pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget har fått påpekt i planen at analysen og anbefalingene også skal omfatte den samiske befolkningens framtidige behov for psykiske helsetjenester.
Sámediggi lea plánas čujuhan ahte analysa ja ávžžuhusat galget maiddái fátmmastit sámi álbmoga boahttevaš dárbbuid psyhkalaš dearvvašvuođabálvalusaide.
I planen vises det også til organisering av samiske fagnettverk.
Plánas čujuhuvvo maiddái sámi fágafierpmádaga organiseremii.
Analysen vil også inngå i kunnskapsgrunnlaget for å vurdere dimensjonering av utdanningskapasitet, bemanning og arbeidsdeling mellom ulike yrkesgrupper.
Analysa fátmmastuvvo maiddái máhttovuđđui, árvvoštallan dihtii iešguđetge ámmátjoavkkuid gaskasaš oahppokapasitehta, bargoveaga ja bargojuogu dimenšonerema.
Sametingets posisjoner i ny nasjonal helse- og sykehusplan vil følges opp i konsultasjoner på oppdragsdokumenter til Regionale helseforetak.
Sámedikki posišuvnnat ođđa nationála dearvvašvuođa- ja buohcceviessoplánas čuovvuluvvojit guvllolaš dearvvašvuođafitnodagaid doaibmadokumeanttaid ráđđádallamiin.
Fagutvikling og kompetanseheving i omsorgstjenestene til samiske brukere
Fágaovdánahttin ja máhttolokten sámi geavaheddjiid fuolahusbálvalusas
Sametinget og Helsedirektoratet har nå igangsatt prosess for å til løsninger som bidrar til utvikling og kompetanseheving på tjenestetilbudet på pleie- og omsorgsiden til samiske brukere.
Sámediggi ja Dearvvašvuođadirektoráhtta leaba bidjan johtui proseassa oažžun dihtii čovdosiid mat leat ávkin bálvalusfálaldaga ovdánahttimis ja máhttoloktemis sámi geavaheddjiide dikšuma ja fuolahusa bealde.
Det er avholdt dialogmøte med aktuelle samiske miljøer i nord-, sør- og lulesamiske områder med sikte på å komme frem til gode løsninger for fremtidig fagutvikling og kompetanseheving i omsorgstjenestene til samiske brukere.
Lea leamaš dialogačoahkkin guovdilis sámi birrasiiguin davvi-, lulli- ja julevsámi guovlluin, maid ulbmilin lea oččodit buriid čovdosiid sámi geavaheddjiide guoski fuolahusbálvalusa boahttevaš fágaovdánahttimis ja máhttoloktemis.
Utviklingssenteret i Karasjok skal bestå som nå og ha en sentral rolle i miljøet.
Kárášjoga ovdánahttinguovddáš galgá bissut dánin ja das galgá leat guovddáš rolla birrasis.
Prosessen er ikke avsluttet.
Proseassa ii leat loahpahuvvon.
Sametinget har deltatt på fagseminar for ressursgruppe Samisk pasient, i regi av utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjenester for den samiske befolkningen i Karasjok.
Sámediggi lea oasálastán Sámi pasieanta-resursajoavkku fágaseminárii, Kárášjoga sámi álbmoga buhcciidruovttu ja ruovttubálvalusa ovdánahttinguovddáža olis.
Sametinget hadde innlegg om Sametingets arbeid for samiske pasienter.
Sámediggi doalai sáhkavuoru mas hálai Sámedikki bargguin sámi pasieanttaid várás.
Møte med Stortingets helse- og omsorgskomité
Čoahkkin Stuoradikki dearvvašvuođa- ja fuolahuslávdegottiin
Stortingets helse- og omsorgskomité besøkte sametingsrådet i forbindelse med deres komitéreise i Finnmark.
Stuoradikki dearvvašvuođa- ja fuolahuslávdegoddi galledii sámediggeráđi lávdegoddemátkkiset oktavuođas Finnmárkkus.
I møte med komiteen la sametingsrådet frem opplysninger som fremkommer i ulike undersøkelser om helse- og livsvilkår for den samiske befolkningen, hva Sametinget vet om helsetilstanden i den samiske befolkningen, om Sametingets arbeid på området, og om arbeidet med videreutvikling av spesialisthelsetjenester for den samiske befolkningen.
Čoahkkinasttedettiin lávdegottiin ovdanbuvttii sámediggeráđđi dieđuid mat bohtet ovdan iešguđetlágan guorahallamiin sámi álbmoga dearvvašvuođa- ja eallineavttuid birra, das maid Sámediggi diehtá sámi álbmoga dearvvašvuođadilis, Sámedikki bargguin dien suorggis, ja maiddái bargguin spesialistadearvvašvuođabálvalusaid viidáseappo ovdánahttin sámi álbmoga várás.
Stortingskomiteen ønsket informasjon om enkelte tema, om forskjeller i kommuner, og om språk- og kulturkompetanse i sektoren.
Stuoradiggelávdegoddi sávai dieđuid ovttaskas fáttáid birra, suohkaniid erohusaid birra, ja sektora giella- ja kulturmáhtu birra.
Det ble videre stilt spørsmål om hvorfor satsinger på helsetjenester til den samiske befolkningen ikke er det samme som for den norske befolkningen.
Jerrojuvvui maiddái manin sámi álbmoga dearvvašvuođabálvalusat eai vuoruhuvvo seamma láhkai go dáru álbmogii.
Stortingskomiteen ga uttrykk for at det er bekymringsfullt at disse undersøkelsene og tallmateriale ikke er av nyere dato.
Stuoradiggelávdegoddi celkkii fuolahahttin dan, go guorahallamat ja lohkomateriálat eai leat nu ođđasat.
Sametingsrådet har i ettertid fulgt dette opp med et nytt møte med Helse- og omsorgskomiteen, hvor Sametingets helsebudsjett var temaet.
Sámediggeráđđi lea čuovvulan dán ođđa čoahkkimiin Dearvvašvuođa- ja fuolahuslávdegottiin, go Sámedikki dearvvašvuođabušeahtta lei fáddán.
Inspirasjonsdag om mat for eldre
Inspirašuvdnabeaivi vuorasolbmuid biepmu birra
Sametingsrådet har deltatt på inspirasjonsdag om mat for eldre i regi av Fylkesmannen i Troms og Finnmark.
Sámediggeráđđi lea oasálastán inspirašuvdnabeaivái vuorasolbmuid biepmu birra, Romssa ja Finnmárkku fylkkamánni olis.
Målgruppe for seminaret var helsepersonell i kommuner i Troms.
Seminára ulbmiljoavkun ledje Romssa suohkaniid dearvvašvuođabargit.
Sametingsrådet deltok i paneldebatten og hadde innlegg med tema samiske mattradisjoner og samisk matkultur på institusjoner, og betydningen av kjent mat for eldre på institusjon.
Sámediggeráđđi oasálasttii panelaságastallamii ja doalai sáhkavuoru mas fáddán lei sámi biebmoárbevierut ja sámi biebmokultuvra institušuvnnain, ja oahpes biepmuid mearkkašupmi vuorasolbmuide institušuvnnain.
Sametingsrådet påpekte også kommunenes ansvar for tilrettelegging og mulighet for å tilberede næringsrik kost til de eldre.
Sámediggeráđđi čujuhii maiddái suohkana ovddasvástádussii heivehit ja vejolašvuođaide ráhkadit beaktilis/álbmás biepmuid vuorasolbmuide.
Møte med Nord universitet
Čoahkkin Nuortta universitiehtain
Sametinget har møtt Fakultet for sykepleie og helsevitenskap ved Nord universitet i Bodø om universitetets forskningsstrategi med særlig fokus på samisk forskning.
