pere/sami_parallel huggingface dataset:
Han er vokst opp i Rovaniemi , Oulu , Karasjok og Lakselv , og har gått framhaldsskole i Billefjord , gymnas i Alta og lærerskole i Tromsø .
Son lea bajásšaddan Roavvenjárggas , Oulus , Kárášjogas ja Leavnnjas , ja lea vázzán joatkkaskuvlla ( framhaldsskole ) Billávuonas , gymnása Álttás ja oahpaheaddjiskuvlla Romssas .
Seinere har han tatt videreutdanning i finsk .
Maŋŋil son lea váldán liigeoahpu suomagielas .
Bertil Johansen var lærer i Børselv i Porsanger 1965–69 , fra da har han bodd i Sørøysund , / Hammerfest der han har vært lærer og skolesjef .
Bertil Johansen lei oahpaheaddjin Bissojogas Porsáŋggus 1965–69 , ja dan rájes lea orron Sállannuoris / Hámmárfeasttas , gos lea leamas oahpaheaddjin , internáhttajođiheaddjin ja suohkana skuvlahoavdan .
– Mor mi kom fra Kemi i Finland , far min fra Boftsa i Tana .
– Mu eadni bođii Giemas Suomas , áhčči ges Bovccás Deanus .
De første åra mine bodde vi i Finland .
Mu vuosttaš eallinjagiid oruimet Suomas .
Rett etter krigen flytta vi til Karasjok , da far fikk jobb på et sagbruk der .
Juste maŋŋil soađi fárriimet Kárášjohkii , go áhčči oaččui barggu sahás doppe .
Mor hadde finsk som morsmål , mens far snakka både finsk , samisk og norsk .
Eatnis lei suomagiella eatnigiellan , áhčči ges humai sihke suomagiela , sámegiela ja dárogiela .
Derfor blei finsk hjemmespråket vårt .
Danin šattai suomagiella min ruovttugiellan .
Blant ungene i Karasjok gikk det på samisk , som derfor var det andre språket jeg lærte .
Mánáid gaskkas Kárášjogas humaimet sámegillii , ja sámegiella lei danin nubbi giella maid ohppen .
Skolegang i Karasjok og Porsanger
Skuvlavázzin Kárášjogas ja Porsáŋggus
Norsk kunne jeg lite av da jeg begynte på skolen i Karasjok i 1950 .
Dárogiela máhtten hui funet go álgen skuvlii Kárášjogas 1950:s .
Så gikk vi et år i lokala til Den samiske folkehøgskolen , før den nye grunnskolen sto ferdig og vi flytta dit .
Dasto vácciimet jagi Sámi álbmotallaskuvlla visttis , ovdal go ođđa álbmotskuvla gárvvistuvvui , ja de fárriimet dohko .
I Karasjok hadde jeg Anna Mørk som lærer så lenge jeg var der .
Kárášjogas mus lei Anna Mørk oahpaheaddjin nu guhká go ledjen doppe .
Hun måtte jo undervise på norsk , men brukte samisk overfor enkeltelever når det trengtes .
Son han fertii oahpahit dárogillii , muhto geavahii sámegiela gulahallat eaŋkilohppiin go lei dárbu .
Blant elevene blei det mest snakka samisk .
Ohppiid gaskkas geavahuvvui eanas sámegiela .
Anna Mørk i midlertidig husvære i Karasjok etter krigen .
Anna Mørk gaskaboddosaš orrunbáikkis Kárášjogas maŋŋá soađi .
Det bodde hun i alle fall fra sommeren 1945 og ut 1946 .
Doppe orui goit 1945 geasi rájes gitta 1946 lohppii .
Far min døde da jeg var 7 år , og etter noen år gifta mor mi seg igjen – også denne gang med en kven fra Tana .
Áhčči jámii go ledjen 7-jahkásaš , ja moadde jagi maŋŋá náitalii eadni fas , – maiddái dán háve kveanain Deanus .
Han var rutebilsjåfør og vi flytta da til Lakselv , der han hadde jobb .
Son lei bussevuoddji , ja mii fárriimet Levdnjii , gos son barggai .
Så resten av folkeskolen gikk jeg i Lakselv .
Nu ahte dan rájes vázzen álbmotskuvlla Leavnnjas .
Der hørte vi bare norsk fra lærerne .
Doppe eat gullan go dárogiela oahpaheddjiin .
Vi hadde Helmer Mikkelsen som lærer .
Mis lei Helmer Mikkelsen oahpaheaddjin .
Han kunne finsk , men brukte det aldri som vi hørte .
Son máhtii suomagiela , muhto ii goassege geavahan dan min gullut .
Vi elevene snakka derimot mye finsk oss i mellom .
Muhto mii oahppit humaimet ollu suomagiela gaskaneamet .
Dengang var det ikke framhaldsskole i Lakselv , men derimot i Billefjord .
Dalle ii lean joatkkaskuvla Leavnnjas , muhto Billávuonas .
Så da bar det dit .
De mannen dohko .
Etterpå tok jeg realskole og gymnas i Alta og lærerskolen i Tromsø .
Dan maŋŋá vázzen realskuvlla ja gymnása Álttás , ja Romssa oahpaheaddjiskuvla .
Lærer i Børselv
Oahpaheaddjin Bissojogas
– Som nybakt lærer kom jeg til Børselv i 1965 .
– Varas oahpaheaddjin bohten Bissojohkii 1965:s .
Innafor skolekretsen blei det snakka både samisk og finsk , og jeg brukte begge disse språka når jeg snakka med folk i bygda .
Dán skuvlabiires hupme sihke sámegiela ja suomagiela , ja mun geavahin goappašiid gielaid go ságastallen gili olbmuiguin .
Blant de eldre i Børselv gikk det mest på finsk .
Bissojoga boarrásiid gaskkas hubmui eanaš suomagiela .
Det var fortsatt unger som snakka finsk her , men norsken var allerede begynt å dominere .
Ledje ain manat geat hupme suomagiela , muhto dárogiella lei juo váldogiellan mánáid gaskkas .
Fra Leirpollen og utover snakka de derimot samisk .
Báiskegohpis ja olggut guovlluin sámástedje .
Styrer på skolen var Johan Stålsett , han kunne finsk men ikke samisk .
Skuvlla jođiheaddji lei Johan Stålsett , son máhtii suomagiela , muhto ii fal sámegiela .
På skolen måtte lærerne bare bruke norsk .
Skuvllas fertejedje oahpaheaddjit geavahit dušše fal dárogiela .
Men vi hørte aldri noe om at elevene ikke fikk snakke samisk eller finsk .
Muhto mii eat goassege gullan ahte oahppit eai beassan hupmat sámegiela dahje suomagiela .
Børselv skole , 2007
Bissojoga skuvla 2007
Til Rypefjord
Lávželuktii
I Børselv blei jeg kjent med Solveig , som var husmor på internatet der .
Bissojogas oahpásmuvven Solveigiin , gii lei internáhta dáloeamit .
Vi gifta oss og i 1969 flytta vi til Rypefjord .
Náitaleimme ja 1969:s fárriime Lávželuktii .
Der var det da to internat .
Doppe ledje dalle guokte internáhta .
Jeg fikk jobb som internatstyrer på barneskoleinternatet , Rypefjord internat , som var kommunalt .
Mun ožžon barggu mánáidskuvlainternáhta jođiheaddjin . Suohkan oamastii internáhta , man namma lei Rypefjord internat .
Solveig fikk jobb som husmor på ungdomsskoleinternatet , Fjordtun internat , som var statsinternat .
Solveig šattai nuoraidskuvlainternáhta dáloeamidin . Dan internáhta namma lei Fjordtun internat , ja lei stáhta mii dan oamastii .
Slik var det fram til 1978 .
Nu lei gitta 1978 rádjái .
