalskáhppojeaddji dušše báikki geažil .
Dette beteg- skonferansene blir konkurransedokumentene gjennomgått , nes som diskriminering .
Dat gohčoduvvo veala- datkonferánssas geahčadit gilvodokumeanttaid , aiddostahtheapmin .
For at mindre , lokale leverandører det blir presisert hvilke feil leverandørene må unngå å gjøre skal ha mulighet å vinne en kontrakt legger derfor fylkes- og tildelingskriteriene blir gjennomgått .
Vai uhcit , báikkálaš skáhppojeaddjiide galgá leat tojuvvo makkár meattáhusaid skáhppojeaddjit eai galgga vejolaš vuoitit šiehtadusa , de fylkkasuohkan , dalle go lea dahkat ja fálaldateavttut čilgejuvvojit .
formelle feil . Leverandørene møter andre fra sin egen bransje , det knyttes nettverk og utveksles erfaringer i tillegg til at fylPå fylkeskommunens hjemmeside oppdateres månedlig en keskommunen får viktige innspill .
Skáhppojeaddjit deaivvadit earáiguin iežaset fidnosurggiin , fierpmádagat Fylkkasuohkana ruoktosiiddus ođastuvvo juohke mánu lo- šaddet ja vásáhusat lonohallojuvvojit dan lassin ahte fylkkagahallan das mat soahpamušaid fylkkasuohkanis leat ja mat suohkan oažžu dehálaš árvalusaid .
Ny datahall på fylkeshuset Ny og moderne datahall er tatt i bruk på Fylkeshuset med ny infrastruktur ( kabling , switcher , brannmur , servere ) .
Ođđa dáhtahálla fylkkavissui Ođđa ja dálááigásaš dáhtahálla lea váldojuvvon atnui Fylkkaviesus mas lea ođđa vuođđostruktuvra ( kábelastin , switcher , dollaseaidni , bálvvárat ) .
Dette har gitt fylkeskommunen en meget robust og kraftig infrastruktur som tilfredsstiller et stadig økende trafikkbehov fra eksterne fylkeskommunale enheter .
Dat lea addán fylkkasuohkanii hui nana ja gievrras vuođđostruktuvrra mii ollašuhttá dađistaga lassáneaddji johtolatdárbbu fylkkasuohkana olggobeallásaš ovttadagain .
Flere tjenester er sentralisert , noe som gir en gevinst på ytelse og kapasitet samt enklere administrasjon av tjenestene .
Máŋga bálvalusa leat čohkkejuvvon , ja dat addá bargovuoittu ja nákcavuoittu ja vel bálvalusaid álkit hálddašeami .
En ny brannmurløsning styrer det meste av sikkerhetsaspektene i det fylkeskommunale nettet , fra eksterne trusler fra internett til tilgangsstyring mellom de ulike brukernett .
Ođđa dollaseaidnečoavddus stivre eanaš dorvvolašvuođabeliid fylkkasuohkanlaš fierpmádagas , olgguldas áitagiid rájes gitta sierranas geavaheaddjifierpmádagaid beassanstivrema rádjai .
IT-sjef Liv Føre og Dagfinn Conradi på det nye datarommet .
DT-hoavda Liv Føre ja Dagfinn Conradi ođđa dáhtalanjas .
Ø S K E O K N S O J M O N I H Ø Y R E
E S K E O K N S O J M O N I I H J A Ø Y R E
Økonomi i 2009 Troms fylkeskommunes driftsregnskap er avlagt i balanse med et regnskapsført overskudd på 4,5 mill. kroner .
Jagi 2009 ekonomiija Romssa fylkkasuohkana doaibmarehketdoallu lea almmuhuvvon balánssas mas lea girjejuvvon Romssa fylkkasuohkana rehketdollui 4,5 milj. ruvdnosaš badjebáza .
Overskuddet framkommer etter at det er satt av 43,6 millioner kroner til disposisjonsfond .
Badjebáza boahtá oidnosii go lea várrejuvvon 43,6 milj. ruvnno háldenfondii .
I realiteten er dermed overskuddet 48,1 millioner kroner .
Nu lea ge badjebáza rievtti mielde 48,1 milj. ruvnno stuoru .
Figur 1 : Netto driftsutgifter 2009 for Troms fylkeskommune – andel pr sektor 2%
Govus 1 : Romssa fylkkasuohkana jagi 2009 netto doaibmagolut – juohke suorggi oassi 2%
Fylkeskommunens økonomiforvaltning skal bidra til å skape og bevare tillit til at fylkeskommunens virksomhet foregår på en korrekt og hederlig måte , og at fylkeskommunens verdier og ressurser forvaltes på en effektiv og betryggende måte .
Fylkkasuohkanaekonomiijahálddašeapmi galgá váikkuhit hukset ja bisuhit luohttámuša dasa ahte fylkkasuohkan čađaha iežas doaimmaid riekta ja gutnálaččat , ja ahte fylkkasuohkana árvvut ja resurssat hálddašuvvojit beaktilit ja dorvvolaččat .
Netto driftsutgifter – andel per sektor
Netto doaibmagolut – juohke suorggi oassi
Videregående opplæring er den desidert største sektoren finansiert av fylkeskommunens frie inntekter ( skatt og rammetilskudd ) , og utgjør 52 % av netto budsjettet til Troms fylkeskommune .
Joatkkaoahpahus lea čielgasit stuorámus suorgi maid fylkkasuohkana friddja sisaboađut ( vearru ja rámmadoarjagat ) ruhtadit , ja dat leat 52 % Romssa fylkkasuohkana netto bušeahtas .
Også samferdselssektoren er stor med en andel av driftsutgiftene på 27 % .
Johtalussuorgi ge lea stuoris , ja dan oassi doaibmagoluin lea 27 % .
Sektorene kultur og næring finansieres i stor grad av øremerkede statstilskudd utenom frie inntekter .
Kultur- ja ealáhussuorgi ruhtaduvvojit eanaš merkejuvvon stáhtadoarjagiiguin mat eai gula friddjaboađuide .
Dette fremkommer ikke av figur 1 , som viser netto driftsutgifter som andel per sektor i 2009 .
Dat ii boađe oidnosii govvosis 1 , mii čájeha jagi 2009 netto doaibmagoluid juohke suorggi oassin .
Kultur Miljø og samferdsel Næring Kontrollorganer Adm. fellesutg . og bygg / eiendomsvirksomhet Fylkesrådsleders kontor
Oahpahus Bátnedearvvašvuohta Kultuvra Biras ja johtalus Ealáhus Politihkalaš stivrenorgánat Dárkkástusorgánat Hálddahuslaš oktasašgolut ja huksen- / opmodatdoibma Fylkkaráđi kontuvra
Økonomi
Ekonomiija
Positivt netto driftsresultat
Positiiva netto doaibmaboađus
Netto driftsresultat viser fylkeskommunens økonomiske evne til å foreta avsetninger til fond og egenkapital til investeringer etter at samtlige driftsutgifter og nettoutgifter til renter og avdrag på lån er dekket .
Netto doaibmaboađus čájeha fylkkasuohkana ekonomalaš návcca sajuštit ruđaid foanddaide ja iežaskapitála investeremiidda maŋŋágo buot doaibmagolut ja nettogolut reanttuide ja loanaid oassemávssuide leat máksojuvvon .
Troms fylkeskommune hadde i 2009 et positivt netto driftsresultat på 201,3 millioner kroner .
Romssa fylkkasuohkanis lei jagi 2009 201,3 milj. ruvdnosaš positiiva netto doaibmaboađus .
Dersom driftsresultat korrigeres for bruk og avsetning til
ret gova fylkkasuohkana ekonomalaš doaibmanfriddjavuođas .
Korrigert netto driftsresultat var 94,2 millioner kroner i 2009 .
Divvojuvvon netto doaibmaboađus lei 94,2 milj. ruvnno jagi 2009 .
Dette tilsvarer 3,5 % av brutto driftsinntekter .