Sámediggi lea deaivvadan Nuortta universitehta buohccedivššu ja dearvvašvuođadiehtaga -fakultehtain Bådåddjos gos ságastalle universitehta dutkanstrategiija birra mas erenoamážit fokuserejuvvo sámi dutkamii.
Universitetet har en klar nordområdeprofil, og har en satsing på samisk helseforskning og særlig fokus på lule- og sørsamiske forhold.
Universitehtas lea čielga davviguovloprofiila, ja áŋgiruššet sámi dearvvašvuođadutkamii, ja eandalii fokuserejit julev- ja lullisámi dillái.
Sametinget løftet frem hvilke behov Sametinget ser som aktuelle forskningstema innen samisk helseforskning for universitetet.
Sámediggi lea ovdanbuktán makkár dárbbuid Sámediggi atná vejolaš dutkanfáddán sámi dearvvašvuođadutkamis universitehtas.
Spesielt ble forskning på tjenestetilbud til samer i kommunene vektlagt.
Dás deattuhuvvui erenoamážit dutkan suohkaniid sápmelaččaid bálvalusfálaldagaid birra.
Sametinget påpekte også behov for forskning på samiske barn og unges helse, og forhold knyttet til fornorskingsprosesser.
Sámediggi čujuhii maiddái dárbbuide dutkat sámi mánáid ja nuoraid dearvvašvuođa, ja maiddái oktavuođaid main leat čanastagat dáruiduhttinproseassaide.
9 Urfolksrettigheter, internasjonalt samarbeid og likestilling
9 Álgoálbmotvuoigatvuođat, riikkaidgaskasaš ovttasbargu ja dásseárvu
Rettigheter som er anerkjent i FNs erklæring om urfolksrettigheter er implementert i lovverk og praktisk politikk.
Vuoigatvuođat mat leat dohkkehuvvon ON álgoálbmotvuoigatvuođajulggaštusas heivehuvvojit láhkadahkosii ja geavatlaš politihkkii.
Samisk samarbeid
Sámi ovttasbargu
Samisk språk, kultur og samfunnsliv bevares og utvikles både innenfor den enkelte nasjonalstat og på tvers av statsgrensene.
Sámi giella, kultuvra ja servodateallin gozihuvvojit ja ovddiduvvojit sihke ovttaskas nationála stáhta siskkobealde ja stáhtarájáid rastá.
Samordning av sametingsvalgene i Finland, Norge og Sverige
Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámediggeválggaid ovttastahttin
Samisk parlamentarisk råd (SPR) har vedtatt at det skal igangsettes en utredning om samordning av sametingsvalgene i Finland, Norge og Sverige, og at det skal avholdes et seminar om emnet.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) lea mearridan ahte čielggadišgohtet Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámediggeválggaid ovttastahttima, ja fáttás galgá dollojuvvot seminára.
En arbeidsgruppe med representanter fra alle tre sameting er oppnevnt og seminar er avholdt.
Bargojoavku, mas leat ovddasteaddjit buot golmma Sámedikkis, lea nammaduvvon, ja seminára lea dollojuvvon.
Arbeidsgruppen la frem sine anbefalinger for styret i SPR på styremøte 30. august.
Bargojoavku ovdanbuvttii sin ávžžuhusaid SPR-stivrii jahkečoahkkimis borgemánu 30. beaivvi.
Styret vedtok at respektive sameting behandler saken internt, at styret i SPR fortsetter behandling av saken etter det, og at saken om nødvendig legges frem for parlamentarikerkonferansen i 2020.
Stivra mearridii ahte sámedikkit meannudit ášši siskkáldasat, ahte SPR-stivra joatká áššemeannudemiin dan maŋŋel, ja ahte jus lea dárbu de ášši ovddiduvvo 2020 parlamentarihkkárkonferánsii.
Identifisere konkrete grensehindringer i samiske områder
Identifiseret konkrehta rádjacakkiid sámi guovlluin
Samisk parlamentarisk råd (SPR) har vedtatt å igangsette arbeid med å identifisere konkrete grensehindringer i samiske områder, med mål om å fjerne og bekjempe grensehindringer som bremser for samarbeid i samiske områder.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) lea mearridan identifiseregoahtit konkrehta rádjacakkiid sámi guovlluin, maid ulbmilin lea jávkadit ja duostut rádjacakkiid mat bissehit sámi guovlluid ovttasbargguid.
Arbeidsgruppe med medlemmer fra alle tre sameting er oppnevnt.
Bargojoavku lea nammaduvvon ja das leat lahtut buot golmma sámedikkis.
Runar M. Balto representerer Sametinget i Norge og er også leder for gruppen.
Runar M. Balto sihke ovddasta Norgga Sámedikki ja jođiha joavkku.
Arbeidsgruppen har igangsatt sitt arbeid.
Bargojoavku lea álggahan bargguset.
Seminar om s amepolitikken i forvaltningen
Seminára sámepolitihka birra hálddašeamis
Sametingspresident Aili Keskitalo holdt 22. oktober et innlegg på et seminar for departementsansatte som hadde som tittel: Samepolitikken i forvaltningen - bakgrunn og utvikling.
Golggotmánu 22. beaivvi lei sámediggepresideanttas Aili Keskitalos sáhkavuorru departemeantabargiid semináras. Sáhkavuoru bajilčálan lei: Samepolitikken i forvaltningen - bakgrunn og utvikling.
Presidentens innlegg fokuserte på retten til å bestemme over egen framtid.
Presideanta fokuserii vuoigatvuođaide mearridit iežas boahtteáiggi.
Nordområdene
Davviguovllut
En bærekraftig utvikling for folkene som bor i nord.
Ceavzilis ahtanuššan davvi ássi álbmogiidda.
Nominering av kandidater
Kandidáhtaid nammadeapmi
Styret i Samisk parlamentarisk råd (SPR) har gitt sin støtte til nominering av Laila Susanne Vars som den arktiske regions kandidat til FNs Ekspertmekanisme for urfolks rettigheter for den kommende perioden, 2020-2023.
Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivra doarju nammadit Laila Susanne Vars árktalaš regiovnna kandidáhttan ON eamiálbmotvuoigatvuođaid ekspeartamekanismii čuovvovaš áigodahkii 2020-2023.
Styret i SPR har gitt sin støtte til nominering av José Francisco Cali Tzay som FNs spesialrapportør for urfolksrettigheter.
SPR-stivra doarju nammadit José Francisco Cali Tzay ON álgoálbmotvuoigatvuođaid erenoamášraportevran.
Barents parlamentarikerkonferanse
Barents parlamentarihkkárkonferánsa
Nordiske og russiske politikere fra hele Barentsregionen møttes i Haparanda 17.- 18. september i forbindelse med den 9. Barents parlamentarikerkonferanse.
Davviriikkalaš ja ruoššalaš politihkkárat olles Barentsguovllus deaivvadedje Haparandas čakčamánu 17.- 18. beivviid, 9. Barents parlamentarihkkárkonferánssa oktavuođas.
Fra Sametinget deltok sametingspresident Aili Keskitalo, parlamentarisk leder for Arbeiderpartiets gruppe i Sametinget Ronny Wilhelmsen og plenumsleder Tom Sottinen.
Sámedikki bealis oasálasttii sámediggepresideanta Aili Keskitalo, Sámedikki Bargiidbellodatjoavkku parlamentáralaš jođiheaddji Ronny Wilhelmsen, ja dievasčoahkkinjođiheaddji Tom Sottinen.
Parlamentarikerkonferansen rettet fokus på infrastruktur og bærekraft i Barentsregionen.
Parlamentarihkkárkonferánssa fokusis lei Barentsguovllu infrastruktuvra ja ceavzilvuohta.
