pere/sami_parallel huggingface dataset:
Riddu Riđđu fikk knutepunktstatus fra 2009 , noe som betyr at festivalen årlig får statsstøtte på 1,5 millioner .
Riddu Riđđu oaččui deaivvadanbáikestáhtusa jagi 2009 rájes , mii mearkkaša ahte festivála jahkásaččat oažžu 1,5 milj. ruvdnosaš stáhtadoarjaga .
Troms samsøk Visste du at det er mulig å søke i bibliotekkatalogene til alle folkebibliotek og videregående skoler i Troms , fylkesbiblioteket , Universitetet i Tromsø , Høgskolen i Harstad og Norsk Polarinstitutt samtidig ?
Romssa fylkka ” oktanasohcan ” Dihtet go ahte dus lea vejolašvuohta ohcat oktanaga girjerádjokatalogain mat gullet buot álbmotgirjerájuide ja Romssa fylkka joatkkaskuvllaide , fylkkagirjerádjui , Romssa universitehtii , Hárštá allaskuvlii ja Norgga buollainstituhttii ?
Eller bare i noen av dem .
Dahje dain muhtumiin .
Bibliofil har utarbeidet samsøk-funksjon for flere fylker og regioner , og i 2009 fikk også Troms sitt samsøk .
Bibliofil lea ráhkadan oktanasohcan-doaimma máŋgga fylkka ja regiuvnna várás , ja jagi 2009 oaččui Romssa fylka ge iežas oktanasohcama .
Bibliotekene har forskjellige biblioteksystem , men standardiserte protokoller gjør det mulig å utveksle data mellom dem , og gjøre dem tilgjengelige i ett søk .
Girjerájuin leat máŋggalágan bibliotehkavuogádagat , muhto standárdejuvvon protokollat dahket vejolažžan lonohallat dieđuid daid gaskka , ja dahkat daid olahahttin oktanasohcamii .
troms.samsok.no
troms.samsok.no
Kultursatsing i nord Norsk - russisk handlingsplan for kultursamarbeid i nordområdene ble undertegnet i januar 2009 .
Kulturáŋgiruššan davvin Norgga-Ruošša kulturovttasbarggu doaibmaplána davviguovlluin čállojuvvui vuollái ođđajagimánus 2009 .
Planen understreker hvor viktig det er at kultursamarbeidet fortsatt utvikles på grunnlag av lokale og regionale initiativer , og at regional deltakelse er med på å sikre sterke forbindelser til befolkningen i nord .
Plána deattuha man dehálaš lea ahte kulturovttasbargu ain ovdána báikkálaš ja regionála álgagiid vuođul , ja ahte regionála searvan lea mielde sihkkarastimin nana oktavuođaid davi ássiide .
Troms fylkeskommune er aktivt med i barentssamarbeidet gjennom arbeidsgruppen for kultur , Joint Working Group on Culture , som er en felles arbeidsgruppe for kultur innen barentssamarbeidet med representanter fra regionalt og nasjonalt nivå .
Romssa fylkkasuohkan oassálastá árjjalaččat barentsovttasbarggus kultuvrra bargojoavkku bokte , Joint Working Group on Culture , mii lea oktasaš kultuvrii gulli bargojoavku barentsovttasbarggus ja mas leat ovddasteaddjit regionála ja riikkalaš dásis .
Troms , ved fylkeskultursjefen , hadde det regionale lederskapet i 2008 og 2009 .
Romssa fylka , fylkkakulturhoavdda bokte , lei regionála jođiheaddji jagiid 2008 ja 2009 .
BarentsKult er et nytt finansieringsprogram som skal stimulere til økning av grenseoverskridende kultur i nord .
BarentsKult lea ođđa ruhtadanprográmma mii galgá movttiidahttit dasa ahte rajáidrasttideaddji kultuvra lassána davvin .
Målgruppen for BarentsKult er norske profesjonelle kunst- og kulturaktører som samarbeider med russiske partnere .
BarentsKulta ulbmiljoavku lea norgalaš fitnolaš dáidda- ja kulturdoaibmit guđet barget ovttas ruošša oasálaččaiguin .
Målsettingen er å bidra til realiseringen av større kunst- og kulturprosjekter i norsk og russisk del av Barentsregionen .
Ulbmil lea váikkuhit stuorát dáidda- ja kulturprošeavttaid ollašuhttimii dain Norgga ja Ruošša osiin mat leat barentsguovllus .
N S Æ E R K S I N J G O N H Ø Y R E
E S A E L K Á S H J U O S N H Ø Y R E
Næringsetaten har ansvar for å • forvalte fylkeskommunale og statlige virkemidler til tilrettelegging for næringsutvikling og kommunale næringsrettede infrastrukturprosjekter i Troms • forvalte RDA-midlene , som skal bidra til næringsutvikling med basis i Tromsøregionen • utarbeide og iverksette årlig regionalt utviklingsprogram for Troms • tilrettelegge for å utnytte mulighetene i nord for å skape livskraftige samfunn preget av optimisme , nyskaping og fremtidstro • yte sekretariatsfunksjoner for fylkesråd for næring og ansvar for å presentere og drøfte beslutningsgrunnlag for fylkesråden
Ealáhusetáhtas lea ovddasvástádus • hálddašit fylkkasuohkanlaš ja stáhtalaš váikkuhangaskaomiid mat galget geavahuvvot láhčit diliid ealáhusovddideapmái ja suohkanlaš ealáhusvuđot vuođđostruktuvraprošeavttaide Romssa fylkkas • hálddašit RDA-ruđaid , mat galget váikkuhit Romssa gávpoga regiuvdnii gulli ealáhusovddideapmái • ráhkadit ja doibmii bidjat jahkásaš regionála ovddidanprográmma mii lea Romssa fylkka várás • láhčit dilálašvuođaid nu ahte lea vejolaš geavahit vejolašvuođaid davvin ceavzilis báikegottiid ovddideapmái main lea mokta , hutkáivuohta ja boahtteáiggidoaivva • čađahit čállingoddedoaimmaid ealáhusa fylkkaráđi ovddas , ja das galgá maiddái leat ovddasvástádus válmmašit ja digaštallat mearrádusvuođu fylkkaráđđái
Fylkesråd for næring : Knut Werner Hansen ( Ap . )
Ealáhusa fylkkaráđđi : Knut Werner Hansen ( BB . )
Næringsetatens formål er å legge til rette for næringsutvikling i fylket i samarbeid med kommuner , næringsliv og kunnskapsmiljø .
Ealáhusetáhta ulbmil lea láhčit dilálašvuođaid ealáhusovddideapmái fylkkas ovttasráđiid suohkaniiguin , ealáhusaiguin ja máhttobirrasiiguin .
Næringsetaten har ansvar for forvaltning av virkemidler til regional utvikling og gjennom disse bidra til å skape nye , fremtidsrettede bedrifter og arbeidsplasser i Troms .
Ealáhusetáhtas lea ovddasvástádus hálddašit regionála ovddideami váikkuhangaskaomiid ja daid vehkiin háhkat ođđa , boahtteáigásaš fitnodagaid ja bargosajiid Romssa fylkii .
Etatsjef : Kari-Mette Aaseth .
Etáhtahoavda : Kari-Mette Aaseth .
NordNorsk Reiseliv AS etablert De tre nordligste fylkeskommunene gikk i 2009 sammen om å etablere et nytt nordnorsk reiselivsselskap som skal samordne og koordinere reiselivssatsingen i landsdelen .
NordNorsk Reiseliv AS ásahuvvon Golbma davimus fylkkasuohkana sohpe jagi 2009 ásahit ođđa davvinorgalaš mátkeealáhusfitnodaga mii galgá oktiiordnet ja oktiiheivehallat mátkeealáhusáŋgiruššama riikkaoasis .
NordNorsk Reiseliv AS ble stiftet 29. april 2009 i Svolvær som et felles nord-norsk reiselivsselskap .
