pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er imidlertid viktig at fagfolk med samisk språk- og kulturkompetanse blir inkludert i dette arbeidet, for å sikre at modellene er tilpasset samiske barns behov.
Lea deaŧalaš ahte fágaolbmot geain lea sámi giella- ja kulturduogáš váldojuvvojit mielde dien bargui vai sihkkarastojuvvo ahte modeallat leat heivehuvvon sámi mánáid dárbbuide.
5.4 Vold og overgrep i samiske samfunn
5.4 Veahkaváldi ja rihkkumat sámi servodagain
5.4.1 Situasjonsbeskrivelse – vold og overgrep i samiske samfunn
5.4.1 Dilálašvuođačilgehus – veahkaváldi ja rihkkumat sámi servodagain
Det høye omfanget av vold i nære relasjoner i samiske områder har kommet tydeligere fram de siste årene.
Stuora veahkaválddálašvuođalogut lagas oktavuođain mat leat beaggán sámi guovlluin leat vel čielgaseappot boahtán ovdan maŋemus jagiid.
I Opptrappingsplanen mot vold og overgrep (2017–2021) påpekte regjeringen særskilte voldsutfordringer for den samiske befolkningen. Flere av tiltakene i planen er relevante for den samiske befolkningen.
Plánas Opptrappingsplanen mot vold og overgrep (2017–2021) (Plána veahkaválddi ja rihkkumiid vuostá 2017–2021) čujuhii ráđđehus daid erenoamáš veahkaválde-hástalusaide mat sámi álbmogis leat.
Blant disse er å bidra til mer kunnskap om vold og overgrep i samiske områder gjennom forskning, og å gjøre informasjonen om vold og overgrep tilgjengelig for alle og oversatt til flere relevante språk.
Máŋga doaimma plánas leat relevánttat sámi álbmogii, earret eará dat maid ulbmil lea dutkama olis háhkat eambbo dieđuid veahkaválddi ja rihkkumiid birra sámi guovlluin, ja lágidit dieid dieđuid olámuddui buohkaide, ja jorgalahttit daid eambbo relevánta gielaide.
I 2016 og 2017 ble en rekke overgrepssaker avdekket i Tysfjord.
2016: ja 2017:s almmustuvve maiddái olu veahkaváldeáššit Divttasvuonas.
I tillegg har FNs spesialrapportør for urfolks rettigheter i 2015 gjort en global studie av menneskerettighetssituasjonen for urfolk.
Dasa lassin lea ON álgoálbmotvuoigatvuođaid spesiálaraportevra 2015:s čađahan máilmmiviidosaš guorahallama álgoálgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođalaš dilálašvuođaid hárrái.
Hun konkluderte med at urfolk er spesielt utsatt for vold og overgrep.
Su konklušuvdna lei ahte álgoálbmogiin lea erenoamáš stuora riska vásihit veahkaválddi ja rihkkumiid.
I 2018 lanserte Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM) en temarapport om vold og overgrep i samiske samfunn, hvor de menneskerettslige aspektene ble belyst.
2018:s almmuhii Norgga našuvnnalaš olmmošvuoigatvuođaásahus (NIM) temáraportta veahkaválddi ja rihkkumiid birra sámi servodagain, gos olmmošvuoigatvuođalaš bealit čuvgejuvvojedje.
NIM påpeker de menneskerettslige forpliktelsene Norge har til å avverge, forebygge og etterforske vold i de samiske samfunn.
NIM čujuha daidda olmmošvuoigatvuođalaš geatnegasvuođaide mat Norggas leat hehttet, eastadit ja dutkat veahkaválddálašvuođa sámi servodagain.
En studie av Astrid Eriksen fra 2017, viste at samiske personer rapporterer om mer voldsutsatthet enn befolkningen for øvrig.
Dutkan man Astrid Eriksen čađahii 2017:s čájehii ahte sámi olbmot dieđihit eambbo riskka vásihit veahkaválddi go álbmot muđui.
49 prosent av samiske kvinner svarte at de har vært utsatt for fysisk, psykisk eller seksuell vold i et livsløpsperspektiv.
49 proseantta sámi nissoniin vástidedje ahte sii leat vásihan rumašlaš, psyhkalaš dahje seksuála veahkaválddi iežaset eallenagis.
5.4.2 Utfordringer framover – vold og overgrep i samiske samfunn
5.4.2 Hástalusat ovddos guvlui – veahkaváldi ja rihkkumat sámi servodagain
På oppdrag fra Justis- og beredskapsdepartementet og Sametinget utarbeidet Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) i 2017 en rapport som særskilt tar opp vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta ja Sámedikki gohččuma mielde ráhkadii Veahkaválddi ja traumáhtalaš streassa našuvnnalaš gealboguovddáš (NKVTS) 2017:s raportta mii erenoamážit guoskkaha veahkaválddi lagas oktavuođain sámi servodagain.
I studien blir blant annet manglende samisk språk- og kulturkompetanse hos hjelpeapparat og politi løftet fram som en utfordring.
Guorahallamis čujuhuvvo erenoamáš hástalussan earret eará ahte veahkkedoaimmain ja politiijain ii leat sámegielmáhttu ja sámi kulturmáhttu.
Fornorskningstidens assimilering gjør at mange ennå ikke har tillit til myndighetene.
Dáruiduhttináiggi assimileren dahká ahte oallugiin ii leat vel odne ge luohttámuš eiseválddiide.
Taushet om vold er for mange et tabubelagt område, som gjør det vanskelig å melde fra og kan prege antallet som melder fra om vold.
Veahkaválddi hárrái lea olu jávohisvuohta ja dat lea oallugiidda ain tabuášši, mii dahká váttisin dieđihit ja váidit, ja hehtte ain oallugiid muitaleamis veahkaválddi birra.
Som oppfølging av NKVTS sin studie har Justis- og beredskapsdepartementet gitt tilskudd til NKVTS til videre forskning på temaet vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
NKVTS guorahallama čuovvoleapmin lea Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta addán doarjaga NKVTS:ii viidáseappot dutkat veahkaválddi lagas oktavuođain sámi servodagain.
Dette som et forprosjekt til en større forskningsinnsats i ny programperiode for forskningsprogram om vold i nære relasjoner (2019–2024).
Dát lea ovdaprošeaktan stuorát dutkamii dutkanprográmma ođđa prográmmaáigodagas, mas dutket veahkaválddi lagas oktavuođain (2019–2024).
Justis- og beredskapsdepartementet har videre initiert et samarbeid med Sametinget om forebygging av vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta lea maiddái ovttas Sámedikkiin vuolggahan barggu man ulbmil lea eastadit veahkaválddi lagas oktavuođain sámi servodagain.
I 2018 mottok Norske reindriftssamers landsforbund (NRL) 1,1 millioner kroner i tilskudd til prosjektet «Mot til handling».
2018:s oaččui Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi (NBR) 1,1 miljovnna ruvnno doarjjan prošektii «Mot til handling» (Duostat dahkat juoidá).
Prosjektet skal bidra til forebygging av vold i nære relasjoner innen reindriftsnæringa og skal gjennomføres i samarbeid med blant annet Finnmark politidistrikt, Samisk nasjonal kompetansetjeneste – psykisk helsevern og rus (SANKS) og NKVTS.
Prošeavtta ulbmil lea eastadit veahkaválddi lagas oktavuođain boazodoalus ja galgá čađahuvvot ovttasbarggu bokte earret eará Finnmárkku politiijaguovlluin, Sámi našuvnnalaš gealbobálvalusain – psyhkalaš dearvvašvuođasuddjen ja gárrendilledivššuin (SÁNÁG) ja NKVTS.
