pere/sami_parallel huggingface dataset:
Fordi kvinner har høyere levealder enn menn , er det et voksende overskudd av kvinner i aldersgruppene over 67 år .
Go nissoniin lea alit eallinahki go dievdduin , de lea lassáneaddji eanetlohku nissoniin ahkejoavkkus badjel 67 jagi .
I de yngste aldersgruppene er det et lite overskudd av menn fordi det fødes flere gutter enn jenter .
Nuoramus ahkejoavkkuin lea veaháš dievdduid eanetlohku go riegádit eanet bártnit go nieiddat .
Tabellen viser et rangert uttrekk av områdene .
Tabealla čájeha osiid guovlluin biddjon maŋŋálagaid .
I STN-området var mellom 59 prosent og 52 prosent menn , mens det i det øvrige området i de samme kommunene var mellom 56 prosent og 49 prosent menn , altså en noe lavere andel .
SED-guovlluin ledje gaskal 59 proseanta ja 52 proseanta dievddut , muđui eará guovlluin seamma suohkaniin ledje gaskal 56 proseanta ja 49 proseanta dievddut , veaháš unnit oassi .
I fem av de øvrige områdene er andelen menn lavere enn i alle STN-områdene .
guovlluin lei viđá guovllus dievdduid oassi vuollelis go buot SED-guovlluin .
Forskjellen var særlig stor i Måsøy , med 59 prosent menn i STN-området mot 51 i det øvrige området i kommunen , og i Evenes , med 56 prosent i STN-området mot 49 prosent i det øvrige .
Erohus lei erenoamáš stuoris Muosáin , doppe ledje SED-guovlluin 59 proseanta dievddut ja 51 proseanta muđui guovlluin suohkanis , ja Evenášis 56 proseanta SED-guovllus ja 49 proseanta muđui guovlluin .
I disse to kommunene , som hadde størst andel menn i STN-området , var det samtidig slik at i de øvrige områdene var andelen menn blant de laveste .
Dain suohkaniin , main lei stuorimus oassi dievdduin SED-guovlluin , lei maiddái nu ahte guovlluin muđui lei dievdduid oassi vuolemusas .
Lebesby kommune utgjør det eneste unntaket .
Dušše Davvesiidda suohkanis ii lean nu .
Her var andelen menn i STN-området lavere enn i det øvrige området – 54 prosent mot 56 prosent .
Doppe lei dievdduid lohku SED-guovlluin unnit go muđui guovllus – 54 proseanta 56 proseanta ektui .
5.2.3 Utflytting fra STN-området Tabell 5.2
5.2.3 Eretfárren SED-guovllus Tabealla 5.2
Nettoutflytting fra STN-området i perioden 2007 til 2009 , fordelt på kjønn
Nettoeretfárren SED-guovlluin áigodagas 2007 gitta 2009 , sohkabeliid mielde
2007 2008 2009 Totalt 2007–2009
2007 2008 2009 Oktiibuot 2007 - 2009
Menn 130 200 120 450
Dievddut 130 200 120 450
Kvinner 190 180 190 560
Nissonat 190 180 190 560
Fordelingen mellom kjønnene varierer noe fra til år .
Sohkabeliid juohku rievddada veaháš jagis jahkái .
For å unngå for store tilfeldige variasjoner er derfor de tre siste årene slått sammen .
Garvin dihte ila stuora soaittáhis rievddadeami leat danne golbma maŋemus jagi biddjon oktii .
I årene 2007 til 2009 var det 4 460 innenlandske innflyttinger til STN-området og 5 470 innenlandske utflyttinger .
Jagiid 2007 gitta 2009 ledje 4 460 sisriikkalaš fárrema SED-guovlluide ja 5 470 sisriikkalaš eretfárrema .
Dette resulterte i en netto innenlandsk utflytting på 1 010 .
Das lei boađusin 1 010 netto sisriikkalaš eretfárren .
Nettoutflyttingen blant menn var 450 og blant kvinner 560 .
Nettoeretfárren dievdduid gaskkas lei 450 ja nissoniid gaskkas 560 .
Det var med andre ord en større netto utflytting av kvinner enn av menn .
Eará sániiguin lei stuorit netto eretfárren nissoniid gaskkas go dievdduid .
Særlig i 2009 var forskjellen mellom kjønnene tydelig – 190 kvinner mot 120 menn .
Erohus sohkabeliid gaskkas lei erenoamáš ollu 2009:s – 190 nissona ja 120 dievddu .
I 2007 var kvinnenes netto utflytting også 190 , mot mennenes 140 .
2007:s lei nissoniid netto eretfárren maiddái 190 , dievdduid lohku 140 .
Året 2008 utgjorde unntaket .
Jagi 2008 lei sierra ládje .
Mennenes netto utflytting var da 200 og kvinnenes 180 .
Dievdduid netto eretfárren lei dalle 200 ja nissoniid 180 .
Statsborgerskap er ikke skilt ut i oversiktene , men utenlandske statsborgere hadde tilnærmet balanse i forholdet mellom inn- og utflytting .
Oppalašgeahčastagain eai leat earuhan stádaborgárvuođa , muhto olgoriikkalaš stádaboargáriin lei sullii dássetvuohta gaskal eret-ja sisafárremiin .
De hadde en nettoutflytting på 70 , mens norske statsborgere hadde en nettoutflytting på 940 av de i alt 1 010 .
Dain lei netto eretfárren 70 , ja norgalaš stádaborgáriin lei nettoeretfárren 940 oktiibuot logus 1 010 .
Særlig i Øst-Finnmark , Vest-Finnmark og Nordre Nordland har nettoutflyttingen av kvinner i perioden vært større enn av menn .
Erenoamážit Nuorta-Finnmárkkus , Oarje-Finnmárkkus ja Davit Nordlánddas lea nissoniid nettoeretfárren áigodagas leamaš stuorit go dievdduin .
5.3 Reindrift , jordbruk og fiske i STN-området relatert til kjønn Sammendrag
5.3 Boazodoallu , eanadoallu ja guolásteapmi SED-guovllus sohkabeliid ektui Čoahkkáigeassu
Det virker som dette har vært stabilt over de siste seks årene .
Dát orru leamaš dássedin maŋemus 6 jagi .
5.3.1 Innledning I dette kapitlet presenteres tall som viser kjønnsforskjeller innen sentrale primærnæringer i samiske bosetningsområder ; avgrenset til reindrift , jordbruk og fiske .
5.3.1 Álggahus Dán kápihttalis ovdanbuktit loguid mat čájehit sohkabealerohusaid guovddáš vuođđoealáhusain sámi ássanguovlluin ; ráddjejuvvon boazodollui , eanadollui ja guolásteapmái .
Her presenteres også tall over noen tidsperioder i STN-området nord for Saltfjellet .
Dás ovdanbuktojuvvojit maiddái muhtun logut muhtun áigodagain SED-guovlluin davábealde Sáltoduoddara .
5.3.2 Reindrift relatert til kjønn Tabell 5.3
5.3.2 Boazodoallu sohkabeali ektui Tabealla 5.3
Siida-innehavere i Norge , fordelt på kjønn og prosent i 2000 til 2009 Menn N 478 511 468 483 312
Siidadoalli Norggas , juhkkon sohkabeliid ja proseanta mielde 2000 ja 2008 Dievddut N 478 511 468 483 312
Kvinner N 100 98 82 70 71
Nissonat N 100 98 82 70 71
Totalt N 578 609 550 553 383
Oktiibuot N 578 609 550 553 383
Tabell 5.4
Tabealla 5.4
Personer tilknyttet reindrift , etter kjønn og prosent
Olbmot čadnon boazodollui , sohkabeali ja proseanttaid mielde .
Menn N 1 512 1 463 1 563
Dievddut N 1 512 1 463 1 563
Kvinner N 1 402 1 352 1 449
Nissonat N 1 402 1 352 1 449
Totalt N 2 914 2 815 3 012
Oktiibuot N 2 914 2 815 3 012
Andelen kvinner blant siida-andelsinnehaverne ser ut til å ha gått noe ned i de seinere år .