NordNorsk Reiseliv AS ásahuvvui cuoŋománu 29. b. 2009 Spoalavuolis oktasaš davvinorgalaš mátkeealáhusfitnodahkan .
Fylkesselskapet , Troms Reiseliv , ble besluttet integrert inn i det nye selskapet sammen med tilsvarende selskaper i de to andre fylkeskommunene .
Mearriduvvui ahte fylkkafitnodat , Troms Reiseliv , galgá ovttastuvvot ođđa fitnodahkii oktanaga sullasaš fitnodagaiguin mat leat guovtti nuppi fylkkasuohkanis .
Disse skal være avdelingskontorer i det nye selskapet .
Dát galget leat ođđa fitnodaga ossodatkontuvrrat .
Ansvaret for de ulike markedene er fordelt mellom avdelingskontorene .
Ovddasvástádus iešguđetlágan márkaniin lea juhkkojuvvon ossodatkontuvrraide .
Avdeling Troms får ansvar for vandreturisme og for å koordinere markedsaktiviteter overfor Storbritannia , Frankrike og USA .
Romssa ossodat oažžu ovddasvástádusa vázzinturismmas ja oktiiheivehit márkandoaimmaid Stuorrabritánniai , Ránskii ja USAi .
Troms får også ansvaret for Asia i tillegg til nye markeder i utlandet .
Romsa oažžu maid ovddasvástádusa Ásias ođđa mátkaniid lassin olgoriikkas .
Foruten markedskampanjer vil NordNorsk Reiseliv arrangere deltakelse på flere fag- og publikumsmesser i
Earret márkanastinkampánnjaid lágideami NordNorsk Reiseliv áigu searvat máŋgga fága- ja álbmotmessui Eurohpás .
Offpistkjøring på Kogen i Lyngen .
Offpist nammasaš čierasteapmi Kogenis Ivgus .
Næringspris til Nordreisa og Gratangen Nordreisa og Gratangen kommuner delte tittelen Årets næringskommune 2009 .
Ealáhusbálkkašupmi Ráisii ja Rivttágii Ráissa ja Rivttága suohkanat juogadedje árvonama Jagi ealáhussuohkan 2009 .
Kommunene fikk også 250 000 kroner i ekstrapåfyll i sine kommunale næringsfond .
Gielddat ožžo maiddái 250 000 ruvnno lasseruđa iežaset suohkaniid ealáhusfoanddaide .
Årets næringskommune er en utnevnelse fylkesråd for næring årlig gir til de kommuner som har levert gode resultater av det lokale næringsarbeidet .
Jagi ealáhussuohkan lea nammadus maid ealáhusa fylkkaráđđi addá dáidda suohkaniidda main leat leamaš buorit bohtosat báikkálaš ealáhusbarggus .
Forutsetningen for å kunne motta en slik utnevnelse er at kommunen har hatt aktiv innsats på næringssiden og har oppnådd konkrete resultater , samt at kommunen kan vise til gode prosesser og samarbeid med lokalt næringsliv .
Eaktun oažžut dakkár nammadusa lea ahte suohkan lea árjjalaččat áŋgiruššan ealáhusaiguin ja lea juksan buriid bohtosiid , ja vel ahte suohkanis leat buorit proseassat ja buorre ovttasbargu báikkálaš ealáhusaiguin .
Fylkesråd for næring trakk frem følgende i sin begrunnelse for prisen :
Ealáhusa fylkkaráđđi dattuhii čuovvovačča ákkastaladettiinis bálkkašumi juohkima :
Nordreisa kommune :
Ráissa suohkan :
• Kommune og næringsliv samarbeider godt .
• Suohkan ja ealáhusat barget bures ovttas .
• Kommunen setter av ressurser til å drive lokalt utviklingsarbeid .
• Suohkan várre resurssaid báikkálaš ovddidanbargui .
• Kommunen bidrar til å utvikle identitet og bolyst med basis i stedsegen natur og kultur .
• Suohkan váikkuha dasa ahte identitehta ja ássanmovtta ovddiduvvojit báikkálaš luonddu ja kultuvrra vuođul .
• Kommunen legger stor vekt på stedsutvikling og på å ta i bruk lokale ressurser og fortrinn .
• Suohkan deattuha báikegottiid ovddideami ja báikkálaš resurssaid ja ovdamuniid atnui váldima .
Gratangen kommune :
Rivttága suohkan :
• Kommunen satser ressurser på næringsarbeid – også egne ressurser .
• Suohkan bidjá resurssaid ealáhusbargui – iežas ge resurssaid .
• Kommunen har bidratt til å etablere næringsforum og aktivere lokalt næringsliv .
• Suohkan lea váikkuhan ásahit ealáhusfora ja ealáskahttit báikkálaš ealáhusaid .
• Kommunen har et kultur- og næringsfokus i utviklingsarbeidet .
• Suohkan bidjá deattu kultuvrra ja ealáhusaid ovddidanbargui .
• Kommunen bidrar til lokale utviklingsprosjekter med bred deltakelse .
• Suohkan váikkuha báikkálaš ovddidanprošeavttaide maidda olus servet .
• Kommunen driver aktivt arbeid opp mot gründere / etablerere .
• Suohkan bargá árjjalaččat fidnohutkiiguin / fidnoálggaheaddjiiguin .
På bildet ser vi svært glade vinnere : Ordfører i Nordreisa , John Karlsen , og ordfører i Gratangen , Eva Ottesen .
Govas mii oaidnit hui ilolaš vuoitiid : Ráissa suohkana sátnejođiheaddji , John Karlsena , ja Rivttága suohkana sátnejođiheaddji , Eva Ottesena .
Kommunale næringsfond Kommunale næringsfond skal brukes til å støtte næringsutvikling i kommunene og dermed bidra til utvikling av nytt og fremtidsrettet næringsliv i kommunene .
Suohkanlaš ealáhusfoanddat Suohkanlaš ealáhusfoanddat galget geavahuvvot doarjut ealáhusovddideami suohkaniin ja nu veahkehit ođđa ja boahttááigásaš ealáhusaid ovdánit suohkaniin .
Fylkesrådet bevilget i 2009 vel 20 millioner kroner til fylkets 25 kommuner til påfyll på kommunale næringsfond .
Fylkkaráđđi juolludii jagi 2009 eambbo go 20 milj. ruvnno lassiruđa 25 suohkana suohkanlaš ealáhusfoanddaide .
Hver kommune fikk tildeling fra kr. 460.000 til kr. 900.000 til næringsutviklingstiltak i kommunen etter en fastsatt fordelingsnøkkel .
Juohke suohkan oaččui 460.000 ruvnno rájes gitta 900.000 ruvnno rádjai suohkana ealáhusovddidandoaibmabijuide dihto mearriduvvon juohkominstara vuođul .
Bevilgningene til kommunale næringsfond er doblet de siste fire år .
Juolludusat suohkanlaš ealáhusfoanddaide leat duppalastojuvvon maŋimus njealji jagis .
Utvikling i Tyttebærvika Tyttebærvika er et godt eksempel på vellykket tiltak i omstillingsarbeidet i Ytre Lyngen .
Ovddideapmi Tyttebærvikas Tyttebærvika Olggut Ivgus lea buorre ovdamearka dasa man bures ovddidanbarggu doaibmabidju sáhttá lihkostuvvat .
Det offentliges andel av kostnadene er på om lag 15 millioner kroner .
Goluid almmolaš oassi lea sullii 15 milj. ruvnno .
Innovasjon Norge , Innovasjon Ytre Lyngen og den enkelte bedrift har investert for om lag 25 millioner kroner , en investering som gir gode lokale ringvirkninger .
Innovašuvdna Norga , Innovašuvdna Olggut Ivgu ja fitnodagat leat investeren sullii 25 milj. ruvnno , ja dat lea investeren mas leat buorit báikkálaš váikkuhusat .
Etablering av industriområdet har så langt ført til etablering av fire bedrifter , som sysselsetter inntil 40 ansatte .