I 2019 er det avsatt ytterligere 1,2 millioner kroner til forebyggende tiltak i samiske samfunn.
2019:s lea várrejuvvon vel 1,2 miljovnna ruvnno eastadandoaimmaide sámi servodagain.
Beslutningen om hvilke konkrete tiltak som skal iverksettes skjer i samråd med Sametinget.
Mearriduvvo ovttasráđiid Sámedikkiin guđet konkrehta doaimmat dat galget čađahuvvot.
Det er iverksatt et arbeid med å styrke samisk språk knyttet til behandling av saker hvor samiske barn har vært utsatt for vold eller overgrep.
Lea álggahuvvon bargu nannet sámegiela áššiin main sámi mánát leat gillán veahkaválddi, illásteami dahje rihkkuma.
Statens barnehus i Tromsø er i den forbindelse gitt et ansvar, og har styrket bemanningen med en samiskspråklig psykolog.
Stáhta mánáidviessu Romssas lea dan oktavuođas ožžon ovddasvástádusa, ja lea nannen bargoveaga sámegielat psykologa virgádemiin.
I mars 2018 åpnet også en underavdeling av Statens barnehus Tromsø i Kirkenes.
Njukčamánus 2018 rabai Stáhta mánáidviessu Romssas vuollásaš ossodaga Girkonjárgii.
Det har i flere år blitt stilt midler til disposisjon for de politidistriktene hvor det er kommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Máŋggaid jagiid lea juolluduvvon ruhta daidda politiijaguovlluide main leat suohkanat sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde.
I 2019 var det avsatt 400 000 kroner.
2019:s lei várrejuvvon 400 000 ruvnno.
Målsettingen er å motivere til økt kunnskap om samisk språk og kultur i politidistrikter med samisk befolkning.
Ulbmilin lea movttiidahttit politiijaguovlluid gos lea sámi ássan, háhkat eambbo máhtu sámegielas ja sámi kultuvrras.
Nordland politidistrikt har gjennomført en bred etterforskning av overgrepssakene i Tysfjord i 2016–2017.
Nordlándda politiijaguovlu lea 2016–2017 vuđolaččat dutkan Divttasvuona-áššiid.
Det er etablert en styringsgruppe som ledes av Fylkesmannen i Nordland med deltakelse fra Tysfjord og Hamarøy kommuner, Nordland politidistrikt og Árran lulesamisk senter.
Lea ásahuvvon stivrenjoavku man Nordlándda Fylkkamánni jođiha ja mas Divttasvuona ja Hábmera suohkanat, Nordlándda politiijaguovlu ja Árran julevsámi guovddáš leat mielde.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har tildelt til sammen 9,9 millioner kroner fram til 2020 til oppfølging av overgrepssakene, hvorav 2,4 millioner kroner er til et prosjekt om tillitsbygging.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lea juolludan oktiibuot 9,9 miljovnna ruvnno 2020 rádjái, rohcošanáššiid čuovvoleapmái, mas 2,4 miljovnna ruvnno galgá mannat prošektii man ulbmil lea luohttámušhuksen.
Alle kommuner har etter krisesenterloven en plikt til å sørge for et krisesentertilbud for kvinner, menn og barn som er utsatt for vold, eller trusler om vold, i nære relasjoner.
Buot suohkaniin lea heahteguovddášlága mielde geatnegasvuohta fuolahit heahteguovddášfálaldaga nissonolbmuide, dievdoolbmuide ja mánáide geat leat vásihan veahkaválddi dahje nihttimiid lagas oktavuođain.
Krisesentertilbudet skal være et trygt, midlertidig og gratis botilbud til personer som er utsatt for vold i nære relasjoner.
Heahteguovddášfálaldat galgá leat oadjebas, gaskaboddosaš ja nuvttá fálaldat olbmuide geat leat vásihan veahkaválddi lagas oktavuođain.
Fylkesmannen i Finnmark avdekket i 2017 flere avvik ved det samiske incest- og krisesenteret i Karasjok.
Finnmárkku Fylkkamánni fuomášii 2017:s máŋga váilevuođa sámi inceasta- ja heahteguovddážis Kárášjogas.
Bufdir arbeider for å styrke og videreutvikle krise- og incestsentertilbudet i Karasjok for å sikre et likeverdig tilbud til den samiske befolkningen.
Bufdir bargá dan ovdii ahte nannet ja ovdánahttit inceasta- ja heahteguovddášfálaldaga Kárášjogas sihkkarastin dihte dásseárvosaš fálaldaga sámi álbmogii.
Kulturdepartementet og Sametinget har sammen tatt initiativ til gjennomføringen av en konferanse om vold i samiske samfunn som etter planen skal finne sted høsten 2019.
Kulturdepartemeanta ja Sámediggi leat ovttas árvalan čađahit konferánssa veahkaválddi birra sámi servodagain mii lea jurddašuvvon čađahuvvot 2019 čavčča.
Konferansen vil samle fagmiljøer og andre aktører, ta opp spørsmål om metoder for å motvirke vold i samiske samfunn og vise til gode eksempler i arbeidet som gjøres.
Konferánsii čohkkejuvvojit fágabirrasat ja eará bealálaččat, doppe guorahallojuvvojit vuogit eastadit veahkaválddi sámi servodagain ja doppe čujuhuvvojit buorit ovdamearkkat dasa movt sáhttá bargat.
Sametinget vil understreke at det er mange utfordringer knyttet til vold i det samiske samfunnet.
Sámediggi deattuha ahte leat olu hástalusat čadnon dasa maid veahkaváldi sámi servodagain mielddisbuktá.
Sametinget mener at det viktigste nå er å få utarbeidet en egen handlingsplan mot vold, hvor det samiske perspektivet er tatt med.
Sámediggi oaivvilda ahte deaŧaleamos dál lea ahte ráhkaduvvošii doaibmaplána veahkaválddi vuostá, mas sámi perspektiiva lea mielde.
Dette har blitt løftet til regjeringen flere ganger.
Sámediggi lea dan evttohan ráđđehussii máŋgga geardde.
Norge har fra fire forskjellige FN-komiteer fått anbefaling om å utarbeide en handlingsplan mot vold i samiske samfunn.
Norga lea ožžon njealji iešguđetge ON-lávdegottis ávžžuhusaid ráhkadit doaibmaplána veahkaválddi vuostá sámi servodagain.
Etter Sametingets syn vil en helhetlig og koordinert innsats mot vold i samiske samfunn fungere bedre og være mer effektivt enn en fragmentert ukoordinert innsats.
Sámediggi oaivvilda ahte ollislaš ja koordinerejuvvon ražasteapmi livččii buoret ja beaktileabbo go bieđgguid koordinerekeahtes bargu.
6 Likestilling
6 Ovttadássásašvuohta
6.1 LHBTI (lesbiske, homofile, bifile, trans- eller interkjønn)
6.1 LHBTI (lesbbat, bifiilat, homofiilat, trans- dahje intersohkabealli)
6.1.1 Situasjonsbeskrivelse – LHBTI
6.1.1 Dilálašvuođačilgehus – LHBTI
Rapporten Lesbiske og homofile i Sápmi ble i 2009 utgitt av forskningsstiftelsen Fafo.
Dutkanvuođđudus Fafo almmuhii 2009:s raporta Lesbiske og homofile i Sápmi (Lesbbat ja homofiilat Sámis).
Den viste blant annet at mange lesbiske og homofile med samisk tilhørighet opplever diskriminering og avvisning.