Dát vástida 3,5 % brutto doaibmaboađuin .
Tilsvarende tall for 2008 var 17,3 millioner kroner og 0,7 % .
Dát logut ledje jagi 2008 17,3 milj. ruvnno ja 0,7 % .
I figur 2 er driftsresultat for Troms fylkeskommune illustrert tilbake til 2006 .
Govvosis 2 lea Romssa fylkkasuohkana doaibmaboađus govviduvvon ruovttoluotta jahkái 2006 .
Figur 2 : Netto driftsresultat i % av brutto driftsinntekter 4,0 % 3,5 % 3,0 % 2,5 % 2,0 % 1,5 % 1,0 % 0,5 % 0,0 % -0,5 % -1,0 % -1,5 %
Govus 2 : Netto doaibmaboađus proseantan brutto doaibmaboađuin 4,0 % 3,5 % 3,0 % 2,5 % 2,0 % 1,5 % 1,0 % 0,5 % 0,0 % -0,5 % -1,0 % -1,5 %
Netto driftsresultat viser fylkeskommunens økonomiske evne til å foreta avsetninger til fond og egenkapital til investeringer etter at samtlige driftsutgifter og nettoutgifter til renter og avdrag på lån er dekket .
Netto doaibmaboađus čájeha fylkkasuohkana ekonomalaš Doaibmarehketdoallu buktojuvvui ovdan uhcit geavanávcca šajuštit ruđaid foanddaide ja iežaskapitála inves- hemiin ( badjebáhcagiin ) mii lei 4,5 milj. ruvnno .
Teknisk beregningsutvalg for kommunesektoren regner netto driftsresultat som hovedindikatoren for økonomisk balanse i kommunesektoren , og anbefaler at netto driftsresultat i % av driftsinntektene over tid bør være på 3 % .
gii teknihkalaš meroštallanlávdegoddi rehkenastá netto doaibmabohtosa leat ekonomalaš dássádaga váldočujuheaddji suohkansuorggis , ja rávve ahte netto doaibmaboađus proseantan doaibmaboađuin berre guhkit áiggi vuollái leat 3 % .
Dette er vist i tabell 1 .
Tabealla 1 : Jagi 2009 doaibmarehketdoallu .
Overskuddet framkommer etter at det er satt av 43,6 millioner kroner til disposisjonsfond i tråd med budsjettoppfølgingen pr. november 2009 , som ble behandlet av fylkestinget i desember . Overskuddet som ikke er bundet opp , er derfor i realiteten 48,1 millioner kroner .
Romssa fylkkasuohkan Geavaheaddjiidmávssut Eará vuovdin- ja láigoboađut Ruhtasirdimat main leat gáibádusat vuostáiváldái Rápmadoarjja stáhtas Eará stáhtadoarjagat Eará ruhtadoarjagat Sisaboahto- ja opmodatvearru Doaibmaboađuid submi Bálkágolut Sosiála golut Oastimat mat leat mielde suohkana buvttadeamis Oastimat iežas buvttadeami sadjái Ruhtasirdimat Árvovuolideamit Juogaduvvon golut Doaibmagoluid submi Brutto doaibmaboađus
Fondsbeholdning Tabell 1 : Driftsregnskap 2009 .
Rehketdoallu Reg. bušeahtta Rehketdoallu 2009 2009 2008
Motpost avskrivninger
Vuostepoastaárvovuolideamit
Figur 3 .
Foandarádju
2009 2008 Finnmark
2009 2008 Finnmark Finnmárku
2009 2008 Nordland
2009 2008 Nordland Nordlánda
2009 2008 2009 2008 Troms Landsgj .
2009 2008 2009 2008 Troms Riikagaskamearri , Landsgj .
snitt utenom Oslo
snitt Romsa utenom Oslo earret Oslo
Økning i lånegjeld
Loatnavelggiid lassáneapmi
Fylkeskommunens samlede langsiktige lånegjeld var om lag 1,423 mrd. kroner pr. 31.12.2009 .
Fylkkasuohkana guhkesáigásaš loatnavealggit ledje oktiibuot sullii 1,423 mrd. ruvnno 31.12.2009 .
Figur 3 viser netto lånegjeld i kroner pr. innbygger i de tre nordligste fylkeskommunene .
Govus 3 čájeha golmma davimus fylkkasuohkana netto loatnavelggiid ruvnnuin juohke ássi nammii .
Landsgjennomsnittet utenom Oslo er også inkludert .
Riikagaskamearri earret Oslo lea maid mielde .
Tallene gjelder for 2008 og 2009 .
Das leat jagiid 2008 ja 2009 logut .
Av figur 3 kan det sees at Finnmark har markant høyest netto lånegjeld pr. innbygger , mens Nordland har laveste netto lånegjeld .
Govvosis 3 oidno ahte Finnmárkkus leat čielgasit eanemus loatnavealggit juohke ássi nammii , ja Nordlánddas fas leat uhcimus netto loatnavealggit .
Troms har også høy netto lånegjeld pr. innbygger , godt over landsgjennomsnittet utenom Oslo .
Romssas leat maiddái alla netto loatnavealggit juohke ássi nammii , mii lea mealgat eambbo go riikagaskamearri earret Oslo .
Investeringene er hovedsakelig finansiert ved låneopptak .
Investeremat leat eanaš ruhtaduvvon loatnaváldimiiguin .
Troms Kraft AS utbetalte 72 mill. kroner i utbytte til Troms fylkeskommune og Nord-Troms kraftlag AS 16,7 millioner kroner .
Dan lassin leat ruhtadanoasit stáhtadoarjagat ( johtalussii ) , opmodatvuovdimat , doaibmaruđat ja oasusvuoitu .
God likviditet også i 2009
Lassánan vuoitu Tabealla 2 .
Fylkeskommunens likviditet har vært god i 2009 .
Jagi 2009 dássádat – Romssa fylkkasuohkan Rehketdoallu 2009
Ved utgangen av 2009 utgjorde den samlede fylkeskommunale likviditet 1,0805 milliard kroner sammenlignet med 702,6 millioner kroner i 2008 .
Rehketdoallu 2008 Gitta opmodagat ja ráhkadusat Reaiddut , mašiinnat ja fievrrut Loanat earáide Ossosat ja oasit Penšuvdnaruđat Ráhkadusruđaid / árvvuid submi
Kortsiktige fordringer Premieavvik Obligasjoner Kasse , bankinnskudd Sum omløpsmidler
Oanehisáiggigáibádusat Dáhkádusmávssuid erohusat Obligašuvnnat Ruđat kássas ja báŋkkus Johtoárvvuid submi
SUM EIENDELER ( A + B )
SUBMI OPMODAGAT ( A + B . )
Pensjonsforpliktelse Andre lån Sum langsiktig gjeld
Penšuvdnageatnegasvuođat Eará loanat Guhkesáiggivelggiid submi
SUM GJELD ( D )
VELGGIID SUBMI ( D )
SUM EGENKAPITAL OG GJELD ( C + D )
SUBMI IEŽASKAPITÁLA JA VEALGGIT ( C + D )
Annen kortsiktig gjeld Premieavvik Sum kortsiktig gjeld
31.12.2009 lei likviditehta geavahan láhkai sullii 475,5 milj. ruvnno .