Industriijaguovllu ásaheapmi lea dássážii dagahan ahte njeallje fitnodaga leat álggahuvvon main leat gitta 40 bargi rádjai .
Utbedring av kaiområde i Tyttebærvika . Foto : Jens Kristian Nilsen
Leat plánat ásahit vel njeallje fitnodaga guvlui lagamus boahtteáiggi .
Stein på stein i Ibestad Omstillingsprosjektet IDÉ samarbeider med et lokalt selskap som ønsker å ta ut skifer og levere murestein til hele NordNorge .
Geađgi geađggi alde Ivvárstáđiin Nuppástuhttinprošeakta IDÉ bargá ovttas báikkálaš fitnodagain mii háliida álgit laigadit rávttuid ja ráhkadit tiilageđggiid oppa Davvi-Norgii .
Norges Geologiske Undersøkelser har konkludert med at forekomsten er drivverdig og godt egnet .
Nuppástuhttinfitnodat lea láigohan fágagelbbolašvuođa ja veahkehan ráhkadit ohcamušaid ja duođaštusaid .
Et moderat uttak av stein vil kunne drives i mange år fremover og gi grunnlag for flere arbeidsplasser .
Norgga geologalaš iskkadallamat leat árvvoštallan ahte gávdnosa gánnáha ávkkástallat ja ahte rávttus lea buor-re kvalitehta .
Forutsatt nødvendige godkjenninger blir det prøvedrift allerede våren 2010 .
Jus dárbbašlaš dohkkeheamit leat gárvásat , de šaddá geahččalanbuvttadus jo giđđat 2010 .
Inspeksjon av skiferforekomsten som kan gi grunnlag for ny næringsutvikling i Ibestad .
Ráktogávdnosa geahčadeapmi mii sáhttá leat ođđa ealáhusovddideami vuođđu Ivvárstáđiin .
Omstillingsarbeid i Troms Arbeid med omstilling i fylket er en av prioriterte oppgaver i næringsetaten i 2009 .
Nuppástuhttinbargu Romssa fylkkas Nuppástuhttinbargu fylkkas lei ealáhusetáhtas okta vuoruhuvvon bargguin jagi 2009 .
Fylkesrådet avsatte til sammen 12 millioner kroner til finansiering av omstillingsprosjekter i fem kommuner i fylket : Lyngen , Skjervøy , Karlsøy , Torsken og Ibestad .
Fylkkaráđđi várrii oktiibuot 12 milj. ruvnno ruhtadit nuppástuhttinprošeavttaid fylkka viđa suohkanis : Ivgus , Skiervvás , Gálssas , Doaskkus ja Ivvárstáđiin .
I tillegg er det bevilget prosjektfinansiering til flere konkrete tiltak i disse kommunene .
Dan lassin lea juolluduvvon prošeaktaruhtadeapmi máŋgga konkrehta doaibmabidjui dáin suohkaniin .
Omstillingsarbeidet skal bidra til ekstraordinær innsats for næringsutvikling i kommuner med særlige utfordringer .
Nuppástuhttinbargu galgá váikkuhit erenoamáš áŋgiruššamii ealáhusovddidemiin suohkaniin main leat erenoamáš hástalusat .
Omstillingsarbeid er en langsiktig innsats , og det tar ofte lang tid før en kan vise til konkrete resultater i form av nye arbeidsplasser og økt næringsaktivitet .
Nuppástuhttinbargu lea guhkesáigásaš áŋgiruššan , ja dávjá ádjána guhká ovdalgo lea vejolaš čujuhit dakkár čielga bohtosiidda go ođđa bargosajiide ja lassáneaddji ealáhusdoaimmaide .
Flere av omstillingsprosjektene kan imidlertid vise til gode resultater i 2009 .
Muhto máŋga nuppástuhttinprošeavttas leat oidnon buorit bohtosat jagi 2009 .
Nybygget skal være klart til bruk våren 2011 .
Ođđavisti galgá leat gárvvis váldojuvvot atnui giđđat 2011 .
Nordnorsk vitensenter skal inspirere til undring over og kunnskap om sammenhenger i naturens prosesser og over det enkle og komplekse i teknologien .
Davvinorgalaš dieđaguovddáš galgá movttiidahttit olbmuid imaštallat ja oahppat luondduproseassaid gittalasvuođaid birra ja dan birra mii lea ovttageardán ja čuolbmái teknologiijas .
Vitensenteret skal skape forståelse for at matematikk , naturvitenskap og teknologi er grunnpilarer både i næringsutvikling og kulturliv .
Dieđaguovddáš galgá oaččohit olbmuid áddet ahte matematihkka , luonddudieđa ja teknologiija leat váldocakkit sihke ealáhusovddideamis ja kultureallimis .
Nordnorsk vitensenter skal være et knutepunkt for vitensenteraktiviteten i Nord-Norge .
Davvinorgalaš dieđaguovddáš galgá leat dieđaguovddášdoaimmaid deaivvadanbáiki Davvi-Norggas .
Vitensenteret skal være et møtested der barn og voksne kan utforske matematikk , naturvitenskap og teknologi gjennom egenaktivitet og aktivitet i fellesskap med andre .
Dieđaguovddáš galgá leat deaivvadanbáiki mas mánát ja rávesolbmot sáhttet dutkat matematihka , luonddudiehtaga ja teknologiija doaimmaiguin okto dahje searválagaid earáiguin .
Det tilbyr blant annet undervisningsopplegg i skolen og aktiviteter etter skoletid for skoleelever , samt kurs for lærere og studenter .
Dat fállá earret eará oahpahuslážáldagaid skuvlii ja doaimmaid skuvlaoahppiide maŋŋá skuvlla , ja vel kurssaid oahpaheddjiide ja studeanttaide .
Fra utbyggingen .
Huksensajis .
RDA-ordningen De næringsrettede midlene til regional utvikling , kalt RDA-midler , er en støtteordning gitt som kompensasjon til de områder som har fått økt arbeidsgiveravgift .
RDA-ortnet Regionála ovddideapmái jurddašuvvon ealáhusruđat , nugohčoduvvon RDAruđat , leat doarjjaortnet daidda guovlluide buhtadassan mat leat ožžon bargoaddidivada lassáneami .
Etter gjeninnføring av differensiert arbeidsgiveravgift i resten av Troms , gjelder dette kun Tromsø kommune .
Heivehuvvon bargoaddidivada čađaheami maŋŋá muđuid Romssa fylkkas dát gusto dušše Romssa suohkanii .
Med de utfordringer landsdelen står overfor er målet at RDA-midlene også skal anvendes med tanke på ringvirkninger for hele landsdelen .
Daid hástalusaid geažil mat leat riikkaoasis , de lea ulbmil ahte RDA-ruđat maiddái galget geavahuvvot nu ahte dain lea váikkuhus oppa riikkaoassái .
Prosjektet er finansiert av
Prosjektet er finansiert av
Formålet med RDA-midlene er å bidra til en aktiv og ekstraordinær innsats i utviklingen av Tromsø .
Ulbmil RDA-ruđaiguin lea váikkuhit árjjalaš ja erenoamáš áŋgiruššamii Romssa gávpoga ovddideapmái .
Tromsø skal bli et attraktivt senter i og for nordområdene for næringsutvikling , kunnskapsutvikling samt samfunnsutvikling regionalt , nasjonalt og internasjonalt .
Romssa gávpot galgá šaddat geasuheaddji guovddážin davviguovlluin ja davviguovlluid várás mas lea guvllolaččat , riikkalaččat ja riikkaidgaskasaččat váikkuheaddji ealáhusovddideapmi , máhttoovddideapmi ja vel servodatovddideapmi .
RDA-midlene tildeles i form av støtte til konkrete prosjekter som kan bidra til å oppnå målsetningen med midlene .
RDA-ruđat juhkkojuvvojit doarjjan konkrehta prošeavttaide mat sáhttet leat veahkkin ruđaid ulbmila ollašuhttimis .