Da blei Rypefjord internat lagt ned , og de få barneskoleelevene som fortsatt bodde på internat blei flytta over på Fjordtun .
Dalle heaittihuvvui Rypefjord internat , ja dat hárve mánáidskuvlaoahppi geat ain orro internáhtas sirdojuvvojedje Fjordtunii , mii lei doaimmas 1985 rádjái .
Da jeg begynte som internatstyrer hadde vi ennå ikke egne nattevakter , vi som arbeida på internatet måtte sove der på skift .
Dalle go álgen internáhta jođiheaddjin mis eai lean sierra idjavávttat , ja mii geat barggaimet doppe fertiimet vuoruid mielde ijastallat internáhtas .
Jeg arbeida som lærer til 1988 , da blei jeg skolesjef i Sørøysund .
Bargen oahpaheaddjin 1988 rádjái , dalle šadden Sállannuori suohkana skuvlahoavdan .
Da Sørøysund blei slått sammen med Hammerfest kommune , blei jeg etatsjef for oppvekst og kultur i Hammerfest , en stilling jeg hadde til 2000 .
Dalle go Sállannuorri ovttastuvvui Hámmárfeasttain , šadden Hámmárfeastta suohkana bajásšaddan-ja kulturetáhtahoavdan . Dát virgi lei mus 2000 rádjái .
Finsk og samisk i skolen
Suomagiella ja sámegiella skuvllas
– Etter at vi kom til Rypefjord har det ikke vært samisktalende unger på internatet der .
– Maŋŋil go bođiime Lávželuktii eai leat leamaš sámegielat mánát internáhtas doppe .
Det har også vært forholdsvis lite spørsmål etter samisk og finsk i skolen .
Leat maiddái unnán olbmot geat leat sávvan sámegiela ja suomagiela skuvllas .
Ei tid hadde jeg undervisning i finsk som andrespråk med to elever .
Muhtin áiggi oahpahin guovtti oahppái suomagiela nubbingiellan .
Mora var fra Finland , og snakka finsk med ungene hjemme og ville gjerne de skulle utvikle språket .
Sudno eadni lei Suomas eret , son suomastii mánáiguin ruovttus ja háliidii ahte soai galggaiga ovdánahttit gielaska .
Ungene var riktig flinke , jeg husker de blei intervjua av Sveriges Radio på finsk .
Mánát leigga hui čeahpit , ja muittán ahte Ruoŧa radio jearahalai sudnos suomagillii .
På Fjordtun skole har det noen år blitt gitt samisk som valgfag .
Fjordtun skuvllas lea moadde jagi leamaš sámegiella válljenfágan-fálaldat .
Valgfag blir organisert på skolen , og skolekontoret hadde derfor ikke noe med det å gjøre .
Váljenfágat organiserejuvvojit skuvladásis , ja skuvlakantuvra danin ii dárbbaš iežas seaguhit dasa .
Heller ikke som etatsjef hadde jeg med samiskundervisninga å gjøre , det blei organisert på et lavere plan .
Danin mun in bargan sámegiellaoahpuin etáhtahoavdan ge , dat organiserejuvvui vuolit dásis .
Samisklærer på Fjordtun var Svein Bårdsen fra Kvalsund .
Fjordtunas lei ráhkkerávjolaš Svein Bårdsen sámegieloahpaheaddjin .
Et år hadde han studiepermisjon og studerte samisk , og da var jeg vikar for han .
Go sus lei jagi lohkanvirgelohpi , doibmen mun su sadjásažžan .
Der er en familie som har helårsreindrift og de hadde et barn på denne skolen .
Doppe lea bearaš mas lea birrajagi boazodoallu , ja sis lei mánná skuvllas .
De ville ha samisk til denne eleven , og da ville også de andre elevene lære språket .
Sii háliidedje mánnái sámegiela , ja dalle háliidedje maiddái eará oahppit sámegiela oahppat .
Siden vi ikke hadde noen annen som var villig å ta på seg dette , så tok jeg det , og i fire år dro jeg med lokalbåten ut til Akkarfjord en dag i uka .
Go mis ii lean oktage eará gii sáhtii váldit dan barggu , de mun válden dan , ja njeallje jagi johten báikkálaš fatnasiin Áhkárvutnii ovtta beaivvi vahkus .
Det var 5 elever i starten , seinere redusert til 4 .
Álggus ledje vihtta oahppi , maŋŋil njeallje .
Nå har jeg ingen formell utdanning i samisk og er ikke flink til å skrive språket , men jeg måtte bare forsøke så godt jeg kunne .
Mus ii leat makkárge formálalaš oahppu sámegielas , in leat ge čeahppi čállit sámegiela , muhto fertejin dušše geahččalit nu bures go nagodin .
Vi satsa mest på det muntlige .
Barggaimet eanemusat njálmmálaš gielain .
Av læremidler brukte vi bl.a. Berit Johnskarengs bøker Boađe mu mielde og Sárá ja su ustibat .
Oahpponeavvun geavaheimmet ee. Berit Johnskarenga girjjiid Boađe mu mielde ja Sárá ja su ustibat .
Vi hadde også Margarethe Wiigs gamle tospråklige ABC .
Mis lei maiddái Margarethe Wiiga boares guovttegielat áppes .
Ellers laga vi mye sjøl .
Muđui ráhkadeimmet ollu ieža .
Etter det har man ikke klart å få tak i samisklærer , men jeg vet at den mora som ønska samiskundervisning har hatt noen timer i skolen .
Dan maŋŋá eai leat nagodan háhkat sámegieloahpaheaddji , muhto dieđán ahte eadni gii háliidii sámegieloahpu mánnái lea ieš oahpahan muhtin diimmuid skuvllas .
Besøksseksjonen
Galledansekšuvdna
Statsbesøk til og fra Norge , samt kongefamiliens offisielle reiser til utlandet .
Stáhtaguossit Norgii ja Norggas , ja vel Gonagasbearraša virggálaš mátkkit olgoriikii .
Besøk til Norge på statsrådsnivå der statsminister , utenriksminister eller utviklingsminister er vert .
Olgoriikka guossit Norggas stáhtaráđđedásis go stáhtaministtar , olgoriikaministtar dahje ovddidanministtar leat guossoheaddjit .
Koordinering av regjeringens bilaterale besøksutveksling med land utenfor Norden .
Ráđđehusa guovtteriikkagaskasaš guosselonohallama oktiiordnen go guossit bohtet riikkain Davviriikkaid olggobealde . ”
Tilrettelegging og distribusjon av " Oversikt over besøksutveksling for kongehusets og regjeringens medlemmer " .
Gonagasšloahta lahtuid ja ráđđehuslahtuid guosselonohallanlogahallama ” lágideapmi ja gilvin .
Sekretariat for regjeringens representasjonsutvalg .
Ráđđehusa ovddastanjuhkosa čállingoddi .
Regjeringens representasjon på Akershus slott .
Ráđđehusa ovddasteapmi Akershus šloahtas .
Drift av regjeringens representasjonsbolig i Parkveien 45 , samt arrangementer der .
Ráđđehusa ovddastusásodaga doaimmasdoallan Parkveien 45:s ja vel doaluid lágideapmi doppe .
Overflyvnings , - landings- og anløpstillatelser for sivile og militære luftfartøyer og fartøyer .
Bajilgirdin- , seaivun- ja láddenlobiid addin siviila ja militeara áibmofievrruide ja fatnasiidda .
Oversikt over fremmede lands offisielle navn , statsoverhoder og regjeringsmedlemmer .
Vieris riikkaid virggálaš namaid , stáhtaoaivámuččaid ja ráđđehuslahtuid logahallan .
Bruk av VIP-huset , Oslo Lufthavn Gardermoen .
VIP-viesu geavaheapmi Oslo Lufthavn Gardermoen-girdišiljus .