Ubrukte lånemidler Motkonto for memoriakontiene
Geavatkeahtes loatnaruđat Memoriakontuid vuostekonto
Tabell 3 : Investeringsregnskap 2009 Troms fylkeskommune i 1000 kr Salg av driftsmidler og fast eiendom Overføringer med krav til motytelse Statlige og andre overføringer Renteinntekter , utbytte og eieruttak Sum investeringsinntekter
Tabealla 3 : Romssa fylkkasuohkana jagi 2009 investerenrehketdoallu 1000 ruvnnuid mielde Doaibmabiergasiid ja gittaopmodagaid vuovdin Ruhtasirdimat buhtadusgáibádusaiguin Ruhtadoarjagat stáhtas ja earáin Reantoboađut , vuoitu ja eaiggáda ruhtalokten Investerenboađuid submi
Lønn og sosiale utgifter Kjøp som inngår i kommunal produksjon Overføringer Renteutgifter , provisjoner og andre finansutgifter Sum investeringsutgifter
Bálkkát ja sosiála golut Oastimat mat leat mielde suohkana buvttadeamis Ruhtasirdimat Reantogolut , provišuvnnat ja eará finánsagolut Investerengoluid submi
Betydelige investeringer innenfor samferdsel og utdanning
Mearkkašahtti investeremat johtalus- ja oahpahussuorggis
I 2009 utgjorde brutto investeringsutgifter for Troms fylkeskommune 267,9 millioner kroner .
Jagi 2009 ledje Romssa fylkkasuohkana brutto investerengolut 267,9 milj. ruvnno .
Av dette var 195 millioner kroner knyttet til samferdselssektoren og 64 millioner kroner knyttet til utdanning .
Dan supmis geavahuvvojedje 195 milj. ruvnno johtalussuorgái ja 64 milj. ruvnno oahpahussii .
De største investeringene knyttet til samferdsel er : • Kveøybrua 81 millioner kroner • Rassikring Dale-Alvestad 63 millioner kroner • Opprusting FV 227 Stonglandseidet-Skrolsvik 20 millioner kroner • Opprusting FV 301 Reinskar-Stakkvik 10 millioner kroner • Opprusting FV 365 Alteidet-Jøkelfjord 7 millioner kroner • Opprusting FV 263 Trollvik 4 millioner kroner De største investeringene knyttet til utdanning er : • Kvaløya vgs , byggtekniske fag 32 millioner kroner • Kjøp av elev-pc 15 millioner kroner • Rå vgs , restaurant- og matfag 11 millioner kroner
Stuorámus investeremat johtalussuorggis leat : • 81 milj. ruvnno Kveøy-šaldái • 63 milj. ruvnno Uđassihkkarastimii Dale-Alvestad gaskii • 20 milj. ruvnno fylkkageainnu 227 StonglandseidetSkrolsvik buorideapmái • 10 milj. ruvnno fylkkageainnu 301 Reinskar-Stakkvik buorideapmái • 7 milj. ruvnno fylkkageainnu 365 Alteidet-Jøkelfjord buorideapmái • 4 milj. ruvnno fylkkageainnu 263 Trollvik buorideapmái Stuorámus inveteremat oahpahussii leat : • 32 milj. ruvnno Sállira joatkkaskuvlla huksenteknihkalaš fágaide • 15 milj. ruvnno oahppiiddihtoriid oastimii • 11 milj. ruvnno Rå joatkkaskuvlla restauráŋga- ja borramušfágaide
Kveøyforbindelsen har en investeringsramme på 81 millioner kroner .
Kveøy-oktavuođa investerenrápma lea 81 milj. ruvnno .
Institusjoner som eies og drives av Troms fylkeskommune : Tannklinikker 1 Nordøya tannklinikk 2 Sør-Tromsøya tannklinikk 3 Tromsdalen tannklinikk 4 Kroken tannklinikk 5 Kvaløysletta tannklinikk 6 Hansnes tannklinikk 7 Vannareid ambuleringsklinikk 8 Målselv tannklinikk 9 Bardu tannklinikk 10 Sjøvegan tannklinikk 11 Storsteinnes tannklinikk 12 Finnsnes tannklinikk 13 Sørreisa tannklinikk 14 Harstad tannklinikk 15 Kanebogen tannklinikk 16 Evenskjer tannklinikk 17 Ibestad tannklinikk 18 Kvæfjord tannklinikk 19 Gratangen tannklinikk 20 Sonjatun tannklinikk 21 Skjervøy tannklinikk 22 Lyngseidet tannklinikk 23 Hatteng tannklinikk 24 Olderdalen tannklinikk 25 Burfjord tannklinikk 26 Arnøyhamn ambuleringsklinikk Tannhelsetjenestens kompetansesenter 27 for Nord-Norge , TkNN 28 TkNN avd. Finnsnes 29 Universitetstannklinikken 30 Åsgård tannklinikk 31 UNN tannklinikk 32 Tannlegevakta
Ásahusat maid Romssa fylkkasuohkan eaiggáduššá ja jođiha : Bátneklinihkat 1 Davágeaži bátnedivššohat 2 Lulágeaži bátnedivššohat 3 Sálašvákki bátnedivššohat 4 Biežavákki bátnedivššohat 5 Sálnjárgga bátnedivššohat 6 Hansnesa bátnedivššohat 7 Vánddareaju johttidivššohat 8 Áisajoga bátnedivššohat 9 Bearddu bátnedivššohat 10 Vuotnasiidda bátnedivššohat 11 Eliasnjárgga bátnedivššohat 12 Finnsnesa bátnedivššohat 13 Ráisavuona bátnedivššohat 14 Hárštá bátnedivššohat 15 Kanebogena bátnedivššohat 16 Skániid bátnedivššohat 17 Ivvárstáđiid bátnedivššohat 18 Giehtavuona bátnedivššohat 19 Rivttága bátnedivššohat 20 Ráissa bátnedivššohat 21 Skiervvá bátnedivššohat 22 Ivgomuotkki bátnedivššohat 23 Háhta bátnedivššohat 24 Dálošvákki bátnedivššohat 25 Buvrovuona bátnedivššohat 26 Ártnihámmana johttidivššohat Davvi-Norggabátnedearvvašvuođabálvalusa 27 gelbbolašvuođaguovddáš , TkNN 28 TkNNa ossodat Finnsnesas 29 Universitehtabátnedivššohat 30 Åsgård buohcciidviesu bátnedivššohat 31 UDNa bátnedivššohat 32 Bátnedoavttirvákta
Breivangvegen 38 Strandvegen 13 Th Widdings veg 14 B A Løvolds veg 12 Slettavegen 39 Hansnes Vannareid Fagerlidal 395 Fogd Holmboes gt 62 Helsesenterveien 2 Storsteinnes Parkveien 2 Skoleveien 23 Storgata 5 Skilleveien 15 Postboks 115 Postboks 25 Markveien 8 Elvenes Sonjatunveien 21 Claus Dreyers vei 15 B Parkveien 21 Hatteng Øverveien 2 Burfjord Arnøyhamn
Breivangvegen 38 Strandvegen 13 Th Widdings veg 14 B A Løvolds veg 12 Slettavegen 39 Hansnes Vannareid Fagerlidal 395 Fogd Holmboes gt 62 Helsesenterveien 2 Storsteinnes Parkveien 2 Skoleveien 23 Storgata 5 Skilleveien 15 Postboks 115 Postboks 25 Markveien 8 Elvenes Sonjatunveien 21 Claus Dreyers vei 15 B . Parkveien 21 Hatteng Øverveien 2 Burfjord Arnøyhamn
9010 Tromsø 9007 Tromsø 9020 Tromsdalen 9022 Krokelvdalen 9100 Kvaløysletta 9130 Hansnes 9166 Vannareid 9325 Bardufoss 9360 Bardu 9350 Sjøvegan 9050 Storsteinnes 9300 Finnsnes 9310 Sørreisa 9405 Harstad 9411 Harstad 9439 Evenskjer 9570 Hamnvik 9475 Borkenes 9470 Gratangen 9151 Storslett 9180 Skjervøy 9060 Lyngseidet 9046 Oteren 9146 Olderdalen 9161 Burfjord 9192 Arnøyhamn
9010 Romsa 9007 Romsa 9020 Tromsdalen 9022 Krokelvdalen 9100 Kvaløysletta 9130 Hansnes 9166 Vánrradeadju 9325 Beardogorži 9360 Bearddu 9350 Vuotnasiidda 9050 Eliasnjárgga 9300 Finnsnes 9310 Ráisavuotna 9405 Hárštá 9411 Hárštá 9439 Evenskjer / Viervá 9570 Hamnvik 9475 Borkenes 9470 Rivttát 9151 Hánssagieddi 9180 Skiervá 9060 Ivgomuotki 9046 Čávkos 9146 Dálošvággi 9161 Buvrovuotna 9192 Ártnihámman
Hansine Hansens veg 86 9019 Tromsø
Hansine Hansens veg 86 9019 Romsa
Parkveien 2 9300 Finnsnes Hansine Hansens veg 86 9019 Tromsø
Parkveien 2 9300 Finnsnes Hansine Hansens veg 86 9019 Romsa
Åsgårdvegen Sykehusvegen 38
Åsgårdvegen Sykehusvegen 38
9291 Tromsø 9019 Tromsø
9291 Romsa 9019 Romsa
Sykehusvegen 30
Sykehusvegen 30
9019 Tromsø
9019 Romsa
Dramsv .