RDA-midlene er fordelt på to rammer , en bedriftsrettet og en tilretteleggende .
RDA-ruđat leat juhkkojuvvon guovtti rápmii , fitnodatvástesaš ja láhčinvástesaš rápmii .
Den bedriftsrettede rammen blir fordelt av Innovasjon Norge Troms og den tilrettelende rammen fordeles av RDA-styret og fylkesrådet i Troms .
Fitnodatvástesaš ráma juohká Innovasjon Norge Troms ja láhčinvástesačča fas juhket RDA-stivra ja Romssa fylkkaráđđi .
Den bedriftsrettede rammen i 2009 utgjorde 52 millioner kroner , og den tilretteleggende rammen var på om lag 165 millioner kroner .
Fitnodatvástesaš rápma lei jagi 2009 52 milj. ruvnno , ja láhčinvástesaš lei sullii 165 milj. ruvnno .
Søknadsmaler og informasjon om bruken av midlene finnes på nettstedet rdatromso.no , der også bevilgningsvedtak og styringsdokumenter er lagt ut sammen med møtekalender og aktuelt regelverk .
Ohcanmállet ja dieđut ruđaid geavaheami birra leat gávdnamis neahttabáikkis rdatromso.no masa maiddái leat biddjojuvvon juolludanmearrádusat ja stivrendokumeanttat oktan čoahkkinkaleandariin ja guovdilis njuolggadusaiguin .
Real satsing virker !
Reála áŋgiruššan doaibmá !
Realfagsatsing for 30 millioner kroner gir resultater .
Reálafágaáŋgiruššan 30 milj. ruvnno ovddas addá bohtosiid .
Troms ligger over landsgjennomsnittet i valg av realfag , og det jobbes fortsatt for å gjøre fagene enda mer interessante for elevene .
Romssa fylka lea riikkagaskameari bajábealde reálafágaid válljemis , ja ain geahččaluvvo dahkat fágaid vel eambbo geasuheaddjin ohppiide .
Næringslivets behov for realfagskompetanse og urovekkende signaler om fallende interesse for disse fagene i skolen var årsaken til satsingen .
Ealáhusaid reálafágagelbbolašvuođa dárbbut ja balddihahtti uhccán beroštupmi dáin fágain skuvllas mearridedje dán áŋgiruššama .
En rekke næringer i nord har behov for at det utdannes ungdom med realfagskompetanse .
Ollu ealáhusain davvin lea dárbu ahte nuorat ožžot reálafágagelbbolašvuođa .
Samtidig er en større satsing på forskning og utvikling avhengig av høyere kompetanse spesielt i realfagene .
Seammás stuorát áŋgiruššan dutkamis ja ovddideamis sorjá alit gelbbolašvuođas erenoamážit reálafágain .
Fylkesråd for næring , Knut Werner Hansen , er imponert over hvor godt prosjektmidlene er anvendt ved de enkelte skolene .
Ealáhusa fylkkaráđđi , Knut Werner Hansen , lea hirpmástuvvan man bures prošeaktaruđat leat geavahuvvon guđe ge skuvllas .
Fylkesråd Knut Werner Hansen på besøk på realfagsrommet til I løpet av perioden 2006-2009 er det brukt 30 millioner kroStorelva skole .
Fylkkaráđđi Knut Werner Hansen guossin Storelva skuvlla Áigodaga 2006-2009 lea 30 milj. ruvnno geavahuvvon buorireálafágalanjas .
Norut Tromsø har evaluert satsingen etter at 82 i nasjonale realfagskonkurranser .
Norut Tromsø lea árvvoštallan áŋgiruššama go 82 prošeavtta headdjifierpmádagaid ja oassálastit riikkalaš reálafágagilvmiehtá fylkka leat loahpahuvvon .
Blant annet har skolene i Lenvik kommune vist en enorm innsatsvilje og lagt mye tid prosjekter i hele fylket er avsluttet . og ressurser i arbeidet .
Earret eará leat Leaŋgaviikka suohkana skuvllat čájehan erenoamáš áŋgirvuođa ja leat ollu áiggi ja resurssaid geavaLoahppajurdagat leat ahte reálafágaáŋgiruššamis Romssa fylk- han dán bargui .
I Troms valgte 29 pro- ler i hele fylket har deltatt på utviklingskurs i matematikk .
Romssa fylkkas válljejedje 29 proseantta joatk- fylkkas leat searvan ovdánankurssaide matematihkas .
eringen viser at skoler som har mottatt prosjektstøtte , også i Satsingen har gjort det mulig å styrke arbeidet de enkelte skoetterkant har gjennomført ekstra satsinger på realfag .
Árvvoštallan čájeha ahte njaid iešguđet skuvllaide fylkkas . skuvllat mat leat ožžon prošeaktadoarjaga , maiddái maŋŋá leat čađahan erenoamáš áŋgiruššamiid reálafágaiguin .
lene selv har gjennomført med realfagsprosjekter og bidratt Det er gjennomført tiltak i grunnskole , videregående skole og til at nye undervisningsmetoder er tatt i bruk .
Áŋgiruššama geažil lea leamaš vejolaš nannet dan barggu maid skuvllat ieža leat čađahan reálafágaprošeavttain Doaibmabijut leat čađahuvvon vuođđoskuvllas , joatkka- ja leat váikkuhan dasa ahte ođđa oahpahanvuogit leat skuvllas ja alit oahpahusas .
Nordnorsk viinnen høyere utdanning .
Áŋgiruššan lei oassi ovddeš RDA- geavahuvvošgoahtán .
Satsingen var en del av den tidligere tensenter har opprettet en database over alle realfagsprosjekRDA I-ordningen i Troms , en kompensasjonsordning for økt tene i fylket , slik at erfaringer og ny kunnskap kan tas i bruk også i ettertid .
Davvinorgalaš dieđaguovddáš lea ásaortnegis Romssa fylkkas , mii lei buvttadusortnet lassánan han diehtovuođu mas leat buot reálafágaprošeavttat fylkkas , nu ahte lea vejolaš váldit atnui vásáhusaid ja ođđa máhtu bargoaddidivada geažil Romssa fylkkas .
nasjonale realfagsressurser , som samler alle erfaringer på ett Pengene er brukt til innkjøp av nytt læringsutstyr , kompetan- sted og vil være nyttig for alle skoler . seheving av lærere , etablering av lærernettverk og deltakelse
Dieđaguovddáš lea dan lassin ásahan uskádaga Ruđat leat geavahuvvon oastit ođđa oahpahusrusttegiid , oah- riikkalaš reálafágaresurssaide , mii čohkke buot vásáhusaid paheaddjiid gelbbolašvuođa buorideapmái , ásahit oahpa- ovtta sadjái ja leat ávkin buot skuvllaide .
Næring Satser på fiskeri og havbruk Fylkesrådet i Troms og Fylkestinget har i 2009 hatt sterkt fokus på å legge til rette for videreutvikling av fiskeri- og havbruksnæringen i Troms .
Ealáhus Bidjá návccaid guolástussii ja mearradollui Romssa fylkkaráđđi ja Fylkkadiggi leat jagi 2009 garrasit deattuhan dehálažžan láhčit diliid guolástus- ja mearradoalloealáhusa ovddideapmái Romssa fylkkas .
Fiskeri- og havbruksnæringen har totalt sett i begrenset grad vært rammet av finanskrisen .
Finánsakriisa lea oppalohkái uhccán čuohcán Guolástus- ja mearrdoalloealáhussii .
Oppdrett av laks og pelagisk industri hadde i 2009 gode økonomiske resultater .
Luosaid biebmamis áhpeindustriijas ledje jagi 2009 buorit ekonomalaš bohtosat .
Fiskeprodusenter som produserer saltfisk av torsk ble derimot sterkt påvirket av finanskrisen .
Guollebuvttadeaddjiide geat sáltejit dorskiid sálteguollin , fas čuzii finánsakriisa garrasit .