Nissoniid oassi siidadoallin orru njiedjan veaháš maŋemus jagiid .
I 2000 var det 100 kvinner blant 578 siida-andelsinnehavere totalt , det vil 18 prosent .
Jagi 2000 ledje 100 nissona 578 siidadolliin , dat ledje 18 proseanta .
I 2008 var kvinneandelen 13 prosent ( 70 av i alt 553).52 Samme år var 24 % av reintallet oppført med kvinner som eiere .
“ 2008:s lei nissonoassi 13 proseanta ( 70 oktiibuot 533:s ) . 50 Seamma jagi eaiggádedje nissonat 24 % boazologus .
Det var relativt liten forskjell mellom de ulike reinbeiteområdene : Vest-Finnmark hadde størst andel av reintallet med kvinner som eiere – 27 prosent , og Nordland lavest med 19 prosent .
Ii leat beare ollu erohus boazodoalluguovlluid gaskkas : Oarje-Finnmárkkus ledje stuorimus oassi bohccot maid nissonat eaiggádit – 27 proseanta , ja Nordlánddas unnimus 19 proseanta .
Kjønnsfordelingen blant det totale antallet personer i siida-andelene er jevnere enn blant siida-andelsinnehaverne .
Sohkabealejuohku lea dássedeappot olbmuid gaskkas siidaosiin go siidadolliid gaskkas .
I perioden 2005–2009 var kjønnsfordelingen 52/48 prosent ( menn ) / kvinner i siida-andelene samlet , med en noe ulik fordeling mellom områdene : Finnmark : 52/48 , Troms : 57/43 , Nordland : 53/47 , resten av landet : 48/52.53
Áigodagas 2005-2009 lei sohkabealejuohku 52/48 proseanta ( dievddut ) / nissonat siidaosiin oktiibuot , muhto veaháš erohusat guovlluid gaskkas : Finnmárku : 52/48 , Romsa : 57/43 , Nordlánda : 53/47 , muđui riikkas : 48/52.51
5.3.3 Jordbruk relatert til kjønn og alder Tabell 5.5
5.3.3 Eanadoallu sohkabeali ja agi ektui Tabealla 5.5
Prosentvis fordeling når det gjelder hovedbruker i landbruket 1989 og 2007
Proseanttaid mielde juohku váldoeanandolliin 1989 ja
Antall gårdsbruk i STN-området er redusert med 62 prosent .
SED-guovllus lea oapmedáluid lohku njiedjan 62 proseanta .
De fleste i kategorien hovedbrukere er menn ( 81 prosent i 1989 og 76 prosent i 2007 ) .
Eatnasat kategoriijas váldoeanandoallit leat dievddut ( 81 proseanta jagis 1989 ja 76 proseanta 2007:s ) .
Andelen kvinnelige hovedbrukere økte med 2 prosentpoeng i dette tidsrommet , mens kategorien ” upersonlig bruker ” ( for eksempel kommune , fylkeskommune eller institusjon ) økte med 3 prosent .
Nissoniid oassi váldoeanandolliin lassánii 2 proseanta poeaŋŋaáigodagas , ja kategoriija ” eahpepersovnnalaš geavaheaddji ” ( ovdamearka dihte suohkan , fylkkasuohkan dahje institušuvnnat ) lassánii 3 proseanttain .
Tallene for 2000 og 2008 når det gjelder kjønnsfordeling blant innehavere av driftsenheter / siidaandeler er trolig ikke fullt ut sammenlignbare .
Sohkabealjuogu loguid jagi 2000 ja 2008 doaluide / siidaosiide ii dáidde sáhttit buohtastahttit .
Vedrørende tiltak for sterkere kvinnelig deltakelse i reindriften samt rekruttering av ungdom , se for eksempel Ressursregnskaper 2007/08 , s. 52. 53 Tabell 47 i statistikkbanken , tema samer .
Mii guoská eanet nissoniid oččodeapmái boazodollui ja nuoraid , geahča ovdamearka dihte Oppalašrehketdoalu 2007/08 , s. 52 ) . 51 Tabealla 47 i statistihkkabáŋkkus , temá sápmelaččat .
SSB .
SGD .
Gjennomsnittsalderen gikk noe ned både for menn og kvinner i ovennevnte tidsrom – fra 51,6 til 49,7 for menn og fra 54,3 til 48,6 for kvinner .
Gaskamearálašahki njiejai veaháš sihke dievdduin ja nissoniin badjelis namuhuvvon áigodagas – 51,6 rájes 49,7 rádjái dievdduin ja 54,3 rájes 48,6 rádjái nissoniin .
5.3.4 Fiske relatert til kjønn Tabell 5.6
5.3.4 Guolásteapmi sohkabeali ektui Tabealla 5.6
Pr. 31.12.2004 Pr. 31.12.2008
Pr. 31.12.2004 Pr. 31.12.2008
Antall fiskere bosatt i STN-området , etter kjønn , yrkesdeltaking Hovedyrke Menn Kvinner N % N % 548 97.7 13 2.3 516 97.0 16
Lohku guolásteddjiin geat ásset SED-guovllus , sohkabeali ektui , fidnooasálastin Váldobargu Dievddut N % 548 97.7 516 97.0
Biyrke Menn Kvinner N % N % 319 92.7 25 7.3
Liigebargu Dievddut N % 319 92.7 235 94.4 Nissonat N % 25 7.3 14 5.6
Totalt Menn Kvinner N % N % 867 95.8 38 4.2
Oktiibuot Dievddut N % 867 95.8 751 96.2
Fiske i STN-området domineres av menn , spesielt gjelder det som hovedyrke .
SED-guovllu guolásteamis leat eanas dievddut , erenoamážit dain geain lea dat váldobargun .
Rundt 97 % av dem som har fiske som hovedyrke , er menn , og dette antallet synes å være ganske likt både i 2004 og 2008 .
Birrasiid 97 % dain geain lea guolásteapmi váldobargun leat dievddut , ja dát lohku orru oalle seamma sihke 2004:s ja 2008:s .
Antallet kvinner som har fiske som biyrke , er nesten halvert i den samme tidsperioden , men også antall menn som har fiske som biyrke , har gått mye ned i samme tidsperiode .
Lohku nissoniin geain lea guolásteapmi liigebargun lea unnon measta beliin seamma áigodaga , muhto maiddái lohku dievdduid geain lea guolásteapmi liigebargun lea njiedjan ollu seamma áigodaga .
I 2008 utgjorde kvinner 5,6 % av dem som hadde fiske som biyrke , mot 7,3 % for menn .
2008:s ledje nissonat 5,6 % dain geain lei guolásteapmi liigebargun ja dievddut 7,3 % .
Tabell 62 ( Jordbruksbedrifter , etter hovedbruker og gjennomsnittsalder for hovedbruker i STNområdet ) .
Tabealla 62 ( Eanadoallofitnodagat , váldoeanandoallit ja váldoeanandolliid gaskamearálašagi ektui SED-guovllus ) .
Samisk statistikk 2008 , SSB.
Sámi statistihkka 2008 , SGD.
befolkningen . Forskningsresultatene er presentert slik at de er inndelt både i forhold til kjønn og samisk etnisitetstilhørighet .
Kápihttalis geahččat eanas dearvvašvuođastatistihka das man ollu buozalmasvuohta ja buozalmasvuođariska álbmogis lea mas dutkanbohtosiid leat almmuhan juhkkon sohkabeali ja sámi čearddalašgullevašvuođa ektui .
5.4.2 Dødelighet Sammendrag
5.4.2 Jápminlogut Čoahkkáigeassu
Kvinner bosatt i de samiske områdene på innlandet har hatt en lav og over tid stabil dødelighet .
Nissoniin geat orrot sámi guovlluid siseatnamiin leat leamaš vuollegis dahje guhká dássedis jápminlogut .
Fortsatt er det grunn til å være observant på den høye dødeligheten blant unge menn i de samiske områdene .