Dramsv .
199 Postboks 3374 Skoleveien 55 Postboks 504 Postboks 355 Postboks 4070
199 Postboks 3374 Skoleveien 55 Postboks 504 Postboks 355 Postboks 4070
9325 Bardufoss 9010 Tromsø 9276 Tromsø 9300 Finnsnes 9485 Harstad 9245 Tromsø 9279 Tromsø
9325 Beardogorži 9010 Romsa 9276 Romsa 9300 Finnsnes 9485 Hárštá 9245 Romsa 9279 Romsa
Postboks 3120 Postboks 5275 Postboks 6341 Postboks 77
Postboks 3120 Postboks 5275 Postboks 6341 Postboks 77
9156 Storslett 9040 Nordkjosbotn 9475 Borkenes 9382 Gibostad 9350 Sjøvegan 9180 Skjervøy 9440 Evenskjer 9498 Harstad 9293 Tromsø 9293 Tromsø 9038 Tromsø
9156 Storslett 9040 Gárgán 9475 Borkenes 9382 Gibostad 9350 Vuotnasiida 9180 Skiervá 9440 Viervá 9498 Hárštá 9293 Romsa 9293 Romsa 9038 Romsa
Kulturinstitusjoner 52 Kultur i Troms 53 Troms fylkeskultursenter 54 Bok- og kulturbussen i Sør-Troms
Kulturásahusat 52 Kultuvra Romssa fylkkas 53 Romssa fylkkakulturguovddáš 54 Lulli-Romssa girje- ja kulturbusse
Postboks 852 Postboks 6600 Postboks 852
Postboks 852 Postboks 6600 Postboks 852
9488 Harstad 9296 Tromsø 9488 Harstad
9488 Hárštá 9296 Romsa 9488 Hárštá
www.kulturitroms.no
www.kulturitroms.no
Sentraladministrasjonen 55 Troms fylkeskommune
Guovddášhálddahus 55 Romssa fylkkasuohkan
Fylkeshuset i Troms
Romssa Fylkkaviessu
9296 Tromsø
9296 Romsa
www.tromsfylke.no
www.tromsfylke.no
Postboks 293 Ringv .
Postboks 293 Ringv .
4 Laskenv .
4 Laskenv .
3 Gisundveien 9 Postboks 250
3 Gisundveien 9 Postboks 250
Elevplasser 646 397 654 392 508 646 469 343 240 250 168 294 111 105 652 508 396
Elevplasser 646 397 654 392 508 646 469 343 240 250 168 294 111 105 652 508 396
Web-adresse www.bardufoss.vgs.no www.breivang.vgs.no www.breivika.vgs.no www.finnfjordbotn.vgs.no www.heggen.vgs.no www.kongsbakken.vgs.no www.kvaloya.vgs.no www.nordreisa.vgs.no www.nordkjosbotn.vgs.no www.ra.vgs.no www.senja.vgs.no www.sjovegan.vgs.no www.skjervoy.vgs.no www.skanland.vgs.no www.stangnes.vgs.no www.tromsdalen.vgs.no www .
Web-adresse www.bardufoss.vgs.no www.breivang.vgs.no www.breivika.vgs.no www.finnfjordbotn.vgs.no www.heggen.vgs.no www.kongsbakken.vgs.no www.kvaloya.vgs.no www.nordreisa.vgs.no www.nordkjosbotn.vgs.no www.ra.vgs.no www.senja.vgs.no www.sjovegan.vgs.no www.skjervoy.vgs.no www.skanland.vgs.no www.stangnes.vgs.no www.tromsdalen.vgs.no www .
tos-mar.vgs.no www.smi-skolen.vgs.no
tos-mar.vgs.no www.smi-skolen.vgs.no
innvik F innvik Lanes Lanes
innvik F innvik Lanes Lanes
Finnvik
Finnvik
Burfjord
Burfjord
Burfjord Burfjord 25 ! !
Burfjord Burfjord 25 ! !
Skibotn Skibotn Skibotn
Skibotn Skibotn Skibotn
Olderdalen Olderdalen Olderdalen Lyngseidet Lyngseidet Lyngseidet 24
Olderdalen Olderdalen Olderdalen Lyngseidet Lyngseidet Lyngseidet 24
Skaland Skaland
Skaland Skaland
Skaland
Skaland
Storslett-Sørkjosen 20
Storslett-Sørkjosen 20
Storslett-Sørkjosen Storslett-Sørkjosen
Storslett-Sørkjosen Storslett-Sørkjosen
2 km
2 km
Skjervøy Skjervøy 46
Skjervøy Skjervøy 46
Hansnes Hansnes 6
Hansnes Hansnes 6
Hansnes
Hansnes
Tromsdalen Tromsdalen
Tromsdalen Tromsdalen
Store Grindøya
Store Grindøya
Store StoreGrindøya Grindøya
Store StoreGrindøya Grindøya
Håkøy
Håkøy
Lunheim Lunheim
Lunheim Lunheim
Lunheim
Lunheim
Åsgård Åsgård 30
Åsgård Åsgård 30
roken K roken 4
roken K roken 4
Kroken
Kroken
Skattøra
Skattøra
Åsgård
Åsgård
Håkøy Håkøy
Håkøy Håkøy
Skattøra Skattøra
Skattøra Skattøra
Langnes
Langnes
Hamna
Hamna
32 31 27 51 29 35 Hå et Håp et 1 Langnes Langnes 34 Håpet
32 31 27 51 29 35 Hå et Håp et 1 Langnes Langnes 34 Håpet
Hamna Hamna
Hamna Hamna
valøysletta K valøysletta Kvaløysletta 5 Selnes Selnes
valøysletta K valøysletta Kvaløysletta 5 Selnes Selnes
Selnes
Selnes
Bjørnebekken Bjørnebekken
Bjørnebekken Bjørnebekken
Bjørnebekken
Bjørnebekken
Lanes
Lanes
Gryllefjord Gryllefjord Gryllefjord
Gryllefjord Gryllefjord Gryllefjord
Hatteng
Hatteng
Finnsnes 28
Finnsnes 28
Storsteinnes Storsteinnes Storsteinnes
Storsteinnes Storsteinnes Storsteinnes
Vangsvik VangsvikSørreisa Sørreisa ! !
Vangsvik VangsvikSørreisa Sørreisa ! !
Sørreisa 13 Bardufoss Bardufoss BrøstadbotnBardufoss
Sørreisa 13 Bardufoss Bardufoss BrøstadbotnBardufoss
Hatteng !
Hatteng !
Hatteng ! !
Hatteng ! !
FINLAND
SUOPMA
Sjøvegan Setermoen Setermoen
Sjøvegan Setermoen Setermoen
Sjøvegan 45 9 Setermoen Sjøvegan
Sjøvegan 45 9 Setermoen Sjøvegan
Borkenes Borkenes 14
Borkenes Borkenes 14
Borkenes 43 18
Borkenes 43 18
Nergårdshavn Nergårdshavn Nergårdshavn !
Nergårdshavn Nergårdshavn Nergårdshavn !