Viktige årsaker her er finanskrisens store effekt på etterspørselen fra viktige eksportland og forverring av konkurransesituasjonen mot konkurrenter som Island og Russland .
Dehálaš sivat dasa ledje ahte finánsakriisa váikkuhii sakka jerrui dehálaš eksportariikkain ja gilvalanváttisvuođat dakkár riikkaiguin go Islánddain ja Ruoššain .
Mange fiskekjøpere begrenset sine kjøp av torsk våren 2009 og dermed fikk mange fiskere ikke tatt torskekvoten som planlagt våren 2009 .
Ollu guolleoastit ráddjejedje iežaset oastimiid giđđat 2009 ja danne ollu guolásteaddjit eai beassan bivdit dorskeeariset nu mo ledje áigon giđđat 2009 .
Førstehåndspris på torsk ble også redusert betraktelig i løpet av 2009 .
Dorski njuolggohaddi maid njiejai mealgat jagi 2009 mielde .
De lokale mottaksstasjoner som er viktig for mange mindre fartøy i områder med lang avstand mellom fiskekjøperne ble særlig hardt rammet .
Báikkálaš vuostáiváldinstašuvnnaide mat leat dehálaččat ollu uhcit fatnasiidda dakkár guovlluin gos lea guhkes gaska guolleoastiide , čuozai dilli erenoamáš garrasit .
Fylkestinget og fylkesråden for næring har i flere saker påpekt behov for nasjonale tiltak / ansvar som bidrar til å sikre den torskebaserte fiskeindustrien i fylket samt tiltak som sikrer mottaksstasjonene ut fra betydningen de har for lokalsamfunnene .
Fylkkadiggi ja ealáhusa fylkkaráđđi leat máŋgga áššis čujuhan dasa ahte dárbbašuvvojit doaibmabijut / ovddasvástádus mat sihkkarastet dorskevuđot guolleindustriijia fylkkas ja doaibmabijut mat sihkkarastet vuostáiváldinstašuvnnaid go dat leat nu dehálaččat báikegottiide .
Behovet er stort for tiltak som sikrer at fisket kan avvikles tilnærmet normalt og for langsiktige tiltak som øker konkurranseevnen for næringen .
Stuorra dárbu lea dakkár doaibmabijuide mat sihkkarastet ahte guolástus sáhttá čađahuvvot measta dego dábálaččat ja guhkesáigásaš doaibmabijuide mat buoridit ealáhusa gilvalannávcca .
MT Senior fra Karlsøy er et moderne kystfiskefartøy .
MT . Senior Gálssas lea ođđaáigásaš riddoguolástusfanas .
Levering av laks på slakteriet til Jøkelfjord Laks i Kvænangen kommune .
Luosaid buktin Jøkelfjord Laks nammasaš njuovahahkii mii lea Návuona suohkanis .
Nye oppdrettstillatelser i 2009 Regjeringen lyste i 2009 ut 65 nye tillatelser til matfiskproduksjon av laks og ørret , hvorav åtte i Troms .
Ođđa guollebiebmanlobit jagi 2009 Ráđđehus almmuhii jagi 2009 65 ođđa lobi rabasin luosaid ja dápmohiid guollebuvttadeapmái borramušguollin , ja gávcci lobi ledje Romssa fylkkas .
Fylkeskommunen fikk i oppgave å anbefale hvilke søkere som skulle prioriteres .
Fylkkasuohkan oaččui doaibmamuššan rávvet guđemuš ohccit galge vuoruhuvvot .
Fylkeskommunen valgte å prioritere aktører som driver videreforedling eller planlegger dette , samt mindre aktører som har stor betydning for lokalsamfunnene .
Fylkkasuohkan válljii vuoruhit doaibmiid guđet barget viidáseappot árvudemiin dahje plánejit dan dahkat , ja vel unnit doaibmiid guđet leat hui mávssolaččat báikegottiide .
Fra 1.1.2010 har fylkeskommunene overtatt oppgaven med å tildele av nye tillatelser til oppdrett og å godkjenne nye lokaliteter med hjemmel i akvakulturloven .
Ođđajagimánu 1. b. 2010 rájes leat fylkkasuohkanat váldán badjelasaset bargamuša juohkit ođđa lobiid biebmamii ja dohkkehit ođđa biebmanbáikkiid akvakulturlága vuođul .
S A E M K S F E J O R D N S H E Ø L Y R E
S J O E H K T S A J O L N U S H Ø Y R E
Fylkesråd for samferdsel : Kari-Anne Opsal Hovedmålet for samferdsel i Troms er å dekke behovet for person- og godstransport effektivt og rasjonelt samt å medvirke til å utløse potensialet for næringsutvikling i regionen .
Johtalusa fylkkaráđđi : Kari-Anne Opsal Johtalusa váldoulbmil Romssa fylkkas lea gokčat dárbbu fievrridit olbmuid ja gálvvuid bevttolaččat ja jierpmálaččat ja vel váikkuhit dasa ahte vjolašvuođat geavahuvvojit ovddidit ealáhusaid regiuvnnas .
Etatsjef : Bjørn Kavli
Etáhtahoavda : Bjørn Kavli
Sykkelhjelm og kurs for fjerdeklassinger
Sihkkeljealbma ja kursa njealját luohkkálaččaide
Omtrent 650 elever gjennomfører kurset har vedtatt at fra 2010 skal alle elever på 4. i 2010. klassetrinn få tilbud om gratis sykkelkurs og sykkelhjelm .
Romssa fylkkasuohkana Johtalussihkkarvuođalávdegoddi lea mearridan ahte jagi 2010 rájes galget buot oahppit 4. luohkás oažžut fálaldahkan nuvttá sihkkelkurssa ja sihkkeljealmma .
Det ble vedtatt å videreføre ordningen med gratis skolesekk til alle som begynner i 1. klassetrinn på barneskolene i Troms .
Mearriduvvui joatkit ortnega ja skeŋket skuvlalávkka buot ohppiide guđet álget Romssa fylkka mánáidskuvllaid 1. luohkkái .
Ungdomskort – en suksess i Harstad og Tromsø Ungdomskortet er innført som en prøveordning i byene Harstad og Tromsø fra august 2009 .
Nuoraidkoarta – lihkostuvvan Hárštás ja Romssa gávpogis Nuoraidkoarta lea álggahuvvon geahččaladdanortnegin gávpogiin Hárštás ja Romssas borgemánu 2009 rájes .
Prisen for et ubegrenset antall reiser innenfor bysonen i løpet av 30 dager er 200 kroner , og tilbudet gjelder for
Haddi johtit nu ollu go olmmoš háliida gávpotrájá siskkobealde 30 beaivvi lea 200 ruvnno , ja fálaldat lea nuo-
aldersgruppen 15-19 år .
raide 15 jagi agi rájes 19 jagi agi rádjái .
Kortet har blitt en suksess - statistikkmateriale viser en økning på mer enn 400% i Harstad og nærmere 100% økning i Tromsø i antall solgte kort .
Koartta ostet olus – státistihkkadieđut čájehit 400 % eambbo koarttat go ovdal leat vuvdojuvvon Hárštás ja 100 % eambbo Romssa gávpogis .
I forkant av innføringen var flere ungdomsorganisasjoner og Ungdommens fylkesting aktive pådrivere og positive til et slikt kort .
Ovdal go koartta vuovdigohte , de lei dakkár koartta vuovdin máŋgga nuoraidorganisašuvnna mielas ja Nuoraid fylkkadikki mielas buorre jurdda .
Seksjonsnavn Samferdsel
Seksjonsnavn Johtalus
Fylkesvegplan for 2010-2019 vedtatt Fylkesvegplan for 2010-2019 , med fireårig handlingsprogram , ble vedtatt på fylkestingets desembersamling .
Fylkkageaidnoplána áigodahkii 2010-2019 mearriduvvon Fylkkageaidnoplána áigdahkii 2010-2019 , njealji jahkásaš doaibmaplánain , mearriduvvui fylkkadikki juovlamánu čoahkkaneamis .