Ain lea ágga dárkkistit leago vejolaš alit jápminlohku nuorra dievdduin sámi guovlluin .
5.4.2.1 Innledning Dødelighet har vært brukt som mål på levekår og helsestatus i befolkningen .
5.4.2.1 Álggahus Jápminlohku lea adnon álbmoga eallindili ja dearvvašvuođadási mihttun .
Dødelighet i befolkningen kan oppgis på ulike vis .
Álbmogiid jápminlogu almmuhit iešguđet ládje .
Mest brukt er antall døde per 1000 eller 100 000 innbyggere i ulike aldersgrupper .
Dávjjimusat lea lohku gallis leat jápmán juohke 1000 dahje 100 000 olbmos iešguđet ahkejoavkkuin .
I Norge lever kvinner fortsatt lenger enn menn , men forskjellen mellom kjønnene blir stadig mindre .
Norggas ellet ain nissonat guhkibut go dievddut , muhto erohus sohkabeliid gaskkas unnu .
Fra 2009 til 2010 økte forventet levealder ved fødselen med 0,1 år for kvinner og 0,3 år for menn , til henholdsvis 83,2 år og 78,9 år .
2009 rájes 2010 rádjai lassánii vurdojuvvon eallinahki riegádeami rájes 0,1 jagi nissoniin ja 0,3 jagi dievdduin , čuovvovaččat 83,2 jahkái 78,9 jahkái .
Forskjellen mellom menns og kvinners levealder minket i denne perioden med vel 2,5 år .
Dievdduid ja nissoniid eallinagi erohus njiejai dan áigodaga bures 2,5 jagi . 113
Høyere dødelighet av hjerneblødning spesielt hos kvinner kan forklare noe av denne forskjellen .
Alit jápminlohku vuoiŋŋašvardimiin erenoamážit nissoniin sáhttá čilget muhtun muddui erohusa .
Menn hadde en høyere forekomst av såkalt voldsom død , spesielt ulykker og selvmord .
Dievdduin lei dávjjibut nu gohčoduvvon alvvus jápmin , erenoamážit lihkuhisvuođat ja iešsoardin .
Figur 5.2
Govus 5.2
Sannsynlighet for å bli 75 år for 15-åringer nasjonalt og i STN-områdene kyst og innland , basert på dødelighetsrater fra ulike tidsperioder for menn og kvinner .
Jáhkehahttivuohta šaddat 75 jagi 15-jahkásaččaide našunalalaččat ja SED- guovllus rittus ja siseatnamis , vuođuštuvvon jápminmeriin iešguđetge áigodagain dievdduid ja nissoniid ektui .
Kilde : Brustad et al. .
Gáldu : Brustad et al .
2009 , Scandinavian Journal of Public Health .
2009 , Scandinavian Journal of Public Health .
Figur 5.2 viser henholdsvis for kvinner og menn beregnet sannsynlighet for å bli 75 for 15-åringer , basert på dødelighetsmønsteret i de ulike tidsperiodene .
Govus 5.2 čájeha nissoniidda ja dievdduide rehkenaston duohtavuođavejolašvuođa 15-jahkásaččaide šaddat 75 dan vuođul mo jápmiloguminstarat leat leamaš guđege áigodagain .
Figurene skiller på befolkningen som bor innenfor og utenfor det geografiske området for Sametingets tilskuddsordning for næringsutvikling ( STN ) samt kyst og innland .
Govus earuha álbmoga dan mielde orrot go geográfalaččat siskkobealde vai olggobealde Sámedikki ealáhusovdáneami doarjjaortnega guovllu ( SED ) vai rittus dahje siseatnamis .
Av disse figurene fremgår det også at det for kvinner ikke har vært store ulikheter mellom geografiske områder eller i forhold til tid .
Govvosiin boahtá maiddái ovdan ahte nissoniid dáfus eai leat leamaš stuora erohusat geográfalaš guovlluid gaskkas iige áiggi ektui .
Videre ser det ut til at menn i STN-områdene har hatt en noe høyere dødelighet enn nasjonale tall .
Viidásit orru nu ahte dievdduin SED-guovlluin lea leamaš alit jápminlohku go našunalalaš lohku .
Dette kan muligens forklares av høy dødelighet av såkalt ” voldsom død55 ” i STN-områdene .
Dan sáhttá várra čilget alla jápminlogu nu gohčoduvvon ” alvvus jápmimiin53 ” SED guovlluin .
Det kan tyde på at dødelighetsmønsteret har blitt utjevnet mellom geografiske områder med lav versus høy tetthet av samisk befolkning .
Oppalaččat sáhttá dadjat ahte jápminloguin mat gávdnojit sámi vs. ii-sámi álbmoga ektui čájehit unnán erohusa jápmima ektui .
Dette har vært forklart ut fra tilnærmet 55 Voldsom død er definert som død på grunn av ulykker , selvmord eller drap .
Dat sáhttá orrut nu ahte jápminloguminsttar lea šaddan dássedin geográfalaš guovlluid gaskkas gos lea unnán vs. alla sámi álbmot čoahkkisvuohta .
like levekår , utdannelse og helsetilbud , noe som står i kontrast til situasjonen for andre urfolksgrupper i sirkumpolare områder .
Dát lea leamaš čilgejuvvon das go leat measta seammalágan eallindilit , oahppu ja dearvvašvuođafálaldagat mii lea áibbas earálágan dilli go máŋgga eará eamiálbmogis lea sirkumpolára guovlluin .
5.4.3 Røyking Sammendrag
5.4.3 Borgguheapmi Čoahkkáigeassu
For menn har studier vist en noe høyere røykeforekomst blant samer på innlandet enn blant ikke-samer .
Guorahallamiid mielde dievddut borgguhit veaháš eanet sápmelaččain siseatnamis go eai-sápmelaččat .
Tilsvarende er ikke funnet for kvinner .
Seamma dilálašvuohta ii leat nissoniidda .
5.4.3.1 Innledning Røyking øker risikoen for en lang rekke sykdommer som lungekreft , hjerte- og karsykdommer og kroniske lungelidelser .
5.4.3.1 Álggahus Borgguheapmi lasiha riska ollu buozalmasvuođaid oažžut nugo geahpesborasdávdda , váibmo-varrasuotnadávddaid ja bistevaš geahpesdávddaid .
Statistisk sentralbyrå ( SSB ) gjennomfører årlig undersøkelser om tobakksbruk .
Statistihkalaš guovddášdoaimmahat ( SGD ) čađaha jahkásaččat guorahallamiid duhpátgeavaheamis .
I 1973 røykte over halvparten av den mannlige voksne befolkningen , mens andelen i 2006 var om lag 21 % .
1973:s borgguhii badjel bealli álbmoga rávis dievdoolbmuin ja oassi 2006:s lei 21 % .
Andelen dagligrøykere blant kvinner har også sunket fra 32 % i 1973 til 22 % i 2006. 19 prosent i aldersgruppen 16–74 år svarte at de røykte daglig i 2010 .
Beaivválaš borgguheaddji nissoniid oassi lea maiddái njiedjan 32 % rájes 1973:s gitta 22 % rádjai 2006:s. 19 proseanta ahkejoavkkus 16-74 jagi vástidedje 2010:s ahte borgguhit beaivválaččat .
Andelen var lik for kvinner og menn .
Dat oassi lei liikka ollu nissoniidda go dievdduide .
Endringen siste år føyer seg inn i et mønster vi har sett over lengre tid , med jevn nedgang i andel dagligrøykere .
Maŋemus jagi rievdan láktasa minstarii maid leat oaidnán guhkit áiggi , dássedis njiedjan beaivválašborgguheddjiin .
Menns og kvinners røykevaner var ulike frem mot årtusenskiftet , men har deretter hatt en felles fallende kurve .
Dievdduid ja nissoniid borgguhandábit ledje goabbatláganat duhátjagimolsuma áigái , muhto leat dan rájes oktasaččat njiedjan .
Om lag en tredel av kvinnene røykte daglig i de siste tiårene før år 2000 .