Hamnvik Hamnvik
Hamnvik Hamnvik
Tennevoll Hamnvik 17 Tennevoll Tennevoll Årstein Årstein Årstein !
Tennevoll Hamnvik 17 Tennevoll Tennevoll Årstein Årstein Årstein !
SVERIGE
RUOŦŦA
Evenskjer Evenskjer
Evenskjer Evenskjer
47 Evenskjer 16
47 Evenskjer 16
NORDLAND
NORDLÁNDA
km km
km km
Fylkesvåpenet er uttrykk for det kommunale selvstyre og brukes som kjennetegn for fylkeskommunens administrasjon .
Fylkkagovastat árbevieruiguin Fylkkagovastat ovddasta suohkaniid iešmearrideami ja lea fylkkasuohkana hálddahusa dovdomearka .
Troms ’ våpen er en griff i gull på rød bunn .
Romssa fylkka govastat lea griffa mii lea gollejuvvon rukses vuđđui .
Griffen er et fabeldyr , halvt løve og halvt ørn .
Griffa lea máinnassivdnádus , lahkkái ledjon ja lahkkái goaskin .
Dette ble i gamle tider brukt som merke av Bjarkøyætten , som på 1200- og 1300-tallet var blant Norges rikeste og mektigste slekter .
Dolin Bjareaju sohka geavahii dan dovddaldahkanis , dat lei 1200- ja 1300-logus Norgga riggámus ja fámoleamos sogaid searvvis .
Baron Bjarne Erlingssøn av Bjarkøy , som døde i 1313 , førte griff som våpen .
Báron Bjarne Erlingssøn Bjarkeajus gii jámii 1313 , geavahii griffa dovdomearkan .
Hans godsområder omfatter sannsynligvis store deler av det som i dag er Troms fylke , derfor ble hans våpen foreslått som fylkesvåpen .
Su opmodatviidodahkii gulle jáhkkimis dálá Romssa fylkka stuorra oasit man dihtii su govastat árvaluvvui fylkka govastahkan .
Griffen symboliserer ørnens mot og løvens styrke .
Griffa govvida goaskima roahkkatvuođa ja ledjona fámuid .
Johan Johannessen :
Johan Johannessen :
Egenfortelling om å vokse opp uten lese- og skrivekunnskaper
Iežas muitalus bajásšaddamis lohkan- ja čállindáiddu haga
Her er Johan i sjåen på tunet og viser og forklarer gamle fiskeredskaper .
Dá lea Johan šilju návsttus , gos čájeha ja čilge dološ bivdoneavvuid .
Johan Johannessen fra Porsanger er en av dem som på grunn av krigen fikk minimal skolegang .
Porsáŋggu almmái Johan Johannessen lea okta dain gii soađi geažil oaččui hui unnán oahpu .
På tross av at han verken lærte å lese og skrive på sitt morsmål samisk eller på skolespråket norsk , fikk han avslag på søknad om erstatning .
Vaikko son ii oahppan lohkat iige čállit iežas eatnigillii sámegillii , iige skuvllagillii dárogillii , de biehttaledje sutnje máksimis buhtadusa go dan ozai .
Dette er hans egen fortelling om oppvekst og skole og problema den mangelfulle skolegangen har gitt han senere i livet .
Dát lea su iežas muitalus mo bajásšaddan , skuvla ja váilevaš oahppu váikkuhedje su eallimii .
Fortellinga er først nedskrevet av Else Samuelsen og blei brukt som grunnlag for søknad om erstatning for tapt skolegang .
Muitalusa čálii álggos Else Samuelsen ja geavahuvvui vuođđun ohcat buhtadusa váilevaš oahpu ovddas .
Seinere er fortellinga litt redigert i samarbeid mellom Johan Johannessen og Svein Lund .
Maŋŋá leaba Johan Johannessen ja Svein Lund ovttasráđiid veaháš rievdadan muitalusa .
Etter hans egen fortelling har vi tatt med svaret fra " Utvalget for billighetserstatninger " .
Su iežas muitalusa lohppii leat mii lasihan maid " Šállobuhtaduslávdegoddi " vástidii .
Mitt barndomshjem før krigen lå ytterst på Bringnes , ca. l mil fra poststedet Russenes .
Mu mánnávuođaruoktu ovdal soađi lei Vuohpoža geažis , sullii miilla eret poastabáikkis Ruoššamuotkkis .
Bringnes er ei halvøy mellom Olderfjord og Smørfjord .
Vuohpoš lea njárga Leaibevuona ja Smiervuona gaskkas .
Vi var tre søsken , hvorav jeg var den eldste .
Mii leimmet golbma oappáža ja vieljaža , ja mun ledjen boarráseamos .
Foreldrene mine livnærte seg med kombinasjonsnæring som stort sett var vanlig i den tiden .
Mu vánhemiid birgejupmi lei lotnolasealáhus , mii lei oalle dábálaš dan áigge .
Denne næringen bestod av småbruk , fiske , jakt , bærplukking og hjemmeindustri .
Dán ealáhussii gulai smávvadállodoallu , guolásteapmi , muorječoaggin ja ruovttuindustriija .
Hjemmeindustrien bestod av produksjon av klær til eget bruk og minimalt for salg .
Ruovttuindustriija lei ráhkadit biktasiid iežas atnui ja veaháš velá vuovdimii .
Jeg ble 7 år i 1938 og begynte samme år på skolen .
Mun devden 7 jagi 1938:s ja álgen skuvlii seamma jagi .
Skolen lå i Smørfjord .
Skuvla lei Smiervuonas .
Vi gikk på internatskole og som det het da " turskole " .
Mii vácciimet internáhttaskuvlla ja dan mii dalle gohčoduvvui " vurrolasskuvlan " .
Det vil si at vi gikk noen uker på skole og hadde som regel tilsvarende uker fri .
Dát mearkkašii ahte mii vácciimet moadde vahkku skuvlla ja de ledje fas seamma ollu vahkkut friddja .
Vårt hjemmespråk var samisk .
Min ruovttugiella lei sámegiella .
Jeg forstod ikke norsk og kunne heller ikke prate språket .
Mun in ádden dárogiela , inge máhttán hállat giela .
Læreren vår het Elida Thommassen og kom fra Elverum .
Oahpaheaddji namma lei Elida Thomassen ja bođii Elverumas .
Hun var gift med en fra kommunen og bodde her som følge av det .
Son lei náitalan gieldda ássiin , ja orui danin dáppe .
Hun kunne ikke samisk .
Son ii máhttán sámegiela .
De av elevene som kunne litt norsk , måtte hjelpe oss andre med å oversette til samisk det læreren sa .
Oahppit geat máhtte veaháš dárogiela , fertejedje veahkehit min earáid jorgalit sámegillii dan maid oahpaheaddji muitalii .
Rektor , som også var internatbestyrer , kunne heller ikke samisk .
Ii rektorge , gii maiddái lei internáhttahoavda , máhttán sámegiela .
Vi fikk ikke lov å prate samisk , men hva skulle vi da snakke , når vi ikke kunne annet ?
Mii eat ožžon lobi hállat sámegiela , muhto maid mii de galggaimet hállat , go eat máhttán eará giela ?
På skolen blei jeg mobba , slått og sparka , og da skolen blei stengt , var jeg bare glad for at jeg slapp å gå der .
Dađistaga ohppen veaháš dárogiela , muhto mun dadjen ollu sániid boastut ja earát čaibme mu go hállen dán veaháža maid máhtten .
Leavdnjavuotna / Porsangerfjorden
Leavdnjavuotna / Porsangerfjorden
Vi ble tvangsevakuert høsten 1944 .
Min šattaimet bággoeváhkkui čakčat 1944 .
Transporten gikk først til Billefjord og videre derfra med det berømte tyske lasteskipet " Karl Arp " .
Min dolvo vuos Billávutnii ja doppe viidáseappot beakkán duiskka lástafatnasiin " Karl Arpain " .