Dat čájeha earret eará ahte olu sámi lesbbat ja homofiilat vásihit vealaheami ja olggušteami.
Samtidig er mange også stolte av både å være same og lesbisk eller homofil.
Seammás leat maiddái máŋggas rápmásat dainna go leat sihke sápmelaččat ja lesbbat dahje homofiilat.
I kjølvannet av rapporten har det blitt større bevissthet og en mer åpen diskusjon om disse temaene i de samiske miljøene, inkludert i Sametinget.
Raportta olis lea lassánan dihtomielalašvuohta ja eambbo rabasvuohta dáid temáid hárrái sámi birrasiin, ja nu maiddái Sámedikkis.
Fafo-forskerne Grønningsæter og Nusland fant at fire gjennomgående fenomener i sine intervjuer med lesbiske og homofile i samiske samfunn.
Fafo-dutkit Grønningsæter ja Nusland gávnnaheigga njeallje oktasašvuođa go jearahalaiga lesbbaid ja homofiilaid sámi servodagain.
Tausheten om homoseksualitet, det sterke religiøse innslaget, identitet og tilhørighet til flere minoriteter, og utstøting og sosial ekskludering ble framhevet av flere av informantene.
Jávohisvuohta homoseksualitehta birra, čiekŋalis oskkučanastagat, identitehta ja gullevašvuohta máŋgga minoritehtii, ja hilgun ja sosiála olggušteapmi ledje áššit maid máŋga informántta namuhedje.
Løvolds mastergradsavhandling fra 2014 peker på læstadianismens sterke posisjon, en særlig sterk heteronormativitet, samt en ikke-konfronterende kultur som mulige årsaker bak tausheten.
Løvolda mastergrádačálus 2014:s čujuha ahte leastadianismma nanu sajádat, erenoamáš garra heteronormativitehta, ja ii-konfronterejeaddji kultuvra sáhttet leat jávohisvuođa sivvan.
I 2016 lanserte regjeringen en egen handlingsplan mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk (2017–2020).
2016:s ovddidii ráđđehus sierra doaibmaplána (2017–2020) vealaheami birra seksuála soju, sohkabealidentitehta ja sohkabealmearkkaid geažil.
Et samarbeid mellom relevante departementer, Sametinget og samiske institusjoner, med sikte på videreføring og utvikling av tiltak som kan bidra til større åpenhet og inkludering, er et eget tiltak i planen.
Okta doaibma dán plánas lea ovttasbargu relevánta departemeanttaid, Sámedikki ja sámi institušuvnnaid gaskka dainna ulbmiliin ahte joatkit ja ovdánahttit doaimmaid mat sáhttet dagahit eambbo rabasvuođa ja inkluderema.
Dokumenter og verktøy for kommuner og arbeidsliv, som blir utviklet som følge av planen, oversettes til et samisk språk.
Dokumeanttat ja reaiddut mat suohkaniid ja bargoeallima várás ovdánahttojuvvot plána olis, jorgaluvvojit ovtta sámegillii.
6.1.2 Utfordringer framover – LHBTI
6.1.2 Hástalusat ovddos guvlui – LHBTI
Framover er det viktig å få større åpenhet og aksept om ulike seksuelle orienteringer, kjønnsidentiteter og kjønnsuttrykk gjennom holdningsskapende arbeid.
Dás duohko lea deaŧalaš olahit eambbo rabasvuođa ja dohkkeheami iešguđetlágan seksuála sojuid ja sohkabealidentitehtaid ja sohkabealovdanbuktimiid hárrái guottuidhuksejeaddji barggu bokte.
Det er lite kunnskap om ulike seksuelle orienteringer, kjønnsidentiteter og kjønnsuttrykk i det samiske samfunnet.
Sámi servodagain lea unnán diehtu iešguđetlágan seksuála sojuid, sohkabealidentitehtaid ja sohkabealovdanbuktimiid birra.
Det er et stort behov for flere arenaer som kan ivareta rettighetene til LHBTI-personer i samiske samfunn.
Lea hui dárbbašlaš ásahit eambbo arenaid mat sáhttet áimmahuššat LHBTI-olbmuid vuoigatvuođaid sámi servodagain.
Per i dag finnes det ingen egne organisasjoner som jobber for dette, men hvert år arrangeres Sápmi Pride, som er et viktig arrangement for å synliggjøre LHBTI-personer i samiske samfunn.
Odne eai gávdno sierra organisašuvnnat mat barget dainna, muhto juohke jagi lágiduvvo Sápmi Pride, mii lea deaŧalaš lágideapmi čalmmustahttin várás LHBTI-olbmuid sámi servodagain.
Sápmi Pride er en samisk festival som siden 2014 har vært arrangert årlig i det samiske området, og alternerer mellom Norge, Sverige og Finland.
Sápmi Pride lea sámi festivála mii 2014 rájes lea lágiduvvon jahkásaččat sámi guovllus, ja sirdašuvvá Norgga, Ruoŧa ja Suoma gaskka.
Festivalen er en viktig møteplass.
Festivála lea deaŧalaš gávnnadanbáikin.
Det finnes også to samiske facebooksider som tar opp aktuelle problemstillinger og annonserer arrangementer for deltakelse og synliggjøring av samiske LHBTI-personer – Sápmi Pride og Queering Sápmi.
Gávdnojit maiddái guokte sámi Facebook-siiddu mat gieđahallet áigeguovdilis áššiid ja almmuhit doaluid ja lágidemiid gos sámi LHBTI-olbmot leat guovddážis – Sápmi Pride ja Queering Sápmi.
Sametingsrådet har hatt gode erfaringer med Sametingets handlingsplan for likestilling 2009–2013 og sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse 2012.
Sámediggeráđis leat buorit vásáhusat Sámedikki ovttadássásašvuođa-doaibmaplánain 2009–2013 ja sámediggeráđi ovttadássásašvuođačilgehusain 2012.
Arbeidet med likestilling på den internasjonale arenaen skal også videreføres.
Ovttadássásašvuođabargu riikkaidgaskasaš arenas galgá maid jotkojuvvot.
Sametingsrådet foreslår å følge opp redegjørelsen med en egen sametingsmelding om likestilling, der seksuell orientering og kjønnsidentitet er et av innsatsområdene.
Sámediggeráđđi árvala čilgehusa čuovvoleapmin ráhkadit sierra sámediggedieđáhusa ovttadássásašvuođa birra, mas seksuála sodju ja sohkabealidentitehta lea okta áŋgiruššansuorgin.
Sametinget mener at det er behov for flere tiltak for å ivareta rettighetene til LHBTI-personer i samiske samfunn.
Sámediggi oaivvilda danne ahte dárbbašuvvojit eambbo doaimmat fuolahan dihte LHBTI-olbmuid sámi servodagain.
6.2 Samer med nedsatt funksjonsevne
6.2 Sápmelaččat geain leat doaibmahehttehusat
Bufdir har vært initiativtaker til et større nordisk forskningsprosjekt om levekår for samer med nedsatt funksjonsevne.
Bufdir lea vuolggahan stuora davviriikkalaš dutkanprošeavtta daid sápmelaččaid eallineavttuid hárrái geain leat doaibmahehttehusat.
Funnene viser at disse kan oppleve utfordringer i møte med hjelpeapparatet.
Dan olis lea gávnnahuvvon ahte sii sáhttet vásihit hástalusaid veahkkedoaibmaásahusaid hárrái.
Mangel på kulturforståelse og informasjon på samisk ble pekt på som en utfordring.