Administrering av departementets beholdning av utenlandske flagg ( ikke bordflagg ) .
Departemeantta vieris riikkaid leavggaid ( earret beavdeleavggaid ) hálddašeapmi .
Gavebeholdning til offisielle formål .
Skeaŋkarádju virggálaš ulbmiliidda .
Avdelingsdirektør Terje Theodor Nervik
Ossodatdirektevra Åse Elin Bjerke
Bestilling av publikasjoner
Prentosiid diŋgon
Offentlige virksomheter kan bestille publikasjoner utgitt av Storting , regjering og departementer fra Departementenes servicesenter i henhold til regelverket for distribusjon .
Almmolaš doaimmahagat sáhttet diŋgot prentosiid maid Stuorradiggi , ráđđehus ja departemeanttat leat almmustahttán , Departemeanttaid fuolahusguovddážis distribušuvdnanjuolggadusaid vuođul .
I enkelte tilfeller priser departementene sine publikasjoner også for brukere innen offentlig forvaltning .
Muhtun dáhpáhusain mearridit departemeanttat iežaset prentosiid hattiid maiddái geavaheddjiide almmolaš hálddahusa siskkobealde .
Andre , dvs. privatpersoner , bedrifter ol .
Dalle ferte oastit buktagiid Akademikas .
, kan skaffe seg publikasjoner fra Fagbokforlaget , en lokal bokhandel , eller det lokale folkebiblioteket .
Go prentosat eai mávsse maidege , de daid sáhttá diŋgot almmustahtti doaimmahaga bokte .
Statens fellesblanketter : En del statlige blanketter , bl.a. Reiseregningen , kan lastes ned til egen PC
Stáhta elektrovnnalaš skovit : Muhtun stáhta elektrovnnalaš skoviid , earret eará Mátkerehkega , sáhttá lástet iežas PCii
Offentlige publikasjoner er bl.a. følgende :
Almmolaš prentosat leat earret eará dát :
Stortingsmeldinger , Stortingsproposisjoner , Innstillinger fra Stortinget
Stuorradiggedieđáhusat , Stuorradiggeproposišuvnnat , Stuorradikki evttohusat
Nr. : 96-12
Nr. : 96-12
Bevilgninger til samiske formål i statsbudsjettet 2009
Juolludeamit sámi ulbmiliidda 2009 stáhtabušeahtas
Regjeringen foreslår en bevilgning på til sammen 782 millioner kroner til særskilte samiske formål .
Ráđđehus árvala oktiibuot 782 miljovnna ruvnno sierranas sámi ulbmiliidda .
Dette er den største bevilgningen til samiske formål noensinne .
Dát lea stuorimus juolludeapmi sámi ulbmiliidda obanassiige .
Regjeringen har økt bevilgningen til samiske formål med ca. 172,5 millioner kroner siden 2005 .
Ráđđehus lea 2005 rájes lasihan juolludeami sámi ulbmiliidda sullii 172,5 miljovnna ruvnnuin .
Sametinget vil ifølge budsjettforslaget forvalte om lag 334 millioner kroner i 2009 , en økning på 23 millioner kroner , eller 7,5 prosent , fra 2008 .
Sámediggi hálddaša bušeahtaárvalusa mielde sullii 334 miljovnna ruvnno 2009:s , mii lea 23 miljovnna lassáneapmi , dahje 7,5 proseanta , 2008 ektui .
Den foreslåtte økningen til Sametinget , som er i tråd med signalene i stortingsmeldingen om samepolitikken , styrker Sametingets mulighet til å bevare og utvikle samisk språk , kultur og næringer .
Árvaluvvon lasáhus Sámediggái , mii lea nu movt stuorradiggedieđáhus sámepolitihka birra dovddaha , nanne Sámedikki vejolašvuođa seailluhit ja ovdánahttit sámi giela , kultuvrra ja ealáhusaid .
Økt satsing på samisk språk – Samisk språk er fortsatt i en utsatt stilling .
Eanet sámi giellaáŋgiruššan – Sámegiella lea ain vártnuhis dilis .
Særlig er de små samiske språkene truet .
Earenoamážit smávit sámi gielat uhkiduvvojit .
Trolig er avgangen av samiske språkbærere i Norge større enn tilveksten .
Norggas dáidet eanet sámi giellaguoddit jávkat go ođđa šaddet .
Regjeringen vil derfor i samråd med Sametinget utvikle en handlingsplan for samisk språk og fore ­slår totalt 8 millioner kroner til arbeidet med handlingsplanen over Arbeids- og inkluderingsdepartementets ( AIDs ) budsjett , sier statsråd Dag Terje Andersen .
Ráđđehus áigu danin ovttasráđiid Sámedikkiin ovdánahttit sámegiela doaibmaplána ja árvala oktiibuot 8 miljovnna ruvnno doaibmaplána bargui Bargo- ja searvadahttindepartemeanta ( AID ) bušeahta bakte , dadjá stáhtaráđđi Dag Terje Andersen .
Regjeringen foreslår å øke tilskuddsposten Tilskudd til samisk språk , informasjon mv. med ca. 3 millioner kroner , til 9 millioner kroner .
Ráđđehus árvala lasihit doarjjaboastta Doarjja sámi gillii , diehtojuohkimii jna. sullii 3 miljovnna ruvnnuin 9 miljovnna ruvdnui .
Sametinget Sametinget har en svært sentral rolle i arbeidet for samisk språk .
Lasáhus vuosttažettiin ruhtada AID doaibmabijuid sámegiela doaibmaplánas .
Av den totale satsingen på 8 millioner kroner til arbeidet med handlingsplanen for samisk språk foreslår regjeringen derfor at 5 millioner kroner tilføres Sametinget .
Sámediggi Sámedikkis lea guovddáš sajádat barggus sámegiela ovddas . Ollislaš 8 miljovnna ruvdnosaš juolludeamis sámegiela doaibmaplánabargui árvala ráđđehus danin ahte 5 miljovnna ruvdno sirdojuvvo Sámediggái .
I tillegg foreslår regjeringen at tilskuddet til Verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner øker med 2 millioner kroner , til totalt 8,5 millioner kroner .
Lassin dása ráđđehus árvala ahte doarjja buohtalasealáhusaid árvoháhkanprográmmii lasihuvvo 2 miljovnna ruvnnuin , oktiibuot 8,5 miljovnna ruvdnui .
Sametingets budsjettramme økes med ytterligere 7 millioner kroner over AIDs budsjett i 2009 .
Sámedikki bušeahttarámma lasihuvvo velá 7 miljovnna ruvnnuin AID bušeahta bakte 2009:s .
Det er også foreslått å bevil ­ge 1,5 millioner kroner til Sametinget i 2009 til en gjenbegraving av skjelettmaterialet fra Neiden .
Lea maiddái árvaluvvon juolluduvvot 1,5 miljovnna ruvdno Sámediggái 2009:s ođđasis hávdádit til en Njávdáma dákterikkiid .
Skjelettmaterialet , som i dag er oppbevart ved Universitetet i Oslo , plan ­legges gjenbegravet på gravplassen i Skoltebyen i Neiden .
Dákterikkit , mat dál vurkkoduvvojit Oslo Universitehtas , plánejuvvojit ođđasis hávdáduvvot hávdesadjái Skoaltagávpogis Njávdámis .
Regjeringen foreslår at Sametinget bevilges totalt 203,735 millioner kroner i 2009 over Arbeids- og inkluderingsdepartementets ( AIDs ) budsjett .
Ráđđehus árvala ahte Sámediggái oktiibuot juolluduvvo 203,735 miljovnna ruvnno 2009:s Bargo- ja searvadahttindepartemeanta ( AID ) bušeahta bakte .
Samiske kulturformål Kultur- og kirkedepartementets budsjett til samiske kulturformål foreslås økt med 8,45 millioner kroner til 62 millioner kroner .