Birrasiid okta goalmmádasoassi nissoniin borgguhii beaivválaččat daid logi maŋemus jagiid ovdal jagi 2000 .
Blant mennene har det derimot vært en nedadgående trend gjennom hele perioden siden 1973 , da over halvparten røykte daglig .
treanda olles áigodaga 1973 rájes , dalle go badjel bealli borgguhii beaivválaččat .
Tidligere befolkningsundersøkelser har påvist høyest forekomst av daglige røykere i Finnmark sammenlignet med andre fylker i Norge .
Ovdalaš álbmotguorahallamat leat čájehan eanemus beaivválaš borgguheddjiid Finnmárkkus buohtastahtton eará fylkkaiguin Norggas .
Tall for perioden 2004–2008 viser at det er store forskjeller mellom fylkene når det gjelder røyking .
Logut áigodagas 20042008 čájehit borgguheamis stuora erohusaid fylkkaid gaskkas .
Lavest andel som røyker daglig , finner man i Oslo med 19 prosent , høyest i Finnmark med 32 prosent , ifølge Statistisk sentralbyrå .
Unnimus oassi beaivválaš borgguheaddjit leat Oslos 19 proseanttain , eanemus Finnmárkkus 32 proseanttain Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga dieđuid mielde .
5.4.3.2 Røyking relatert til kjønn og etnisitet Figur 5.3
5.4.3.2 Borgguheapmi sohkabeali ja etnisitehta ektui Govus 5.3
Røykevaner for menn og kvinner i forhold til etnisitet basert på data fra SAMINOR-studien fra 2003/04 .
Dievdduid ja nissoniid borgguhandábit etnistitehta ektui dataid vuođul SAMINOR dutkamis 2003/04 .
( Samisk I = tre generasjoner samisk språk , Samisk II = minst én samisk markør som språk eller familiebakgrunn . )
( Sámi I = golbma buolvva sámegiella , Sámi II = unnimusat okta sámi mearka giella dahje bearašduogáš . )
Kilde : Broderstad et al. .
Gáldu : Broderstad et al .
2007 European Journal of Haematology
2007 European Journal of Haematology
Daglig røyker Aldri røkt Samisk I Samik II
Seamma dilálašvuohta ii leat čájehuvvon nissoniidda .
5.4.4 Alkohol Sammendrag
5.4.4 Alkohola Čoahkkáigeassu
Både samiske menn og kvinner har rapportert en høyere andel totalavhold i forhold til alkohol enn ikke-samisk befolkning .
Sihke sámi dievdduin ja nissoniin lea stuorit oassi dieđihan ahte eai oba návddašge alkohola go ii-sámi álbmogis .
Spesielt er dette mønsteret tydelig for eldre samiske kvinner .
Erenoamážit lea dát minsttar čielggas vuorrasit sámi nissoniid gaskkas .
5.4.4.1 Innledning Alkohol er det mest utbredte rusmiddelet i befolkningen og sannsynligvis det rusmiddelet som medfører det største misbruksproblemet .
5.4.4.1 Álggahus Alkohola lea eanemus adnon gárrenmirko álbmogis ja jáhku mielde gárrenmirko mii mielddisbuktá stuorimus boasttugeavahanváttisvuođaid .
I tillegg er det økt risiko for uhell , skader og ulykker forbundet med inntak av alkohol .
Dasa lassin čatnasa stuorit riska bárttiide , roasmmuhuvvamiidda ja lihkuhisvuođaide alkohola návddašemiin .
Det samlede alkoholforbruket i Norge har økt siden 1990 , fra 4,55 liter pr. innbygger i 1993 til 6,37 liter i 2005 .
Norggas lea ollislaš alkoholanávddašeapmi lassánan 1990 rájes , 4,55 littaris juohke ássi namas 1993:s gitta 6,37 littarii 2005:s .
Det er øl og vin som har økt mest i løpet av de siste 20 årene .
Vuola ja viidna lea lassánan eanemus maŋemus 20 jagi .
Økningen i vinomsetningen knyttes til et såkalt ” kontinentalt ” drikkemønster , der man drikker ofte , men med mindre kvanta konsumert ved hver drikkesituasjon .
Viidna jođu lassáneami čatnet nu gohčoduvvon “ ” kontinentála ” juhkandáhpái , mii mearkkaša juhkat dávjá muhto unnit juohke juhkandilálašvuođas .
Disse vanene har ikke erstattet det nordiske drikkemønsteret med helgefyll og beruselse , men kommer i tillegg .
Dat dábit leat boahtán lassin eaige davviriikkalaš juhkandábiid sadjái maid dovdomearka lea vahkkoloahpajuhkan ja gárihuvvan .
5.4.4.2 Bruk av alkohol relatert til kjønn og etnisitet Figur 5.4
5.4.4.2 Govus 5.4
Alkoholbruk hos menn og kvinner i forhold til etnisk tilhørighet .
Alkohola návddašeapmi sohkabeali ja čearddalašvuođa ektui Dievdduid ja nissoniid alkoholanávddašeapmi čearddalaš gullevašvuođa ektui .
( SAMINOR-studien 2003–04 ) .
( SAMINOR dutkan 2003-04 . )
Kilde : Broderstad et al .
Gáldu : Broderstad et al .
Basert på tall fra SAMINOR-undersøkelsen har det vært vist etniske forskjeller i alkoholkonsum .
Logut SAMINOR dutkamis leat čájehan čearddalašvuođa erohusaid alkoholanávddašeamis .
Andelen som rapporterte at de drakk mer enn to ganger i uka , var noe lavere hos samer med tre generasjoner samisk språk enn hos de andre gruppene .
Oassi geat raporterejedje ahte sii juhke eanet go guovtti gearddi vahkkus lei veaháš unnit sápmelaččain geain lei golbma buolvva sámegiella , buohtastahtton eará joavkkuiguin .
Mønsteret av et lavere alkoholinntak var mer markant hos samiske kvinner enn menn .
Minsttar mii čájehii unnit álkoholanávddašeami , lei čielgaseappot sámi nissoniid ektui go dievdduid ektui .
Helse- og levekårsundersøkelsen i områder med blandet samisk og norsk bosetning som ble gjennomført i 2003–2004 .
Dearvvašvuođa- ja eallindiliguorahallan guovlluin gos lea seahkálas sámi ja dáčča ássan mii čađahuvvui 2003-2004 .
for samisk helseforskning , Universitetet i Tromsø , i samarbeid med Nasjonalt Folkehelseinstitutt .
Guorahallan dahkkui Romssa Universitehta Sámi Dearvvašvuođadutkan guovddážis ovttas Nationála Álbmotdearvvašvuođainstituhtain .
5.4.5 Legemiddelbruk Sammendrag
5.4.5 Dálkkasgeavaheapmi Čoahkkáigeassu
Bruken av sovemiddel i den samiske befolkningen tilsvarer halvparten av bruken i den norske befolkningen , og samiske menn har 13 % lavere inntak av sovemidler enn samiske kvinner .
Sámi álbmoga oađđindálkkas geavaheapmi lea beali unnit go dáčča álbmoga geavaheapmi ja sámi dievddut váldet 13 % unnit oađđindálkasiid go sámi nissonat .
5.4.5.1 Innledning Bruk av legemidler 56 i en befolkning vil til en viss grad være en indikator på sykdomsforekomst .
5.4.5.1 Álggahus Dálkkas 54 geavaheapmi álbmogis lea muhtun muddui buozalmasvuođa indikáhtor .
Undersøkelser har også vist at bruk av legemidler kan være forklart av ulike livsstilsfaktorer og bruk av legetjenester .
Guorahallamat leat maiddái čájehan ahte dálkkas geavaheapmái sáhttá čilgehus iešguđetlágan eallinvuohkefáktoriin ja doavtterbálvalusa geavaheamis .
5.4.5.2 Søvnproblemer og bruk av sovemedisin relatert til kjønn og etnisitet Tabell 5.7
5.4.5.2 Oađđinváttut ja dálkkas geavaheapmi sohkabeliid ja čearddalašvuođa ektui Tabealla 5.7
Bruk av legemidler i forhold til etnisitet i Finnmark ( n=11061 ) .
