pere/sami_parallel huggingface dataset:
FNs rasediskrimineringskomité (CERD) Sametingsrådets politiske rådgiver holdt innlegg for FNs rasediskrimineringskomité (CERD), og hadde egne møter med komiteens medlemmer i forbindelse med eksamineringen av Norge i perioden 3. til 6. desember 2018 i Genève. CERD overvåker statenes oppfølging av FNkonvensjonens bestemmelser, som forbyr diskriminering på grunn av rase, hudfarge, avstamning eller nasjonal eller etnisk opprinnelse.
Sámediggeráđi politihkalaš ráđđeaddis lei sáhkavuorru ON nállevealahankomiteas ja sus ledje sierra čoahkkimat komitealahtuiguin dalle go komitea gažadii Norgga Geneves juovlamánu 3.- 6. b. CERD goziha mo stáhtat čuovvulit ON konvenšuvnnaid mearrádusaid, mat gildet vealaheami náli, liikeivnni, čeardda, nationála dahje eatnálaš duogáža vuođul.
Komiteen hadde mange spørsmål til Norge omkring samiske forhold.
Komiteas ledje ollu gažaldagat Norgii sámi dili birra.
I CERD sin rapport til Norge, som ble offentliggjort 2. januar 2019, anbefaler komiteen blant annet å iverksette tiltak for å forbedre det rettslige rammeverket til samiske landrettigheter, fiske og reindrift.
CERD:a raporttas Norgii, mii almmuhuvvui ođđajagemánu 2. beaivvi 2019:s, ávžžuha komitea Norgga álggahit doaimmaid buoridit sámi eananvuoigatvuođaid, guolástusa ja boazodoalu rievttalaš rámmavuogádaga.
Komiteen mener Norge må ha en gjennomgang av reindriftsloven, og at sjøsamenes historiske rett til fiske må anerkjennes i lov.
Komitea oaivvilda Norga galggašii geahčadit ja árvvoštallat ođđasis boazodoallolága, ja dohkkehit mearrasámiid historjjálaš guolástanvuoigatvuođaid.
I tillegg kom det konkrete anbefalinger knyttet til domstolene, tolking ved offentlige tjenester, oppfølging av land- og ressursrettigheter utenfor Finnmark, østsamisk reindrift, og Nordisk samekonvensjon.
Dasa lassin celke konkrehta ávžžuhusaid mat guske duopmostuoluide, almmolaš bálvalusaid dulkomii, ja eana- ja resursavuoigatvuođaide Finnmárkku olggobealde, nuortalaččaid boazodollui ja davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii.
Deltakelse på Arctic Frontiers President Aili Keskitalo åpnet Arctic Frontiers 21. januar 2019 i Tromsø.
Arctic Frontiers oasálastin Presideanta Aili Keskitalo rabai Arctic Frontiers ođđajagimánu 21. beaivvi 2019:s Romssas.
Årets konferanse hadde Smart Arctic som tema.
Dán jagi konferánssas lei Smart Arctic fáddán.
Presidenten deltok videre i paneldebatten om tilstanden i Arktis, og med innlegg på flere side-arrangementer, som for eksempel på presentasjonen av Forskningsrådets strategi for nordområdeforskning og et side-arrangement om urfolk i Arktis som ble arrangert av den internasjonale urfolksfestivalen Riddu Riđđu og den canadiske ambassaden.
Presideanta oasálasttii maid paneladigaštallamis mas lei árktalaš dilli fáddán, ja sus ledje máŋga sáhkavuoru bálddalas doaluin, dego Dutkanráđi davviguovlluid dutkama strategiija ovdánbuktimis, ja bálddalas lágideames Árktalaš álgoálbmogiid birra, maid riikkaidgaskasaš álgoálbmotfestivála Riddu Riđđu ja kanádalaš ambassáda lágidedje.
Rapport til FNs spesialrapportør FNs spesialrapportør mot rasediskriminering E. Tendayi Achiume har bedt om innspill på saker som berører naturressursutvinning til hennes forestående tematiske rapport om utvinning av naturressurser og diskriminering under overskriften «Extractivist Industries and Racial Equality» som skal foreligge i FN innen juni 2019.
ON earenomášraportevra nállevealaheamis E. Tendayi Achiume lea dáhtton cealkámušaid áššiide mat gusket luondduhálddašeapmái su boahttevaš temáhtalaš rapportii. Bajilčálan lea «Extractivist Industries and Racial Equality» ja dat válmmastuvvo ON:ii ovdal geassemánu 2019.
Sametinget har utarbeidet rapporten “Sami Parliament Report on Extractivism and Racial Discrimination” som ble oversendt spesialrapportøren 23. januar 2019. Sametinget fokuserer i rapporten på utvinning av mineraler, olje, veiutbygging og vindkraft og hvordan dette påvirker samiske næringer.
Sámediggi lea ráhkadan raporta “Sami Parliament Report on Extractivism and Racial Discrimination”, mii sáddejuvvui earenoamáš raportevrii ođđajagemánu 23. b. 2019. Sámediggi fokus raporttas lea mo minerálaid roggan, oljobohkan, geainnuid ja bieggafápmorusttegiid huksen váikkuha sámi ealáhusaide.
Innlegg om Sannhets- og forsoningskommisjonen Sametingsrådet deltok med innlegg på Senter for nordlige folk sin fagdag og kulturkveld med tema Fortellinger om fornorskningen.
Sáhkavuorru Duohtavuođa- ja seanadankommišuvnnas Sámediggeráđđi searvvai Davviálbmogiid guovddáža fágabeaivái ja kultureahkedii man fáddán lei Muitalusat dáruiduhttima birra, ja doalai doppe sáhkavuoru.
Fra Sametingsrådet ble det formidlet forventninger til det påbegynte kommisjonsarbeidet.
Sámediggeráđđi muitalii vuordámušaid birra álggahuvvon kommišuvdnabargui.
Sametingsrådet har også bidratt med innlegg på rundebordsmøte, som det svenske Sametinget arrangerte 13. desember, om erfaringene vi på norske side har hatt med prosessen og status på arbeidet.
Sámediggeráđđi lea maiddái searvan sáhkavuoruin jorbabeavdečoahkkimii maid Sámediggi Ruoŧa bealde lágidii juovlamánu 13. b. vásihusaid birra mat mis Norgga bealde leat leamaš proseassas ja barggu stáhtusa birra.
Det arbeides fremdeles i Sverige med å få i gang en tilsvarende kommisjon.
Ruoŧa bealde barget ain vásttolaš kommišuvnna álggahemiin.
På møtet deltok også det finske Sametinget og informerte om prosessen på finsk side.
Čoahkkimii searvvai maiddá Sámediggi Suoma bealde ja muitalii proseassa birra Suoma bealde.
President Aili Keskitalo og sametingsrådets politiske rådgiver besøkte Moskva den 16.- 18. november 2018. Presidenten deltok med innlegg i en høring i den russiske Duma (Russlands lovgivende forsamling).
Presideanta Aili Keskitalo ja sámediggeráđi politihkalaš ráđđeaddi finaiga Moskvas skábmamánu 16.- 18. b. 2018. Presideanta searvvai sáhkavuoruin gulaskuddamis ruoššalaš Dumai (Ruošša láhkaaddi čoahkkin).
Høringen gjaldt ny lov om beskyttelse av tradisjonelle landområder og tradisjonelle livsformer for nordlige og østlige urfolk i Den russiske føderasjonen.
Gulaskuddan guoskkai ođđa láhkii árbevirolaš eanaguovlluid ja árbevirolaš eallinvugiid suodjaleami birra davvi ja nuorta álgoálbmogiid várás Ruoššas.