Gártá hástalussan go doppe váilu kulturáddejupmi ja dieđut sámegillii.
Utfordringene er spesielt store for samiske kvinner med utviklingshemming.
Erenoamážit sámi nissonolbmot geain leat doaibmahehttehusat, vásihit stuora hástalusaid.
Gjennom dette prosjektet er det etablert en møteplass for kunnskapsutvikling og erfaringsutveksling for forskningsmiljøer i Norge, Sverige og Finland.
Dán prošeavtta bokte lea ásahuvvon gávnnadanbáiki dutkanbirrasiidda gos Norgga, Ruoŧa ja Suoma dutkit sáhttet máhtu ja vásáhusaid juogadit ja lonohallat.
Regjeringen arbeider med en stortingsmelding om rettighetene til personer med utviklingshemming som skal legges fram våren 2020.
Ráđđehus lea ráhkadeame stuoradiggedieđáhusa doaimmashehttejuvvon olbmuid vuoigatvuođaid birra mii almmuhuvvo 2020 giđa.
Det er etablert en dialog med Sametinget i tilknytning til arbeidet med meldingen.
Dieđáhusbarggu oktavuođas gulahallá ráđđehus Sámedikkiin.
7 Samisk kunst og kultur
7 Sámi dáidda ja kultuvra
7.1 Situasjonsbeskrivelse – samisk kunst og kultur
7.1 Dilálašvuođačilgehus – sámi dáidda ja kultuvra
Det har i lengre tid vært økt etterspørsel etter samisk kunst og kultur, og samiske kunstnere og artister har deltatt i samarbeidsprosjekter internasjonalt.
Sámi dáiddárat ja artisttat leat guhká juo vásihan stuora beroštumi ja leat searvan riikkaidgaskasaš ovttasbargoprošeavttaide.
De siste par årene har oppmerksomheten rundt og eksponeringen av samisk kunst også vært økende utenfor Sápmi.
Sámi dáidda ja sámi dáiddárat leat maŋemus jagiid vásihan ahte beroštupmi sin dáidagii ja dan rámideapmi lea lassánan maiddái olgoriikkain.
Regjeringen legger til rette for at Sametinget kan føre en selvstendig kulturpolitikk innenfor rammen av overføringene over statsbudsjettet.
Ráđđehus lágida dilálašvuođaid dasa ahte Sámediggi sáhttá čađahit iešheanalaš kulturpolitihka stáhtabušeahta juolludemiid siskkobealde.
Sametinget har likevel ikke alene ansvaret for utvikling av samisk kunst og kultur.
Sámedikkis ii leat liikká akto ovddasvástádus ovdánahttit sámi dáidaga ja kultuvrra.
Dette er også et ansvar for den nasjonale kulturpolitikken, for det offentlige på alle forvaltningsnivåer og for aktørene i kulturlivet.
Dat lea maiddái našuvnnalaš kulturpolitihka ovddasvástádus, ja buot almmolaš hálddašandásiid ja kultureallima bealálaččaid ovddasvástádus.
I tillegg til bevilgningen som Sametinget får og fordeler videre til samiske kulturformål, gis det statlige tilskudd til flere samiske tiltak på kulturområdet.
Lassin daid juolludemiide mat Sámediggi oažžu ja juohká viidáseappot sámi kulturdoaimmaide, addojuvvo maiddái stáhtadoarjja máŋgga doibmii sámi kultursuorggis.
Videre bidrar staten til bygging av samiske kulturbygg gjennom investeringstilskudd og statlige byggeprosjekter.
Stáhta doarju sámi kulturvisttiid huksema investerendoarjagiid ja stáhtalaš huksendoaimmaid bokte.
I Meld. St. (2018–2019) Kulturens kraft – Kulturpolitikk for framtida peker Kulturdepartementet på at kunst og kultur er det beste utgangspunkt for å etablere og videreføre kommunikasjon mellom mennesker og folkegrupper.
Stuoradiggedieđáhusas Meld. St. (2018–2019) Kulturens kraft – Kulturpolitikk for framtida (Kultuvrra fápmu – Boahtteáiggi kulturpolitihkka) čujuha Kulturdepartemeanta ahte dáidda ja kultuvra lea buoremus vuođđu hukset ja bisuhit olbmuid ja álbmotjoavkkuid gaskasaš gulahallama.
Sametingets overordnede mål for sin kultursatsing er et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet som er tilgjengelig for alle.
Sámedikki iežas kulturáŋgiruššama bajitdási mihttu lea ealli ja girjás sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta ja lea olámuttos buohkaide.
Sametinget tilrettelegger for samiske kunstnere og for styrking av de samiske kulturinstitusjonene, og bidrar til mangfoldige samiske kunst- og kulturaktiviteter.
Sámediggi lágida dilálašvuođaid sámi dáiddáriidda ja nanne sámi kulturásahusaid, ja doarju máŋggabealat sámi dáidda- ja kulturdoaimmaid.
Sametingets arbeid gir gode resultater.
Sámedikki bargu buktá buriid bohtosiid.
Stortinget har lagt føringer om at samer og nasjonale minoriteter skal prioriteres i Norges arbeid med implementeringen av UNESCOs konvensjon om vern av den immaterielle kulturarven av 17. oktober 2003.
Stuoradiggi lea bidjan vuođu dasa ahte sápmelaččat ja našuvnnalaš minoritehtat galget vuoru-huvvot go Norga implementere UNESCO golggotmánu 17. beaivvi 2003 konvenšuvnna immateriála kulturárbbi suodjaleami birra.
Det er Norsk kulturråd som har ansvaret for implementeringen av konvensjonen på nasjonalt nivå.
Konvenšuvnna implementeren našuvnnalaš dásis lea Norgga kulturráđi ovddasvástádus.
Kulturrådet har tett kontakt med Sametinget og samiske kunst- og kulturaktører, også på nordisk nivå.
Kulturráđis lea lagas gulahallan Sámedikkiin ja sámi dáiddár- ja kulturbealálaččaiguin, maiddái davviriikkalaš dásis.
7.1.1 Samiske kulturarenaer
7.1.1 Sámi kulturlávddit
De samiske kulturinstitusjonene, inkludert kulturhus og språksentre, danner infrastrukturen for produksjon, formidling, dokumentasjon, bevaring og visning av samisk kunst, kultur og kulturarv.
Sámi kulturásahusat, ovttas kulturviesuiguin ja giellaguovddážiiguin, leat sámi dáidaga, kultuvrra ja kulturárbbi buvttadeami, dokumenterema, suodjaleami ja čájeheami infrastruktuvran.
Kulturinstitusjonene bygger også nettverk med miljøer nasjonalt og internasjonalt.
Kulturásahusat huksejit maiddái fierpmádagaid ovttas sihke sisriikkalaš ja olgoriikkalaš birrasiiguin.
Profesjonelle samiske kulturinstitusjoner er en forutsetning for et vitalt samisk kunstliv.
Sámi ámmátkulturásahusaid haga ii livčče mis nu virkos sámi dáiddaeallin.
Regjeringen, Sametinget og ulike sørsamiske aktører har de senere årene arbeidet for å få på plass et nytt bygg for Saemien Sijte – sørsamisk museum og kultursenter på Snåsa.
Ráđđehus, Sámediggi ja iešguđet lullisámi bealálaččat leat maŋemus jagiid bargan oažžut áigái ođđa vistti Snoasai, lullisámi museai ja kulturguovddážii Saemien Sijte.
I forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2019, sluttet Stortinget seg til regjeringens forslag om en startbevilgning i 2019 til bygging av nytt Saemien Sijte.