Det var uhyggelige tilstander ombord som var uhyre sterke å oppleve , også for meg som var 13 år og hadde en klar oppfatning av situasjonen .
Ledje hirpmus issoras dilit fatnasis ja dat ledje garra vásáhusat , maiddái munnje gii dalle ledjen 13 jagi ja áddejin dili .
Denne reisen til Narvik har vært vond å tenke tilbake på .
Dát mátki Nárviikii lea leamaš giksin smiehttat maŋŋá .
Jeg har prøvd å skyve den langt bakover , prøvd mest mulig å ikke tenke på den .
Mun lean geahččalan duvdit dan eret , geahččalan unnimus lágiin dan birra smiehttat .
På den måten ville jeg unngå at minnene skulle " ødelegge " min hverdag fremover .
Dán láhkai lean geahččalan eastadit muittuid " bilideames " mu árgabeaivvi ovddosguvlui .
Men enkelt har det ikke vært .
Muhto dát ii leat leamaš álki .
Da vi kom til Narvik , bodde vi den første tiden i en jernbanegarasje .
Go bođiimet Nárviikii , de oruimet álggos vuos ruovdemáđiigarášas .
Før jul reiste vi til Hamarøy , nærmere bestemt til poststedet Tranøy og stedet Røssnes .
Ovdal juovllaid manaimet Hápmirii , poastabáikái Ránáidsullui ( Tranøya ) ja Røssnes-gillái .
Der ble vi innlosjert på en bondegård .
Doppe mii oruimet boandadálus .
Vi fikk to små rom på et loft som var brukt som soverom før vi kom til gården .
Midjiide ledje guokte smávva loktalanja maid ovdal min boahtima geavahedje oađđinlatnjan .
Da vi kom , ble det ordnet kokemuligheter der slik at vi skulle kunne ordne oss selv .
Go mii bođiimet , de lágidedje vuoššanvejolašvuođaid dohko nu ahte mii ieža birgiimet .
Der bodde vi i 1 ½ år .
Doppe oruimet beannot jagi .
I den tiden vi bodde der , fikk ikke jeg skoletilbud .
Dan áigodagas maid mii doppe oruimet , de mun in vázzán skuvlla .
Jeg har forstått det slik at det var på grunn av mine dårlige norskkunnskaper at jeg ikke fikk skoletilbud .
Mun lean ádden ahte sivva go mun in ožžon skuvlafálaldaga , lei go nu funet máhtten dárogiela .
I juli 1945 reiste vi nordover med en liten fraktebåt på ca. 45-50 fot .
Suoidnemánus 1945 vulggiimet mii davás uhca 45-50 juolggat lástafatnasiin .
I Finnmark møtte brente bygder oss .
Finnmárkkus ledje gilit boldojuvvon go olliimet dohko .
Slik fant også vi vår egen bygd .
Nie lei min iežamet gilli maiddái .
Det var et sterkt syn for mange .
Dát cuzii garrasit ollusiidda .
Folk gråt av glede over fritt land og gleden over å være hjemme igjen .
Olbmot čirro iluin go riika lei friddjavuođa ožžon ja iluin leat fas ruovttus .
Men de gråt også av sorg over at alt det de hadde eid , var brent .
Muhto sii čirro maiddái morrašiin go buot maid sii ledje oamastan , lei boldojuvvon .
Bare tomter stod igjen som bevis om at her hadde det en gang stått et hjem .
Dušše duvttat ledje báhcán duođaštussan dasa ahte dás ledje leamaš ruovttut .
Da fantes ingen krisepsykiatri som kunne hjelpe folk .
Dalle ii lean makkárge heahtepsykiatriija mii sáhtii olbmuid veahkehit .
Alle måtte klare seg som best .
Buohkat fertejedje ieža birget nu bures go sáhtte .
En var sin egen psykolog og psykiater .
Olmmoš lei iežas psykologa ja psykiáhtár .
Opplevelsene ble fortrengt .
Buot vásihusaid duvddiimet eret .
Nettopp det som ikke skulle gjøres , etter dagens klokskap .
Justa nu mo ii galggašii , otnás rávvagiid mielde .
De første 2 måneder bodde vi i telt .
Guokte álgománu oruimet tealttás .
For å kunne møte Finnmarksvinteren , bygde vi torvgamme .
Vai birget Finnmárkkudálvvi badjel , de ráhkadeimmet darfegoađi .
I den bodde vi i to år .
Das oruimet guokte jagi .
I enden av gammen vi bodde i , ble det satt et " tilbygg " til husdyr .
Nuppi geahčai goađi mas mii oruimet , ráhkadeimmet nuppi lanja šibihiidda .
Vi hadde fått en sau med oss nordover av vertskapet i Røssnes .
Mii leimmet ožžon sávzza mielde davás verddiin Røssnessas .
Senere fikk familier både sauer og kyr .
Dát lei Finnmárkku bearrašiidda álgobirgenveahkki .
Det ble også utdelt småbåter og fiskeutstyr .
Maiddái smávvafatnasiid ja guolástusávdnasiid fidniimet .
Finnmarkskontoret ordnet senere lemmehus som ble satt opp av snekkere på oppdrag .
Finnmárkkukantuvra ordnii maŋŋá luŋkádáluid maid snihkkárat ceggejedje bálkká ovddas .
Da vi flytta inn i huset , ble gammen ombygd til bedre fjøs .
Dát ledje dat nu gohčoduvvon ođđasithuksenstobut .
Jeg var strøket av folketellingen straks etter krigen .
Go mii fárriimet stohpui , de divuimet darfegoađis buoret náveha .
Det var far min som måtte på kommunekontoret i et ærend .
Mu ledje sihkkon álbmotregistaris dalán maŋŋá soađi .
Der fikk han opplyst at de hadde registrert en familie på fire .
Doppe muitaledje ahte sii ledje registreren su bearraša njealji olbmui .
- Det var merkelig , sa far min , - han levde da virkelig i dag da jeg gikk hjemmefra .
- Ehpet leat , lohket gielddas , mii leat ožžon dieđu ahte boarráseamos bárdnát jámii go dii leiddet eváhkos .
Så blei det ordnet opp i og jeg står i dag oppført som innbygger i Porsanger kommune .
- Dat gal de lea imaš , áhččán logai , - son han gal lei eallimin odne go mun vulgen ruovttus .
Etter krigen bodde Johan og familien først i telt , så i torvgamme .
Soađi maŋŋil orui Johan bearašiinis álggos lávus , ja de lavdnjegoađis .
Det finnes ingen bilder av denne gammen , men dette bildet av en annen gamme på Bringnes forteller mye om hvordan levevilkåra har vært langs Porsangerfjorden .
Eai gávdno sin goađis govat , muhto dát govva , mii čájeha eará goađi Vuohpožis , muitala ollu dan birra makkár leat eallinláhki leamaš Porsáŋggus .
En halv gammel nordlandsbåt er brukt til tak på gammen , den andre halvdelen til redskapshuset .
Boares fanaslahkki lea geavahuvvon goahtedáhkkin , nubbi lahkki fas áitin .
Det ble ingen skolegang etter krigen .
Maŋŋá soađi in šat vázzán skuvlla .
Jeg var da 15 år og over skolepliktig alder .
Mun ledjen dalle 15-jahkásaš ja meattá skuvlageatnegahttojuvvon agi .
Det var et tilbud om etterskoling , men for det første hadde jeg ikke råd til å gå på skole .
Ožžon fálaldaga lassioahpu vázzit , muhto vuosttažettiin mus ii lean várri skuvlla vázzit .
Som eldste sønn måtte jeg være med og forsørge familien , og det fantest ikke noe stipendordning den gang .
Boarráseamos bárdnin mun fertejin veahkkin birgehit bearraša ekonomalaččat , ja dalle eai lean stipeandaortnegat .
For det andre torde jeg heller ikke begynne fordi jeg kunne så lite og fortsatt forsto dårlig norsk .