Presidenten deltok også på seminar om Arktisk Råd i regi av RAIPON og besøkte også den norske ambassadøren til Russland.
Presideanta searvvai maiddái Árktalaš Ráđi seminárii RAIPON olis ja galledii maiddái Norgga ambassadevrra Ruoššas.
Grunnloven Sametinget henvendte seg til Stortinget 17. oktober 2018 om oppfølging av Sametingets vedtak i sak SP 037/15 om endring av Grunnlovens § 108 og behandlingen av dette forslaget som ligger i Stortinget.
Sámediggi válddii oktavuođa Stuorradikkiin golggotmánu 17. b. 2018 Sámedikki mearrádusa áššis SP 037/15 Vuođđolága § 108 rievdadeami čuovvuleami birra ja dán evttohusa meannudeami birra mii lea Stuorradikkis.
Stortingets kontroll- og konstitusjonskomite hadde møte med president Aili Keskitalo på Sametinget 4. januar 2019 om dette.
Stuorradikki bearráigeahččan- ja konstitušuvdnakomiteas lei čoahkkin presideanttain Áili Keskitaloin Sámedikkis ođđajagemánu 4. b. 2019 dán birra.
På møtet deltok også lederen for den største opposisjonsgruppen Ronny Wilhelmsen og plenumsleder Tom Sottinen.
Čoahkkimii serve maiddái stuorámus opposišuvdnajoavku Ronny Wilhelmsen bokte ja dievasčoahkkinjođiheaddji Tom Sottinen.
Nasjonal Institusjon for Menneskerettigheter (NIM) orienterte på møte om hvordan forslag stilte seg til menneskerettighetene.
Olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahus (NIM) muitalii čoahkkimis movt evttohus doaibmá olmmošvuoigatvuođaid ektui.
Forslaget ble i Innst. 126 S (2018-2019) støttet av alle, unntatt Fremskrittspartiet og Høyre.
Evttohuvvon árvalusa 126 S (2018-2019) dorjo buohkat earret Ovddádusbellodat ja Olgešbellodat.
Fremskrittspartiet og Høyre har i innstillingen ikke gitt noen begrunnelse for ikke å støtte forslaget.
Ovddádusbellodat ja Olgešbellodat eai leat árvalusas čilgen manne eai dorjon evttohusa.
Ved Stortingets behandling ble det ikke et nødvendig 2/3 flertall for forslaget og det ble dermed ikke vedtatt.
Stuorradikki meannudeames ii šaddan 2/3 eanetlohku evttohussii ja nu ii mearriduvvon.
Sametingsrådet er skuffet over at Grunnloven har vært gjenstand for en omfattende revisjon, også språklig, men bare ikke for bestemmelsen som gjelder samene.
Sámediggeráđđi lea behtton vaikko Vuođđoláhka lea viidát ođasmahttojuvvon, maiddái gielalaččat, muhto ii fal mearrádus mii guoská sámiide.
Sametingsrådet vil følge opp med sikte at Grunnlovens § 108 endres etter neste Stortingsvalg.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit dán dainna áigumušain ahte Vuođđolága § 108 rievdaduvvošii maŋŋá boahtte stuorradiggeválggaid.
Halvårlig møte med Kommunal- og moderniseringsdepartementet Sametingsrådet har gjennomført det halvårlige møtet med Kommunal- og moderniseringsdepartementet i Oslo 14.januar. Rådet orienterte blant annet statsråd Mæland om pågående prosesser knyttet opp mot urfolksspråkåret og språkløftet.
Jahkebeali čoahkkin Gielda- ja ođasmahttindepartemeanttain Sámediggeráđđi lea čađahan jahkebeali čoahkkima gielda- ja ođasmahttindepartemeanttain Oslos ođđajagemánu 14. b. Ráđđi čilgii earret eará stáhtaráđđái Mæland proseassa birra álgoálbmotgiellajagi ja giellaloktema oktavuođas.
I tillegg ble oppfølgingen av samerettsutvalget II, regionreform og oppgavefordeling, handlingsplan mot vold i samiske samfunn og status i prosessen vedrørende nordisk samekonvensjon tatt opp på møtet.
Dasa lassin váldojuvvojedje ovdan sámi vuoigatvuođalávdegotti II čuovvuleapmi, guovloođastus ja doaibmajuohku, doaibmaplána veahkaválddi vuostá sámi servodagas ja proseassa stáhtus mii guoská davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii.
Referat fra møtet vil bli offentliggjort så snart det er ferdigstilt fra begge parter.
Čoahkkima referáhta almmuhuvvo dalán go dan leat goappašagat bealit gárvvistan.
Behandling av Prop. 166 L (2017-2018) Endringer av sameloven mv. (konsultasjoner)
Prop. 166 L (2017-2018) Rievdadusaid birra sámelágas jna. (konsultašuvnnat) meannudeapmi
Sametinget ble ved brev av 31. januar 2019 fra saksordfører i Stortingets kommunal- og forvaltningskomiteen informert om at komiteen vil sende utkast til innstilling til presidentskapet for uttalelse før det avgir endelig innstilling 30. april. Det framkommer av brevet at flertallet i komiteen med regjeringspartiene og Senterpartiet vil sende proposisjonen tilbake til regjeringen med anmodning om at hele lovforslaget må sendes på alminnelig høring før det behandles i Stortinget, mens mindretallet med Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti mener én bestemmelse om kommunenes konsultasjonsplikt (§ 4-4) må sendes på høring sammen med utkast til veileder før behandling i Stortinget.
Sámediggi lea ožžon ođđajagemánu 31. b. 2019 beaiváduvvon reive bokte Stuorradikki gielda- ja hálddašankomitea áššijođiheaddjis dieđu ahte komitea áigu sáddet evttohuvvon árvalusa presideantagoddái cealkámuša várás ovdal loahpalaš árvalusa cuoŋománu 30. b. Reivves boahtá ovdan ahte komitea eanetlohku, ráđđehusbellodagat ja Guovddášbellodat sáddejit proposišuvnna ruovttoluotta ráđđehussii ja ávžžuhit ahte olles láhkaevttohus ferte sáddejuvvot dábálaš gulaskuddamii ovdal go Stuorradiggi dan meannuda, go fas unnitlohku Bargiidbellodat ja Sosialisttalaš gurutbellodat oaivvildit okta mearrádus gieldalaš konsultašuvdnageatnegasvuođas (§ 4-4) ferte sáddejuvvot gulaskuddamii oktanaga bagadusevttohusain ovdal go meannuduvvo Stuorradikkis.
Utkast til innstilling fra komiteen skal sendes Stortingets presidentskap for uttalelse i uke 4, og endelig innstilling skal foreligge 30. april.
Komitea evttohan árvalus galgá sáddejuvvot Stuorradikki presideantagoddái cealkámuša várás njealját vahkus ja loahpalaš árvalus galgá leat gárvvis cuoŋománu 30. b.
President Aili Keskitalo har reagert sterkt på dette siden det ikke foreligger reelt grunnlag for å sende saken på høring, da Samerettsutvalgets utredning har vært på høring, og siden det er alminnelig enighet om at det foreligger en folkerettslig konsultasjonsplikt for alle offentlige myndigheter.
Presideanta Aili Keskitalo lea reageren garrasit dása go ii leat duohta vuođđu sáddet ášši gulaskuddamii, go gearddi Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadus lea leamaš gulaskuddamis, ja danne go lea dábálaš ovttamielalašvuohta das ahte buot almmolaš eiseválddiin lea álbmotrievttalaš konsultašuvdnageatnegasvuohta.
Det er en nærmest ukjent parlamentarisk situasjon at regjeringspartiene går imot regjeringen.