Vedtaket ble etterfulgt av applaus fra mange tilhørere som hadde møtt opp .
Mearrádussii spežžo gieđaid ollu guldaleaddjit geat ledje boahtán guldalit čoahkkima .
Fylkesvegplanen ble utarbeidet i tett samarbeid med Statens vegvesen region Nord .
Fylkkageaidnoplána ráhkaduvvui lagaš ovttasráđiid Stáhta geaidnolágádusa Davvi regiuvnnain .
Fylkesvegnettet i Troms har betydelige utfordringer .
Romssa fylkkageaidnofierpmádagas leat mearkkašahtti hástalusat .
Utbedring og vedlikehold gir trygge og effektive transportårer for bosetting og næringsliv , og stanser forfall .
Divodeapmi ja ortnegisdoallan addet ássiide ja ealáhusaide dorvvolaš ja bevttolaš fievrrádusgeainnuid , ja bissánahttet billašuvvama .
Samtidig er det sterke ønsker og behov for å realisere nye veglenker og fastlandsforbindelser .
Seammás lea stuorra sávaldat ja dárbu oaččohit áigái ođđa geaidnooktavuođaid ja nannánoktavuođaid .
Fylkesvegplanen er et betydningsfullt dokument i forhold til videre prioriteringer og balansering mellom ulike behov og ønsker i fylket .
Fylkkageaidnoplána lea dehálaš dokumeanta das mii guoská viidásat vuoruhemiide ja iešguđet dárbbuid ja hástalusaid dássemii .
I fylkesvegplanen er det lagt til grunn et nivå på drift og vedlikehold som stanser forfall .
Fylkkageaidnoplánas geainnuid doaibmama ja ortnegisdoallama vuođđun biddjojuvvon bissehit hedjoneami .
Det arbeides aktivt for å redusere kostnader og effektivisere drift og vedlikehold slik at pengene skal rekke lenger .
Árjjalaččat bargojuvvo geahpedit goluid ja beavttálmahttit doaimmasdoallama ja ortnegisdoallama nu ahte ruđat galget guhkibui ollit .
Samlede økonomisk rammer for tiårsperioden er 3 213 millioner kroner til drift og vedlikehold av vegnettet , 2 210 millioner kroner til investeringer , 2 220 millioner til kjøp av fergetjenester og 800 millioner til rassikring .
Buohkanas ekonomalaš rámat logijagiáigodahkii leat 3 213 milj. ruvnno geaidnofierpmádaga doaimmasdoallamii ja divodemiide , 2 210 milj. ruvnno investeremiidda , 2 220 milj. ruvnno feargabálvalusaid oastimii ja 800 milj. ruvnno uđassihkkarastimii .
Store investeringsprosjekt i fylkesvegplanen • Torskenpakken : Rassikring og utbedring av fylkesveg med oppstart 2011. • Langsundforbindelsen : Fastlandsforbindelse til Reinøya , med oppstart 2011. • Bjarkøyforbindelsen : Vegforbindelse mellom Bjarkøy og Grytøya , med oppstart 2012. • Grusvegprogram : Innenfor rammen på 300 millioner kroner er 40 millioner satt av til spleiselag .
Fylkkageaidnoplánas stuorra investerenprošeavttat • Doasku-páhkka : Fylkkageainnu uđassihkkarastin ja divodeapmi , álggahuvvo jagi 2011. • Langsund-oktavuohta : Nannánoktavuohta Ráidnái , álggahuvvo jagi 2011. • Bjarkeajuoktavuohta : Bjarkeaju ja Rivttiidsullo geaidnooktavuohta , álggahuvvo jagi 2012. • Čievrageaidnoprográmma : 300 milj. ruvdnosaš rámas lea 40 milj. ruvnno mearriduvvon veahkkálas gollojuohkimii .
• Trafikksikkerhet , gang - sykkelveg program : Ved bevilgning gjennom fylkesveiplanen og trafikksikkerhetsmidler vil man bruke 100 millioner til bygging av gang- og sykkelveger i løpet av tiårsperioden .
• Johtalussihkkarvuohta , vázzin- ja sihkkelluoddaprográmma : Juolludusaiguin fylkkageaidnoplána bokte ja johtalusdorvvolašvuođaruđaiguin lea áigumuš geavahit 100 milj. ruvnno vázzin- ja sihkkelgeainnuid huksemii logijagi áigodagas .
Deler av ramma er tenkt brukt til spleiselag .
Ráma oasit leat jurddašuvvon veahkkálas gollojuohkimin .
Programmet vil innebære at det bygges omtrent tre mil ny gangog sykkelveg .
Prográmma mielddisbuktá ahte huksejuvvo sullii golbma miilla ođđa vázzin- ja sihkkelgeaidnu .
Kontrakter til over 1 500 millioner I løpet av 2009 inngikk fylkeskommunen kontrakter for ferge- og båtruter til en samlet verdi av over 1 500 millioner med fire ulike rederier .
Šiehtadusat eambbo go 1 500 milj. ruvnno ovddas Jagi 2009 fylkkasuohkan dagai fearga- ja fanasruvttuid šiehtadusaid eambbo go 1 500 milj. ruvnno ovddas njeljiin fanaseaiggátfitnodagain .
Sommarøy Cruise AS har signert en kontrakt verdt omtrent 25 millioner kroner for perioden 2010 til 2019 for drift av ruta SommarøyTussøy-Sandneshamn .
Sommarøy Cruise AS nammasaš fitnodagain vuolláičállojuvvui 25 milj. ruvdnosaš šiehtadus áigodahkii 2010-2019 ruvtto Geassesuolu ( Sommarøy ) – Tussøy – Sandneshavn jođusdoallama ovddas .
Dette omfatter båtrutene Tromsø-Nord-Senja og Tromsø- rutepakkene 3 og 4 for henholdsvis Midt-Troms og Senja . Skjervøy i perioden 2010-2019 og øvrige elleve fergesamband .
Dát siskkildit fanasruvttuid Romssa gávpot – Davvi-Sážžá ja Romssa gávpot – Skiervá áigodahkii 2010-2019 ja muđuid oktanuppelot feargagaskaoktavuođa .
Seks av disse sambandene har vært riksvegsamband som ble overtatt av fylket fra 2010 .
Guhtta dáin oktavuođain leat leamaš riikageaidnooktavuođat maid fylka válddii badjelasas jagi 2010 rájes .
I forbindelse med forvaltningsreformen og fylkeskommunens overtagelse av riksvegsambandene er det også inngått kontrakt med Bjørklids Ferjerederi AS om drift på sambandene Svensby-Breivikeidet og Lyngseidet-Olderdalen .
Hálddahusođastusa oktavuođas ja fylkkasuohkana riikageaidnooktavuođaid badjelasasváldima oktavuođas de lea maiddái vuolláičállojuvvon šiehtadus Bjørklids Ferjerederi AS nammasaš fitnodagain doaibmat gaskkain Bávttit ( Svensby ) - Guohcavuopmi ja Ivgomuotki - Dálošvággi .
Kontrakten har en totalverdi på omtrent 30 millioner kroner og gjelder for 2010 .
Šiehtadusas lea buohkanis árvu 30 milj. ruvnno ja gusto jagi 2010 .
Med disse kontraktene på plass er konkurranseutsettingen av båtruter i Troms fullført .
Feargagaska Rotsund - Havnnes . Govva : Troms fylkeskommune
Kollektivtrafikk Fylkeskommunen brukte 460 millioner kroner på drift i 2009 .
Kollektiivajohtalus Fylkkasuohkan geavahii 460 milj. ruvnno doibmii jagi 2009 .