Dálkkas geavaheapmi Finnmárkkus čearddalašvuođa ektui ( n=11061 ) .
Tallene er oppgitt i prosent .
Logut proseantan .
Kilde : Furu K , 1997 .
Gáldu : Furu K , 1997 .
Journal of Clinical Epidemiology
Journal of Clinical Epidemiology
Etnisk tilhørighet Norsk Finsk Samisk Samisk / Finsk
Čearddalašvuođa gullevašvuohta Dáčča Suopmelaš Sápmelaš Sápmelaš / Suopmelaš
Menn
Dievddut
Ifølge undersøkelser gjort av Nasjonalt Folkehelseinstitutt har man funnet at bruk av sovemidler er relativt vanlig i Norge .
Nationála álbmotdearvvašvuođainstituhta guorahallamiin leat gávnnahan oađđindálkasiid geavaheami relatiivalaš dábálažžan Norggas .
Det finnes kun en studie som er gjort på bruk av sovemidler i forhold til samisk etnisitet .
Lea dahkkon dušše okta guorahallan oađđindálkasiid geavaheamis Sámi čearddalašvuođa ektui .
Legemiddel er definert som et stoff som er bestemt til eller utgis for å behandle eller forebygge sykdommer .
Dálkkas lea definerejuvvon ávnnasin mii lea mearriduvvon dahje addo dálkkodit dahje eastadit buozalmasvuođaid .
For å kunne markedsføres som legemiddel må stoffet ha dokumentert både effekt , sikkerhet og teknisk kvalitet .
Jus galgá sáhttit márkanastot dálkkasin , de ferte ávdnasis duođaštuvvon ávki , sihkarvuohta ja teknalaš kvalitehta .
( kilde : www.lovdata.no )
( Gáldu : www.lovdata.no )
fra SAMINOR , helse- og levekårsundersøkelsen i områder med blandet samisk og norsk bosetning .
guorahallan lea dahkkon SAMINOR dearvvašvuođa ja eallindiliguorahallama dataid vuođul guovlluin gos sápmelaččat ja dáččat ásset seahkálagaid .
Andelen personer som rapporterte om søvnproblemer , var lavere i den samiske befolkningen enn i den ikke-samiske .
Olbmuid oassi geat dieđihedje oađđinváttisvuođaid lei unnit sámi álbmogis go iisámi álbmogis .
Bruk av sovemidler i den samiske befolkningen tilsvarte halvparten av bruken i den norske .
Oađđindálkasiid geavaheapmi sámi álbmogis lei beali unnit go dáččain .
Aller lavest forbruk ble funnet hos dem med sterkest samisk tilhørighet som var bosatt i Finnmark .
Buot unnimus geavaheapmi lei sis geain lei nannoseamos sámi gullevašvuohta geat ásse Finnmárkkus .
Uavhengig av etnisk tilhørighet brukte kvinner dobbelt så mye sovemidler som menn .
Beroškeahttá čearddalašvuođa gullevašvuođa geavahedje nissonat duppaliid nu ollu oađđindálkasiid go dievddut .
Studien konkluderer med at jo sterkere samisk tilhørighet , jo lavere forbruk av sovemidler .
Guorahallan čoahkkáigeassá dainna ahte mađi nannosit sámi gullevašvuohta , dađi unnit oađđindálkkas geavaheapmi .
Forekomsten av søvnproblemer syntes generelt også å være lavere i den samiske befolkningen .
Oađđinváttisvuođat orrot oppalaččatge maiddái hárvvibut sámi álbmogis .
5.5 Uføretrygd og sosialhjelp i forhold til kjønn og alder Sammendrag
5.5 Bargonávccahisvuođaoadju ja sosiálaveahkki sohkabeali ja agi ektui Čoahkkáigeassu
I perioden 2004–2008 mottok vel 5 % av befolkningen i STN-området mellom 20 og 66 år uføretrygd , noen flere menn enn kvinner .
Áigodagas 2004 – 2008 vuostáválddii bures 5 % SED-guovllu álbmogis gaskal 20 ja 66 jagi bargonávccahisvuođaoaju , veaháš eanet dievddut go nissonat .
I 2004 var det 2,1 % av mennene og 1,2 % av kvinnene som mottok sosialhjelp i STN-områdene .
2004:s ožžo 2.1 % dievdduin ja 1.2 % nissoniin sosiálaveahki SED-guovlluin .
5.5.1 Innledning Norge har hatt en økning i andelen personer som mottar uførepensjon .
5.5.1 Álggahus Norggas lea lassánan oassi olbmuin geat ožžot bargonávccahisvuođaoaju .
Ved utgangen av 2008 var det om lag 340 000 personer som mottok uføretrygd i Norge .
Loahpageahčen 2008 ledje sullii 340 000 olbmo geat vuostáiválde bargonávccahisvuođaoaju Norggas .
Det er 70 000 flere enn i 1999 .
Dat leat 70 000 eanet go 1999:s .
Noe av denne økningen kan tilskrives endringer i alderssammensetningen i befolkningen , men selv justert for alder har det vært en tydelig økning .
Muhtun ráje dan lassáneapmái sáhttá sivvan álbmoga ahkečoahkkádusa rievdan , muhto vaikko dan váldá vuhtii de goitge lea leamaš čielga lassáneapmi .
Etter at ordningen med tidsbegrenset uføretrygd ble innført i 2004 , har det vært registrert en relativt kraftig vekst i andelen uføretrygdede .
Maŋŋil go ortnet áigáiráddjejuvvon bargonávccahisvuođaoadju bođii 2004:s , leat registreren relatiivalaš nana lassáneami oasis bargonávccahisvuođaoaju oažžuin .
Økningen har vært størst i aldersgruppen under 40 år ( Bjørngaard et al. .
Lassáneapmi lea leamaš eanemus ahkejoavkkus vuollel 40 jagi ( Bjørngaard et al. .
I 2008 var det i alt 109 300 mottakere av økonomisk sosialhjelp i Norge .
120 2008:s ožžo oktiibuot 109 300 ekonomalaš sosiálaveahki Norggas .
Antall sosialhjelpsmottakere nådde en topp med nær 165 000 mottakere i 1993 , og har siden gått ned .
Lohku sosiálaveahkeoažžuin lei bajimusas lagabui 165 000 vuostáiváldiin 1993:s , ja lea dan rájes njiedjan .
Fra 2007 til 2008 har nedgangen avtatt .
2007 rájes 2008 rádjai lea njiedjan bisánišgoahtán .
5.5.2 Uførhet i forhold til kjønn og alder Uførepensjon er en lovfestet trygdeordning i Norge .
5.5.2 Bargonávccahisvuohta sohkabeali ja agi ektui Bargonávccahisvuođaruhta lea lágalaš oadjoortnet Norggas .
Hensikten med uførepensjon er å sikre inntekt til livsopphold for personer som har fått inntektsevnen varig nedsatt på grunn av sykdom , skade eller lyte ( Nav , 2010 ) .
Ulbmil bargonávccahisvuođamávssuin lea sihkkarastit sisaboađu eallimii olbmuide geat eai sáhte šat dinet go leat šaddan buohccit , leat roasmmohuvvon dahje lea vihki ( Nav , 2010 ) .