Lea oalle amas parlamentáralaš dilli go ráđđehusbellodagat mannet ráđđehusa vuostá.
En slik framgangsmåte undergraver også troverdigheten i konsultasjonsprosesser med regjeringen i tillegg til at Samerettsutvalgets utredning ikke vil kunne følges opp heller for kartleggings og styring-/forvaltningslovgivningen utenfor Finnmark.
Dán lágan vuohki heađušta maiddái jáhkehahttivuođa konsultašuvdnaproseassain ráđđehusain dasa lassin go Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusa ii sáhte čuovvulit kárten- ja stivren-/ hálddašanláhkaaddima ektui olggobealde Finnmárkku.
President Aili Keskitalo har hatt møte med Stortingspresidenten, samt skrevet brev til henne.
Presideanttas Aili Keskitalos lea leamaš čoahkkin Stuorradikki presideanttain, ja lea čállán reivve sutnje.
Videre er det sendt brev om saken til alle stortingspartienes parlamentariske ledere og statsministeren.
Dasto lea sáddejuvvon reive ášši birra buot stuorradikki bellodagaid parlamentáralaš jođiheddjiide ja stáhtaministarii.
Likestilling Mål for innsatsområdet: Et likestilt samisk samfunn med like rettigheter og muligheter for alle.
Mihttun áŋgiruššansuorgái Dásseárvosaš sámi servodat mas buohkain leat seammá vuoigatvuođat ja vejolašvuođat
Fagdag om lhbtiq og psykisk helse i det samiske samfunnet Sametinget arrangerte i samarbeid med Bufdir, Mental Helse Ungdom, KUN og SANKS fagdag om lhbtiq og psykisk helse i det samiske samfunnet 28. november 2018 i Karasjok.
Fágabeaivvi lhbtiq ja mentála dearvvašvuođa birra sámi servodagas Sámediggi lágidii Kárášjogas skábmamánu 28. beaivvi 2018:s fágabeaivvi lhbtiq ja mentála dearvvašvuođa birra sámi servodagas, ovttas Mánáid-, nuoraid- ja bearašdirektoráhtain (Bufdir), Mental helse ungdomain, KUN:in ja SÁNAG:in.
På fagdagen ble rapporten «Den eneste skeive i bygda?» fra prosjektet «The Only Gay in the village» lansert.
Fágabeaivvis almmuhuvvui raportta «Den eneste skeive i bygda?» prošeavttas The Only Gay in the village.
Sametingsrådet deltok også da rapporten ble lansert i Tysfjord 10. desember 2018.
Sámediggeráđđi maid oasálasttii dalle go raporta almmuhuvvui Divttasvuonas juovlamánu 10. beaivvi.
Tromsø Arctic Pride Sametingsrådet deltok under Tromsø Arctic Pride i både en panelsamtale om hverdagen til samiske lhbtiq-personer og i Tromsø Arctic Prides parade.
Romssa Arctic Pride Sámediggeráđđi searvvai Romssa Arctic Pride oktavuođas sihke paneladigaštallamii sámi lhbtiqolbmuid árgabeaivvi birra ja Romssa Arctic Pride parádii.
Møte med Ung i dag-utvalget Sametingsrådet møtte leder for Ung i dag-utvalget, Loveleen Brenna.
Čoahkkin Ung i dag-lávdegottiin Sámediggeráđđi deaivvadii Ung i dag-lávdegotti jođiheddjiin, Loveleen Brennain.
Utvalget skal se på likestillingsutfordringer som barn og unge møter i hverdagen.
Lávdegoddi galgá geahčadit dásseárvohástalusaid maid mánát ja nuorat deivet árgabeaivvis.
I møtet deltok også representanter for Norske Reindriftssamers Landsforbunds ungdomsutvalg, Sametingets ungdomspolitiske utvalg og Norske Samers Riksforbunds ungdomsutvalg.
Čoahkkimii serve maiddái Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvvi nuoraidlávdegoddi, Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi ja Norgga Sámiid Riikasearvvi nuoraidlávdegoddi.
I møtet ble likestillingsutfordringer for samiske barn og unge løftet frem og diskutert.
Čoahkkimis ovddiduvvojedje dásseárvohástalusat sámi mánáid ja nuoraid ektui ja ságastallojuvvui daid birra.
Utvalget skal legge frem sin utredning høsten 2019.
Lávdegoddi galgá ovddidit čielggadusas čakčat 2019.
Vold i nære relasjoner i samiske samfunn - prosjekt Møte om vold Sametinget arrangerte i samarbeid med Krisesentersekretariatet og Likestillingsombudet, et møte om vold mot kvinner og vold i nære relasjoner i samiske samfunn 26. november 2018, i Karasjok.
Čoahkkin veahkaválddi birra Sámediggi lágidii oktan Heahteguovddáščállingottiin ja Dásseárvoáittardeddjiin čoahkkima man fáddán lei veahkaváldi nissoniid vuostá ja veahkaváldi lagaš oktavuođain skábmamánu 28. beaivvi Kárášjogas.
Møtet var en del av den nasjonale Taushet tar liv-kampanjen.
Čoahkkin lei oassin nationála Jávohisvuohta goddá-kampánjjas.
Under møtet ble flere utfordringer knyttet til dette temaet diskutert, slik som samisk krisesentertilbud, kompetanseheving i hjelpeapparatet og ønske om nasjonal handlingsplan.
Čoahkkimis digaštalle máŋga hástalusa mat guske dán fáddái, dego heahteguovddášfálaldat, gealbolokten veahkkeapparáhtas, ja dáhttu ráhkadit nationála doaibmaplána.
Møtet var en del av Sametingets arbeid med å sette søkelys på vold i samiske samfunn overfor regjering, hjelpeapparat og sivilt samfunn.
Čoahkkin lei maid oassin Sámedikki barggus oainnusmahttit ja fuomášahttit veahkaváldi sámi servodagas ráđđehussii, veahkkeapparáhtii, ja siviila servodahkii.
Konferansen resulterte i et sluttdokument hvor aktørene sammenfattet problemstillingene og pekte på tiltak knyttet til forebygging.
Konferánssas ráhkaduvvui loahppadokumeanta mas aktevrrat čohkkejedje áššečuolmmaid ja čujuhedje eastadandoaibmabijuid.
Samarbeidsavtaler
10 Ovttasbargošiehtadusat
Samfunnsmål: Et styrket samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Servodatmihttu: Nannejuvvon sámegiella, sámi kultuvra ja servodateallin.
Oppgavemeldingen
Doaibmadieđáhus
Kommunal- og moderniseringsdepartement (KMD) har i brev 8. januar 2019 orientert Sametinget om det videre arbeidet etter Stortingets behandling av Meld. St. 6 (2018–2019) Oppgaver til nye regioner (oppgavemeldingen), jf. Innst. 119 S (2018–2019) fra Kommunal- og forvaltningskomiteen.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta (GOD) lea reivves ođđajagimánu 8. beaivvi 2019 dieđihan Sámediggái viidáseappo barggu birra maŋŋel go Stuoradiggi lea gieđahallan Stuoradiggedieđáhusa 6 (2018–2019) Oppgaver til nye regioner (doaibmadieđáhusa), vrd. árvalus 119 S (2018–2019) Gieldda- ja hálddašankomiteas.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet har bedt om Sametingets vurdering av hvilke oppgaver i oppgavemeldingen som kan berøre samiske interesser direkte.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta lea bivdán Sámedikki árvvoštallat guđe doaimmat (doaibmadieđáhusas) sáhttet njuolga guoskkahit sámi beroštumiid.