2019 stáhtabušeahta gieđahallama oktavuođas doarjjui Stuoradiggi ráđđehusa evttohusa addit álggahandoarjaga 2019:s Saemien Sijte ođđa vistti huksemii.
Målsettingen for prosjektet vil være at Saemien Sijte har funksjonelle lokaler og uteområder slik at museet kan forvalte, formidle, forske på og fornye sørsamisk identitet, språk og kulturarv, være arena og møtested, fungere som samisk forsknings- og formidlingsinstitusjon og gi publikum økt kunnskap om og forståelse for sørsamisk historie, kultur og tilstedeværelse.
Prošeavtta ulbmilin lea ásahit Saemien Sijtii doaibmi lanjaid ja olgobirrasa nu ahte musea sáhttá hálddašit, gaskkustit, dutkat ja ođasmahttit lullisámi identitehta, giela ja kulturárbbi, leat arenan ja gávnnadanbáikin, doaibmat sámi dutkan- ja gaskkustanásahussan ja addit almmolašvuhtii ja gallededdjiide eambbo máhtu ja ipmárdusa lullisámi historjjás, kultuvrras ja leahkimis.
Beaivváš Sámi Našunálateáhter – Det samiske nasjonalteateret – har et bredt samfunnsansvar for å ivareta samisk språk og formidle samisk kultur, også som turnéteater innenfor og utenfor landets grenser.
Beaivváš Sámi Našunálateáhteris lea viiddis servodatovddasvástádus áimmahuššat sámegiela ja gaskkustit sámi kultuvrra, maiddái johtti teáhterin sihke Norggas ja eará riikkain.
Teateret har i dag ikke lokaler som tilfredsstiller institusjonens behov, eller til å utføre sitt samfunnsoppdrag som nasjonalteater, for samisk og øvrig publikum.
Odne eai leat teáhteris lanjat mat devdet sin dárbbuid, ja mat attáše sidjiide vejolašvuođa deavdit sin servodatgeatnegasvuođa našunálateáhterin, sámi ja eará gehččiid guovdu.
Regjeringen og Sametinget er opptatt av å sikre teateret nye lokaler.
Ráđđehus ja Sámediggi atnet deaŧalažžan ásahit teáhterii ođđa lanjaid.
I juni 2018 besluttet regjeringen å legge samlokalisering av det samiske nasjonalteateret Beaivváš og Samisk videregående skole og reindriftsskole til grunn for videre planlegging av nybygg.
Geassemánus 2018 mearridii ráđđehus viidáseappot plánet huksema dan vuođul ahte Beaivváš Sámi Našunálateáhter ja Sámi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvla huksejit oktasaš vistti.
I 2019 vil Statsbygg, på oppdrag fra Kunnskapsdepartementet og Kulturdepartementet, gjennomføre en avklaringsfase for det samlokaliserte prosjektet.
2019:s áigu Statsbygg, Máhttodepartemeantta ja Kulturdepartemeantta gohččuma mielde čielggadit oktasašvistti huksema vejolašvuođaid.
Situasjonen for de samiske museene, i lys av museumsreformen, vil bli gjennomgått i museumsmeldingen, som regjeringen tar sikte på å legge fram ved årsskiftet 2020/2021.
Ráđđehus áigu guorahallat sámi museaid dilálašvuođa, museaođastusa olis, museadieđáhusas man lea áigumuš ovddidit jahkemolsuma 2020/2021 áigge.
Det vil være dialog med Sametinget om relevante spørsmål underveis i prosessen, og de samiske museene vil bli invitert til dialogmøter og innspill på samme måte som andre museer.
Proseassaáigodagas gulahallat mii Sámedikkiin guoskevaš áššiid hárrái, ja sámi museat bovdejuvvojit dialogačoahkkimiidda ja gulahallamiidda seamma ládje go eará museat.
Sametinget har siden 2002 hatt forvaltningsansvaret for seks konsoliderte samiske museer.
Sámedikkis lea 2002 rájes leamaš hálddašanovddasvástádus guđa konsoliderejuvvon sámi musea hárrái.
Sametinget mener at disse museene ikke har opplevd å få det økonomiske løftet som var forutsetningen for museumsreformen.
Sámediggi oaivvilda ahte diet museat eai leat ožžon dan ekonomalaš loktema mii lei museaođastusa čađaheami eaktun.
Regionalt og kommunalt nivå har i tillegg bidratt i liten og varierende grad til en funksjonsdeling for finansiering mellom stat og sameting, fylkeskommune og kommune når det gjelder driftstilskudd til samiske museer.
Regiovnnalaš ja suohkanlaš dássi lea dasa lassin unnán ja iešguđet muddui váldán ovddasvástádusa stáhta ja Sámedikki, fylkkagieldda ja gieldda oktasaš ruhtadeamis sámi museaid doaibmadoarjaga dáfus.
Sametinget har over flere år arbeidet for et samisk kunstmuseum som kan huse, bevare og formidle samlingen av samisk kunst.
Sámediggi lea máŋga jagi bargan oažžut áigái sámi dáiddamusea mii sáhttá vurkkodit, suodjalit ja gaskkustit sámi dáiddačoakkáldaga.
Statsbygg har på oppdrag fra Sametinget utarbeidet et byggeprogram for realisering av samisk kunstmuseum i tilknytning til RiddoDuottarMuseat – De Samiske Samlinger.
Statsbygg lea Sámedikki ovddas ráhkadan huksenprográmma man mielde sámi dáiddamusea čadnojuvvo RiddoDuottarMuseaide – Sámi vuorkádávviriidda.
Byggeprogrammet ble ferdigstilt i 2012.
Huksenprográmma gárvánii 2012:s.
Sametinget ga høsten 2018 Statsbygg i oppdrag å gjennomføre en mulighetsstudie om hensiktsmessige lokaler for De Samiske Samlinger, nytt bygg for samisk kunstmuseum, samt ulike samlokaliseringsalternativ for de to enhetene.
Sámediggi bivddii 2018 čavčča Statsbygg guorahallat iešguđetge heivvolaš vistevejolašvuođaid Sámi vuorkádávviriidda, ođđa vistti sámi dáiddamuseai, ja iešguđetlágan oktasašvistevejolašvuođaid dien guovtti ovttadahkii.
Mulighetsstudien vil også inkludere gjennomgang av dagens bygg for De Samiske Samlinger og behovet knyttet til Bååstede-prosjektet om tilbakeføring av samiske kulturhistoriske gjenstander.
Dien guorahallama olis galgá maiddái Sámi vuorkádávviriid otná visti guorahallojuvvot, ja nu maiddái dárbbut mat čuožžilit Bååstede-prošeavtta geažil, man olis sámi kulturhistorjjálaš dávvirat máhcahuvvojit.
Sametinget merker også et voksende behov for samiske møtesteder i byene.
Sámediggi mearkkaša maiddái ahte dađistaga eanet gávpogiin ohcaluvvojit sámi gávnnadanbáikkit.
7.1.2 Bååstede – tilbakeføring av samiske kulturhistoriske gjenstander
7.1.2 Bååstede – sámi kulturhistorjjálaš dávviriid máhcaheapmi
Bååstede er et prosjekt for å tilbakeføre over 2000 samiske kulturhistoriske gjenstander til de samiske museene.
Bååstede lea prošeakta man ulbmil lea ruovttoluotta sirdit 2000 sámi kulturhistorjjálaš dávvira sámi museaide.
Den samiske befolkningen skal kunne forvalte og oppleve sin kulturhistorie og ha den tilgjengelig for forskning og formidling.