Sámi kulturulbmilat Kultur- ja girkodepartemeanta bušeahtta sámi kulturulbmiliidda árvaluvvo lasihuvvot 8,45 miljovnna ruvnnuin 62 miljovnna ruvdnui .
Bevilgningsforslaget omfatter 450 000 kroner tilskudd til avisen Nuortanásti .
Juolludanárvalusas lea maiddái 450 000 ruvdno Nuortanástái .
Bevilgningen til samiske kulturformål er dermed økt med 29,4 millioner kroner over fire år .
Juolludeapmi sámi kulturulbmiliidda lea nu lassánan 29,4 miljovnna ruvnnuin njealji jagis .
Festivalen Riddu Riđđu i Kåfjord i Nord-Troms har fått knutepunktstatus for musikk fra 2009 .
Riddu Riđđu festivála Gáivuonas davvi-Romssas lea dohkkehuvvon musihka guovddášásahussan 2009:s .
Det innebærer et statstilskudd fra Kultur- og kirkedepartementet på 1,5 millioner kroner årlig .
Dát mearkkaša 1,5 miljovnna ruvnno jahkásaš stáhtadoarjaga Kultur- ja girkodepartemeanta bušeahta bakte .
Med samme begrunnelse foreslår regjeringen å øke bevilg ­ningen for 2009 med ytterligere 3 millioner kroner til 21,6 millioner kroner .
Seamma vuođuštusain árvala ráđđehus lasihit juolludeami velá 3 miljovnna ruvnnuin 2009:s 21,6 miljovnna ruvdnui .
I tillegg til pressens betydning for demokrati og ytringsfrihet , har de samiske avisene en viktig oppgave i forhold til å opprettholde og videreutvikle det samiske språket .
Lassin dasa ahte preassa lea dehálaš demokratiijii ja sátnefriddjavuhtii , de sámi áviissain lea dehálaš doaibma seailluhit ja ovdánahttit sámegiela .
I tillegg er det over Kultur- og kirkedepartementets budsjett foreslått bevilget midler til to samiske kulturbygg .
Lassin lea Kultur- ja girkodepartemeanta bušeahta bakte árvaluvvon juolluduvvot ruđat guovtti sámi kulturvisttiide .
Til videre prosjekte ­ring og byggestart av Ája Samisk Senter i Kåfjord foreslås det bevilget 5,2 millioner kroner .
Viidáset Ája Sámi Guovddáža prošekte ¬remii ja huksemii árvaluvvo juolluduvvot 5,2 miljovnna ruvdno .
Til Østsamisk museum , som ligger i Neiden i Sør-Varanger kommune , foreslås 2,5 millioner kroner til blant annet ut stil ­linger og inventar .
Nuortasámi dávvirvuorká , mii lea Njávdámis Mátta-Várjjat gielddas , árvaluvvo 2,5 miljovnna ruvdno earret eará čájáhusaide ja luvvodagaide .
Samisk vitenskapsbygg Arbeids- og inkluderingsdepartementet , Kultur- og kirkedepartementet og Kunnskapsdepartementet har gitt Statsbygg i oppdrag å oppføre et nytt samisk vitenskapsbygg i Kautokeino .
Sámi dieđalašvisti Bargo- ja searvadahttindepartemeanta , Kultur- ja girkodepartemeanta ja Máhttodepartemeanta lea bidjan Statsbygg cegget ođđa sámi dieđalaš vistti Guovdageainnus .
Bygget er forventet ferdigstilt for innflytting i 2009 .
Visti vurdojuvvo gárvvistuvvot sisafárrema ládje 2009:s .
Kostnads ­rammene for Samisk vitenskapsbygg ble i revidert nasjonalbudsjett 2008 økt med 86,3 millioner kroner , og utgjør per 1. juli 2009 445,4 millioner kroner .
Sámi dieđalaš vistti gollorámma lasihuvvui 2008 reviderejuvvon stáhtabušeahtas 86,3 miljovnna ruvnnuin nu ahte 2009 suoidnemánu 1. beaivvi rámma lea oktiibuot 445,4 miljovnna ruvnno .
Regjeringen foreslår at det over Kunnskapsdepartementets budsjett bevilges 11,7 millioner kroner i husleie ­kompensasjon til Samisk høyskole ved innflytting i nytt bygg .
Ráđđehus árvala ahte Máhttodepartemeanta bušeahta bakte juolluduvvo 11,7 miljovnna ruvdno viessoláigobuhtadassan Sámi allaskuvlii go fárrejit ođđa vistái .
Over Kultur- og kirke ­departementets budsjett foreslås det bevilget 2,2 millioner kroner i husleiekompen ­sasjon og økte driftsutgifter , samt 1,2 millioner kroner til brukerutstyr for Samisk Arkiv .
Kultur- ja girko ¬departemeanta bušeahta bakte árvaluvvo juolluduvvot 2,2 miljovnna ruvnno viessoláigobuhtadeapmái ja lassi doaibmagoluide , ja 1,2 miljovnna ruvnno geavaheaddjidávviriidda Sámi Arkiivii .
Over Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjett foreslås det bevilget til sammen 1,7 mill. kroner i husleiekompensasjon .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta bušeahta bakte árvaluvvo juolluduvvot oktiibuot 1,7 mill. ruvnno viessoláigobuhtadasa .
Midlene er fordelt Sametinget , Internasjonalt fag- og formid ­lingssenter og Gáldu – Kompetansesenteret for urfolks rettigheter .
Ruđat galget juhkkojuvvot Sámediggái , Boazodoalo Riikkaidgaskasaš fága- ja gaskkustanguovddážii ja Gáldui – Álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddážii .
Regjeringen ønsker å styrke Samisk høgskole og foreslår at det bevilges midler til en stipendiat stilling ved høgskolen .
Ráđđehus háliida nannet Sámi allaskuvlla ja árvala ahte juolluduvvo ruhta ovtta stipendiáhta virgái allaskuvllas .
Oversikt over bevilgninger til samiske formål ( 1000 kr . ) :
Dieđut juolludemiid birra sámi ulbmiliidda ( 1000 ru . ) :
Forslag 2009
Árvalus 2009
Utenriksdepartementet
Olgoriikkadepartemeanta
Justis- og politidepartementet ( fordeles senere )
Justis- ja politidepartemeanta ( juhkkojuvvo maŋŋil )
Kultur- og kirkedepartementet
Kultur- ja girkodepartemeanta
Arbeids- og inkluderingsdepartementet
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta
Helse- og omsorgsdepartementet
Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta
Samlet bevilgning
Oktiibuot juolludeapmi
Samefolkets fond
Sámeálbmot foanda
Rapport , 07.10.2008
Raporta , 07.10.2008
Bevilgninger til samiske formål i statsbudsjettet 2009
Juolludeamit sámi áigumušaide 2009 stáhtabušeahtta
Vedlegg til statsbudsjettet 2009 ( A- 0024 B ) / S
2009 stáhtabušeahta mielddus ( Prentehusnummir:A - 0024 B ) / S
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har samordningsansvaret for statlig samepolitikk .
Bargo- ja searvadahttindepartemeantas lea bálddalastinovddasvástádus stáhtalaš sámepolitihka hárrái .
Prinsippet om departementenes sektoransvar gjelder på alle fagområder , og departementene har ansvar for å følge opp samepolitikken innenfor sine sektorer .
Departemeanttaid suorgeovddasvástádusprinsihppa gusto buot fágasurggiide , ja departemeantas lea ovddasvástádus čuovvolit sámepolitihka iežaset ossodagain .
Dette gjelder også de ordningene som er overført til Sametinget .
Dat guoská maiddái daid ortnegiid mat leat sirdojuvvon Sámediggái .
Med denne publikasjonen vil regjeringen gi en kort og samlet framstilling av de ulike departementenes forslag til bevilgninger til samiske formål i 2009 .