Sametinget vurderer at følgende oppgaver kan berøre samiske interesser: Konseptvalgutredningsprosesser (KVU), kulturminneforvaltning, verneområdeforvaltning, vilt- og innlandsfiskeforvaltning, arbeidet med friluftsliv, tilskuddsordningen Arktis 2030, organiseringen av Arktisk råd, sekretariat for Regionalt nordområdeforum, virkemiddelordningene til SIVA og IN, eier- og forvaltning av fiskerihavner og midler til jordbruk.
Sámediggi árvvoštallá ahte čuovvovaš doaimmat sáhttet guoskkahit sámi beroštumiid: konseaptaválljema guorahallanproseassat (KVG), kulturmuitohálddašeapmi, gáhttenguovlohálddašeapmi, fuođđo- ja siseatnanguolástanhálddašeapmi, olgunastindoaimmaid barggut, Arktis 2030 doarjjaortnet, Árktalaš ráđi organiseren, Regiovnnalaš davviguovloforuma čállingoddi, SIVA ja IN váikkuhangaskaoapmeortnet, guolástanhápmaniid oamasteaddji ja hálddašeapmi, ja gaskaoamit eanandollui.
Sametinget oversendte sine vurderinger til departementet 30. januar.
Sámediggi sáddii árvvoštallamiiddis departementii ođđajagimánu 30. beaivvi.
I oppgavemeldingen blir det varslet flere etterfølgende prosesser.
Doaibmadieđáhusas dieđihuvvojit máŋga čuovvulanproseassa.
Sametinget skal følge opp de ulike prosessene med de ansvarlige departementene.
Sámediggi áigu čuovvulit dáid iešguđetge proseassaid ovddasvástideaddji departemeanttaiguin.
Regionalt og lokalt samarbeid Mål for innsatsområdet: Et aktivt og målrettet samarbeid med regionale og lokale myndigheter for å styrke og utvikle samisk kultur, språk og samfunnsliv.
Regiovnnalaš ja báikkálaš ovttasbargu Áŋgiruššansuorggi mihttu: Aktiivvalaš ja mearrediđolaš ovttasbargu regiovnnalaš ja báikkálaš eiseválddiiguin nannen- ja ovdánahttin dihtii sámi kultuvrra, giela ja servodateallima.
Samarbeidsavtale med Nordland fylkeskommune President Aili Keskitalo signerte den nye samarbeidsavtalen med Nordland fylkeskommune sammen med fylkesrådsleder Tomas Nyvoll.
Ovttasbargošiehtadus Nordlándda fylkkasuohkaniin Presideanta Aili Keskitalo vuolláičálii ođđa ovttasbargošiehtadusa Nordlándda fylkkasuohkaniin ovttas fylkkaráđđejođiheddjiin Tomas Nyvollain.
Avtalen er gjeldende for perioden 2019 - 2022.
Šiehtadus lea gustojeaddji áigodahkii 2019–2022.
Ny samarbeidsavtale med Trøndelag fylkeskommune Sametinget og Trøndelag fylkeskommune har i 2018 utarbeidet en ny samarbeidsavtale gjeldende for perioden 2019 - 2022. I den nye avtalen slås tospråklighetsavtalen og den regionale samarbeidsavtalen sammen.
Ođđa ovttasbargošiehtadus Trøndelága fylkkasuohkaniin Sámediggi ja Trøndelága fylkkasuohkan ráhkadeigga 2018:s ođđa ovttasbargošiehtadusa mii lea gustojeaddji áigodahkii 2019–2022. Ođđa šiehtadusas laktojuvvoje guovttegielatvuođašiehtadus ja ođđa regiovnnalaš ovttasbargošiehtadus oktii.
Avtalen har som mål å styrke, synliggjøre og utvikle samiske språk, kultur og samfunnsliv.
Šiehtadusa mihttun lea nannet, oainnusmahttit ja ovdánahttit sámegielaid, kultuvrra ja servodateallima.
Den skal legge forholdene til rette for et varig fast samarbeid i saker som angår samene og samiske områder i Trøndelag, med spesielt fokus på utvikling av sørsamisk språk, kultur og samfunnsliv.
Šiehtadus galgá álkidit bissovaš ovttasbarggu áššiin mat gusket sápmelaččaide ja sámeguovlluide Trøndelágas. Šiehtadusas lea fokus erenoamážit lullisámi kultuvrra, giela ja servodateallima ovdánahttimii.
Samarbeidsavtalen ble undertegnet av president Aili Keskitalo og fylkesordfører Tore O. Sandvik i Trøndelag fylkeskommune 13. desember 2018.
Šiehtadusa vuolláičáliiga presideanta Aili Keskitalo ja fylkkasátnejođiheaddji Tore O. Sandvik juovlamánu 13. beaivvi 2018, Trøndelága fylkkasuohkanis.
Revidering av samarbeidsavtale med Troms fylkeskommune Sametinget og Troms fylkeskommune har satt i gang en prosess med å revidere samarbeidsavtalen mellom partene.
Romssa fylkkasuohkana ovttasbargošiehtadusa ođasmahttin Sámediggi ja Romssa fylkkasuohkan leaba álggahan ovttasbargošiehtadusa ođasmahttinproseassa.
Avtalen vil gjelde for perioden 2019 - 2020. Det ble gjennomført et møte på politisk nivå 7. februar 2019 der sametingsrådet deltok.
Šiehtadus lea gustovaš áigodahkii 2019–2020. Guovvamánu 7. beaivvi 2019 lei čoahkkin politihkalaš dásis masa sámediggepresideanta oasálasttii.
Fra fylkeskommunen møtte fylkesråd Willy Ørnebakk.
Fylkkasuohkana ovddastii fylkkaráđđi Willy Ørnebakk.
Partene godkjente utkastet til avtalen, og vil underskrive avtalen i den nærmeste framtid.
Oassebealit dohkkeheigga šiehtadusa álgoevttohusa ja vuolláičálliba šiehtadusa farggamusat.
Sametingsrådet ser frem til et godt og konstruktivt samarbeid med Trøndelag, Nordland og Troms fylkeskommuner, og de inngåtte samarbeidsavtalene vil være et godt fundament for å kunne lykkes med dette.
Sámediggeráđđi illuda buori ja konstruktiivvalaš ovttasbargui Trøndelága, Nordlándda ja Romssa fylkkasuohkaniiguin ja ovttasbargošiehtadusat leat buorrin vuođđun dan lihkostuvvamii.
Samarbeidsavtaler med bykommuner Sametinget har samarbeidsavtaler med bykommunene Oslo, Bodø og Tromsø.
Ovttasbargošiehtadusat gávpotsuohkaniiguin Sámedikkis leat ovttasbargošiehtadusat Oslo, Bådåddjo ja Romssa gávpotsuohkaniiguin.
I dette samarbeidet drøfter partene jevnlig aktuelle kommunale samiske saker.
Dán ovttasbarggus oassebealit ráđđádallet áigeguovdilis suohkanlaš sámeáššiid jeavddalaččat.
· Tromsø kommune: Samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Tromsø kommune er under revidering.
· Romssa suohkan: Ovttasbargošiehtadus gaskal Sámedikki ja Romssa suohkana lea ođasmahttojuvvomin.
Partene skal avholde oppfølgingsmøte om dette arbeidet i mars/april 2019. · Oslo kommune: Sametinget og Oslo kommune skal avholde møte i februar 2019 om samarbeidserklæringen.
Oassebeliin lea čuovvulančoahkkin dán barggu birra njukčamánus/cuoŋománus 2019. · Oslo suohkan: Sámedikkis ja Oslo suohkanis lea čoahkkin guovvamánus 2019 ovttasbargošiehtadusa birra.