Nuppádassii mun in duostan álgit go mun nu unnán máhtten ja ain unnán dárogiela áddejin .
Brødrene mine gikk på skole etter krigen , og jeg forsøkte å følge med dem og lære litt .
Mu vieljat vázze skuvlla maŋŋá soađi , ja mun geahččalin sin oahppama čuovvut ja dien láhkai veaháš oahppat .
Slik lærte jeg på et vis å lese norsk .
Nie mun ohppen muhtun muddui dárogiela lohkat .
Jeg bodde i barndomshjemmet til jeg stiftet min egen familie .
Mun orron mánnávuođaruovttus dassážii go iežan bearraša háhken .
Det var ikke uvanlig på den tid at ungdommen bodde hos sine foreldre når de ble voksen .
Ovddeš áigge lei dábálaš ahte nuorat orro vánhemiid luhtte ollesolmmožin .
Det var heller ikke uvanlig at ungdommen hjalp til på gården , i kombinasjonsnæring som en var vant til .
Lei maiddái dábálaš ahte nuorat veahkehedje dállodoaluin , lotnolasealáhus lei oahpes hommá .
På den måten livnærte jeg meg også med kombinasjonsnæring .
Dán láhkai mun ealihin iežan maiddái lotnolasealáhusain .
Det var ingen andre muligheter for en med tapt skolegang .
Eai lean eará vejolašvuođat munnje gii ledjen oahpu massán .
Av en eller annen grunn fikk jeg ikke arbeid på land .
Man nu siva geažil , de in fidnen barggu gáttis .
På skolen var jeg blitt mobbet , min far fikk klengenavn på grunn av at han var ivrig jaktmann .
Mu eai dohkkehan . Skuvllas mu givssidedje , áhči cielahedje go lei áŋgiris bivdoolmmái .
Dette navnet forfulgte meg .
Dát cielusnamma čuovui mu .
De fleste så noe negativt i dette .
Eatnašat oidne dán headjun .
I ettertid ser jeg komikk i hele greia .
Dál maŋŋá mu sáhtán dieid vásihusaid čaibmat .
Jeg var svak i oppveksten , manglet styrke på ulike områder .
Bajásšattadettiin mun ledjen lisas , ledjen maŋggaláhkai návccaheapme .
Men jeg var aldri syk i den forstand .
Muhto mun in lean goassige albmaláhkai buozas .
Manglet krefter , men klarte å utvikle meg på dette området på grunn av tungt arbeid på sjøen i all slags vær .
Ledjen geahnoheapmi , muhto ruovddástuvven ja hárjánin lossa bargui meara alde buot lágan dálkkiin .
Jeg giftet meg 30.12.1956 .
Mun náitalin 30.12.1956 .
Vi fikk 6 barn , hvorav 3 lever ; 2 jenter og l gutt .
Moai oaččuime 6 máná , 3 leat eallimin , 2 nieidda ja 1 gánda .
Eldste jenta bor i Porsanger , er ugift og jobber som hjemmehjelp i kommunen .
Boarráseamos nieida orru Porsáŋggus , ii leat náitalan ja bargá gieldda ruovttuveahkkin .
Jente nr. 2 bor i Oslo .
Nubbi nieida orru Oslos .
Hun er gift , har l barn og jobber som pleier i barnehage .
Son lea náitalan , sus lea 1 mánná ja bargá mánáidgárdedikšun .
Sønnen som er den yngste , bor i Tromsø .
Gánda , gii lea váhkar , orru Romssas .
Han er gift , har tre barn og han jobber som svak- og sterkstrømselektriker .
Son lea náitalan , sus leat golbma máná ja bargá elektrihkkárin .
Kona mi var født i 1927 .
Mu eamit lei riegádan 1927:s .
Hun hadde mer skolegang og kunne hjelpe meg både å lese og skrive enkle brev .
Sus lei eanet oahppu ja sáhtii mu veahkehit sihke lohkat ja čállit dábálaš reivviid .
Også hun var samisktalende , men vi valgte norsk som hjemmespråk da barna ble født .
Son maiddái lei sámegielhálli , muhto moai válljiime dárogiela ruovttugiellan go mánát riegádedje .
Det var for å unngå at de skulle oppleve de samme problemer som vi foreldre .
Dán moai dagaime go ean háliidan ahte sii galge gillát seamma láhkai go mii vánhemat .
Selv lærte jeg meg mer norsk gjennom å lese eventyr for barna og forsøke å følge med på det de lærte i skolen .
Ieš ohppen eanet dárogiela go lohken máidnasiid mánáide ja geahččalin čuovvut dan maid sii ohppe skuvllas .
Min kone hadde vært sykelig i etterkrigsårene .
Mu eamit lea buohcan soahtejagiid maŋŋá .
Først fikk hun skarlagensfeber som gikk over til giktfeber .
Vuos son buohccái ruksesfeberiin mii vearránii ruhkanassan .
Senere fikk hun problemer med hjertet .
Dasto son oaččui váibmovigi .
Hun ble operert , men kom seg ikke etter operasjonen .
Su čuohpadedje , muhto ii šat virkkosmuvvan maŋŋá čuohpadeami .
Hun døde i 1986 .
Son jamii 1986:s .
Det var ofte jeg måtte la være å dra på sjøen .
Dávjá fertejin diktit manakeahttá mearrabivdui .
( Tegning : Josef Halse )
( Govva : Josef Halse )
Jeg har hatt egne båter .
Mus leat leamaš iežan fatnasat .
Selvfølgelig begynte jeg i det små , med vanlige åpne fjordfiskebåter .
Dieđusge álgen smávvát , dábálaš rabas vuotnaguolástusfatnasiiguin .
Den siste jeg hadde var 28 fot med dekk .
Maŋimus fanas lei 28 juolggi ja das lei deahkka .
Dessverre klarte jeg ikke forpliktelsene på grunn av at helsa hadde begynt å svikte og kona var mye syk .
Dađibahábut de in nagodan geatnegasvuođaid deavdit go mu dearvvasvuohta hedjonii ja mu eamit buohccái dávjá .
Jeg har også vært lott-taker i noen perioder .
Mun lean leamaš maiddái oasseguollebivdin moadde áigodaga .
I 1982 var det dårlig fiske .
1982:s lei heajos guollejahki .
Jeg så problemer med å fortsette i fiskeryrket .
Danin ohcen sveisenkursii Hámmarfeastta fidnoskuvllas .
Jeg hadde løst å få lettere arbeid på land .
Mus lei miella fidnet álkit barggu gáttis .
Men jeg klarte ikke å omsette teori til praksis og måtte skrinlegge planen .
Muhto mun in nagodan teoriija praksisan dahkat ja fertejin heaittihit áigumuša .
Høsten 1985 ble jeg sykemeldt og ble aldri arbeidsfør mer .
1985 čavčča dieđihuvvojin buohccin ja dan rájes in lean šat bargi .
Sykemeldingen førte til 100 % uførepensjon .
Buohccidieđáhusa maŋŋá šadden 100 % bargonávccahisvuođapenšunistan .
Da var jeg 55 år gammel .
Dalle ledjen 55 jagi boaris .
På 80-tallet gikk Johan på sveisekurs i Hammerfest , der han bl.a. laga seg denne skjerdingen .
80-logus váccii Johan sveisenkurssa Hammarfeasttas , gos ee. duddjui dán skirttega .
Her har han tatt utgangspunkt i gammel samisk tradisjon , men samtidig utvikla produktet videre .
Dás son lea geavahan dološ sámi árbevieru vuođđun , ja seammás buoridan buktaga .
I motsetning til det som har vært vanlig , kan den nederste kroken vris i forhold til den øvre delen .
Nuppeláhkái go dábálaččat , de sáhttá dás botnjat vuolit roahki bajit oasi ektui .
På grunn av skrivevansker måtte jeg hente mye bistand av andre .
Čállinváttisvuođaid geažil lean álohii ferten bivdalit earáin veahki .