Andelen til kollektivtrafikk var følgende : • Buss : 47 % • Fylkesvegferge : 10 % • Hurtigbåt : 9 %
Oassi oktasašjohtalussii juohkásii ná : • Bussiide : 47 % • Fylkkageaidnofearggaide : 10 % • Johtilisfatnasiidda : 9 %
Seksjonsnavn Samferdsel Reisevaneundersøkelse for Harstad og Tromsø :
Seksjonsnavn Johtalus Johtinvierroiskkadallan Hárštá ja Romssa gávpogiin :
Tromsøfolk går mer og reiser mer kollektivt I et samarbeid mellom Statens vegvesen , Troms fylkeskommune og Tromsø kommune er det gjennomført en reisevaneundersøkelse for Tromsø og Harstad .
Romsalaččat vázzet eambbo ja johtet eambbo oktasaš fievrruiguin Stáhta geaidnolágádus , Romssa fylkkasuohkan ja Romssa suohkan leat ovttasráđiid čađahan johtinvierroiskkadallama Romssa ja Hárštá gávpogiin .
En reisevaneundersøkelse ( RVU ) er en kartlegging av folks reisevaner , i denne sammenheng enhver forflytning utenfor egen bolig , skole , arbeidsplass eller fritidsbolig .
Johtinvierroiskkadallan lea olbmuid johtinvieruid kárten , dán oktavuođas juohke johtin iežas viesu , skuvlla , bargosaji dahje astoáigeviesu olggobealde .
Undersøkelsen består av telefonintervju med standardiserte spørsmål .
Iskkadallan čađahuvvui telefuvdnajearahallamin gárvásit mearriduvvon gažaldagaiguin .
Under : Nesten to tredeler av turene beboerne i Harstad gjør , utføres som bilfører ( Figur 10 ) .
Vulobealde : Measta guokte goalmmádasa buot johtimiin maid Hárštá ássiid dahket , leat biilavuoddjin ( Govus 10 ) .
Dette er atskillig mer enn i Tromsø , der bilførerturene utgjør halvparten av alle turene ( Figur 11 ) .
Dat lea ollu eambbo go Romssas gos biilavuodjimat dahket beali buot johtimiin . ( Govus 11 ) .
Figur 10 .
Govus 10 .
Reisemåter ; Harstad , 2009 Bilpassasjer 12,0%
Johtinvuogit Hárštás , 2009 Biilafárrulaš 12,0%
Fly 0,3% Buss 4,6%
Girdi 0,3% Busse 4,6%
Båt , ferge 0,3% Taxi 0,4% Annet 0,3%
Fanas , fearga 0,3% Táksi 0,4% Eará 0,3%
Til fots 18,0% Bilfører 63,7%
Vácci 18,0% Biilavuoddji 63,7%
Figur 11 .
Govus 11 .
Reisemåter ; Tromsø , 2009 Bilpassasjer 10,6%
Johtinvuogit Romssas , 2009 Biilafárrulaš 10,6%
Fly 0,3% Buss 12,5%
Girdi 0,3% Busse 12,5%
Til fots 24,5%
Vácci 24,5%
Sykkel 1,0%
Sihkkelat 1,0%
Kollektivandelen i Harstad er 4,6 % mens den i Tromsø er 12,5 % .
Kollektiivaoassi Hárštás lea 4,6 % ja Romssa gávpogis dat lea fas 12,5 % .
Tromsø ligger derfor godt an i forhold til mange mellomstore byer i Norge .
Dat čájeha ahte Romssas lea dilli buorre ollu gaskageardán gávpogiid ektui Norggas .
Beboere i Harstad som ikke tar buss , er generelt mer misfornøyde med busstilbudet enn i Tromsø .
Ássit Hárštás guđet eai jođe bussiin , leat eambbo duhtameahttumat bussefálaldagain go ássit Romssas .
Spesielt gjelder dette avgangshyppighet .
Dat guoská erenoamážit bussiid johtindávjodahkii .
Åpninger og markeringer Fv 221 Stongelandseidet-Skrolsvik
Rahpamat ja čalmmustahttimat Fylkkageaidnu 221 Stongelandseidet-Skrolsvik
Opprusting av vegen mellom Stonglandseidet og Skrolsvik ble ferdigstilt i 2009 , med markering 26. september .
Geainnu divvun Stonglandseidet ja Skrolsvik gaskka gárvánii jagi 2009 , ja čalmmusteapmi lei čakčamánu 26. beaivvi .
Opprustingsarbeidene har pågått i to år og har bestått av grøfting , masseutskifting , skift av stikkrenner , oppgradering av vegen og nytt asfaltdekke .
Ođasmahttinbarggut leat bistán guokte jagi ja dat leat siskkildan goivvohagaid roggama , mássamolsuma , geaidnorenniid molsuma , geaidnodási buorideami ja ođđasis asfáltema .
I tillegg er det nytt rekkverk på vegen og oppgradering av Buvik bru .
Dan lassin lea biddjojuvvon ođđa áidi geidnui ja Buvik šaldi lea buoriduvvon .
Hovedentreprenør har vært Kolo vegdekke .
Váldobarggaheaddji lea leamaš Kolo vegdekke nammasaš fitnodat .
Kostnadene for prosjektet var 34,5 millioner kroner .
Ovdaprošeavtta golut ledje 34,5 milj. ruvnno .
Åpning av ny kollektivterminal på Kvaløya Sykkel 0,3%
Ođđa kollektiivaterminála rahpan Sálliris Sihkkelat 0,3%
Bilfører 49,3%
Biilavuoddji 49,3%
Viktige funn
Dehálaš gávnnaheamit
Gjennomsnittlig antall reiser per person var høyt i forhold til nasjonale tall .
Gaskamearálaš johtinlohku juohke olbmo nammii lei allat riikkalaš loguid ektui .
Åpningen ble arrangert av vegvesenet , som var byggherre på prosjektet .
Geaidnolágádus lágidii rahpama , mii lei prošeavttas huksejeaddji .
Cominor , grunneiere og blindeforbundet var invitert til markeringen .
Cominor , eanaeaiggádat ja Čalmmehemiidlihttu ledje bovdejuvvon čalmmusteapmái .
Selve åpningen ble gjort av ordføreren og fylkesråden for samferdsel .
Sátnejođiheaddji ja johtalusa fylkkaráđđi čađaheigga formála rahpama .
Prosjektet omfattet ombygging av eksisterende areal for bussoppstilling , leskur , sykkelstativ og busslommer .
Prošektii gulle dálá busseorrunsajiid nuppástuhttin , bissehatsuoji huksen , sihkkelstatiivva bidjan ja busselummaid ráhkadeapmi .
I tillegg ble gang- og sykkelveg ombygd , det ble satt opp ny belysning og hele terminalen ble universelt utformet .
Dan lassin huksejuvvui vázzin- ja sihkkelluodda ođđasis , ođđa čuovggat biddjojuvvojedje ja oppa terminála hábmejuvvui máŋggadoaimmatvistin .
Fylkesråd for samferdsel KariAnne Opsal og ordfører Arild Hausberg åpner den nye kollektivterminalen på Kvaløya .
Johtalusa fylkkaráđđi KariAnne Opsal ja sátnejođiheaddji Arild Hausberg rahpaba ođđa kollektiivaterminála Sálliris .
Miljø Satsing på fornybare energikilder Strandsonen stadig viktigere Bioenergiprosjektet ble igangsatt av fylkesrådet i august 2009 .
Biras Áŋgiruššan ođasmuvvi energiijagálduiguin Riddoavádat šaddá dađistaga deháleabbon Fylkkaráđđi álggahii bioenergiprošeavtta borgemánus 2009 .
Målet er å profilere bioenergi som en viktig fornybar energikilde og utrede satsninger og bruk av bioenergiressurser i fylket .
Ulbmil lea profileret bioenergiija dehálaš ođasmuvvi energiijagáldun ja čielggadit bioenergiijaresurssaid áŋgiruššama ja geavaheami fylkkas .
Troms fylkeskommune og Fylkesmannen i Troms har i et spleiselag med Statens Vegvesen , Kystverket og NVE drevet prosjektet Skråbildefotografering av strandsonen i Troms .