Tabell 5.8
Tabealla 5.8
Nye mottakere ( per 1000 ) av uføretrygd i ulike tidsintervaller i STNområdet , menn og kvinner
Ođđa vuostáváldit ( juohke 1000 ) bargonávccahisvuođaoajus iešguđetge áigegaskkadagain SED-guovllus , dievddut ja nissonat
Alder 20–30 år 31–45 år 46–66 år Totalt 20–66 år
Ahki 20–30 jagi 31-45 jagi 46-66 jagi Oktiibuot 20-66 jagi
Perioder 1994–1998 Menn Kvinner 11,7 12,5 37,9 44,9 109,2 106,0 55,9 57,7
Áigodat 1994–1998 Dievddut 11,7 37,9 109,2 55,9 Nissonat 12,5 44,9 106,0 57,7
1999–2003 Menn Kvinner 10,1 7,7 33,1 37,8 121,7 106,5 63,8 58,6
1999–2003 Dievddut Nissonat 10,1 7,7 33,1 37,8 121,7 106,5 63,8 58,6
Perioden går fra februar 1994 til januar 1999 Perioden går fra februar 1999 til januar 2004 Perioden går fra februar 2004 til desember 2008
áigodat guovvamánu 1994 rájes ođđajagimánu 1999 rádjai áigodat guovvamánu 1999 rájes ođđajagimánu 2004 rádjai áigodat guovvamánu 2004 rájes juovlamánu 2008 rádjai
2004–2008 Menn Kvinner 5,0 8,4 18,5 18,6 104,7 96,3 54,9 51,9
2004–2008 Dievddut Nissonat 5,0 8,4 18,5 18,6 104,7 96,3 54,9 51,9
Tabell 5.8 viser nye mottakere av uføretrygd i femårsintervaller fra 1994 til og med 2008 .
Tabealla 5.8 čájeha bargonávccahisvuođaoaju vuostáváldiid vihttajagigaskkadagain 1994 rájes gitta 2008 rádjai .
For menn i STNområdene er tallene høyere enn i områdene utenfor STN i alle aldersgruppene i hele perioden .
SED-guovlluid dievdduid dáfus lea lohku stuorit go guovlluin olggobealde SED buot ahkejoavkkuin olles áigodaga .
I aldersgruppen 46–66 år er det også en nedgang i løpet av tidsperioden , men ikke så markant .
Ahkejoavkkus 46-66 jagi lea maiddái njiedjan áigodagas , muhto ii nu čielgasit .
5.5.3 Uførhet i forhold til kjønn og alder Sosialhjelp er en lovfestet ordning som skal sikre at alle har nok midler til livsopphold .
5.5.3 Bargonávccahisvuohta sohkabeali ja agi ektui Sosiálaveahkki lea láhkanannejuvvon ortnet mii galgá sihkkarastit doarvái ruđa eallinolggosgoluide .
Dette er ment å være en midlertidig hjelp og skal bidra til å gjøre mottakeren økonomisk selvhjulpen ( Nav , 2010 ) .
Dát lea oaivvilduvvon gaskaboddosaš veahkkin ja galgá leat mielde dahkame vuostáváldi ekonomalaččat iešbirgejeaddjin ( Nav , 2010 ) .
Tabell 5.9
Tabealla 5.9
Andel mottakere av sosialhjelp i ulike tidsintervaller i STN-området , menn og kvinner .
Lohku gallis ožžot sosiálaveahki iešguđet áigegaskkadagain SEDguovlluin , dievddut ja nissonat .
Tallene oppgitt i prosent
Logut proseantan .
Januar 1992 Menn Kvinner 2,6 2,1 2,3 1,6 1,2 0,6 2,0 1,4
Ođđajagimánnu 1992 Dievddut Nissonat 2,6 2,1 2,3 1,6 1,2 0,6 2,0
Tidspunkter Januar 1999 Menn Kvinner 2,1 2,0 2,4 1,2 0,9 0,7 1,8 1,3
Áigodagat Ođđajagimánnu 1999 Dievddut Nissonat 2,1 2,0 2,4 1,2 0,9 0,7 1,8
Januar 2004 Menn Kvinner 2,6 2,0 2,4 1,5 1,5 0,5 2,1 1,2
Ođđajagimánnu 2004 Dievddut Nissonat 2,6 2,0 2,4 1,5 1,5 0,5 2,1
Tabell 5.10 viser at andelen nye mottakere av sosialhjelp er betydelig høyere i aldersgruppen under 30 år og lavest i den eldste aldersgruppen .
Tabealla 5.10 čájeha oasi sosiálaveahki ođđa vuostáváldiin leat mearkkašahtti stuorisin ahkejoavkkus vuollil 30 jagi ja unnimus boarráseamos ahkejoavkkus .
Både for kvinner og menn har det vært en gradvis nedgang i andelen nye mottakere av sosialhjelp i løpet av de tre tidsintervallene som er framstilt i tabellene .
Sihke nissoniid ja dievdduid dáfus lea leamaš veahážiid mielde njiedjan oasis ođđa sosiálaveahki vuostáiváldit maŋemus golbma jahkegaskkadagain mat lea tabeallain .
Dette kan antakelig delvis forklares av nedgang i arbeidsledighet i løpet av samme periode .
Dan sáhttá várra jáhku mielde maiddái čilget muhtun muddui bargguhisvuođa njiedjan seamma áigodagas .
5.6 Kjønnsfordeling i Sametingets valgmanntall Sammendrag
5.6 Sohkabealjuohku Sámedikki jienastuslogus Čoahkkáigeassu
Valgmanntallet som helhet har hatt et lite , men stabilt mannsflertall ved alle sametingsvalgene som er gjennomført .
Jienastuslogus ollislaččat lea leamaš unnán , muhto dássedis dievdduid eanetlohku buot sámediggeválggain mat leat čađahuvvon .
Ved valget i 2009 hadde imidlertid valgkretsen Sør-Norge et knapt kvinneflertall .
Válggain 2009:s lei goitge válgabiires Mátta-Norga veaháš nissoneanetlohku .
Ved dette valget var det også et flertall innmeldte kvinner blant de yngste fra 18 til 29 år .
Dan válggas lei maiddái eanetlohku dieđihuvvon nissoniin nuoramusaid gaskkas 18 gitta 29 jagi .
5.6.1 Innledning Sametinget i Norge er et representativt politisk organ , valgt av og blant samer .
5.6.1 Álggahus Norgga Sámediggi lea ovddasteaddji politihkalaš orgána , válljejuvvon sápmelaččain ja sápmelaččaid gaskkas .
Dets arbeidsområde er alle saker som etter tingets oppfatning særlig berører den samiske folkegruppen .
Dan bargoguovlun leat buot áššit mat dikki mielas erenoamážit gullet sápmelaš olmmošjovkui .
Valgbare og stemmeberettigede er de samer som har valgt å melde seg inn i et særskilt valgmanntall som er opprettet for dette formål – Sametingets valgmanntall .
Daid geaid sáhttá jienastit ja sii geat sáhttet jienastit leat sápmelaččat geat leat válljen čálihit iežaset sierra jienastuslohkui mii lea ásahuvvon dainna ulbmiliin – Sámedikki jienastuslohku .
Sametinget i Norge ble etablert i 1989 .
Norgga Sámediggi vuođđuduvvui 1989:s .
Valg til Sametinget foregår samtidig med valg til Stortinget , og valgårene har vært 1989 , 1993 , 1997 , 2001 , 2005 og 2009 .
Sámedikki válggat leat oktanis Stuoradikki válggaiguin , ja válgajagit leat leamaš 1989 , 1993 , 1997 , 2001 , 2005 ja 2009 .
5.6.2 Kjønnsfordeling totalt og kretsvis Sikre tall for de tre første valgene mangler , men ved de tre siste valgene hadde valgmanntallet et lite , men stabilt mannsflertall :
5.6.2 Sohkabealejuohku oktiibuot ja biriid mielde Golmma vuosttaš válgii váilot sihkkaris logut , muhto golbma maŋemus válggas lei jienastuslogus veaháš , muhto dássedis dievdduideanetlohku :
Tabell 5.10
Tabealla 5.10
Kjønnsfordeling i valgmanntallet totalt ved valgene 2001 , 2005 og 2009
Sohkabealjuohku jienastuslogus oktiibuot válggain 2001 , 2005 ja 2009
Mannsoverskudd , antall 881 966 870
Dievdduideanetlohku , lohku 881 966 870
Kvinneandel , pst. 45,6 46,1 46,9
Nissonoassi , pst. 45,6 46,1 46,9
For valget i 2009 viser figur 5.5 at det var én valgkrets som hadde kvinneflertall , nemlig Sør-Norge .