· Alta kommune: Sametinget og Alta kommune er enige om å inngå en samarbeidsavtale.
· Álttá suohkan: Sámediggi ja Álttá suohkan leaba ovttaoaivilis ráhkadit ovttasbargošiehtadusa.
Samarbeidsavtalen underskrives og markeres 25. mars 2019 på Alta museum.
Ovttasbargošiehtadus vuolláičállojuvvo ja čalmmustahttojuvvo njukčamánu 25. beaivvi Álttá museas.
Det er for øvrig gjennomført et politisk møte mellom sametingsrådet og ordføreren i Hammerfest kommune, samt den administrative ledelsen.
Dasa lassin lea sámediggeráđis ja Hámmerfeastta suohkana sátnejođiheaddjis ja hálddahuslaš jođihangottis politihkalaš čoahkkin.
Sametinget og Hammerfest kommune er enige om å fortsette dialogen om en mulig samarbeidsavtale.
Sámediggi ja Hámmerfeastta suohkan leaba ovttaoaivilis joatkit vejolaš ovttasbargošiehtadusa ságastallamiin.
Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) SUPU møtte Ung i Dag-utvalget når de besøkte Sametinget i november 2018.
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi (SáNuL) SáNuL deaivvadii Ung i Dag -lávdegottiin go gallededje Sámedikki skábmamánus 2018.
SUPU deltok på Sametingets språkkonferanse i Tromsø i februar, også som deltaker i sofasamtale.
SáNuL oasálasttii Sámedikki giellakonferánsii guovvamánus 2019 Romssas, maiddái suffáságastallama oasálastin.
SUPU deltok også på åpningen av den samiske kunstutstillingen i Dronning Sonjas kunststall i februar.
SáNuL oasálasttii maiddái sámi dáiddačájáhusa rahpamis guovvamánus 2019 Dronning Sonja KunstStallas.
SUPU deltok på møte i SPRs ungdomsråd i Jokkmokk i februar, hvor blant annet planlegging av neste ungdomskonferanse og arbeid med en handlingsplan for Samisk Parlamentarisk Råds Ungdomskonferanse (SPR-U) var tema.
SáNuL oasálasttii SPR nuoraidráđi čoahkkimii guovvamánus Johkamohkis, gos fáddán ledje ee. boahtte nuoraidkonferánsa plánen ja Sámi parlamentáralaš ráđi nuoraidkonferánssa (SPR-N) doaibmaplána barggut.
Møte med Finansministeren 25. januar Som en del av konsultasjonsavtalen med regjeringen skal Sametingsrådet og Finansministeren ha et årlig møte om budsjett.
Čoahkkin Finánsaministariin ođđajagimánu 25.b. Ráđi konsultašuvdnašiehtadusa oassin galgá Sámediggeráđis ja Finánsaministaris leat okta čoahkkin jahkásaččat bušeahta birra.
Dette møtet ble avholdt 25 januar. Fra rådet var president Aili Keskitalo og sametingsråd Henrik Olsen til stede, fra regjeringens side var Finansminister Siv Jensen og Kommunal- og moderniseringsminister Monica Mæland til stede.
Dat čoahkkin lei ođđajagimánu 25.b. Čoahkkimis ledje presideanta Aili Keskitalo ja ráđđelahttu Henrik Olsen ráđi bealis, ja Finánsaministtar Siv Jensen ja Gieldda- ja ođasmahttinministtar Monica Mæland ráđđehusa bealis.
Sametingsrådet la fram Sametingets budsjettbehov for 2020, og sakene Váibmogiella – Hjertespråket, digitalisering, Beaivváš sámi našunálateáhter, Bååstede, samiske læremidler og samisk reiseliv og kreativ næringsutvikling ble spesielt diskutert.
Sámediggeráđđi ovdanbuvttii Sámedikki 2020 bušeahttadárbbu, ja earenoamážiid digaštalle áššiid Váibmogiella, digitaliseren, Beaivváš Sámi Našunálateáhter, Bååstede, sámi oahpponeavvut ja sámi mátkeealáhus ja hutkás ealáhusovddideapmi.
Sametingsrådet presenterte også noen av tallene fra Telemarksforskning sin siste regionalanalyse for å belyse samfunnsutviklingen i samiske områder.
Sámediggeráđđi muitalii maiddái muhtun loguid Telemarksforskning maŋemus regiovdnaanalysas čalmmustahttin dihte sámi guovlluid servodatovdáneami.
Revisjon av Sametinget Riksrevisjonen gjennomfører en revidering av styringssystemet samt en revidering av sametingsrådet og Sametingets klagenemd i tillegg til den finansielle revisjonen for 2018.
Sámedikki dárkkisteapmi Riikarevišuvdna dárkkista stivrenvuogádaga ja Sámediggeráđi ja Sámedikki váiddalávdegotti lassin 2018 finánsadárkkisteapmái.
Sametingsrådet er positive til å få gjort en slik revisjon og har etterspurt dette.
Sámediggeráđi mielas lea buorre go čađahit dakkár dárkkisteami, ja lea jearahan dan.
Sametinget som politisk organ har ikke styringsdialog med departementet på samme nivå som underliggende organ og derfor vil en slik revisjon kunne bidra til bedre styringssystemer for Sametinget på sikt.
Sámedikkis, politihkalaš orgánan, ii leat stivrengulahallan departemeanttain seamma dásis go vuollásaš orgánain, ja danne sáhttá dakkár dárkkisteapmi váikkuhit buorebut stivrenvuogádagaid Sámedikkis boahtteáiggis.
Målet med revidering av styringssystemet er å vurdere om sametingsrådet har et styringssystem, med rutinger og praksis som er i hensiktsmessig for å skire måloppnåelse i tråd med Sametingets vedta og forutsetninger.
Stivrenvuogádaga dárkkisteami mihttun lea árvvoštallat lea go Sámediggeráđis stivrenvuogádat, mas leat ávkkálaš rutiinnat ja bargovuogit ulbmilolahusa sihkkarastimii Sámedikki mearrádusaid ja eavttuid mielde.
Målet med revidering av tilskuddsbehandling i Sametingsrådets og Sametingets klagenemd er å vurdere om sametingsrådet og Sametingets klagenemd fatter saklig begrunnende vedtak i tilskuddssaker.
Sámediggeráđi ja Sámedikki váiddalávdegotti doarjjameannudeami dárkkisteami mihttun lea árvvoštallat ahte dahket go Sámediggeráđđi ja Sámedikki váiddalávdegoddi áššálaš mearrádusaid doarjjaáššiin.
Revisjonsrapportene forventes ferdigstilt i mars.
Dárkkistanraporttat leat vuordimis gárvásat njukčamánus.
Kunngjøring av nye saker – oppfølging
12 Ođđa áššiid almmuheapmi – čuovvoleapmi
Sak 2 og 5 ble plenumsbehandlet 6. desember 2018. Sak 4 ble ikke fremmet.
Áššit 2 ja 5 meannuduvvoje dievasčoahkkimis juovlamánu 6. beaivvi 2018. Ášši 4 ii ovddiduvvon.
Sak 1 – Ressursmangel i politi og rettsvesen, Representant Cecilie Hansen fra Senterpartiet Sametingsrådet noterer at det er riktig som representant Cecilie Hansen fra Senterpartiet påpeker at det i dag er en stor nedgang i antall straffesaker og at domstolene også står overfor omstilling.
Sámediggeráđđi oaidná ahte lea nugo Guovddášbellodaga áirras Cecilie Hansen čujuha, ahte rihkusáššiid lohku lea njiedjan ollu ja ahte duopmostuoluin leat nuppástusat. Sámediggeráđđi čuovvula dán Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanttain ja lea bivdán čoahkkimii mas dán sáhttá bidjat áššekártii.