Det ble vedtatt en resolusjon fra konferansen.
Konferánssas mearriduvvui resolušuvdna.
Barentsrådets utenriksministermøte
Barentsráđi olgoriikkaministtarčoahkkin
Sametingsrådet deltok i utenriksministerens delegasjon til utenriksministermøtet i Barentsrådet i Umeå, Sverige 3. oktober.
Sámediggeráđđi searvvai olgoriikkaministara delegašuvdnii Barentsráđi olgoriikkaministtarčoahkkimii Ubmis, Ruoŧas, golggotmánu 3. beaivvi.
Norge overtok formannskapet etter Sverige for 2019-2021.
Norga doaibmagođii Ruoŧa maŋŋel ovdagoddin 2019-2021.
Norges prioriteringer for formannskapet vil være å fremme helse, folk-til-folk-kontakt og kunnskap.
Norgga vuoruheamit ovdagottis leat ovddidit dearvvašvuođa, álbmogiid gaskasaš oktavuođaid ja máhtu.
FNs erklæring om urfolks rettigheter er implementert i lovverk og praktisk politikk.
ON álgoálbmotvuoigatvuođajulggaštus lea heivehuvvon láhkadahkosiin ja geavatlaš politihkas.
Møte med Patentstyret Sametingsrådet avholdt møte med Patentstyret 29.- 30. august i Karasjok.
Čoahkkin Pateantastivrrain Borgemánu 29.- 30. beivviid čoahkkinasttii sámediggeráđđi Pateantastivrrain Kárášjogas.
Det ble gjennomgått hvordan Patentstyret gir rettigheter til varemerke, design og patent i Norge, og det ble drøftet hvordan Patentstyret kan øke sin kompetanse om samisk kultur.
Doppe ságastalle mo Pateantastivra addá rivttiid gálvomearkkaide, hábmemiidda ja patentii Norggas, ja ságaškušše mo Pateantastivrras sáhttet loktet máhtuset sámi kultuvrras.
Sametinget viste til saken om at det var gitt enerett til et varemerke som baserer seg på et solsymbol, som har sitt opphav fra en lulesamisk runebomme.
Sámediggi čujuhii áššái mas oktovuoigatvuohta lei addojuvvon gálvomerkii mii vuođđuduvai beaivvášsymbolii mii boahtá julevsámi meavrresgáris.
Patentstyret kunne ikke kommentere enkeltsaker som er under klagebehandling, men de var tydelige på at det ikke skal gis enerett til varemerker, herunder logoer, figurer og bilder, dersom de ikke har et særpreg.
Pateantastivra ii sáhttán kommenteret ovttaskasáššiid mat leat váiddameannudeamis, muhto ledje čielgasat das, ahte ii galgga addit oktovuoigatvuođaid gálvomearkkaide, nugo logoide, figuvrraide ja govaide, jus dain ii leat mihtilmasvuohta.
Det er ikke et særpreg dersom varemerket er kjent fra før av.
Jus gálvomearka lea dovddus juo ovddežis, de ii leat mihtilmas.
Det forventes at klagebehandlingen på solsymbolet blir avgjort i løpet av vinteren 2020.
Meroštallojuvvo ahte beaivvášsymbola váiddameannudemiin gerget dálvet 2020.
Vertskap for FNs spesialrapportør for menneskerettigheter og miljø Sametingsrådet var vertskap da FNs spesialrapportør for menneskerettigheter og miljø, Mr. David R. Boyd, besøkte Sametinget, samiske institusjoner, organisasjoner og det samiske sivile samfunnet i perioden 18.- 20. september.
Guossoheaddjin ON olmmošvuoigatvuođaid ja birasguoski áššiid spesiálaraportevrii Sámediggeráđđi lei guossoheaddjin go ON olmmošvuoigatvuođaid ja birasguoski áššiid spesiálaraportevra Mr. David R. Boyd galledii Sámedikki, sámi institušuvnnaid, organisašuvnnaid ja sámi siviilaálbmoga čakčamánu 18.- 20. beivviid.
Særskilt klimaendringer, forvaltning av laks og sjøsamiske rettigheter ble drøftet med spesialrapportøren.
Dálkkádatrievdamat, luosa gáhtten ja mearrasámi rievttit ledje áššit mat erenoamážit digaštallojuvvoje spesiálaraportevrrain.
I sin foreløpige rapport skriver spesialrapportøren at han i Finnmark fant ut at utbygging av gruver, vindparker, vannkraft, veier og høyspentledninger har resultert i tap og fragmentering av beiteområder som truer samenes reindrift.
Gaskaboddosaš raporttastis čállá spesiálaraportevra ahte Finnmárkkus son fuomášii ahte ruvkkiid, bieggamilluid, čáhcefámu, luottaid ja allagealddajohtasiid huksen leat vahágahttán ja háddjen guohtuneatnamiid, ja mii lea áittan sámi boazodollui.
Han støttet samenes bekymringer rundt utbyggingsplanene av Davvi vindpark, gruvedrift i Nussir og gjenåpningen av gruvedrift i Biedjovággi.
Son doarjjui sápmelaččaid fuolastumiid Davvi bieggapárkka ja Nussira ruvkedoaimmaid huksenplánaid ja Biedjovákki ruvkedoaimmaid ođđasis álggaheami oktavuođas.
I rapporten anbefales det at Norge øker innsatsen om å sikre frivillig og informert samtykke fra samene før beslutninger tas som påvirker deres rettigheter, da vil Norge kunne gi verden en modell for beskyttelse av urfolk, beskyttelse av miljøet og de vil fremheve sammenhengen mellom menneskerettigheter, sunne økosystemer og friske mennesker.
Raporttas ávžžuhuvvo ahte Norga nannet viggamuša nu, ahte sihkkarastá eaktodáhtolaš ja informerejuvvon mieđiheami sápmelaččain ovdalgo mearrádusat, mat váikkuhit sin rivttiide, dahkkojuvvojit. Nu sáhttá Norga fállat máilbmái málle mo suddjet eamiálbmogiid ja birrasa, ja deattuhit oktavuođaid olmmošvuoigatvuođaid, dearvvaš ekosystemaid ja dearvvaš olbmuid gaskka.
Den endelige rapporten om Norge skal forelegges for FNs menneskerettighetsråd sin 43. sesjon, som er fra 24. februar til 20. mars 2020.
Loahpalaš raporta Norgga birra ovdanbuktojuvvo ON olmmošvuoigatvuođaráđi 43. sešuvnnas, mii bistá guovvamánu 24. beaivvis njukčamánu 20. beaivái 2020.
Ekspertseminar om tradisjonell kunnskap og urfolks fiskeri i Arktis
Ekspeartaseminára árbevirolaš máhtus ja eamiálbmotguolásteamis Árktisis
Sametingsrådets politiske rådgiver deltok på ekspertseminar om tradisjonell kunnskap og urfolks fiskeri i den arktiske regionen, som fant sted i Food and Agriculture Organization (FAO) i Roma 23.- 24. september.
Čakčamánu 23.-24. beivviid oasálasttii sámediggeráđi politihkalaš ráđđeaddi ekspeartaseminárii árbevirolaš máhtu ja eamiálbmotguolásteami birra árktalaš guovllus, mii lei Food and Agriculture Organizationis (FAO), Romas.
Seminaret samlet flere urfolkseksperter, fiskere, forskere og andre fra Arktis som delte perspektiver og utvekslet erfaringer om tradisjonell kunnskap og fiskeri.
Semináras ledje máŋga eamiálbmotekspearttat, guolásteaddjit, dutkit ja earát Árktisis geat juogadedje perspektiivvaid ja vásáhusaid árbevirolaš máhtus ja guolásteamis.