Romssa fylkkasuohkan ja Romssa fylkkamánne leat jođihan prošeavtta Skråbildefotografering av strandsonen i Troms maid dat leat ruhtadan ovttas Stáhta geaidniolágádusain , Riddolágádusain ja NVEin .
Bioenergi som en klimanøytral energikilde nyter for tiden stor oppmerksomhet både nasjonalt og internasjonalt , og regjeringen har en målsetning om økt utbygging av bioenergi med 14 TWh innen 2020 .
stuorra fuomášumi sihke riikkalaččat ja riikkaidgaskasaččat , ja ráđđehusas lea áigumuš ain eambbo hukset bioenergiija 14 Suohkanat ožžot go mákset iešoasi geavahit govvamateriála . TWh ovdal jagi 2020 .
Troms har som mål å redusere sine utslipp av klimagasser med 30 % innen 2020 ( Fylkesplan for Troms 2010-2013 ) .
Romssa fylkkas lea áigumuš geahpidit Dán jagi prošeavttas gárvánedje govat oppa fylkkas earret čieža dálkkádatgássaid luoitimiid 30 proseanttain ovdal jagi 2020 suohkanis lullifylkkas .
Kommunene får gjennom en egenandel tilgang til bildematerialet .
Leat geahččaleamen oaččohit mielde ( Romssa fylkkaplána áigodahkii 2010-2013 ) .
Det arbeides for at disse kommunene blir med i sluttføringen 2010 .
dáid suohkanii ovdalgo prošeakta loahpahuvvo jagi 2010 .
I Nord-Norge finnes det store ressurser av godt trevirke til bioenergi .
Davvi-Norggas lea ollu buorre muorra maid lea vejolaš geavahit bioenergiijan .
Utfordringene er en stabil virkeforsyning , god infrastruktur i skogbruket , effektive verdikjeder og gode rammebetingelser .
Dalle lea dárbu oaččohit áigái bissovaš muorraskáhppoma , buori vuođđustruktuvrra vuovdedoalus , bevttolaš árvoláhkiid ja buriid rápmaeavttuid .
Det må legges til rette for samarbeid mellom forskningsmiljø og bedrifter for å løse tekniske utfordringer og for å drive utviklingen av bioenergi som energikilde videre .
Dalle fertejit dilit láhččojuvvot nu ahte dutkanbirrasat ja fitnodagat sáhttet ovttas bargat čoavdin dihtii teknihkalaš hástalusaid ja buoridan dihtii bioenergiija energiijagáldun ain eambbo .
I dag er fire bioenergianlegg i drift i fylket , og mange prosjekter er i startgropa .
Gáddeavádagat adnojuvvojit dehálaš fitnanbáikin , sihke lagašbirasguovlun ja regionála vuoiŋŋastansadjin .
Det videre arbeidet vil fokusere på å skape kontaktpunkt og en felles arena for bioenergimiljøet i Troms .
Viidásat barggus deattuhuvvo gávdnat deaivvadančuoggáid ja oktasaš jorega bioenergiijabirrasa várás Romssa fylkkas .
Ønsket er å etablere et regionalt forum som skal utvikle helhetlige og overordnede strategier innen fornybar energi , med undergrupper innen bioenergi , vindkraft , småkraft etc. .
Sávaldat lea ásahit regionála fora mii galgá ovddidit ollislaš ja bajimus strategiijaid ođasmuvvi energiija suorggis , vuollejoavkkuiguin mat gullet bioenergiijii , bieggafápmui , fápmorusttegaččaide jna. .
Skråbildefotografering av strandsonen .
Gáddeavádaga vinjugovvideapmi .
A D Administrasjonsetaten er organisert i fem sentra / avdelin- Fylkesrådsleder : ger samt advokatkontor og ledes av administrasjonssjef .
H Á L D D A H U S Hálddahusetáhta lea organiserejuvvon vihttan guovddážin / ossodahkan ja lea vel advokáhtakontuvra maid hálddahushoavda jođiha .
I styrker etatenes administrasjon ut • bygg- og eiendomsforvaltning fra behov og kompetanse .
Etáhtahoavda : Jan Inge Hille Rabasvuohta ja áššebáhpáriid geahčadanvejolašvuohta
Hovedregelen er at alle har innsynsrett i saksdokumentene • Kongsbakken videregående skole er under påbygning og renovering .
Geahčadanvuoigatvuohta lea guovddážis , ja lágas leat garra gáibádusat doalahit dokumeanttaid čiegusin álbmogis .
Taushetsbelagte opplysninger er alltid unntatt innsyn .
Dieđut mat gullet jávohisvuođabággui galget álo dollojuvvot čiegusin .
Nybygg på Kvaløya videregående skole ble ferdigstilt i 2009 .
Sállira joatkkaskuvlla ođđa viessu gárvánii jagi 2009 .
Tiltakspakken fra staten Stortinget vedtok en tiltakspakke som følge av finanskrisen for å stimulere den økonomiske aktiviteten .
Doaibmabidjopáhkka stáhtas Stuorradiggi mearridii doaibmobidjopáhka finánsakriissa geažil movttiidahttin dihtii ekonomalaš doaimmaid .
En del av denne pakken var rettet mot kommunal og fylkeskommunal sektor .
Dán páhka oassi lei mearriduvvon suohkanlaš ja fylkkasuohkanlaš suorgái .
Bygninger
Visttit
Vedlikeholdsmidlene til bygninger er brukt til ventilasjonsanlegg på Breivika videregående skole og utskifting av taktekke på Stangnes videregående skole .
Visttiid ortegisdoallanruđat leat adnojuvvon Breivika joatkkaskuvlla áibmomolsunrusttegii ja Stangnesa joatkkaskuvlla dáhkkelovddežiid molsumii .
Tiltakspakken for Troms fylkeskommune var på vel 50 millio- I tillegg ble det lagt nytt sportsdekke i Tromsdalen idrettshall ner kroner , hvorav rammetilskudd 17 millioner kroner , lærling- og skiftet lysarmatur både i Tromsdalen idrettshall og Nordtilskudd 7,3 millioner kroner og nesten 26 millioner kroner var kjosbotn idrettshall .
Doaibmabidjopáhkka Romssa fylkkasuohkanii lei eambbo go 50 Dan lassin lea biddjojuvvon ođđa valáštallanloavdda Sálašmilj . ruvnno , mas rámmadoarjja lei 17 milj. ruvnno , fidnooahp- vákki valaštallanhállii ja lea čuovgarusttet molsojuvvon sihke pidoarjja lei 7,3 milj. ruvnno ja masá 26 milj. ruvnno lei ruhta Sálašvákki valaštallanhállas ja Gárgána valaštallanhállas .
midler til økt vedlikehold .
eambbo ortnegisdoallamii .
Rammen til opplæring i bedrift ble øket med 7,3 millioner kroner og er disponert til økning i lærlingtilskuddet og ekstraordinære tiltak knyttet til lærlingplasser .
Rápma oahpahussii fitnodagas lassánii 7,3 milj. ruvnnuin ja lea geavahuvvon fidnooahppidoarjaga lassáneapmái ja fidnooahppisajiid erenoamáš doaibmabijuide .
Den økte rammen til vedlikehold ble fordelt med 18 millioner kroner til vegvedlikehold og nesten 8 millioner kroner til vedlikehold av bygninger .
Lassánan rápma ortnegisdoallamii juolluduvvui nu ahte 18 milj. ruvnno galget geavahuvvot geainnuid ortnegisdoallamii ja masá 8 milj. ruvnno visttiid ortnegisdoallamii .
Av tiltaksmidlene ble 10 millioner kroner brukt til drift- og vedlikehold på fylkesveg og 8 millioner kroner gikk til opprusting av Fv 301 Reinskar-Stakkvik .
10 milj. ruvnno doaibmabidjoruđain geavahuvvui fylkkageainnuid doaimmas ja ortnegisdoallamii ja 8 milj. ruvnno fylkkageainnu 301 Reinskar-Stakkvik buorideapmái .