Dáinna diehtočállosiin áigu ráđđehus ovddidit oanehis ja čohkkejuvvon govvádusa iešguđege departemeanttaid juolludemiin sámi ulbmiliidda 2009:is .
Last ned : Bevilgninger til samiske formål i statsbudsjettet 2009 ( pdf )
Juolludeamit sámi áigumušaide 2009 stáhtabušeahtta ( pdf )
Nr. : 191/11
Nr. : 191/11
Bidrar til å trygge europeisk økonomi
Áigu sihkkarastit eurohpalaš ekonomiija
Nye lån vil bidra til å sikre at IMF har tilstrekkelig utlånskapasitet til å møte medlemslandenes behov for krisefinansiering .
Ođđa loanat sihkkarastet ahte Riikkaidgaskasaš valuhttafoanddas leat doarvái loatnajuolludannávccat čoavdit miellahtturiikkaid ruhtadanváttisvuođaid .
Dette er viktig også for land i Europa .
Eurohpá riikkaide lea maid dát dehálaš .
- Mange av Norges handels- og samarbeidspartnere er nå i en vanskelig økonomisk situasjon .
- Arvat olu Norgga gávpe- ja ovttasbargoguoimmit vásihit dál váttis ekonomalaš dili .
Vi har en sterk interesse av økonomisk og finansiell stabilitet internasjonalt , sier Stoltenberg .
Mis lea stuorra beroštupmi dasa ahte bisuhit stargadis riikkaidgaskasaš ekonomiija ja ruhtadili , dadjá Stoltenberg .
Lånetilbudet fra Norge forutsetter en større internasjonal innsats .
Norgga loatnafálaldat eaktuda stuorit riikkaidgaskasaš searvama .
Eurolandene lovet mandag å stille 150 milliarder euro i lånemidler til disposisjon for IMF .
Euroriikkat lohpidedje vuossárgga juolludit 150 miljárdda euro sturrosaš loana IMF geavahussii .
I tillegg har flere EU-land utenfor euroområdet sagt seg villige til å gi nye lån .
Dasa lassin leat maiddái eará EO-riikkat olggobealde euroavádaga lohpidan juolludit ođđa loanaid .
Også land utenfor Europa vurderer å bidra .
Maiddái riikkat olggobealde Eurohpá árvvoštallet veahkehit .
Gitt Stortingets samtykke , vil de norske lånemidlene bli stilt til disposisjon for IMFs generelle utlånsvirksomhet .
Jos Stuorradiggi dán dohkkeha , de sáhttá IMF háldet Norgga loatnaruđaid dábálaš loatnadoaimmaide .
Dermed er de ikke øremerket en bestemt region eller gruppe av land , men blir de tilgjengelige for alle IMFs medlemsland .
Ruđat eai leat de várrejuvvon sierra guovlluide dahje riikkaide , muhto galget olámuttos buot IMF miellahtturiikkaide .
Bilder av Anniken Huitfeldt
Anniken Huitfeldta govat
Bildene kan benyttes fritt , men må krediteres med fotograf .
Govaid sáhttá nuvttá geavahit , muhto galgá álo almmuhit govvejeaddji nama .
Klikk på bildet for større versjon .
Coahkkal gova jus áiggut dan stuoridit .
Fra nøkkeloverrekkelsen 20. oktober 2009 Anniken Huitfeldt overtar nøkkelen etter Trond Giske Foto : Wenche Nybo / KUD
Čoavddaaddindilalašvuođas golggotmánu 20. b. 2009 Anniken Huitfeldt váldá badjelasas čoavdaga Trond Giskes Govva : Wenche Nybo / GOD
Fra nøkkeloverrekkelsen 20. oktober 2009 Kulturminister Anniken Huitfeldt Foto : Wenche Nybo / KUD
Čoavddaaddindilalašvuođas golggotmánu 20. b. 2009 Kulturministtar Anniken Huitfeldt Govva : Wenche Nybo / GOD
Nasjonalt program for kartlegging og overvåking av biologisk mangfold og utvikling av naturindeks .
Doaibmaplána bioeatnatvuhtii . Našunála prográmma bioeatnatvuođa kártemii ja goziheapmái .
Fremmede arter i norsk natur .
Bioteknologiija birasváikkuhusat .
Genressurser .
Koordineren EU .
Miljøvirkninger av bioteknologi og GMO .
Koordineren bioteknologiijas ja bioeatnatvuođas sektoraid ektui .
Avdelingsdirektør Birthe Ivars
Lágat : Genteknologiijaláhka .
I hvert av de elleve bispedømmene er det et bispedømmeråd .
Juohke oktanuppelot bismagottis lea bismagodderáđđi .
Flertallet av medlemmene i rådene velges av menighetsrådene i bispedømmet .
Ráđiid lahtuin eanelogu válljejit bismagotti searvegottit .
Bispedømmerådene , som samlet utgjør Kirkemøtets medlemmer , består av
Bismagodderáđiin mat oktiibuot leat Girkočoahkkima lahtut , leat
biskopen ,
bisma ,
en prest valgt av prestene i bispedømmet ,
okta báhppa gean bismagotti báhpat válljejit ,
en lek kirkelig tilsatt valgt av de leke kirkelig tilsatte i bispedømmet ,
ámmátoahpohis girkobargi gean bismagotti ámmátoahpohis bargit leat válljen ,
fire andre leke valgt av menighetsrådsmedlemmene i bispedømmet ,
njeallje eará ámmátoahpoheami geaid bismagotti searvegoddelahtut leat válljen ,
en nord-samisk representant i Nord-Hålogaland bispedømmeråd , en lule-samisk representant i Sør-Hålogaland bispedømmeråd , og en sør-samisk representant i Nidaros bispedømmeråd .
davvisápmelaš ovddasteaddji Davvi-Hålogalándda bismagodderášđis , julevsámi ovddasteaddji Lulli-Hålogalándda bismagodderáđis , ja oarjelsámi ovddasteaddji Nidarosa bismagodderáđis .
en representant fra døvemenighetene i Oslo bispedømmeråd .
okta ovddasteaddji bjealjehemiid searvegottiin Oslo bismagodderáđis .
Bispedømmerådet fordeler statlig tilskudd til særskilte stillinger innen kirkelig undervisning og diakoni etter nærmere regler gitt av departementet .
Bismagodderáđđi juogada stáhtadoarjaga sierra virggiide girkolaš oahpahusa ja diakoniija várás dárkilis njuolggadusaid vuođul maid departemeanta lea ráhkadan .
Bispedømmerådet tilsetter menighetsprester og andre tjenestemenn når det er bestemt av Kongen .
Bismagodderáđđi virgáda searvegoddebáhpaid ja eará virgeolbmuid go Gonagas lea dan mearridan .
Det samme gjelder vedtak om oppsigelse , ileggelse av ordensstraff , avskjed og suspensjon .
Seammá guoská lihccunmearrádussii , ortnetráŋggáštusa cealkimii , earrodearvuhtii ja suspenšuvdnii ( gaskaboddasaš eretcealkimii virggis ) .
Agder og Telemark bispedømme
Agdera ja Telemárkku bismagoddi
Bjørgvin bispedømme
Bjørgvina bismagoddi
Borg bispedømme
Borga bismagoddi
Hamar bispedømme
Hámara bismagoddi
Møre bispedømme
Møre bismagoddi
Nidaros bispedømme
Nidarosa bismagoddi
Nord-Hålogaland bispedømme
Davvi-Hålogalándda bismagoddi
Oslo biskop og bispedømmeråd
Oslo bisma ja bismagodderáđđi
Stavanger bispedømme
Stavángera bismagoddi
Sør-Hålogaland bispedømme
Lulli-Hålogalándda bismagoddi
Tunsberg bispedømme
Tunsberga bismagoddi
Bistandsbudsjettet doblet på ni år
Ovddidanbušeahtta duppalastojuvvon ovcci jagis
For første gang i historien passerer bistandsbudsjettet 30 milliarder kroner .