Seminaret danner grunnlag for videre arbeid om temaet i FAO.
Seminára lea vuođđun viidáset bargguide dán fáttás FAO:s.
Et likestilt samisk samfunn med like rettigheter og muligheter for alle.
Dásseárvosaš sámi servodat ovttalágan vuoigatvuođaiguin ja vejolašvuođaiguin buohkaide.
Paneldebatt på Kvinnefrontens Mørketallskonferanse
Panelaságastallan Kvinnefrontena Mørketallskonferánssas
Sametingsrådet deltok 14. september i paneldebatt på Kvinnefrontens Mørketallskonferanse i Oslo.
Čakčamánu 14. beaivvi oasálasttii sámediggeráđđi panelaságastallamii Kvinnefrontena Mørketallskonferánssas Oslos.
Tema for konferansen var voldtektsstatistikk, forebygging, samtykkelov, sexindustrien og vold og overgrep mot samiske kvinner.
Konferánssa fáddán ledje veagalváldinstatistihkat, eastadeapmi, mieđihanláhka, seksaindustriija ja veahkaválddálašvuohta ja illasteapmi sámi nissoniid vuostá.
Møte med FNs spesialrapportør for rettighetene til personer med nedsatt funksjonsevne
Čoahkkin ON doaibmavádjigiid rivttiid spesiálaraportevra
Sametingsrådet hadde møte med FNs spesialrapportør for rettighetene til personer med nedsatt funksjonsevne, Catalina Devandas, i Karasjok 7. oktober.
Golggotmánu 7. beaivvi čoahkkinasttii sámediggeráđđi ON doaibmavádjigiid rivttiid spesiálaraportevrrain, Catalina Devandasiin, Kárášjogas.
Dette var i forbindelse med spesialrapportørens offisielle besøk i Norge som fant sted fra 2. til 11. oktober.
Dát lei dan oktavuođas go spesiálaraportevra almmolaččat galledii Norgga golggotmánu 2. beaivvis 11. beaivái.
I spesialrapportørens avsluttende uttalelse om besøket i Norge bemerker hun: «Situasjonen for personer med nedsatt funksjonsevne i den samiske befolkningsgruppen er særlig bekymringsfull siden disse ikke har tilgang til samme tjenester og muligheter på eget språk og kultur.
Spesiálaraportevrra loahppacealkámušas Norgga galledeami birra son mearkkašahttá: “Sámi álbmotjoavkku doaibmavádjigiid dilli lea erenoamáš duođalaš daningo sidjiide eai fállojuvvo seamma bálvalusat ja vejolašvuođat iežaset gillii ja kultuvrii.
Samer med nedsatt funksjonsevne må ofte velge enten tilgang til nødvendige helsetjenester og andre tjenester ved å flytte eller å bevare samisk språk og kultur, men uten tilgang til slike tjenester.
Sápmelaš doaibmavádjigat dávjá fertejit juogo válljet dárbbašlaš dearvvašvuođabálvalusaid ja eará bálvalusaid, ja fárret, dahje válljet gáhttet sámegiela ja sámi kultuvrra, ja birget diekkár bálvalusaid haga.
I praksis opplever mange samer, dersom de skal bedre sine levekår, at de ikke har annet valg enn å flytte til områder der få eller ingen samer bor, og der kontakten med samisk språk på skolen, og med samisk familie og omgangskrets er svært begrenset.
Duohtadilis ollu sápmelaččat vásihit, ahte jus galget buoridit iežaset eallindili, de ii leat sis eará vejolašvuohta go fárret guovlluide gos juogo leat unnán dahje eai obage sápmelaččat, ja gos oktavuohta sámegielain skuvllas, sámi bearrašiin ja birrasiin lea ráddjejuvvon.
Samer med nedsatt funksjonsevne, særlig kvinner og personer med intellektuell funksjonsnedsettelse, er også spesielt utsatt for mobbing, hatefulle ytringer, vold og overgrep.
Lea maiddái stuorát várra ahte sápmelaš doaibmavádjigat, eandalii nissonat ja olbmot geain lea intellektuála doaibmavádjitvuohta, vásihit givssideami, cielaheami, veahkaválddálašvuođa ja veagalváldima.
Jeg oppfordrer Regjeringen til å sørge for kultursensitive tjenester og nødvendige ressurser slik at den samiske befolkningsgruppen kan utvikle sine egne tjenester innen funksjonsnedsettelse»
Mun ávžžuhan Ráđđehusa fuolahit kultursensitiivvalaš bálvalusaid ja dárbbašlaš resurssaid nu, ahte sámi álbmot sáhttá ovdánahttit doaibmavádjitvuođabálvalusaidis. [Sitáhtta jorgaluvvon dárogielas]
Møte med Likestillingsombudet
Čoahkkin Dásseárvoáittardeddjiin
Sametingsrådet hadde 28. oktober møte med Likestillingsombud Hanne Bjurstrøm.
Golggotmánu 28. beaivvi čoahkkinasttii sámediggeráđđi Dásseárvoáittardeddjiin Hanne Bjurstrømain.
Tema for møtet var oppfølging av samarbeidsavtalen mellom partene.
Čoahkkima fáddán lei áššeoasálaččaid ovttasbargošiehtadusa čuovvuleapmi.
Tema som ble diskutert var innspill til Regjeringens handlingsplan mot vold i nære relasjoner.
Fáddá mii digaštallojuvvui lei cealkámuš Ráđđehusa doaibmaplánii veahkaválddi vuostá lagas oktavuođain.
Møte med Sámi NissonForum
Čoahkkin Sámi NissonForumiin
Sametingspresident Aili Keskitalo hadde møte med Sámi NissonForum 31. oktober, der hun ble informert om planleggingen av den globale urfolkskvinnekonferansen som er tenkt gjennomført i Finland 11.- 14. august 2020.
Golggotmánu 31. beaivvi čoahkkinasttii sámediggepresideanta Aili Keskitalo Sámi NissonForumiin, gos oaččui dieđuid globála eamiálbmotnissonkonferánssa plánema birra, man áigot lágidit Suomas borgemánu 11.- 14. beivviid 2020.
Panelsamtale på Kvinnefrontens feminismekonferanse
Panelaságastallan Kvinnefrontena feminismakonferánssas
Sametingsrådet deltok i panelsamtale på Kvinnefrontens feminismekonferanse 2. november i Oslo.
Skábmamánu 2. beaivvi oasálasttii sámediggeráđđi panelaságastallamii Kvinnefrontena feminismakonferánssas, Oslos.
Tema for samtalen var Urfolkskvinners kamp mot vold og undertrykking.
Ságastallama fáddán lei eamiálbmotnissoniid dáistaleapmi veahkaváldima ja duolbmama vuostá.
Vold i nære relasjoner i samiske samfunn
Veahkaváldi lagas oktavuođain sámi servodagas
Innspillsmøte til handlingsplan mot vold i nære relasjoner
Cealkámuščoahkkin doaibmaplánii veahkaváldi lagas oktavuođain sámi servodagas
Sametingsrådet arrangerte, i samarbeid med regjeringen, innspillsmøte til handlingsplan mot vold i nære relasjoner 29. oktober.
Golggotmánu 29. beaivvi lágideigga sámediggeráđđi ovttas Ráđđehusain cealkámuščoahkkima doaibmaplánii veahkaváldi lagas oktavuođain sámi servodagas.
Regjeringen skal utarbeide handlingsplan mot vold i nære relasjoner med eget kapittel om tiltak for det samiske samfunn.
Ráđđehus galgá hábmet doaibmaplána veahkaválddi vuostá lagas oktavuođain, mas lea sierra kapihtal doaibmabijuin sámi servvodaga várás.