Sámi álbmot galgá ieš beassat hálddašit ja vásihit iežas kulturhistorjjá ja atnit dan olámuttos iežas dutkamii ja gaskkusteapmái.
Bååstede er forankret i internasjonale museumsfaglige og -etiske retningslinjer, og i internasjonale konvensjoners prinsipper om urfolks rett til å forvalte egen kulturarv.
Bååstede lea vuođđuduvvon riikkaidgaskasaš museafágalaš ja -ehtalaš njuolggadusaid ala, ja riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid prinsihpaid ala álgoálbmogiid vuoigatvuođa birra hálddašit iežaset kulturárvvu.
Den samiske kulturarven har en viktig identitetsskapende funksjon i den samiske befolkningen, særlig blant barn og unge.
Sámi kulturárvu lea deaŧalaš sámi álbmoga identitehtahuksemii, erenoamážit mánáide ja nuoraide.
Gjennom prosjektet vil samisk kulturarv bli tilgjengelig for forskning og formidling i et miljø hvor tradisjonene og kunnskapen som gjenstandene bærer i seg, fortsatt er levende.
Prošeavtta bokte šaddá vejolaš dutkat ja gaskkustit sámi kulturárbbi birrasiin gos árbevierut maid dát kulturdávvirat ovddastit, ain leat eallime.
I tillegg til blant annet konservering av gjenstandene, finansiert av Sametinget og Norsk kulturråd, forutsetter den samlede gjennomføringen av Bååstede-prosjektet en rekke investeringstiltak ved de mottakende samiske museene.
Lassin earret eará kulturdávviriid konserveremii, man Sámediggi ja Norgga kulturráđđi ruhtadit, eaktuda ollislaš Bååstede-prošeakta olu eará investerendoaimmaid čađaheami daid museain mat vuostáiváldet máhcahuvvon kulturdávviriid.
Nybygget for Ä‘vv skoltesamisk museum i Neiden, som ble åpnet for publikum i juni 2017, har muliggjort tilbakeføring av gjenstandsmateriale fra det østsamiske området.
Ä‘vv nuortasámi musea Njávdámis rahpan almmolašvuhtii geassemánus 2017 dahká vejolažžan máhcahit nuortasámi kulturdávviriid.
Videre vil realiseringen av Saemien Sijte muliggjøre en tilbakeføring av gjenstander fra det sørsamiske området.
Saemien Sijte realiseren dahká vejolažžan máhcahit lullisámi kulturdávviriid.
Kulturdepartementet har også kontakt med Sametinget om rehabilitering og utbygging av RiddoDouttarMuseat i Karasjok.
Kulturdepartemeanta lea maid gulahallan Sámedikkiin RiddoDuottarMusea ođasmahttima ja huksemiid hárrái Kárášjogas.
Tilbakeføringen tenkes gjennomført etappevis.
Máhcaheapmi lea jurddašuvvon čađahuvvot cehkiid mielde.
I 2019 vil de første gjenstandene overføres til noen av de samiske museene.
2019:s máhcahuvvojit vuosttaš kulturmuittut sámi museaide.
Samiske museer må rustes opp for å kunne oppbevare og stille ut gjenstandene som tilbakeføres i forbindelse med Bååstede-prosjektet på en forsvarlig måte, slik at gjenstandene er synlig for publikum og ikke blir ødelagt.
Sámediggi oaivvilda ahte sámi museat fertejit ođasmahttojuvvot vai dohkálaš vuogi mielde sáhttet vurkkodit ja čájehit dávviriid mat máhcahuvvojit Bååstede-prošeavtta olis, nu ahte geahččit besset daid oaidnit, ja nu ahte dat eai billahuva.
Dette vil slik Sametinget ser det kreve ekstraordinære bevilgninger.
Sámedikki oainnu mielde eaktuda dat liige ruhtajuolludemiid.
Med dagens økonomiske rammer vil det etter Sametingets vurdering være vanskelig å få gjennomført tilbakeføringsprosjektet Bååstede, og realisere første etappe med tilbakeføringen av ca. 400 gjenstander til tre av de samiske museene.
Otná ekonomalaš rámmaid siskkobealde šaddá Sámedikki oainnu mielde váttis čađahit máhcahanprošeavtta Bååstede, ja váttis duohtandahkat vuosttaš lávkki, namalassii máhcahit birrasiid 400 dávvira golmma sámi museai.
De museene som først kan få tilbakeført gjenstander er Árran lulesamisk senter, Várdobáiki og Senter for nordlige folk.
Museat maidda ovddemus sáhttet dávvirat máhcahuvvot, leat Árran julevsámi guovddáš, Várdobáiki ja Davvi álbmogiid guovddáš.
7.1.3 Øke tilgangen på samiskspråklig litteratur
7.1.3 Eambbo sámegiel girjjálašvuohta lohkkiide
Samisk litteratur har potensiale til å nå et større publikum, både i Norge, Norden og internasjonalt.
Sámi girjjálašvuođas lea vejolašvuohta olahit eanebuid, sihke Norggas, Davviriikkain ja riikkaidgaskasaččat.
Økt kompetanse, en bredere formidling og oppmerksomhet, samt ordninger som bidrar til at samisk litteratur utgis på norsk og på internasjonale språk, vil bidra til å realisere potensialet.
Eambbo gelbbolašvuohta, viidát gaskkusteapmi ja fuomášupmi, ja ortnegat maid veahki bokte sámi girjjálašvuohta sáhttá almmuhuvvot sihke dárogillii ja riikkaidgaskasaš gielaide, sáhttet leat mielde duohtandahkame dien vejolašvuođa.
Litteratur på samisk, både originalmanus og oversatt litteratur, er viktig som kulturtilbud og for utvikling av samiske språk.
Girjjálašvuohta sámegillii (sihke originála čállosat ja jorgaluvvon girjjálašvuohta) leat deaŧalaš kulturfálaldagat ja váikkuhit sámegiela ovdáneapmái.
Sametinget har i hovedsak vært alene om å finansiere samiskspråklig litteratur.
Sámediggi lea dadjat leamaš áidna gii ruhtada sámegiel girjjálašvuođa.
Sametinget har i samarbeid med Samisk kunstnerråd og Samisk forfatterforening igangsatt forfatterskaps-prosjektet Čális fal som strategi for å rekruttere flere samiskspråklige forfattere.
Sámediggi lea ovttasbarggus Sámi dáiddárráđiin ja Sámi girječálliidservviin álggahan čállinprošeavtta Čális fal dainna ulbmiliin ahte rekrutteret eambbo sámegielat čálliid.
I forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2019, sluttet Stortinget seg til regjeringens forslag om å øremerke 2 millioner kroner til å etablere en ny ordning i Norsk kulturråd for oversettelse av samisk litteratur til norsk og øke formidlingen av samisk litteratur.
2019 stáhtabušeahta gieđahallama oktavuođas doarjjui Stuoradiggi ráđđehusa evttohusa várret 2 miljovnna ruvnno ásahit ođđa ortnega Norgga kulturráđi vuollái – sámi girjjálašvuođa jorgalahttit dárogillii ja lasidit sámi girjjálašvuođa gaskkusteami.
Tiltaket skal bidra til å gjøre samisk litteratur tilgjengelig på nynorsk og bokmål, og sikre at norskspråklige lesere skal få tak i samisk litteratur over hele landet.
Dát galgá dahkat ahte sámi girjjálašvuohta almmustuvvá maiddái ođđadárogillii ja girjedárogillii, ja sihkkarastá ahte dárogielat lohkkit miehtá riikka álkibut olahit sámi girjjálašvuođa.