Vuosttaš geardde historjjás lea ovddidanbušeahta sturrodat dál badjel 30 miljárdda ruvnno .
Rettferdig fordeling , grønn strøm og likestilling er storsatsinger i forslaget til bistandsbudsjett for 2013 .
Vuoiggalaš juogadeapmi , ruoná elrávdnji ja dásseárvu leat vuoruhuvvon suorggit jagi 2013 ovddidanbušeahta árvalusas .
Siden 2004 er bistandsbudsjettet doblet fra 15 til 30 milliarder kroner .
2004 rájes lea ovddidanbušeahtta duppalastojuvvon 15 miljárddas 30 miljárdda ruvdnui .
- Regjeringen foreslår å øke støtten til fattige med 2,4 milliarder kroner slik at vi fortsetter å gi 1 prosent av landets samlede inntekter ( BNI ) til bistand .
- Ráđđehus árvala lasihit doarjaga gefiide 2,4 miljárdda ruvnnuin mii mearkkaša ahte mii ain joatkit juolludeames 1 proseanta riika oppalaš dietnasiin ( BNI ) ovddideapmái .
Norge er en av verdens desidert største givere mens flere land kutter dramatisk på grunn av økonomiske problemer , sier utviklingsminister Heikki Eidsvoll Holmås .
Norga lea okta máilmmi buot čeahpimus juolludeaddji seammásgo eará riikkat sakka unnidit doarjaga ekonomalaš váttisvuođaid dihte , dadjá ovddidanministtar Heikki Eidsvoll Holmås .
Andre store satsinger i rekordbudsjettet er klima- og skogsatsing , matsikkerhet , helse og utdanning .
Eará stuorra áŋgiruššamat dán olahusbušeahtas leat suorggit nugomat dálkkádat- ja vuovdeáŋgiruššan , biebmosihkarvuohta , dearvvašvuohta ja oahpahus .
- Mer enn noen gang er det nå viktig at rike land tar ansvar for å bekjempe fattigdom og bremse de farlige klimaendringene , sier Holmås .
- Vel deháleappot dál go ovdal ahte rikkis riikkat váldet badjelasáset ovddasvástádusa eastadit geafivuođa ja eastadit dálkkádatrievdademiid , dadjá Holmås .
Mer trøkk på rettferdig fordeling Mange utviklingsland opplever betydelig økonomisk vekst uten tilsvarende reduksjon av antall fattige .
Vel eanet deattuhit vuoiggalaš juogadeami Máŋga ovddidanriikkat vásihit fuomášahtti ekonomalaš ahtanuššama muhto gefiid lohku geahpideapmi gal ii dávis ahtanuššama .
- Økonomisk vekst trengs , men uten rettferdig fordeling av penger og makt klarer man ikke skape en varig utvikling for verdens fattige mennesker .
- Ekonomalaš ahtanuššan gal dárbbašuvvo , muhto jus ruđaid ja fámu ii juogat vuoiggalaččat de eat nagot ásahit bistevaš ovdáneami máilmmi geafes olbmuide .
Dette gjelder både i fattige land og i middels rike land som India og Sør-Afrika der det lever millioner av lutfattige mennesker , sier Holmås .
Dát guoská sihke geafes riikkaide ja gaskageardánis rikkis riikkaide nugomat Indiai ja Lulli-Afrihkkái gos leat miljovnnaid mielde olbmot lea váhtogat , dadjá Holmås .
Viktige satsinger på statsbudsjettet er å støtte land med å utvikle gode skattesystemer , støtte til fagforeninger og kamp mot ulovlig kapitalflyt .
Dehálaš áŋgiruššamat stáhtabušeahtas lea doarjut riikkaid ovdánahttimis buori vearrovuogádagaid , doarjja fágaservviide ja bargu lobihis ruhtajođu vuostá .
Grønn strøm til fattige 1,3 milliarder mennesker i verden lever uten strøm .
Ruoná elrávdnji gefiide 1,3 miljárdda olbmot birra máilmmis ellet elrávnnji haga .
Støtten til fornybar energi øker med om lag 250 millioner til i overkant av 2 milliarder kroner .
Doarjja ođasmuvvi energiijii lassána sullii 250 miljovnna ruvnnos badjelaš 2 miljárdda ruvdnui .
Satsingen på fornybar energi gjøres gjennom Regjeringens energi- og klimainitiativ ( Energi + ) , Ren energi og Statens investeringsfond for næringsutvikling i fattige land ( Norfund ) .
Áŋgiruššanbargu ođasmuvvi energiija ovddas čađahuvvo Ráđđehusa energiija- ja dálkkádatvuolgaga ( Energi + ) , Ráinnas energiija ja Stáhta háhkanfoandda ealáhusovdáneami váste geafes riikkain ( Norfund ) bakte .
- Energi er nøkkelen til god utvikling .
- Energiija lea čoavdda buori ovdáneapmái .
Det vet vi fra vår egen historie .
Dan mii diehtit iežamet historjjá bakte .
Grønn strøm gir skolebarn leselys , skaper nye arbeidsplasser og sikrer bedre helsetilbud .
Ruoná elrávdnji addá skuvlamánáide čuovgga vai oidnet lohkat , ásaha ođđa bargosajiid ja sihkkarastá buoret dearvvašvuođafálaldagaid .
Dessuten er fornybar energi god klimapolitikk .
Das lassin lea ođasmuvvi energiija buorre dálkkádatpolitihkka .
Det trengs enorme investeringer , og vi vil bruke bistandspengene slik at vi får privat sektor med på laget , sier Holmås .
Lea dárbu stuorit háhkamiidda , ja mii áigut adnit ovddidanruđaid nu ahte mii geasuhat priváhta suorggi maid mielde bargui , lohka Holmås .
Jenter får prevensjon - Jenter og kvinner skal selv få bestemme når de vil ha barn og hvor mange de vil ha .
Nieiddat ožžot prevenšuvnna - Nieiddat ja nissonat galget ieža beassat mearridit goas sii háliidit mánáid ja galle sii háliidit .
Da er prevensjon viktig , sier Holmås .
Dalle lea prevenšuvdna dehálaš , dadjá Holmås .
I statsbudsjettet bevilges inntil 150 millioner nye kroner til prevensjon .
Stáhtabušeahta bakte juolluduvvo dál vuosttaš geardde gitta 150 miljovnna ruvnno prevenšuvnnaide .
Norge øker dessuten støtten til FNs befolkningsfond ( UNFPA ) med 30 millioner , til over 400 millioner kroner .
Norga maiddái lasiha doarjaga ON veagadatfondii ( UNFPA ) 30 miljovnna ruvnnuid , badjelaš 400 miljovnna ruvdnui .
Skole også i krig og konflikt Verden er på god vei mot målet om at alle barn skal ha skoletilgang innen 2015 , og Norge var i fjor verdens sjette største giver til grunnutdanning .
Skuvla maiddái go lea soahti ja soabatmeahttunvuohta Máilbmi lea buori muddui olaheames áigumuša ahte buot mánáide galget gávdnot skuvllat jagi 2015 rádjai , ja diibmá lei Norga máilmmi guđat stuorimus riikka mii juolludii doarjaga vuođđooahpahussii .
Regjeringen vil styrke satsingen på utdanning i konflikt- og katastrofeområder og ta en lederrolle på dette internasjonalt .
Ráđđehus áigu nannet oahpposuorggi áŋgiruššama riido- ja katastrofaguovlluin ja dan barggus ja riikkaidgaskasaččat badjelasás váldit jođihansajádaga .
Derfor bevilges 75 millioner nye kroner til frivillige organisasjoner som fungerer når myndigheter svikter .