Møtet ble ledet av kultur- og likestillingsminister Trine Skei Grande, sametingspresident Aili Keskitalo og sametingsrådet.
Čoahkkima jođihedje kultur- ja dásseárvoministtar Trine Skei Grande, sámediggepresideanta Aili Keskitalo ja sámediggeráđđi.
Det var god deltakelse på møtet og det ble levert flere innspill til regjeringen.
Ollugat serve čoahkkimii ja ráđđehus oaččui máŋga cealkámuša.
10 Samarbeidsavtaler
10 Ovttasbargošiehtadusat
Et styrket samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Nanosmahttojuvvon sámi giella, kultuvra ja servodateallin.
I perioden har Sametinget hatt aktiviteter i forhold til to bykommuner:
Áigodagas lea Sámedikkis leamaš doaibmamuš guvttiin gávpotgielddain:
Oslo kommune
Oslo suohkan
Sametinget er gjort kjent med at organisering av samisk opplæring i Oslo er under endring.
Sámediggái lea muitaluvvon ahte sámegieloahpahusa organiseren Oslos lea rievdaduvvomin.
Utdanningsetaten avholdt i september et orienteringsmøte for samiske foreldre med barn som får samiskopplæring, i forhold til relokalisering av samisk undervisning ved Kampen skole.
Oahpahusetáhta doalai čakčamánus diehtojuohkinčoahkkima daid sámi váhnemiid várás geaid mánát ožžot sámegieloahpahusa, dan oktavuođas go sámegieloahpahus fárrehuvvo eret Kampen skuvllas.
Sametinget har ønsket å være orientert underveis om prosessen i saken.
Sámediggi lea háliidan oažžut dieđuid áššis dađistaga go dat ovdána.
Konklusjonen etter møtet var at Utdanningsetaten begynner prosessen på nytt, der foreldrenettverket er med å se på kriterier og gi tilbakemelding på hvilke kriterier Utdanningsetaten skal vektlegge.
Boađusin čoahkkimis lei ahte Oahpahusetáhta álggaha proseassa ođđasis, ja váhnenfierpmádat beassá leat mielde árvvoštallat eavttuid ja guđe eavttuid Oahpahusetáhta galgá deattuhit.
Sametinget og Alta kommune har avholdt et folkemøte om samarbeidsavtalen i oktober i Alta.
Sámediggi ja Álttá suohkan leat doallan álbmotčoahkkima ovttasbargošiehtadusa birra golggotmánus Álttás.
Det var stor oppslutning om møtet fra både samiske organisasjoner, institusjoner og private personer.
Ollu olbmot serve čoahkkimii, sihke sámi organisašuvnnaid ja ásahusaid bealis ja priváhta olbmot.
Deltakerne kom med viktige innspill til samarbeidsavtalen om undervisning, samiske næringer og samisk møteplass.
Oassálastiin ledje deaŧalaš árvalusat ovttasbargošiehtadussii oahpahusa, sámi ealáhusaid ja sámi deaivvadansajiid oktavuođas.
Innspillene tas med i det videre arbeidet med konkretisering av samarbeidsavtalen.
Árvalusat váldojuvvojit mielde viidásat bargui ovttasbargošiehtadusa hábmemiin.
Sametingsrådet var 16. oktober i dialogmøte med Alta kommune om samarbeidsavtalen.
Sámediggeráđis lei gulahallančoahkkin Álttá suohkaniin golggotmánu 16. beaivvi ovttasbargošiehtadusa birra.
Mange viktige temaer ble diskutert, blant annet skole og barnehagetilbud, samisk eldrepolitikk, samiske kulturtilbud og en samisk møteplass som kan gi tilbud som språkkurs, møtested og duodji- og kunstaktiviteter.
Ollu deaŧalaš fáttát digaštallojuvvojedje, earret eará skuvla ja mánáidgárdefálaldat, sámi vuorrasiidpolitihkka, sámi kulturfálaldagat ja dakkár sámi deaivvadansadji gos sáhttá addit fálaldagaid nu go giellakurssaid, deaivvadansaji ja duodje- ja dáiddadoaimmaid.
11 Politisk nivå
11 Politihkalaš dássi
Samisk parlamentarisk råd (SPR)
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR)
Plenumsmøte
Dievasčoahkkin
Samisk parlamentarisk råds (SPR) plenumsmøte ble avholdt i Haparanda i Sverige 18.- 19. september. Sametinget i Finland overtok ledervervet i SPR og vil inneha vervet i minst 16 måneder.
Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) dievasčoahkkin dollojuvvui Háhpáránddis Ruoŧas čakčamánu 18.- 19. beivviid Suoma bealde Sámediggi válddii badjelasas SPR jođihandoaimma mii bistá uhcimusat 16 mánu.
Handlingsplan for neste periode ble vedtatt, og det ble besluttet at neste sameparlamentarikerkonferanse avholdes i Inari i Finland august 2020.
Boahtte áigodaga doaibmaplána dohkkehuvvui, ja mearriduvvui ahte boahtte sámeparlamentarihkarkonferánsa galgá lágiduvvot Anáris Suomas borgemánus 2020.
Felles organ for forvaltning og utvikling av samiske symboler
Oktasaš orgána sámi govastagaid hálddašeami ja ovddideami várás
SPRs og Samerådets felles organ for forvaltning og utvikling av samiske nasjonalsymboler avholdt arbeidsmøte i Tromsø 28.- 29. august.
SPR ja Sámeráđi oktasašorgána sámi nationálagovastagaid hálddašeami ja ovddideami várás dolle bargočoahkkima Romssas borgemánu 28.- 29. beivviid.
Fellesorganets mandat er å foreslå retningslinjer for forvaltning av samiske nasjonalsymboler, samt å vurdere hvilke samiske nasjonalsymboler slike retningslinjer skal gjøres gjeldende for.
Oktasašorgána mandáhta lea evttohit njuolggadusaid sámi nationálagovastagaid hálddašeapmái, ja árvvoštallat guđe sámi nationálagovastagaide dakkár njuolggadusat galget gustot.
De har også fått i oppdrag fra Samenes 21. konferanse om å utse en samisk nasjonaljoik.
Sii leat maid ožžon bargamuššan Sámiid 21. konferánssas válljet sámi álbmotluođi.
Arbeidet er igangsatt.
Bargu lea álggahuvvon.
Arbeidsgruppens medlemmer er Thomas Åhren, Petra Magga Vars, Anders Kråik, Lars-Anders Baer, Ol Johan Gaup og Anna Igontova.
Bargojoavkku lahtut leat Thomas Åhren, Petra Magga Vars, Anders Kråik, Lars-Anders Baer, Ol Johan Gaup ja Anna Igontova.
Det er ikke satt av særskilte ressurser til gjennomføring av tiltaket.
Sierra ruđat eai leat várrejuvvon doaibmabiju čađaheapmái.
Sametingsrådet
Sámediggeráđđi
Samarbeid med Walt Disney Animation Studios om Frozen 2
Ovttasbargu Walt Disney animašuvdna studioin Jikŋon II oktavuođas
De samiske presidentene i sametingene og Samerådet møtte produsent Peter Del Vecho av filmen Frozen 2 til en høytidelig markering av det samiske samarbeidet med Walt Disney Animation Studio i Oslo 22. og 23. september.
Sámedikkiid sámi presideanttat ja Sámeráđđi deaivvadedje Jikŋon guvtteš filmma buvttadeddjiin, Peter Del Vecho, allaáiggálaš čalmmusteapmái sámi ovttasbarggu oktavuođas Walt Disney animašuvdna studioin Oslos čakčamánu 22. ja 23. Beaivvi.