Sametinget har fremdeles ansvar for samisk litteratur, og at bøker på samisk blir spredt.
Sámedikkis lea ain ovddasvástádus sámi girjjálašvuođa hárrái, ja das ahte girjjit biđgejuvvojit lohkkiide.
7.2 Utfordringer framover – samisk kunst og kultur
7.2 Hástalusat ovddos guvlui – sámi dáidda ja kultuvra
Kartleggingen Utredning om samisk kunst og kultur på arenaer i Norge (2018), utført av Kulturdepartementet, viser at det er stort potensiale for økt samarbeid og kompetansedeling mellom samiske og norske kulturaktører og institusjoner.
Čielggadanbargu Utredning om samisk kunst og kultur på arenaer i Norge (2018) (Čielggadeapmi – Sámi dáidda ja kultuvra Norgga arenain (2018)), man Kulturdepartemeanta čađahii, čájeha ahte sámi ja dáčča kulturdoaimmaheddjiin ja ásahusain lea stuora potensiála buoridit ovttasbarggu ja gelbbolašvuođa juogadeami.
Kartleggingen peker også på forhold som kan bidra til ekskludering av samisk kunst og kultur.
Čielggadeapmi čujuha maiddái dilálašvuođaide mat sáhttet dagahit ahte sámi dáidda ja kultuvra ekskluderejuvvo.
Manglende kompetanse om samisk kultur, kunst og språk skaper utfordringer for noen av kulturinstitusjonenes møte med samiske kunstprosjekter.
Váilevaš gelbbolašvuohta sámi kultuvrra, dáidaga ja giela hárrái dagaha hástalusaid muhtin kulturásahusaid deaivvademiin sámi dáiddaprošeavttaiguin.
Tilgang på, og formidling av, samisk og samiskspråklig litteratur, både på papir og i digitale versjoner, er for lav.
Sámi ja sámegiel girjjálašvuohta, sihke báberhámis ja digitála hámiin lea beare unnán olámuttos.
Dette er en utfordring når det gjelder å rekruttere samiskspråklige forfattere, gi samiske forfattere tilfredsstillende rammevilkår, og for tilgjengelighet av samiskspråklig litteratur for ulike lesergrupper.
Dat lea hástalussan sihke sámegielat čálliid rekrutteremis, dohkálaš rámmaeavttuid háhkamis sámi čálliide, ja sámegiel girjjálašvuođa lágideamis iešguđetge lohkkiidjoavkkuide.
Regjeringen ønsker å bidra til at samisk kunst og kultur i større grad blir en del av kulturlivet i hele Norge, som alle skal ha mulighet til å oppleve.
Ráđđehus dáhttu bargat dan ovdii ahte sámi dáidda ja kultuvra buorebut siskkilduvvo olles Norgga kultureallimii, ja ahte buohkain galgá leat vejolaš dan muosáhit.
Dette forutsetter at kultursektoren har kunnskap om og kompetanse på det samiske kunst- og kulturfeltet.
Dat eaktuda ahte kultursuorggis lea máhttu ja gelbbolašvuohta sámi dáidda- ja kulturfálaldagaid birra.
I Meld. St. (2018–2019) Kulturens kraft – Kulturpolitikk for framtida oppfordrer regjeringen derfor kulturinstitusjonene til å vurdere sitt eget handlingsrom for formidling av samiske uttrykk, samarbeid med samiske aktører og tilhørende behov for kompetanse- og kunnskapsbygging.
Stuoradiggedieđáhusas Meld. St. (2018–2019) Kulturens kraft – Kulturpolitikk for framtida (Kultuvrra fápmu – Boahtteáiggi kulturpolitihkka) ávžžuha ráđđehus kulturásahusaid árvvoštallat bidjat iežaset doaibmaprográmmaide movt sáhtáše gaskkustit sámi ovdanbuktimiid, movt ovttasbargat sámi kulturdoaimmaheddjiiguin ja movt buoridit gelbbolašvuođa ja máhttovuođu dan hárrái.
Regjeringen vil også, i samarbeid med Sametinget, kartlegge behovet for å heve kompetansen på samisk kunst og kultur hos virksomheter og aktører som forvalter nasjonale ordninger.
Ráđđehus áigu maiddái, ovttasbarggus Sámedikkiin, kártet dárbbu buoridit gelbbolašvuođa sámi dáidaga ja kultuvrra hárrái ásahusain, doaimmain ja bealálaččaid gaskkas mat hálddašit našuvnnalaš ortnegiid.
Det samiske samfunn er fortsatt inne i en samfunnsbyggende fase, der Sametinget fortsetter å prioritere kultur og språk, herunder oppbygging av samiske kulturinstitusjoner og kulturell infrastruktur.
Sámi servodat lea ain servodathuksema áigodagas, goas Sámediggi joatká vuoruhit kultuvrra ja giela, masa maid gullá sámi kulturinstitušuvnnaid ja kultuvrralaš infrastruktuvrra huksen.
Det er Sametingets vurdering at samisk kunst og kultur opplever et etterslep sammenlignet med norsk kunst og kultur.
Sámediggi oaivvilda ahte sámi dáidda ja kultuvra lea bázahallan dáčča dáidaga ja kultuvrra ektui.
Sametinget har påpekt at bevilgningene til kulturformål over statsbudsjettet ikke er tilstrekkelige i forhold til behovene og etterslepet innen det samiske kulturfeltet.
Sámediggi lea čujuhan ahte juolludeamit stáhtabušeahta bokte eai leat doarvái deavdit dárbbuid ja dahkat ahte sámi kultursuorgi olahivččii dáčča dáidaga ja kultuvrra dásiid.
Det er et økonomisk etterslep og de samiske kulturinstitusjonene er forholdsvis nyetablerte sammenlignet med de norske.
Sámi kultursuorgi lea ekonomalaččat sakka bázahallan dan ektui ja sámi kulturásahusat leat oalle ođđasat dáčča ásahusaid ektui.
Sametinget mener at likeverdige utviklingsmuligheter for norske og samiske kulturinstitusjoner betyr større økonomisk vekst for de samiske kulturinstitusjonene enn de norske.
Sámediggi oaivvilda ahte jus sámi ja dáčča kulturásahusain galget oažžut dásseárvosaš ovdánanvejolašvuođaid, de mearkkaša dat ahte sámi kulturásahusat dárbbašit stuorát ekonomalaš lasáhusaid go dáčča ásahusat.
Sametinget mener det er en rimelig forventning at samisk kunst og kultur har samme utviklingsmuligheter som øvrig kunst- og kulturliv i Norge.
Sámediggi oaivvilda ahte lea govttolaš vuordámuš ahte sámi dáidda ja kultuvra oažžu seamma ovdánanvejolašvuođaid go muđui Norgga dáidda- ja kultureallin.
8 Samiske kulturminner
8 Sámi kulturmuittut
8.1 Situasjonsbeskrivelse – samiske kulturminner
8.1 Dilálašvuođačilgehus – sámi kulturmuittut
Samiske kulturminner er spor etter samisk bruk og tilstedeværelse i landskapet.
Sámi kulturmuittut leat sámi geavaheami ja eallima luottat eanadagas.
Det kan for eksempel være gravplasser, offerplasser, gammetufter, fangstanlegg og merkeplasser for rein, ildsteder, hus, stabbur, kirkegårder, offersteder, hellige fjell og innsjøer, sennagress-steder, lekeplasser for barn og muntlige fortellinger og joik knyttet til bestemte plasser.