Danin dál vuosttaš geardde juolludit 75 miljovnna ruvnno eaktodáhtolaš organisašuvnnaide mat doibmet go eiseválddit eai sealgga dan dahkat .
– Vi må unngå at vi får tapte generasjoner i land som kommer ut av krig eller andre katastrofer , slik vi ser i Somalia og en rekke andre land , sier Holmås .
– Mii fertet eastadit ahte soahte- dahje eará katastrofariikkaid álbmot báhcá vajálduvvon buolvan , nu movt dál oaidnit Somalias ja ollu eará riikkain , lohká Holmås .
3 milliarder til klima og skogsatsingen Innsatsen mot avskoging planlegges trappet opp med om lag 400 millioner til 3 milliarder kroner i 2013 i tråd med klimaforliket .
3 miljárda ruvdno dálkkádat ja vuovdeáŋgiruššamii Áŋgiruššan vuovddehuhttima vuostá plánejuvvo viiddiduvvot sullii 400 miljovnna ruvnnuin 3 miljárdda ruvdnui jagi 2013:s dálkkádatsoahpamuša mielde .
Mer enn 1,4 milliarder mennesker i verden er avhengige av skogen .
Eanet go 1,4 miljárdda olbmot miehta máilmmi dárbbašit vuvddiid .
Norge har bidratt til betydelige utslippsreduksjoner i Brasil og til lovende tiltak for bedre skogforvaltning i land som Indonesia , Guyana og Tanzania .
Norga lea váikkuhan dasa ahte leat olahan nuoskkidangeahpidemiid Brasilas ja ávkkálaš doaibmabijuid mii galgá buoridit vuovdehálddašeami riikkain nugomat Indonesias , Guyanas ja Tanzanias .
Nøkkeltall i bistandsbudsjettet :
Mearkalogut ovddidanbušeahtas :
Helse øker med om lag 650 millioner kroner
Juolludeamit dearvvašvuhtii lassánit sullii 650 miljovnna ruvnnuin
Prevensjon får inntil 150 millioner i økning .
Prevenšuvdnii lea gitta 150 miljovnna ruvnno lassáneami .
Utdanning får om lag 1,6 milliarder kroner .
Oahpahus oažžu sullii 1,6 miljárdda ruvnno .
75 millioner nye kroner går til sivilt samfunns innsats for utdanning i konflikt og katastrofeområder .
75 miljovnna juolluduvvo siviila servodahkii áŋgiruššamis oahpahusa ovddas riido ja katastrofaguovlluin .
Det samlede bistandsbudsjettet blir på 30,2 milliarder kroner i 2013 .
Oppalaš ovddidanbušeahtta sturrodat lea jagi 2013 várás 30,2 miljárdda ruvnno .
Pressekontakter : Kommunikasjonsrådgiver Svein Bæra , 916 72 042 , E-post : eller kommunikasjonssjef Trond Viken , 992 18 303 , E-post :
Preassagulahallanolbmot : Gulahallanráđđeaddi Svein Bæra , 916 72 042 , e-boasta : dahje gulahallanhoavda Trond Viken , 992 18 303 , e-boasta :
Nyhet , 12.10.2009
Ođas , 12.10.2009
Bjarne Håkon Hanssen presenterer statsbudsjettet i Karasjok
Bjarne Håkon Hanssen muitala buktá ovdan stáhtabušeahta Kárášjogas
Samme dag som åpningen av Sametinget , tirsdag 13. oktober , blir statsbudsjettet for 2010 lagt fram .
Seamma beaivvi go Sámedikki rahpan lea , maŋŋebárgga golggotmánu 13. b. , biddjojuvvo jagi 2010 stáhtabušeahtta ovdan .
Arbeids- og inkluderingsminister Bjarne Håkon Hanssen holder pressekonferanse om statsbudsjettet med særlig vekt på budsjettet for Finnmark og for Helse- og omsorgsdepartementet og Arbeids- og inkluderingsdepartementet .
Bargo- ja searvadahttinministtar Bjarne Håkon Hanssen lágida preassakonferánssa stáhtabušeahta birra , ja erenoamáš deaddu lea bušeahtas mii guoská Finnmárkui ja Dearvvasvuođa- ja fuolahusdepartementii ja Bargo- ja searvadahttin ¬departementii .
Sted : Karasjok Kulturhus Tid : Tirsdag 13. oktober klokka 10.30 - 11.30
Báiki : Kárášjoga kulturviessu Áigi : Maŋŋebárgga golggotmánu 13. b. dii. 10.30 - 11.30
Kontakt : Kommunikasjonssjef i AID Kristin Hetle , 916 73 515
Oktavuođaváldinolmmoš : AIDa gulahallanhoavda Kristin Hetle , 916 73 515
Inez Boon :
Inez Boon :
Tospråklig undervisning – for barnets skyld
Guovttegielalaš oahpahus - máná dihtii Sámás : Máret Sárá
Inez Boon med noen av elevene sine , 7. klasse ved Karasjok skole , 17. mai 1963 Fra venstre : Margit K. Pedersen / Nilut Lásse Márgget , Astrid Anti Johnsen / Káre Jon Astrid , Marit Kirsten Guttorm / Álet Jon Máret , Inga Hætta Berg / Heaikka Ándde Iŋgá .
Inez Boon muhtin ohppiidisguin , Kárášjoga skuvlla 7. luohkás , miessemánu 17. b. 1963 Gurut bealde : Margit K. Pedersen / Nilut Lásse Márgget , Astrid Anti Johnsen / Káre Jon Astrid , Marit Kirsten Guttorm / Álet Jon Máret , Inga Hætta Berg / Heaikka Ándde Iŋgá .
( Bilde utlånt av Inez Boon )
( Gova lea luoikan Inez Boon )
Inez Boon er født i Nederland 1933 , tok lærerutdanning og arbeidet som lærer der før hun kom til Norge i 1959 .
Inez Boon lea riegádan Vuolleeatnamiin ( Nederlánddas ) 1933:s , lea čađahan oahpaheaddjioahpu doppe ja bođii Norgii 1959:s .
Hun var lærer i Karasjok på 1960-tallet og en pioner i arbeidet med utvikling av samiske læremidler .
Son lei oahpaheaddji Kárášjogas 1960-logus ja lei sámi oahpponeavvuid ráhkadeami álggaheaddji .
Seinere flytta hun til Oslo-området , tok videreutdanning i pedagogikk og tysk og arbeida som lærer og som redaktør i Universitetsforlaget .
Maŋŋá fárrii son Oslo-guvlui , čađahii joatkkaoahpu pedagogihkas ja duiskkagielas ja barggai oahpaheaddjin ja doaimmaheaddjin Universitehtalágádusas .
Inez Boon bor i dag i Bærum i Akershus .
Inez Boon orru dál Bærumas Akerhusas .
Denne undervisningen hadde stort sett foregått på norsk helt fra barna , sju år gamle , hadde møtt skolen for første gang .
Dát oahpahus lei eanaš leamaš dárogillii juo dán rájes go mánát , čieža jahkásažžan , ledje boahtán skuvlii vuosttaš háve .
Skjønt det fra 1949 forelå tilbud om mer bruk av samisk i småskolen , var det vanskelig å gjennomføre noe som monnet .
Vaikko 1949 rájes lei fálaldat geavahit eanet sámegiela smávvaskuvllas , de lei váttis čađahit oahpahusa mii ávkkuhii .
Det skyldtes blant annet mangel på samisktalende lærerkrefter og lærebokforfattere .
Váttisvuohtan lei earret eará ahte váilo sámegielat oahpaheaddjit ja oahppogirječállit .
Dessuten var det slik at verken foreldrene eller de lokale politikerne likte tanken på mer bruk av samisk i undervisningen .