Sametingsrådet følger opp dette med Justisdepartementet og har bedt om et møte Sak 3 – Fremtidig drift av bokbussene, Representant Ann Elise Finbog fra Samefolkets parti Sametingsrådet inviterte til felles møte i Alta tirsdag 27. november 2018.
Sámeálbmot bellodaga áirras Ann Elise Finbog Sámediggeráđđi bovdii oktasaš čoahkkimii Álttás disdaga skábmamánu 27. beaivvi 2018. Máŋga girjebusseeaiggáda oasálaste čoahkkimii.
På møtet ble partene enige om at bokbusseierne må gi skriftlig tilbakemelding til Sametinget innen 20. februar 2019 om eventuell videreføring av driften av bokbussene. I tillegg ble vi enige om at den enkelte bokbusseeier kan avtale egne møter med sametingsrådet før fristen.
Oassebealit šiehtadedje čoahkkimis ahte girjebusseeaiggádat fertejit ovddidit čálalaš máhcahusa vejolaš joatkima birra girjebussiid doaimma hárrái Sámediggái ovdal guovvamánu 20. beaivvi 2019. Dasa lassin bođiimet ovttaide ahte ovttaskas girjebusseeaiggádat sáhttet šiehtadit sierra čoahkkimiid sámediggeráđiin áigemeari ovdal.
Sametingsrådet har hatt møte med Troms fylkeskommune, Kåfjord kommune, Nesseby kommune, Trøndelag fylkeskommune og Nordland fylkeskommune og Kautokeino kommune.
Sámediggeráđđi lea čoahkkinastán Romssa fylkkasuohkaniin, Gáivuona suohkaniin, Unjárgga gielddain, Trøndelága fylkkasuohkaniin, Nordlándda fylkkasuohkaniin ja Guovdageainnu suohkaniin.
Flere av bokbusseierne ønsker å videreføre driften, men finansiering av driften er ikke avklart hos alle sammen.
Máŋga girjebusseeaiggáda háliidit joatkit doaimmain, muhto doaimma ruhtadeapmi ii leat čielgan buohkain.
Representant Ronny Wilhelmsen fra Arbeiderpartiet ILO konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater (ILO-169) ble vedtatt på den internasjonale arbeidsorganisasjonens generalkonferanse den 7. juni 1989. Norge ratifiserte ILO-169 ved et stortingsvedtak 20. juni 1990, og den trådte i kraft 5. september 1991.
Bargiidbellodaga áirras Ronny Wilhelmsen ILO-konvenšuvnna nr. 169 eamiálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain (ILO-169) mearriduvvui riikkaidgaskasaš bargoorganisašuvnna váldokonferánssas geassemánu 7. beaivvi 1989. Stuoradiggemearrádusas geassemánu 20. beaivvi 1990 ratifiserii Norga ILO-169 ja dat doaibmagođii čakčamánu 5. beaivvi 1991.
ILO-169 har hatt og har en stor betydning for annerkjennelsen av samenes rettigheter i Norge, blant annet når det gjelder konsultasjoner og landrettigheter.
ILO-169 leat mearkkašan ja ainge mearkkašit ollu sápmelaččaid rivttiid dohkkeheamis Norggas, earret eará go guoská konsultašuvnnaide ja eanavuoigatvuođaide.
Likevel gjenstår det fortsatt en del før Norge oppfyller sine forpliktelser etter konvensjonen.
Dattetge lea ain olu mii váilu ovdal go Norga ollašuhttá iežas geatnegasvuođaid konvenšuvnna olis.
Sametingsrådet vil komme tilbake til hvordan 30-årsjubileumet for ILO-169 vil bli markert fra Sametingets side.
Sámediggeráđđi máhccá maŋŋel áššái movt Sámediggi čalmmustahttá ILO-169 30-jagi ávvudeami.
Sametingets plenum - 002/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 002/19
Saken påbegynt 05.03.2019 kl 09.15 Votering
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 05.03.2019 dii. 09.15. Jienasteapmi
Saken ble avsluttet 05.03.2019 kl. 12.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 05.03.2019 dii. 12.00.
Ášši/Sak 003/19
Ášši 003/19
Forslag 1 - Representant Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet Støtte til Nordreisa kommune – miljøfond Stuora Mollešjavri
Evttohus 1 - Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat Doarjja Ráissa suohkanii – birasfoanda Stuora Mollešjávri
NVE fattet den 11. mars 2016 vedtak om å åpne sak om revisjon av konsesjonsvilkår for reguleringene i Abojohkavassdraget og Njemenjaikujåkkavassdraget i Kvænangen og Nordreisa kommuner i Troms.
Norgga Čázadat- ja Energiigadoaimmahat (NČE) mearridii njukčamánu 11. b. 2016 rahpat ášši konsešuvdnaeavttuid revišuvnna birra reguleremiidda Abojogas ja Njemenjaikujogas Návuonas ja Ráissa suohkanis Romssas.
Kvænangen Kraftverk har skrevet revisjonsdokument, og NVE har sendt dokumentet på høring.
Návuona elfápmodoaimmahat lea čállán revišuvdnadokumeantta, ja NČE lea sádden dokumeantta gulaskuddamii.
Hovedformålet med en revisjon er å bedre miljø- og naturforholdene ved å avbøte ulemper og negative virkninger ved utbyggingen.
Revišuvnna váldoulbmilin lea buoridit biras- ja luonddudiliid nu ahte váidudahttit vahágiid ja negatiiva váikkuhusaid huksemis.
Dette må avveies mot formålet med konsesjonen, som er kraftproduksjon.
Dán ferte vihkkedallat konsešuvnna ulbmila ektui, mii lea elfápmobuvttadeapmi.
Bestemmelser i konsesjonen om høyeste og laveste regulerte vannstand (HRV og LRV) samt overføringer kommer ikke inn under hva som kan revideres.
Mearrádusat konsešuvnna alimus ja vuolimuš regulerejuvvon čáhceallodagas (HRV ja LRV), ja dasto fievrrideamit eai boađe dan vuollái mii sáhttá reviderejuvvot.
Privatrettslige forhold omfattes ikke av en revisjon.
Revišuvdna ii guoskka priváhtarievttálaš beliide.
Økonomiske vilkår som ikke kan knyttes direkte til miljøvilkår omfattes normalt sett heller ikke.
Ekonomalaš eavttuide, maid ii sáhte čatnat njuolga biraseavttuide eai maid dábálaččat guoskka.
Opprustning og utvidelse (O/U) av eksisterende anlegg er relevant å vurdere i en revisjon.
Revišuvnnas lea relevánta árvvoštallat dáláš rusttega ođasmahttima ja viiddideami.
NVE oversendte sin innstilling til revisjon av konsesjonsvilkår for erverv og regulering av Abojohka m.v. i Kvænangen og Nordreisa kommuner til OED i brev av 22.06.2018.
NČE sáddii revišuvdnaárvalusa konsešuvdnaeavttuid birra Abojoga jna háhkamis ja reguleremis Návuonas ja Ráissa suohkanis OED:ii 22.06.2018 beaiváduvvon reivve bokte.
Den 6.09.2018 ble det gjennomført møte og befaring.
Čoahkkin ja báikediđoštallan čađahuvvui 06.09.2018.
Nordreisa kommune anmoder Olje- og energidepartementet OED å omgjøre NVE sitt vedtak om ikke å anbefale et miljøfond for utvikling av Reisavassdraget, slik Nordreisa kommunestyre har foreslått og krevd i sin høringsuttalelse.