Dat sáhttet leat ovdamearkka dihte hávdesajit, oaffarbáikkit, goahtesajit, goddebivdorusttegat ja boazomerkenbáikkit, dollasajit, viesut, áittit, hávdeeatnamat, sieiddit, bassi várit ja jávrrit, suidnenbáikkit, mánáid stoahkanbáikkit ja njálmmálaš muitalusat ja luođit mat čujuhit dihto báikkiide.
Man finner samiske kulturminner innenfor et stort område av Norge, fra Hedmark til Finnmark.
Sámi kulturmuittut gávdnojit viidát Norggas, Hedmárkku rájes gitta Finnmárkui.
Alle samiske kulturminner fra 1917 og eldre er automatisk fredet etter kulturminneloven.
Buot sámi kulturmuittut 1917 rájes ja boarráseappot leat automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon kulturmuitolága vuođul.
Samiske kulturminner viser i tid og rom et bredt spekter av ulike næringstilpasninger og ressursutnyttelser, tros- og religionsutøvelse, byggeskikk og boformer.
Sámi kulturmuittut čájehit áiggi ja saji dáfus viidát iešguđetlágán ealáhusheivehemiid ja resursaávkkástallama, oskku- ja religiovdnameanuid, huksenmálliid ja ássanmálliid.
Kulturminnene utgjør derfor en viktig kilde til viten om samisk levesett, landskapsbruk og tilstedeværelse.
Kulturmuittut leat danne deaŧalaš gáldun sámi eallinvugiid, eanadagaid ávkkástallama ja leahkima birra.
De skriftlige kildene er få, noe som forsterker viktigheten av en god forvaltning og ivaretakelse av de samiske kulturminnene.
Leat unnán čálalaš gáldut, ja danne lea erenoamáš deaŧalaš bures hálddašit ja áimmahuššat sámi kulturmuittuid.
Kulturminnene kan også være viktige komponenter i identitetsbygging, stedsutvikling og verdiskapning.
Kulturmuittut leat maiddái deaŧalaš bealit identitehtahuksema, báikegottiid ovdánahttima ja árvoháhkama dáfus.
Der samisk bosetting og bruk er intakt i dag, er mange kulturminner en del av en levende tradisjon.
Doppe gos sámi ássan ja geavaheapmi ain odne lea čavddis, leat olu kulturmuittut guovddážis ealli árbevieruin.
Disse kan være knyttet til tradisjonell ressursutnyttelse eller til mytiske eller religiøse aktiviteter.
Dat sáhttet leat čadnon árbevirolaš resursageavaheapmái dahje myhtalaš dahje oskkoldatlaš doaimmaide.
Noen tradisjoner har dype røtter, og det samiske kulturminnevernet har som en viktig oppgave å ta vare på tradisjonene og føre disse videre.
Muhtin árbevieruin leat čiekŋalis ruohttasat, ja sámi kulturmuitosuodjalussii lea deaŧalaš áimmahuššat árbevieruid ja fievrredit daid viidáseappot boahtteáigái.
Riksantikvaren har det overordnede direktoratansvaret for kulturminneforvaltningen, men det regionale ansvaret for forvaltningen av samiske kulturminner er lagt til Sametinget – på samme måte som fylkeskommunene har det regionale ansvaret for ikke-samiske kulturminner.
Riikkaantikváras lea bajitdási direktoráhttaovddasvástádus kulturmuitohálddašeami hárrái, muhto regiovnnalaš sámi kulturmuittuid hálddašanovddasvástádus lea biddjojuvvon Sámediggái – seamma ládje go fylkkagielddain lea regiovnnalaš ovddasvástádus ii-sámi kulturmuittuid hárrái.
Som oppfølging av regionreformen har Klima- og miljødepartementet i brev av 1. mars 2019, tatt initiativ til en konsultasjon om myndighetsoverføring til Sametinget, tilsvarende den utvidete myndigheten som overføres til fylkeskommunen fra 1. januar 2020.
Regiovdnaođastusa čuovvoleapmin lea Biras- ja dálkkádatdepartemeanta reivves njukčamánu 1. beaivvi 2019 vuolggahan konsultašuvnnaid válddi sirdima birra Sámediggái, seamma láhkái go viiddiduvvon váldi sirdojuvvo fylkkagildii ođđajagemánu 1. beaivvi 2020 rájes.
I 2011 ble det igangsatt et registreringsprosjekt for å få en oversikt over automatisk fredete samiske bygninger.
2011:s álggahuvvui registrerenprošeakta man áigumuš lea oažžut dihtosii automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon visttiid.
Prosjektet ble sluttført i 2017, men med etterarbeid i 2018 og 2019.
Prošeakta loahpahuvvui 2017:s, muhto ledje maŋŋebarggut 2018:s ja 2019:s.
Det er registrert i overkant av 900 fredete samiske bygninger.
Leat registrerejuvvon badjelaš 900 ráfáidahttojuvvon sámi vistti.
Sametinget er samisk kulturminnemyndighet og forvalter samiske kulturminner som automatisk fredete bygninger, automatisk fredete arkeologiske kulturminner og utvalgte kulturmiljøer.
Sámediggi lea sámi kulturmuitoeiseváldi ja hálddaša sámi kulturmuittuid nugo automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon visttiid, automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon arkeologalaš kulturmuittuid ja dihto kulturbirrasiid.
Det samiske forvaltningsområdet for kulturminner omfatter i hovedsak Finnmark, Troms, Nordland, Trøndelag, i tillegg til deler av Hedmark og Møre og Romsdal.
Kulturmuittuid sámi hálddašanguvlui gullet vuosttažettiin Finnmárku, Romsa, Nordlánda, Trøndelága, ja dasa lassin oasit Hedmárkku ja Møre ja Romsdal fylkkain.
Sametinget som kulturminnemyndighet mottar gjennom etablerte rutiner i utgangspunktet de samme sakene som den øvrige kulturminneforvaltningen i fylkene/regionene innenfor dette området.
Kulturmuitoeiseváldin oažžu Sámediggi ásahuvvon rutiinnaid mielde seamma áššiid gieđahallamii dán suorggis go muđui fylkkaid/regiovnnaid kulturmuitohálddašeaddjit ožžot.
Sametinget har ansvar for samiske kulturminner i hele landet, og fagfeltet dekkes i dag av ca. 15 faste årsverk, hvorav tre har ansvar for forvaltningen av de 900 fredete samiske bygningene.
Sámedikkis lea ovddasvástádus sámi kulturmuittuid hárrái miehtá riikka, ja fágasuorggis leat dál birrasiid 15 bissovaš virggi, main golbmasis lea ovddasvástádus hálddašit dan 900 ráfáidahttojuvvon sámi vistti.
Registreringsprosjektet for automatisk fredete samiske bygninger kom i stand etter at Riksrevisjonen i 2009 hadde påpekt at en slik oversikt manglet.
Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid registrerenprošeakta bođii áigái maŋŋel go Riikkarevišuvdna 2009:s cuiggodii ahte diekkár bajilgovva váillui.
For de øvrige samiske arkeologiske kulturminnene finnes det store arealer innenfor samiske bruks- og bosettingsområder der det ikke er gjennomført kartlegging.
Eará sámi arkeologalaš kulturmuittuid hárrái leat viiddit areálat sámi geavahan- ja ássanguovlluin mat eai leat kártejuvvon.
Det gjelder både innlandsområder og deler av kysten.
Dat leat sihke siseatnamis ja riddoguovlluin.