2009 válggain čájeha govus ovtta válgabiires nissoneanetlogu , namalassii Mátta-Norggas .
Figur 5.5
Govus 5.5
Kretsvis kjønnsfordeling i valgmanntallet 2009
Sohkabealjuohku biriin 2009 jienastuslogus
Figur 5.6
Govus 5.6
Valgmanntallets kvinneandel i ulike aldersgrupper i 2005 og 2009
Jienastuslogu nissonoassi iešguđet ahkejoavkkuin 2005 : ja 2009:s
Figur 5.6 viser at Sametingets valgmanntall i 2009 hadde et merkbart kvinneflertall i det yngste alderssegmentet , definert som de tre aldersgruppene mellom 18 og 29 år .
Govus 5.6 čájeha Sámedikki jienastuslogus 2009:s leamaš mearkkašahtti nissoneanetlogu nuoramus ahkejuogus , definerejuvvon golmma ahkejovkui gaskal 18 ja 29 jagi .
For øvrige aldersgrupper var det i 2009 fremdeles mannsflertall , men kvinneandelen der – med ett unntak – er økende .
Eará ahkejoavkkuin lei ain 2009:s dievdduideanetlohku , muhto nissonoassi das lea – earret ovttas – lassáneaddji .
Unntaket er gruppen som består av dem som er 60 år og eldre , hvor kvinneandelen fremdeles er relativt lav , og hvor det var andelen menn som økte mellom valgene i 2005 og 2009 .
Joavku mas ii lassan lea 60 jahkásaččat ja boarráseappot , gos nissonoassi ain leat oalle vuollin , ja mas dievdduid oassi lassánii 2005 ja 2009 válggaid gaskkas .
5.7 Valg av samisk språk i grunnskolen og videregående skole , relatert til kjønn Sammendrag
5.7 Sámegiela válljen vuođđoskuvllas , ja joatkkaskuvllas sohkabeali ektui Čoahkkáigeassu
I skoleåret 2010/11 var det nesten 10 % flere jenter enn gutter med samisk i grunnskolen , dette gjelder samisk som 1. og 2. språk .
Skuvlajagi 2010/11 lei measta 10 % eanet nieiddain go bártniin sámegiella vuođđoskuvllas , dat lea sámegiella 1. ja 2. giellan .
På videregående skole var denne forskjellen økt til nesten 12 % .
Joatkkaskuvllas lei dát erohus lassánan measta 12 % rádjai .
5.7.1 Innledning Fra innføringen av andrespråk 2 og 3 i 2006 har antall elever i grunnskolen med samisk i fagkretsen gått ned fra 2672 til 2245 i skoleåret 2010/11 .
5.7.1 Álggahus Dan rájes go 2006:s álggahuvvo nubbingiella 2 ja 3 , lea vuođđoskuvllas ohppiidlohku geain lea sámegiella fágabiires njiedjan 2672 rájes 2245 rádjai skuvlajagi 2010/11 .
Nedgangen på de siste fire årene har vært på hele 16 % .
Njeallje maŋemus jagi njiedjan lea leamaš olles 16 % .
Se også kapittel 2 , Samisk språk i barnehage og skule , i denne utgaven av ” Samiske tall forteller ” .
Geahča maiddái kápihttal 2 , Sámegiella mánáidgárddis ja skuvllas dán ” sámi logut muitalit 4 ” .
5.7.2 Samisk språk i grunnskolen i forhold til kjønn og nivå Tabell 5.11
5.7.2 Sámegiella vuođđoskuvllas sohkabeali ja dási ektui Tabealla 5.11
Elever i grunnskolen som har nord- , lule- eller sørsamisk som førstespråk eller andrespråk 2 eller 3 , skoleåret 2006/07 og 2010/11 relatert til kjønn 2006/2007 Gutter Jenter N % N %
Oahppit vuođđoskuvllas geain lea davvi- , julev- dahje lullisámegiella 1. giellan dahje nubbingiella 2 dahje 3 , skuvlajagi 2006/07 ja 2010/2011 sohkabeliid ektui Bártnit N %
2010/2011 Gutter Jenter N % N %
Bártnit N % 2010/2011 Nieiddat N %
I grunnskolen var det i skoleåret 2010/11 nær 10 prosentpoeng flere jenter enn gutter som hadde samisk i fagkretsen .
Vuođđoskuvllas ledje skuvlajagi 2010/11 lagabui 10 proseantapoeaŋŋa eanet nieiddat go bártnit geain lei sámegiella fágabiires .
Denne forskjellen har økt sammenliknet med skoleåret 2006/07 .
Dát erohus lea lassánan buohtastahtton skuvlajagiin 2006/07 .
Det er noen flere gutter enn jenter som velger samisk som 1. språk , men langt flere jenter velger samisk som andrespråk 2 og 3 .
Muhtun eanet bártnit go nieiddat válljejit sámegiela 1. giellan , muhto mealgat eanet nieiddat válljejit sámegiela nubbingiellan 2 ja 3. 126
5.7.3 Samisk språk i videregående skole i forhold til kjønn og nivå Tabell 5.12
5.7.3 Sámegiella joatkkaskuvllas sohkabeali ja dási ektui Tabealla 5.12
1 språk 2. språk Totalt
1. giella 2. giella Oktiibuot
Valg av samisk som 1. eller 2. språk blant elever i den videregående skole i landet , fordelt på kjønn
Sámegiela válljen 1. dahje 2. giellan ohppiin riikka joatkkaskuvllain , juhkkon sohkabeali ektui
Skoleåret 2008/2009 Gutter Jenter N % N % 83 43.9 106 56.1 49 32.2 103 67.8 132 38.7 209 61.3
Skuvlajahki 2008-2009 Bártnit Nieiddat N % N % 83 43.9 106 56.1 49 32.2 103 67.8 132 38.7 209 61.3
Skoleåret 2009/2010 Gutter Jenter N % N % 105 48.8 110 51.2 55 35.7 99 64.3 160 43.3 209 56.7
Skuvlajahki 2009/2010 Bártnit Nieiddat N % N % 105 48.8 110 51.2 55 35.7 99 64.3 160 43.3 209 56.7
Skoleåret 2010/2011 Gutter Jenter N % N % 126 50.8 122 49.2 71 38.4 114 61.6 197 45.5 236 54.5
Skuvlajahki 2010/2011 Bártnit Nieiddat N % N % 126 50.8 122 49.2 71 38.4 114 61.6 197 45.5 236 54.5
Tabell 2 viser at jenter i større grad enn gutter velger samisk på videregående skole , selv om dette er utjevnet når det gjelder samisk som førstespråk .
Tabealla 2 čájeha nieiddaid eanet go bártniid válljet sámegiela joatkkaskuvllas , vaikko dát erohus ii dovdo sámegielas 1. giellan .
For samisk andrespråk er forskjellen fortsatt stor , hvor nesten to tredjedeler er jenter .
Sámegiella 2. gielas lea ain stuora erohus mas measta 2/3 oassi lea nieiddat .
Årsaken til dette kan være at det er flere jenter enn gutter som velger allmennfag , noe som kan tyde på at jenter har større interesse for teoretiske fag .
Sivvan dasa sáhttá leat ahte eanet nieiddat go bártnit válljejit dábálašfága suorggi , juoga mii sáhttá čájehit ahte nieiddain lea stuorit beroštupmi teorehtalaš fágaide .
Generelt viser også jenter større interesse for språkfag .
Oppalaččat čájehit nieiddat stuorit beroštumi giellafágaide .
5.8 Utdanning blant kvinner og menn i STN-området Sammendrag
5.8 Oahppu nissoniin ja dievdduin SED-guovllus Čoahkkáigeassu
I STN-området har ca. 13 % flere kvinner enn menn tre år eller mer på høgskole / universitet .
SED-guovllus lea su. 13 % eanet nissoniin go dievdduin , 3-jagi dahje eanet allaskuvllas-universitehtas .