Ráissa suohkan ávžžuha Oljo- ja energiijadepartemeantta (OED) nuppástuhttit NČE mearrádusa ahte ii rávve birasfoandda Ráisajoga ovddideapmái, nugo Ráissa suohkanstivra lea evttohan ja gáibidan gulaskuddancealkámušastis.
Nordreisa kommune ber OED om å pålegge opprettelsen av et slikt fond når revisjonen / fastsettelsen av nye vilkår skal endelig vedtas.
Ráissa suohkan bivdá OED geatnegahttit dán lagan foandda ásaheami dalle go revišuvdna/ođđa eavttut galget loahpalaččat mearriduvvot.
Kommunen presiseres det at et slikt fond ikke er tiltenkt å være en slags inntektskilde for kommunen, eller at det er en type erstatningssak i ettertid.
Suohkan presisere ahte dákkár foanda ii leat jurddašuvvon makkárge dienasgáldun suohkanii, dahje ahte dat livččii muhtunlágan buhtadusášši maŋit áiggis.
Kommunestyrets intensjon med dette fondet er at det er et miljørettet utviklingstiltak som vil få stor betydning for verdiskaping både i økologisk og økonomisk perspektiv.
Suohkanstivrra áigumuš lea ahte dát foanda livččii birasvuđot ovddidandoaibmabidju mas lea stuorra mearkkašupmi árvoháhkamii sihke ekologalaš ja ekonomalaš perspektiivvas.
Forslag: Fremskrittspartiet ber Sametingsrådet fremme sak for plenum med støtte til Nordreisa kommune i denne saken, alternativt kontakte OED direkte for å bidra til å få miljøfondet på plass.
Evttohus: Ovddádusbellodat bivdá Sámediggeráđi ovddidit ášši dievasčoahkkimii ja doarjut Ráissa suohkana dán áššis, molssaektosaččat váldit oktavuođa OED:in njuolga oažžun dihtii birasfoandda sadjái.
Forslag til ny lov om Etterretningstjeneste ble sendt til høring i november 2018. Sametinget er ikke fornøyd med den korte høringsfristen, spesielt da saken er meget krevende både med hensyn til tid og kompetanse.
Árvalus ođđa Vákšubálvalus (Etteretningstjeneste) láhkii bidjui gulahallamii skábmamánu 2018. Sámedikki mielas lea váidalahtti ahte gulaskuddan áigi lei oanehaš, erenoamážit go ášši ieš alddis lea hui gáibidahtti sihke áiggi ja gealbbo dáfus.
Sametinget var ikke satt opp som høringsmottaker, og tidsfristen ga ikke Sametinget mulighet til å utforme en høringsuttalelse før fristen gikk ut.
Sámediggi ii leat leamaš oassi gulaskuddan beliiguin, ii ge lean áigemearri bidjun dan lahkai ahte sámedikkis lei vejolašvuohta buktit gulaskuddancealkámuša áigemeari siskkobealde.
Samene er et folk i fire land.
Sápmelaččat leat álbmot njeallji riikkas.
I loven kommer det frem hvordan personvern for Norges befolkning skal sikres i eget land, men det nevnes ingenting om hvordan personvern for samer skal sikres i sitt folks områder uten å ta hensyn til riksgrensene.
Lágas namuhuvvo mo galgá sihkkarasit norgga ássiid peršuvdnasuodjalusa iežas riikkas, muhto ii namuhuvvo mo sápmelaččaid peršuvdnasuodjalus galgá sihkkarastot iežas álbmoga guovlluin beroškeahttá riikarájáin.
Dette fører til spørsmålet;
Dát boktá gažaldaga;
Har samene den samme beskyttelsen i loven som nordmenn?
Lea go sápmelaččain seammá suodjalus lága bokte go dážain?
Det er spesielt bekymringsfullt når man ser på uttalelser fra blant annet Datatilsynet om personvernet for hele befolkningen.
Dát lea erenoamáš vuorjjahahtti go geahččá makkár cealkámušat bohtet earret eará Databearráigeahččus (Datatilsynet) mat gusket ollis álbmoga peršuvdnasuodjalussii.
Sametinget ber Stortinget om å ta hensyn til uttalelsene som ber om et klart språk i lovteksten slik at også Sametinget har mulighet til å vurdere lovens innvirkning på samer.
Sámediggi dáhttu stuorradikki vuhtiiváldit cealkámušaid mat dáhttot čielga giela láhkačállosis nu ahte maiddái Sámedikkis lea vejolaš veardidit mo lahka váikkuhivčče sápmelaččaide.
Sametinget oppfordrer Stortinget å gjennomgå lovendringen på nytt med bakgrunn av uttalelsene og ved neste høringsrunde sette av god tid til høringen.
Sámediggi ávžžuha stuorradikki ođđasit guorahallat láhkarievdadusa cealkámušaid vuođul ja bidjat buori áiggi go nuppádis bijašii gulaskuddamii.
Forslag 3 - Representant Astrid Kalvemo, Arbeiderpartiet Kampanje for innmelding i Sametingets valgmanntall
Evttohus 3 - Áirras Astrid Kalvemo, Bargiidbellodat Dieđihankampánja Sámedikki jienastuslohkui
Vi anser det viktig at flest mulig samer skal få brukt sin demokratiske rett for å ivareta samene som et sterkt folk.
Mii atnit dehálažžan ahte nu ollu sápmelaččat go vejolaš besset ávkkástallat iežaset demokráhtalaš rievtti áimmahuššan dihtii sápmelaččaid nana álbmogin.
Vår identitet har fått et stort løft via gode samiske profiler i media de siste årene, da er det viktig at Sametinget får kanalisert denne identitetsstyrkingen også inn mot det samiske demokratiet.
Maŋimuš jagiid leat nana sámi profiillat oidnon medias ja leat dokko leamaš veahkkin loktemin min identitehta. Danin lea dehálaš ahte Sámediggi nákce jođihit dán identitehtanannema maiddái Sámi demokratiijii.
Det er viktig for alle samer, men kanskje spesielt de yngre, at de skal være opplyst om sine muligheter til å være med på å bestemme over sitt eget liv, sitt språk, sin kultur og identitet.
Lea dehálaš ahte buot sápmelaččat, eandalii nuorat, dihtet ahte sis lea vejolašvuohta leat mielde hábmemin iežaset eallima, giela, kultuvrra ja identitehta.
Da fristen for mandatfordelingen mellom valgkretsene er 30. Juni 2019, mener vi at Sametinget snarest må sette i gang en kampanje for innmelding i Sametingets valgmanntall.
Daningo válgabiirriid gaskasaš áirrasjuogu áigemearri lea geassemánu 30. Beaivvi 2019, de oaivvildit mii ahte Sámediggi ferte farggamusat álggahit dieđihankampánjja Sámedikki jienastuslohkui.
Forslag 4 - Representant Arild Pettersen Inga, Arbeiderpartiet Oppnevning av representanter til reindriftsstyret
Evttohus 4 - Áirras Arild Pettersen Inga, Bargiidbellodat Lahtuid nammadeapmi boazodoallostivrii
Ettersom regjeringen ønsker å endre reindriftslovens §71 for å kunne oppnevne reindriftsstyret selv, haster det at Sametinget kommer på banen.
Go juo ráđđehus háliida rievdadit boazodoallolága § 71 vai sáhttá nammadit boazodoallostivrra ieš, de lea hoahppu Sámedikkis bargat maid nu.
Sitat
Sitáhta
For Arbeiderpartiet er reindrift en viktig urfolksnæring.
Bargiidbellodaga mielas lea boazodoallu deaŧalaš álgoálbmotealáhus.