Partene underskrev en seremoniell avtale som da ble offentliggjort.
Áššebealit vuolláičálle virggálaš šiehtadusa mii de almmuhuvvui.
Den allsamiske arbeidsgruppa Verddet, opprettet av SPR, og dets medlemmer var også tilstedePresidentene deltok også på en presentasjon der filmskaperne presenterte klipp fra filmen og fortalte om arbeidet til nordisk presse, inviterte gjester og bransjefolk.
Oppasámi bargojoavku Verddet, maid SPR lea ásahan, ja dan lahtut ledje maid báikki alde. Presideanttat serve maiddái presentašuvdnii mas filbmadahkkit čájehedje osiid filmmas ja muitaledje barggu birra davviriikkalaš pressii, bovdejuvvon gussiide ja suorgeolbmuide.
Samiske medier var invitert til undertegnelsen og presentasjonen, der filmskaperne også offisielt anerkjente det samiske samarbeidet.
Sámi mediat ledje bovdejuvvon vuolláičállimii ja ovdanbuktimii, mas filbmadahkkit maiddái virggálaččat dohkkehedje sámi ovttasbarggu.
De samiske presidentene reiste også til Hollywood, Los Angeles for verdenspremieren av filmen 7. november.
Sámi presideanttat vulge maiddái Hollywoodii, Los Angelesii, gos Frozen II filbma čájehuvvui vuosttašgeardde máilmmis skábmamánu 7. beaivvi.
Dette var en del av avtalen mellom partene.
Dát lei oassi áššebeliid šiehtadusas.
De samiske presidentene hadde med seg hver sin datter for begivenheten, og fikk mye medieoppmerksomhet på den røde løperen.
Sámi presideanttain lei maid juohkehaččas iežas nieida mielde dáhpáhussii, ja sii ožžo ollu mediafuomášumi rukses ránu alde.
NRK Sápmi fikk presseplass på den røde løperen som ett av totalt fire europeiske medier.
NRK Sápmi oaččui preassasaji rukses rátnui oktiibuot njealji eurohpálaš media gaskkas.
Prinsesse Ingrid Alexandras konfirmasjon
Prinseassa Ingrid Alexandra konfirmašuvdna
Sametingspresident Aili Keskitalo og plenumsleder Tom Sottinen deltok på H.K.H Prinsesse Ingrid Alexandras konfirmasjonsgudstjeneste i slottskapellet i Oslo 31. august, med etterfølgende lunsj på det kongelige slott.
Borgemánu 31. beaivvi oasálasttiiga sámediggepresideanta Aili Keskitalo ja dievasčoahkkinjođiheaddji Tom Sottinen Gonagaslaš Allavuođa Prinseassa Ingrid Alexandra konfirmašuvdnaipmilbálvalussii šloahttakapeallas, Oslos.
Sametingspresident Aili Keskitalo leste fra den nyoversatte samiske bibelen under konfirmasjonsgudstjenesten.
Konfirmašuvdnaipmilbálvalusas sámediggepresideanta Aili Keskitalo logai teavstta aiddo jorgaluvvon sámegielat biibbalis.
H.K.H Prinsesse Ingrid Alexandra fikk overrakt en guksi og den nyoversatte samiske bibelen i konfirmasjonsgave fra Sametinget.
Gonagaslaš Allavuohta Prinseassa Ingrid Alexandra oaččui guvssi ja aiddo jorgaluvvon sámegielat biibbala konfirmašuvdnaskeaŋkan Sámedikkis.
Husbankkonferansen
Viessobáŋkokonferánsa
Sametingsrådet har deltatt på konferanse som Husbanken arrangerte 11. og 12. september.
Sámediggeráđđi searvvai konferánsii maid Viessobáŋku lágidii čakčamánu 11.- 12. beivviid.
Temaet var; Hvordan kan alle bo godt og trygt i nord.
Fáddán lei: Movt sáhttet buohkat bures ja dorvvolaččat orrut davvin.
Sametingsrådet tar sikte på å etablere et samarbeid med Husbanken for å få et samarbeid innenfor felles boligpolitiske områder, bedre koordinert innsats overfor de samiske kommunene, samt bedre bruk av økonomiske virkemidler, samt ordninger for lokal utvikling innenfor skole, barnehage, eldreomsorg og kultur.
Sámediggeráđi áigumuš lea ásahit ovttasbarggu Viessobáŋkkuin oažžun dihtii ovttasbarggu oktasaš vistepolitihkalaš surggiin, buoret koordinerejuvvon áŋgiruššama sámi suohkaniin, buoret ekonomalaš gaskaomiid geavaheami, ja ortnegiid báikkálaš ovdánahttimii skuvllain, mánáidgárddiin, vuorrasiidfuolahusas ja kultuvrras.
Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU)
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SáNuL)
SUPU deltok på sametingsrådets innspillsmøte med samiske ungdomsorganisasjoner i august.
SáNuL oassálasttii sámediggeráđi árvalusčoahkkimii sámi nuoraidorganisašuvnnaiguin borgemánus.
Samme dag hadde de samiske ungdomsorganisasjonene eget uformelt møte.
Seamma beaivvi lei sámi nuoraidorganisašuvnnain sierra eahpeformálalaš čoahkkin.
12 Kunngjøring av nye saker - oppfølging
12 Ođđa áššiid dieđiheapmi - čuovvuleapmi
Sametingsrådets oppfølging av nye saker kunngjort på plenumsmøte i september, sak 31/19.
Movt Sámediggeráđđi lea čuovvulan daid ođđa áššiid mat dieđihuvvojedje čakčamánu dievasčoahkkimis, áššis 31/19.
Forslag 1: Elektronisk avstemming sametingsvalget
Evttohus 1: Elektrovnnalaš jienasteapmi sámediggeválggain
Ved kommunestyre- og fylkestingsvalget i 2011 gjennomførte 10 kommuner elektronisk forhåndsstemmegivning via internett.
Jagi 2011 gielddastivra- ja fylkkadiggeválggas čađahedje logi gieldda elektrovnnalaš ovddalgihtii jienasteami interneahta bokte.
Ved stortingsvalget i 2013 ble det også gjennomført prøveprosjekt, denne gangen i 12 kommuner.
Jagi 2013 stuorradiggeválggas čađahuvvui geahččalanprošeakta, dán vuoru 12 gielddas.
Ved stortingsvalget i 2017 var det i utgangspunktet meningen at tellingen skulle skje automatisk, men det ble stilt spørsmål ved graden av sikkerhet rundt en slik telling, slik at regjeringen innførte krav om manuell telling.
Jagi 2017 stuorradiggeválggas lei mearriduvvon ahte lohkan galggai dahkkojuvvot automáhtalaččat, muhto de eahpiduvvui sihkarvuođadássi dakkár lohkama oktavuođas, nu ahte ráđđehus gáibidii manuálalaš lohkama.
Frykten for manipulering av et elektronisk valg, og særlig i etterkant av spørsmål om påvirkning av det amerikanske presidentvalget i 2016, har gjort at regjeringen har gått bort fra tanken om elektronisk valg.
Ballu das ahte elektrovnnalaš jienasteapmi sáhttá manipulerejuvvot, ja erenoamážit maŋŋágo čuožžilii eahpádusa das ahte lei go jagi 2016 amerihkálaš presideantaválga váikkuhuvvon, de lea ráđđehus guođđán elektrovnnalaš jienasteami jurdaga.
De nasjonale sikkerhetsmyndighetene har også tilrådt at man ikke gjennomfører valg som eValg før man har et system som kan garantere mot valgfusk mv.