Jeg har fått hjelp til utfylling av selvangivelser og bistand til å gjøre opp etter fiske .
Mu leat veahkehan deavdit iešdieđáhusa ja guolástusa rehketdoalu gárvet .
Folk har vært utrolig hjelpsom .
Olbmot leat leamaš issoras veahkkái .
Jeg har hele tiden vært interessert i organisasjonsarbeid , selv om jeg har lese- og skrivevansker .
Mun lean álo beroštan organisašuvdnabarggus , vaikko mus leat lohkan- ja čállinváttisvuođat .
Organisasjoner som jeg har vært med i , er politisk lokallag , sameorganisasjoner og Sameråd .
Organisašuvnnain main mun lean leamaš mielde , leat politihkalaš báikkálašsearvi , sámi organisašuvnnat ja Sámiráđđi .
Jeg har hatt noen tillitsverv som leder og styremedlem .
Mun lean doaibman luohttámušolmmožin sihke jođiheaddjin ja stivralahttun .
På grunn av godt samarbeid har det gått forholdsvis bra .
Buori ovttasbarggu geažil lea doaibma oalle bures lihkostuvvan .
Jeg har hatt klare meninger , men problemet har vært å få meningene på papiret .
Mus leat leamaš čielga oaivilat , muhto váttisvuohta lea oaiviliid báhpárii čállit .
Språket har også hindret noe .
Giella lea maiddái leamaš hehttehussan .
Organisasjonsarbeid har betydd sosialt veldig mye for meg .
Organisašuvdnabargu lea munnje mearkkašan hirbmat ollu .
Gjennom dette arbeidet har jeg møtt andre i samme situasjon og fått masse gode venner .
Dán barggu bokte lean mun deaivvadan earáiguin geat leat seamma dilis ja lean eatnat buriid ustibiid fidnen .
Det har gitt meg styrke , spesielt nu når jeg er alene .
Dát lea mu nanosmuhttán , erenoamážit dál go lean okto báhcán .
Med tida har Johan lært seg å skrive norsk på et vis og også å bruke datamaskin .
Áiggi mielde lea Johan oahppan muhtin láhkái čállit dárogillii ja maiddái geavahit dihtora .
Utskrift av Billighetserstatningsutvalgets protokoll
Šállobuhtaduslávdegotti beavdegirjji čálahus
Johan Johannessen søkte våren 1997 gjennom advokat Edmund Asbøll om erstatning for tapt skolegang .
Johan Johannessen ozai giđđat 1997 advokáhta Edmund Asbøll bokte buhtadusa masson skuvllaoahpu ovddas .
Her er svaret han fikk fra Utvalget for billighetserstatninger , 18.03.1999 .
Dá lea Šállobuhtaduslávdegotti vástádus , 18.03.1999 .
Vi har sitert hele brevet , og uthevet noen deler som viser hvordan fornorskingspolitikken blir brukt som et forsvar for ikke å gi erstatning .
Mii leat bájuhan olles reivve ja leat deattuhan buoiddes čállosiin osiid , mat čájehit mo dáruiduhttinpolitihkka geavahuvvo buhtadusa biehttaleami bealuštit .
Når de ikke engang har klart å gjengi navnet hans rett , noe som flere søkere har opplevd , er det kanskje et tegn på hvor grundig individuell behandling søknadene fikk .
Go velá eai leat su namage máhttán čállit riekta , ja dán leat ollosat earátge vásihan , de muitala dát várra man vuđolaš oktagaslaš meannudeami juohke ohcan oaččui .
Brevet taler ellers for seg sjøl .
Reive han gal ieš čielggada guottuid .
Det tok to år å få dette svaret .
Guokte jagi manne ovdalgo vástádus bođii .
Da hadde Johan Johannessen brukt flere tusen kroner på advokat , uten å få et øre tilbake .
Dalle lei Johan Johannessen geavahan duháhiid advokáhta goluide , iige ožžon ii evrege ruovttoluotta .
Advokaten opplyste at det ville koste kr. 5000.- å anke , men det hadde ikke Johan råd til .
Advokáhta muitalii ahte mávssášii 5000,- ruvnnu váidalit , muhto dasa ii lean Juhánis várri .
UTVALGET FOR BILLIGHETSERSTATNINGER JD Sak nr. 98/11068 A-AK JCL .
UNOHISVUOĐABUHTADUSLÁVDEGODDI JD Ášši nr. 98/11068 A-AK JCL .
BU 46/99 - SØKNAD OM BILLIGHETSERSTATNING AV STATSKASSEN - JOHAN JOHANSEN , FØDT : 04.01.31
/ kp BU 46/99 - STÁHTAKÁSSAS UNOHISVUOĐABUHTADUSA OHCAN - JOHAN JOHANSEN , RIEGÁDAN : 04.01.31
Advokat Edmund Asbøll har på vegne av Johan Johansen søkt om billighetserstatning av statskassen .
Advokáhta Edmund Asbøll lea Johan Johansen ovddas ohcan stáhtakássas šállobuhtadusa .
Grunnlaget for søknaden er tapt skolegang .
Ohcan lea masson skuvlaoahpu geažil .
Det vises til vedlagte søknad av 30.04.97 .
Čujuhuvvo ohcamii 30.04.97 mii lea mielddusin .
Søknaden er forelagt Kirke- , undervisnings- og forskningsdepartementet som i brev av 24.09.1998 uttaler : " Grunnlaget for søknaden er tapt og mangelfull skolegang .
Ohcan lea ovddiduvvon Girko- , oahpahus- ja dutkandepartementii mii reivves 24.09.1998 cealká : " Ohcan lea masson ja váilevaš oahpu geažil .
Søkeren var i opplæringspliktig alder fra 1938 til 1945 .
Ohcci lei skuvlageatnegas agis 1938:s gitta 1945:i .
Han var hjemmehørende i Bringnes i Porsanger .
Ohcci duođalaš skuvlavázzimis ii leat makkárge duođaštus .
Han anfører å ha begynt på skolen i 1938 , og fikk 2 års skolegang før skolen ble rekvirert av tyskerne .
Son muitala iežas álgán skuvlii 1938:s , ja váccii skuvlla 2 jagi ovdalgo duiskalaččat válde skuvlla iežaset atnui .
Etter dette var skolegangen tilfeldig og sporadisk .
Dan maŋŋá lei skuvlavázzin summal ja soaittáhagas .
Søkeren har således tapt inntil 5 års skolegang som følge av krigen .
Ohcci lea danin massán 5 jagi skuvlavázzima soađi geažil .
Etter lang og fast praksis fra Stortingets billighetserstatningsutvalg innvilges ikke billighetserstatning for forhold som skyldes krigssituasjon .
Stuorradikki šállobuhtaduslávdegotti guhkesáigásaš ja bistevaš dáhpin lea ahte ii juolluduvvo šállobuhtadus soahtedilálašvuođaid geažil .
Bare der søkeren har kommet vesentlig verre ut enn andre i samme situasjon kan erstatning vurderes innvilget .
Dušše dalle jos ohccis lea leamaš fuonit dilli go earáin seamma dilálašvuođas , de sáhttá árvvoštallat buhtadusa juolludit .
Søkeren har vært yrkesfisker fram til han i 1985 ble uførepensjonert .
Ohcci lea leamaš fidnomearrabivdi gitta 1985 ’ rádjái , ja dalle šattai bargonávccahisvuođapenšunistan .
Han har vært aktiv i det politiske organisasjonslivet .
Son lea leamaš aktiivvalaččat mielde politihkalaš organisašuvdnaeallimis .
Det foreligger ikke opplysninger som tyder på at søkeren har kommet verre ut enn andre i samme situasjon .
Eai ovdanboađe dieđut mat selvehit ahte ohccis lea leamaš vearrát dilli go earáin seammá dilis .
Søkeren anfører videre at den undervisningen han fikk var mangelfull .
Ohcci čilge ahte oahppu maid oaččui , lei váilevaš .