Gutter i STN-området har et større frafall enn jentene i den videregående skole , spesielt gjelder det yrkesfaglig studieretning , der nesten bare en firedel del av guttene fullfører innen fem år .
Bártnit SED-guovllus heitet dávjjibut go nieiddat joatkkaskuvllas , erenoamážit guoská dat fidnofágalaš suorgái , mas measta dušše ¼ oassi bártniin čađahit oahpu 5 jagis .
Av de guttene fra STN-området som startet på videregående skole i 2003 , sluttet over 40 % underveis i skolegangen .
Oktiibuot bártniin geat álge joatkkaskuvlii SED-guovllus 2003:s , heite badjel 40 % gaskan .
Blant jentene sluttet ca. 20 % underveis .
Nieiddain heite gaskan skuvlaváccidettiin su. 20 % .
På yrkesfaglig studieretning er det litt over en firedel av guttene og nesten halvparten av jentene som ble ferdige innen fem år .
Fidnofágalaš oahpposuorggis lea badjelaš oktanjealjádasas bártniin ja measta bealli nieiddain geat gerge 5 jagi siskkobealde .
Tallene for allmennfaglig studieretning er henholdsvis 78 prosent for jenter og 70 prosent for gutter som fullfører innen fem år .
Dábálašfága oahpposuorggi logut leat 78 proseanta nieiddaide ja 70 proseanta bártniide geat čađahedje 5 jagis .
Tabell 5.13
Tabealla 5.13
Elever som startet med grunnkurs for første gang i 2003 i STN-området , og status for oppnådd nivå i videregående opplæring etter fem år .
Oahppit geat álge vuođđokursii vuohččan 2003:s SED-guovllus , ja mo lea dássi joatkkaskuvla oahpus 5 jagi maŋŋil .
Skolestart 2003 Prosent
Skuvlaálgin 2003 Proseanta
Absolutte tall
Absoluhtta logut
Studieretning , kjønn og geografisk område Allmennfaglig studieretning Menn STN-området Kvinner STN-området Yrkesfaglige studieretninger Menn STN-området Kvinner STN-området
Oahpposuorgi , sohkabealli ja geográfalaš guovlu Dábálašfágalaš oahpposuorggit Dievddut SED-guovllus Nissonat SED-guovllus Fidnofágalaš oahpposuorggit Dievddut SED-guovllus Nissonat SED-guovllus
Fullført på normert tid
Oktiibuot
Fullført på mer enn normert tid
Čađahan normerejuvvon áiggis
Fortsatt i videregående opplæring
Čađahan eanet go normerejuvvon áiggis
Gjennomført VKII eller gått opp til fagprøve , ikke bestått
Čađahan VKII dahje váldán fágageahččaleami , ii ceavzán
Sluttet underveis uten å fullføre
Heaitán gaskan almma čađaheami
5.8.2 Utdanningsnivå Blant kvinner i yrkesaktiv alder ( 24 til 65 år ) som bor i STN-områder med spredt bosetning , er andelen med universitets- og høgskoleutdanning relativt høy .
5.8.2 Oahppodássi Nissoniid gaskkas bargoagis ( 24 gitta 65 jagi ) geat ásset SED-guovllus bieđggus ássanguovllus , lea oassi geain lea universitehta- ja allaskuvlaoahppu relatiivalaš allat .
Totalt ligger den to prosentpoeng over landsgjennomsnittet .
Oktiibuot lea dat guokte proseantapoeaŋŋa badjelis riikkagaskameari .
I tettsteder ligger kvinnenes tilsvarende andel noe lavere enn landsgjennomsnittet .
Čoahkkebáikkiin lea nissoniid vástideaddji oassi veaháš vuolábealde riikkagaskameari .
Mennene i STN-området har et klart lavere utdanningsnivå enn befolkningen ellers i landet .
Dievdduin SED-guovllus lea čielgasit oahppodássi vuollelis go muđui riikka álbmogis .
Andelen som har fullført universitets- og høgskole , og som bor i tettsteder , er hele 10 prosentpoeng lavere enn snittet for befolkningen ellers .
Oassi geat leat čađahan universitehta- ja allaskuvlla ja ásset čoahkkebáikkiin lea olles 10 proseantapoeaŋŋa vuollelis go olles álbmoga gaskamearri .
I spredtbygde områder er forskjellen mindre , om lag 2 prosentpoeng .
Bieđggus ássanguovlluin lea erohus unnit , sullii 2 proseantapoeaŋŋa .
Tabell 5.14
Tabealla 5.14
Høyeste fullførte utdanning for menn og kvinner i alderen 24–65 år og bosatt i STN-området 2008 .
Alimus čađahuvvon oahppu dievdduide ja nissoniidda agis 24-65 jagi geat orrot SED-guovllus 2008:s .
Utdanningsnivå og geografi Grunnskolenivå STN-område ” Videregående skole ” - nivå STN-område Universitets- og høgskolenivå STN-område
Oahppodássi ja geografiija Vuođđoskuvladássi SED-guovlu Joatkkaskuvladássi SED-guovlu Universitehta- ja allaskuvladássi SED-guovlu
Bosatte 1.1.2008 med utdanningsnivå 1.10.2007 Menn Kvinner Spredt Spredt Tettsted bosetting Tettsted bosetting 28
Ássan 1/1-2008 oahppodásiin 1/10-2007 Dievddut Nissonat Bieđggus Bieđggus Čoahkkebáiki ássan Čoahkkebáiki ássan 28
SSBs tettstedsdefinisjon En hussamling skal registreres som et tettsted dersom det bor minst 200 personer der , og avstanden mellom husene skal normalt ikke overstige 50 meter .
SGD čoahkkebáikedefinišuvdna Viesut ovttasajis galget registrerejuvvot čoahkkebáikin jus doppe orrot unnimusat 200 olbmo , ja viesuid gaska ii galgga dábálaččat eanet go 50 mehtera .
Husklynger som naturlig hører med til tettstedet , tas med inntil en avstand på 400 meter fra tettstedskjernen .
Viessočoakkáldagat mat lunddolaččat gullet čoahkkebáikái , lohkkojit oassin go leat eanemusat 400 mehtera eret čoahkkebáikeguovddážis .
De inngår i tettstedet som en satellitt til selve tettstedskjernen .
Dat gullet oassin čoahkkebáikái dego satellihttan dan čoahkkebáikeguovddážii .
6.8.3 Nåværende utdanningsnivå i STN-området for de elevene som startet på grunnkurs i årene 1994 til 1996 I STN-området var det 54 % av elevene som startet på videregående opplæring i perioden 1994–1996 , som fullførte innen fem år .
6.8.3 Dáláš oahppodássi SED-guovllu ohppiin geat álge vuođđokursii 1994 rájes 1996 rádjái SED-guovllus ledje 54 % ohppiin geat álge joatkkaskuvla ohppui áigodagas 1994– 1996 , geat čađahedje ovdal go vihtta jagi golle .
Av mennene var det 45,5 % som gjennomførte videregående opplæring innen fem år , og av kvinnene 62,5 % .
Dievdduin ledje 45,5 % geat čađahedje joatkkaskuvla oahpu viđa jagi siste , ja nissoniin 62,5 % .
Figur 5.7 Utdanningsnivået i STN-området i 2009 for menn og kvinner som startet på videregående opplæring i årene 1994 til 1996 , henholdsvis for dem som gjennomførte videregående opplæring innen fem år , og for dem som ikke gjorde det .
Figur 5.7 Oahppodássi SED-gvuollus 2009:s dievdduide ja nissoniidda geat álge joatkkaskuvla ohppui jagiid 1994 gitta 1996 , dat geat čađahedje joatkkaskuvla oahpu viđa jagi siskkobealde , ja dat geat eai dahkan dan .
Figuren viser at hvorvidt man gjennomfører videregående skole innen fem år eller ikke , har meget stor innvirkning på utdanningsnivået senere .
Govus čájeha ahte čađahit go joatkkaskuvla oahpu viđa jahkái vai eai , lea hui váikkuheaddji makkár oahppodássi lea maŋŋil .