Nationála sihkarvuođaeiseválddit leat maid rávven ahte ii galgga čađahit válgga eJienasteapmin ovdalgo go lea sajis dakkár vuogádat mii sáhttá dáhkidit ahte ii leat válgaverrošeapmi jna.
Selv om man ved eValg har klare fordeler som at det blir enklere å telle stemmer og å administrere, er det også ulemper, som f.eks. valgfusk og manipulasjon.
Vaikke vel eJienasteamis leat ge čielga ovddut nu go ahte lea álkit lohkat jienastusaid ja čađahit hálddašeami, de leat maid hehttehusat, nu go válgaverrošeapmi ja manipuleren.
Det er også kostnader i forbindelse med ny teknologi, og selv om man i Norge har et godt utbygd nett, er det fremdeles steder i Norge der man ikke har et stabilt internett.
Ođđa teknologiija oktavuođas leat maid golut, ja vaikke vel Norggas lea ge bures ovddiduvvon neahtta, de leat ain báikkit Norggas gos ii leat dássidis interneahtta.
For sametingsvalget gjelder det at det i kommuner med færre enn 30 i manntallet bare er forhåndsstemmegivning.
Sámediggeválgga oktavuođas gusto ahte dain gielddain main leat uhcit go 30 olbmo jienastuslogus, čađahuvvo ovddalgihtiijienasteapmi.
Hvorvidt dette påvirker valgdeltakelsen er noe som må ses nærmere på.
Ferte lagabui guorahallat sáhttá go dat váikkuhit válgaoassálastimii.
Et slikt spørsmål avhenger av f.eks. aldersfordelingen i valgmanntallet, ettersom man antar at eldre velgere helst ønsker rammene som valgdagen gir, mens unge velgere ønsker en lettere måte å avgi stemme på.
Dakkár gažaldat sorjá ovdamearkka dihtii das mo jienastuslogu ahkejuohku lea, go jáhkkimis lea nu ahte boarrásat jienasteaddjit háliidit dan válgabirrasa maid válgabeaivi addá, ja nuorra jienasteaddjit fas háliidit álkit jienastanvuogi.
For sametingsvalget i 2013 og 2017 var prosentandelen av forhåndsstemmer henholdsvis på 42,5% og 49,0%.
Jagiid 2013 ja 2017 sámediggeválggas lei ovddalgihtiijienasteami proseantaoassi namalassii 42,5 proseantta ja 49,0 proseantta.
Den samme tendensen ser man også ved stortingsvalg.
Seamma soju oaidnit maiddá stuorradiggeválggas.
Det er derfor ikke gitt at det at det i enkelte kommuner bare er anledning til å forhåndsstemme, er noe som påvirker valgdeltakelsen.
Danne ii leat čabučielggas dat ahte go muhtun gielddain lea dušše vejolaš jienastit ovddalgihtii, de dat lea juoga mii váikkuha válgaoassálastimii.
Før man går i gang med å endre valgordning mv. bør man derfor ha en grundigere gjennomgang av hvordan dagens ordning fungerer.
Ovdalgo álgá rievdadit válgaortnega jna. de berre vuđoleappot guorahallat mo dálá ortnet doaibmá.
Institutt for samfunnsforskning gjennomfører et 4-årig prosjekt som skal se på ulike sider av dagens valgordning, deriblant også utviklingstendenser i forhåndsstemmegivningen.
Servodatdutkama instituhtta čađaha 4-jahkásaš prošeavtta mii galgá árvvoštallat dálá válgaortnega iešguđet beliid, earret eará ovdánansojuid ovddalgihtiijienasteamis.
Dette prosjektet forventes ferdigstilt i løpet av 2021.
Dát prošeakta vurdojuvvo leat válmmas jagi 2021 mielde.
Forslag 2: Sametingets støtte til Nord-Norgebanen
Evttohus 2: Sámedikki doarjja Davvi-Norgga ruovdemáđidjii
Nord-Norgebanen utredes av Jernbanedirektoratet, og Sametinget har sendt inn innspill og skal konsulteres i første omgang på administrativt nivå om utredningen.
Ruovdemáđijadirektoráhta lea čielggadeamen Davvi-Norgga ruovdemáđija, ja Sámediggi lea sádden árvalusaid ja galgá konsulterejuvvot álggos hálddahuslaš dásis čielggadusa birra.
Det har allerede vært konsultasjoner på administrativt nivå mellom Sametinget og Jernbanedirektoratet om utredningen den 17. juni 2019.
Konsultašuvnnat leat juo čađahuvvon hálddahuslaš dásis gaskal Sámedikki ja Ruovdemáđijadirektoráhta čielggadusa birra geassemánu 17. beaivvi 2019.
I innspillet sier Sametinget at utredningen og temarapporten om samiske interesser ikke er tilstrekkelig for å vise de faktiske konsekvensene som denne utbyggingen kan ha for naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Árvalusas dadjá Sámediggi ahte čielggadus ja fáddáraporta sámi beroštusaid birra ii leat doarvái dasa ahte čájehit duohta váikkuhusaid dán huksemis sámi kultuvrra luondduvuđđosii, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii.
Reindrift blir sterkt berørt langs hele traseen og det vil være viktig å få frem de reelle konsekvensene av utbyggingen, samt at det opprettes tidlig dialog og at avbøtende tiltak, som tunneler, gjerder og overganger etc. legges inn i kostnadsestimat allerede fra utredningsstadiet, og at dette følger hele prosessen.
Miehtá trasea leat váikkuhusat boazodollui ja deaŧalaš lea oažžut ovdan duohta váikkuhusaid huksemis, ja ahte ásahuvvo árra gulahallan ja ahte váidudeaddji doaibmabijut, nu go tuneallat, áiddit ja rasttideami jna. biddjojuvvojit gollomeroštallamii juo čielggadanmuttus, ja ahte dat čuvvot olles proseassa.
Sametinget mener også at en Nord-Norgebane må ha mål om null-toleranse for reinpåkjørsler, og derfor vil tidlig dialog med reindriftsnæringen være av avgjørende betydning og burde vært gjennomført allerede ved valg av traseer til jernbanen.
Sámediggi oaivvilda maiddái ahte Davvi-Norgga ruovdemáđija mihttomearrin ferte leat ahte bohccot eai galgga vuddjojuvvot oppanassiige, ja danne lea árra gulahallan boazodoaluin mearrideaddjin ja berre čađahuvvot dalle juo go ruovdemáđija traseat válljejuvvojit.
Videre legger Sametinget vekt på at samisk utmarksbruk langs hele traseen må bli utredet, blant annet vil traseen gå gjennom kjerneområder for pite-, lule- og markasamiske områder, uten at konsekvensene av dette er utredet i rapporten.
Viidáseappot deattuha Sámediggi ahte sámi meahccegeavaheapmi miehtá trasea galgá čielggaduvvot, earret eará manná trasea čađa bihtán-, julev- ja márkkosámi guovlluid, eai ge váikkuhusat das leat čielggaduvvon raporttas.
Disse områdene er sårbare for opprettholdelsen av samisk kultur.
Dát guovllut leat rašit sámi kultuvrra seailluheami dáfus.
Sametinget forventer at det utarbeides en temarapport om folkerettslige betraktninger, spesielt i forhold til om den samlende belastingen for reinbeitedistriktene overstiger folkerettslig terskel.
Sámediggi vuordá ahte ráhkaduvvo fáddáraporta álbmotrievttálaš árvvoštallamiid birra, erenoamážit dan ektui ahte šaddá go ollislaš noađuheapmi orohagaide menddo stuoris.
Reinbeitedistriktene i tiltaksområdet er allerede svært belastet av andre utbygginger, og er dermed svært sårbare for nye inngrep.