For samisk selvbestemmels- og medbestemmelsesrett er det viktig at samer er sterkt representert i reindriftsstyret.
Sámi iešmearridan- ja mielmearridanvuoigatvuhtii lea deaŧalaš ahte sámiin lea nana ovddastus boazodoallostivrras.
Arbeiderpartiet ser at sammensetningen i nåværende reindriftsstyre ikke er til næringens fordel.
Bargiidbellodat oaidná ahte dálá boazodoallostivrra čoahkkádus ii leat oiddolaš ealáhussii.
Derfor er Sametingets representasjon i reindriftsstyret avgjørende for utvikling og ivaretakelse av næringa, spesielt for å sikre reindriftsnæringens rammebetingelser.
Danne lea Sámedikki ovddastus boazodoallostivrras vealtameahttun deaŧalaš ealáhusa ovddideapmái ja goziheapmái, erenoamážit sihkkarastin dihtii boazodoalu rámmaeavttuid.
Arbeiderpartiet vil at valg av representanter til reindriftsstyret gjøres under dette plenum.
Bargiidbellodat háliida ahte lahtut boazodoallostivrii válljejuvvojit dán dievasčoahkkimis.
For å ivareta og styrke samisk representasjon og reindriftsnæringens interesser ber vi Sametinget om å velge 4 representanter med vara til reindriftsstyret, og at Sametinget selv utpeker leder blant disse.
Gozihan ja nannen dihtii sámi ovddastusa ja boazodoalu beroštumiid, de bivdit mii Sámedikki válljet 4 lahtu várrelahtuiguin boazodoallostivrii, ja ahte Sámediggi ieš vállje jođiheaddji sin gaskkas.
Forslag: Oppnevning av representanter til reindriftsstyret settes opp som sak fredag 8. Mars. Saken oversendes Sametingets valgkomité for innstilling til plenum.
Evttohus: Lahtuid nammadeapmi boazodoallostivrii biddjojuvvo áššin bearjadaga njukčamánu 8. b. Ášši sáddejuvvo Sámedikki válgalávdegoddái árvalusa viežžamii dievasčoahkkimii.
Stopp verneprosessene i Troms og Finnmark Høsten 2018 fikk alle fylkesmenn i oppdrag fra Miljødirektoratet å identifisere konkrete naturområder som kan være aktuelle for supplerende vern.
Bissehehket Romssa ja Finnmárkku gáhttenproseassaid Čakčat 2018 ožžo buot fylkkamánnit Birasdirektoráhtas bargun identifiseret konkrehta luondduguovlluid maid livččii vejolaš gáhttet eambbo.
Fylkesmannen i Troms og Finnmark har vurdert i overkant av 600 områder og identifisert 56 områder som kandidater.
Finnmárkku ja Romssa fylkkamánni lea árvvoštallan badjelaš 600 guovllu ja identifiseren 56 guovllu.
Dette er alt fra våtmarksområder, elvedaler, viddelandskap, fjellområder, strender og annet.
Dása gullet sihke njeaššeeatnamat, leagit, duoddarat, várit, gáttit ja eará.
Vi har over år sett at man ønsker å verne store områder hvor samisk tilstedeværelse, utmarksbruk og – næring er avgjørende viktig for samisk og nordnorsk kultur, næring og levemåte.
Mii leat máŋggaid jagiid oaidnán ahte háliidit gáhttet viiddis guovlluid gos sámi ássan, meahcásteapmi ja ealáhusat leat erenoamáš dehálaččat sámi ja Davvi-Norgga kultuvrii, ealáhusaid ja eallinláhkái.
I samisk og nordnorsk sammenheng har bruk som beste form for vern vært et grunnleggende prinsipp for hvordan leve og virke i naturen.
Sámi ja Davvi-Norgga oktavuođas lea meahci ávkkástallan doaibman deháleamos gáhttenvuohkin ja lea vuođđoprinsihppan das mo eallit ja doaibmat luonddus.
Samtidig som man henter ved, plukker bær, fisker, driver rein, så følger man med og ivaretar naturen.
Seammásgo olbmot murrejit, murjejit, bivdet ja guođohit, de olbmot čuvvot ja gáhttejit luonddu.
Det synes om at fordi samer og nordboere gjennom generasjoner har vært flink å bruke områdene på en bærekraftig måte, skal man nå straffes med at lokalbefolkningen selv vernes bort fra områdene.
Orru šaddan nu, ahte daningo sápmelaččat ja muđui davvinorgalaččat leat buolvvas nubbái leamaš čeahpit ávkkástallat guovlluid ceavzilit, ahte báikkálaččat dál ráŋggáštuvvojit go gáhttemat duvdet sin eret guovlluin.
Det er i flere av disse områdene dokumentert utstrakt utmarksbruk og næringsvirksomhet.
Lea dokumenterejuvvon ahte máŋgga guovllus meahcástit ollu ja ahte doppe leat maiddái ealáhusdoaimmat.
Det vil få store negative konsekvenser om lokalbefolkningen stenges ute fra de områdene man tradisjonelt har brukt til næring og utmarkshøsting, med tap av arbeidsplasser og tap av viktig samisk og nordnorsk høstingskultur.
Gártá stuorra vahágin jus báikkálaččat duvdojuvvojit eret dáin guovlluin, mat leat sin árbevirolaš ealáhus- ja meahcástanguovllut. Olbmot masset bargguideaset ja dehálaš oassi sámi ja davvinorgalaš luondduresursaávkkástallan jávká.
Staten har internasjonale forpliktelser i forhold til å verne store landområder i årene fremover.
Stáhtas leat riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat stuorra luondduguovlluid gáhttema hárrái boahttevaš jagiid.
Det er da lett å «ofre» Troms og Finnmark og verne ekstra mye i nord.
Lea hui álki dušše duvdit gáhttemiid Romsii ja Finnmárkui, namalassii ahte stuorra oasit DavviNorggas galget gáhttejuvvot.
Det bety at man her, hvor utmarksbruk og –næring er betydelig, skal vernes vekk fra arbeidsplasser og et meningsfylt liv.
Dát mearkkaša ahte dáppe gos meahcástallan ja meahcástanealáhusat leat dehálaččat, galget guovllut gáhttejuvvot ja nu duvdit bargobáikkiid ja eallinlágiid eret.
Sametinget må snarest kontakte staten og stanse de pågående verneprosessene.
Sámediggi berre farggamusat váldit oktavuođa stáhtain ja bissehit dálá gáhttenproseassaid.
Sametinget må også kontakte Troms og Finnmark fylkeskommuner og få til et samarbeid, hvor prosessene stanses, og om verneområder skal godkjennes, må det være etter samtykke fra lokalbefolkningen.
Sámediggi berre maiddái váldit oktavuođa Romssa ja Finnmárkku fylkkasuohkaniiguin ja álggahit ovttasbarggu man ulbmilin lea bissehit proseassaid. Ovttasbarggus ferte maiddái boahtit ovdan ahte jus gáhttenguovllut galget dohkkehuvvot, de ferte báikkálaš álbmot dasa miehtat.
Forslag 6 - Representant Nora Marie Bransfjell, NSR Samisk medvirkning i Forsvaret
Evttohus 6 - Áirras Nora Marie Bransfjell, NSR Sámi mielváikkuheapmi Suodjalusas
For å representere samiske interesser i de områder som er sammenfallende med Forsvarets interesser, mener Sametinget at samene bør være mer tilstede i forsvarssaker.
Ovddastan dihtii sámi beroštumiid dain guovlluin gos Suodjalusain leat seamma beroštumit, oaivvilda Sámediggi ahte sámit berrejit leat mielde suodjalusáššiin.