Doaibmabidjoguovllu orohagaide leat dál juo eará huksemat hui stuorra noađđin, ja dát orohagat leat danne hui rašit ođđa duohtademiid ektui.
I tillegg vil det være viktig å ha folkerettslige betraktninger vedrørende andre samiske interesser langs traseen.
Dasa lassin lea deaŧalaš ahte álbmotrievttálaš árvvoštallamat čađahuvvojit eará sámi beroštusaid ektui miehtá trasea.
Videre er samiske kulturminner heller ikke kartlagt langs traseen og det er behov for en grundig kartlegging av samiske kulturminner dersom man går videre med utredningen av en Nord-Norgebane.
Eai ge sámi kulturmuittut leat kártejuvvon miehtá trasea ja danne ferte vuđolaččat kártet sámi kulturmuittuid go Davvi-Norgga ruovdemáđija čielggadeapmi jotkojuvvo.
Sametinget mener også at det vil være viktig og avgjørende at de som eventuelt skal utrede samiske interesser, kulturminner, sårbare områder osv., må ha tilstrekkelig faglig kompetanse på samiske forhold.
Sámediggi oaivvilda maiddái ahte lea deaŧalaš ja mearrideaddjin ahte sis geat galggašedje čielggadit sámi beroštusaid, kulturmuittuid, rašis guovlluid jna., ferte leat dárbbašlaš fágalaš gelbbolašvuohta sámi diliin.
Sametinget vil behandle denne saken politisk når Konseptvalgutredningen (KVU) for Nord-Norgebanen foreligger.
Sámediggi meannuda dán ášši politihkalaččat go Davvi-Norgga ruovdemáđija Konseaptaválljenčielggadeapmi (KVU) biddjojuvvo ovdan.
Forslag 3: Igangsettelse oppstart av samiskundervisning ved skolestart
Evttohus 3: Sámegieloahpahusa álggaheami johtuibidjan skuvlaálggus
Når skolene starter på høsten får Sametinget ofte forespørsel fra foreldre om hvilke rettigheter deres barn har til undervisning i samisk utenfor forvaltningsområder.
Go skuvllat álget čakčat, de dávjá jerret váhnemat Sámedikkis guđe vuoigatvuođat sin mánáin lea oažžut oahpahusa sámegielas hálddašanguovlluid olggobealde.
Vi har mottatt flere slike henvendelser denne høsten.
Midjiide leat ollugat váldán dakkár oktavuođa dán čavčča.
Spørsmål som går igjen er følgende:
Dá leat dávjjimus gažaldagat:
Hvilke rettigheter har elever til samiskundervisning utenfor forvaltningsområdene
Guđe vuoigatvuođat leat ohppiin sámegieloahpahussii hálddašanguovlluid olggobealde
Kan foreldre kreve stedlig undervisning i samisk fremfor fjernundervisning
Sáhttet go váhnemat gáibidit báikkálaš oahpahusa sámegielas gáiddusoahpahusa sadjái
Hvordan sikre at skoleeiere i tilstrekkelig grad tilrettelegger for fjernundervisning (lokalitet, teknisk utstyr, og assistent for de minste elevene)
Mo sihkkarastit ahte skuvlaeaiggát doarvái bures láhčá gáiddusoahpahussii (lanjaid, teknihkalaš reaidduid, ja assisteantta unnimus ohppiide)
Hvordan sikre at fjernundervisning iverksettes ved skolestart på høsten, og hvordan hindre at fjernundervisning først kommer på plass lenge etter skolestart.
Mo sihkkarastit ahte gáiddusoahpahus álggahuvvo go skuvla álgá čakčat, ja mo eastadit ahte gáiddusoahpahus álgá ollu maŋŋá go skuvla lea álgán.
Har elevene rett til hospitering
Lea go ohppiin vuoigatvuohta hospiteremii
Hva skjer med samiskundervisningen i kommunesammenslåing
Mii dáhpáhuvvá sámegieloahpahusain go gielddat ovttastuvvojit
Sametinget får flere henvendelser fra foreldre som er bekymret over at samiskundervisningen ikke kommer i gang ved skolestart på lik linje med andre fag, og ofte ikke i gang før langt ut på høsthalvåret.
Ollu váhnemat váldet oktavuođa Sámediggái go ballet ahte sámegieloahpahus ii álggahuvvo skuvlaálgima oktavuođas seamma láhkai go eará fágain, ja dávjá easka maŋŋit čakčajahkebealis.
Foreldre opplyser om mange forskjellige argumenter fra skolen på hvorfor undervisningen ikke kommer i gang.
Váhnemat dieđihit ahte skuvla geavaha ollu iešguđetlágan ákkaid dasa manne oahpahus ii leat álggahuvvon.
Foreldre opplyser også om manglende kunnskap på skolene om samiske barns rettigheter i samiskundervisning.
Váhnemat muitalit maiddái váilevaš máhtu birra skuvllas sámi mánáid vuoigatvuođaid birra oažžut sámegieloahpahusa.
Foreldre er også bekymret for at skolene ikke setter inn vikar i samiskundervisning, noe som gjør at elevene mister flere undervisningstimer i året.
Váhnemat ballet maiddái ahte skuvllat eai geavat sadjásačča sámegieloahpahusas, mii mielddisbuktá ahte oahppit masset ollu oahpahusdiimmuid jagis.
Sametinget ser at opplæringsloven ikke er tydelig når det gjelder samiskundervisning utenfor forvaltningsområdet.
Sámediggi oaidná ahte oahpahusláhka ii leat čielggas go guoská sámegieloahpahussii hálddašanguovllu olggobealde.
Sametinget ser det som meget alvorlig at skoleeiere ikke kjenner godt nok til opplæringsloven og om samiske barns opplæringsrettigheter.
Sámedikki mielas lea hui duođalaš ahte skuvlaeaiggádat eai dovdda oahpahuslága ja sámi mánáid oahpahusvuoigatvuođaid doarvái bures.
Dette har vært en vedvarende utfordring for foreldre over flere år.
Dát lea leamaš bisti hástalussan váhnemiidda máŋga jagi.
Sametinget veileder foreldrene om rettighetene i opplæringsloven jf. barns rett til samiskundervisning, rammeverk for fjernundervisning, utdanningsdirektoratets tolking av fjernundervisning og om hospiteringsordningen.
Sámediggi oaivada váhnemiid vuoigatvuođaid birra oahpahuslágas, gč. mánáid vuoigatvuođa sámegieloahpahussii, gáiddusoahpahusa rámmaid, mo oahpahusdirektoráhta dulko gáiddusoahpahusa ja hospiterenortnega.
Sametinget har gitt innspill til opplæringsloven om dette og har anbefalt utvalget å tydeliggjøre samiske barns rettigheter i forslaget til ny opplæringslov.
Sámediggi lea ovddidan árvalusaid oahpahusláhkii dan birra ja rávven lávdegotti dahkat sámi mánáid vuoigatvuođaid čielgaseabbon ođđa oahpahusláhkaevttohusas.
Forslag 4: Sametingsmelding: Laks - rettigheter, tradisjoner og forvaltning
Evttohus 4: Sámediggedieđáhus: Luossa - vuoigatvuođat, árbevierut ja hálddašeapmi
Sametinget vil i 2020 utarbeide en sametingsmelding om lakseforvaltning.
Sámediggi áigu 2020:s ráhkadit sámediggedieđáhusa luossahálddašeami birra.
Meldingen vil omhandle forvaltning i både sjø og elv.
Dieđáhus galgá gieđahallat hálddašeami sihke mearas ja jogain.
I meldingen vil Sametinget fokusere på forvaltning, politikk og rettigheter.
Dieđáhusas áigu Sámediggi deattuhit hálddašeami, politihka ja vuoigatvuođaid.