Dasa lassin lei nu ahte eai váhnemat eaige báikkálaš politihkkárat liikon jurdagii geavahit eanet sámegiela oahpahusas .
Men , så sant det fantes lærere som kunne samisk , så ble vedkommende brukt i småskolen .
Muhto , jos ledje oahpaheaddjit geat máhtte sámegiela , de geavaheimmet sin smávvaskuvllas .
Selvsagt økte elevenes norskkunnskaper med årene , alt etter hvor mye den enkelte omgikkes norskspråklige medelever og / eller voksne , men for svært mange var det langt igjen til en fullgod beherskelse av norsken da de gikk ut av niende klasse .
Dieđusge lassánii ohppiid dárogiela gelbbolašvuohta jagiid mielde , dađi mielde man ollu juohkehaš servvoštalai dárogielat mielohppiiguin dahje / ja ollesolbmuiguin , muhto ollusiidda lei ain mealgat mii váillui ovdalgo máhtte dárogiela doarvái bures go gerge ovccát luohkás .
Skolens neglisjering av elevenes morsmål , og av deres kulturelle ståsted generelt , bar svært negative frukter , ikke bare i forhold til kvalitet og omfang av kunnskaper skolen hadde kunnet formidle , men også i forhold til elevens forståelse av verdien av eget språk og egen kultur og historie .
Go skuvla badjelgeahčai ohppiid eatnigiela , ja sin kultuvrralaš árbbi muđui , de dat dagahii fuones bohtosiid , ii dušše kvalitehta ja viidát máhtuid ektui maid skuvla lei oahpahan , muhto maiddái ohppiid áddejumi ektui man árvvus iežaset giella , iežaset kultuvra ja historjá lei .
Skolen i den samisk-norskspråklige delen av Norge representerte bare én kultur , og det var den norske .
Norgga sámegielat-dárogielat guovlluin skuvla ovddastii dušše ovtta kultuvrra , ja dat lei dáru .
I 1960-årene var det fortsatt slik at samiske elever avsluttet sin obligatoriske skolegang som " tilkort-kommen norsk ungdom . "
1960-logus lei ain nu ahte sámi oahppit loahpahedje bákkolaš skuvlla " eahpelihkostuvvan Norgga nuorat " - steampaliin .
Det var vel en ren tilfeldighet at daværende skoleinspektør Lydolf Lind Meløy kom over en artikkel om tospråklig undervisning i frisisktalende områder ( Friesland ) i Nederland , samtidig som han hadde en nederlender i lærerstaben sin .
Lei várra oalle soaittáhagas ahte daláš skuvlainspektevra Lydolf Lind Meløy fuomášii artihkkala guovttegielat oahpahusa birra Vuolleeatnamiid frisalašhálli guovlluin ( Frisaeatnamis ) , seammás go sus lei vuolleeatnanlaš oahpaheddjiid joavkkus .
Frieslands frisisktalende skoledirektør tok meg ut til forskjellige skoler , der jeg fikk høre på undervisningen , så på læremidlene de brukte og snakket med lærere og elever om deres erfaringer .
Frisaeatnama frisalašhálli skuvladirektevra mieđuštii mu sierranas skuvllaide , gos mun bessen guldalit oahpahusa , geahčadit oahpponeavvuid maid sii geavahedje ja háleštit sihke oahpaheddjiiguin ja ohppiiguin sin vásáhusaid birra .
Barnas frisiske morsmål var undervisningsspråk på de første to trinn i barneskolen , samtidig som landets hovedspråk fikk timer til en første , muntlig introduksjon , deretter , når barna hadde lært å lese og skrive på sitt eget språk , også skriftlig .
Mánáid frisalaš eatnigiella lei oahpahusgiellan álgo guoktejagi mánáidskuvllas , seammás go riikka váldogiela oahpahedje njálmmálaččat muhtun diimmuin , ja dasto , go mánát ledje oahppan lohkat ja čállit iežaset gillii , de ohppe váldogiela maiddái čálalaččat .
Fra tredje trinnet byttet språkene gradvis plass .
Goalmmát jagi rájes de gielat dađistaga molso saji .
Nederlandsk ble undervisningsspråk og frisisk beholdt timer som eget fag på timeplanen .
Vuolleeatnamiid giella geavai oahpahusgiellan ja frisalaš giella doalahii diimmuid sierra fágan diibmoplánas .
Friserne hadde altså kommet atskillig lengre på den tiden enn samene hadde når det gjelder å innse betydningen av bruken av morsmål i undervisningssammenheng .
Frisalaččat ledje nappo ollen mealgat guhkkelii dán áigodagas go maid sápmelaččat ledje das ahte árvvusatnit eatnigiela geavaheami oahpahusas .
Men veien friserne hadde gått for å komme så langt , fortalte at her var det ikke vanskelig å se mange paralleller .
Muhto frisalaččaid vásáhusat ná guhkás joavdat , muitalii ahte ii lean váttis oaidnit máŋga sullalaš beali .
I 1957 var det gitt grønt lys for tospråklige skoler i Friesland .
1957:s adde lobi álggahit guovttegielalaš skuvllaid Frisaeatnamis .
Det innebar at skolens lærere måtte stille seg positivt til det , og at flertallet av foreldrene gjorde det samme .
Dát mearkkašii ahte skuvlla oahpaheaddjit fertejedje leat miehtemielalaččat dasa , ja ahte eanetlohku váhnemiin dahke dan seamma .
Den enkelte skolen kunne altså ikke pålegges dette ovenfra .
Ovttaskas skuvlla eai galgan bajit eiseválddit mearridit dán áššis .
Betenkelighetene som kom frem , ikke minst blant foreldrene , skyldtes først og fremst forestillingen om at bruken av morsmålet ville skade tilegnelsen av landets hovedspråk , og dermed undervisningen generelt .
Eahpádusat mat ovdanbohte , erenoamážit váhnemiid gaskkas , ledje vuosttažettiin go jáhkke ahte eatnigiela geavaheapmi hehtte oahppamis riikka váldogiela ja nu muđuige oahpahusa .
Dessuten mente man det var unødvendig med morsmål i skolen – barnet kunne jo det allerede , og ute i storsamfunnet hadde språket ingen prestisje .
Dasa lassin oaivvildedje ahte lei dárbbašmeahttun eatnigiela oahpahusain skuvllas - mánná han máhtii juo dan , ja gielas ii lean makkárge árvu stuorraservodagas .
Det hadde så visst ikke vært bare å sette i gang med tospråklig undervisning overalt hvor det fantes et flertall av frisisktalende hjem !
Dát čájeha ahte ii lean beare álgit guovttegiela oahpahusain buot guovlluin gos frisalašhálli ruovttut ledje eanetlogus !
Men etter hvert som flere skoler fikk prøve seg , forsvant betenkelighetene mer og mer .
Muhto dađistaga go eanet skuvllat besse geahččaladdat , de heite eahpideames eambo ahte eambo .
For øvrig er det verdt å understreke at morsmålet ikke ble brakt inn bare som en tjenlig vei til større forståelse av landets hovedspråk .
Muđui lea veara deattuhit ahte eatnigiella ii oahpahuvvon dušše danin ahte galggai leat álkit áddegoahtit riikka váldogiela .
Skolens mål var jo tospråklighet , dvs. beherskelse av og innsikt i begge språk , for frisiskspråklige elever så vel som for nederlandsspråklige elever .
Skuvlla ulbmil han lei guovttegielalašvuohta , dát mearkkaša ahte galge máhttit ja dovdat guktuid gielaid , sihke frisalaš oahppit ja vuolleriikkaidgielalaš oahppit .
Frisiske pedagoger hadde i sin tid hentet inspirasjon hos waliserne i Storbritannia , og fortsatt holdt man nær kontakt med dem .
Frisalaš pedagogat ledje álggahettiin fidnen oaivadeami walisalaččain Stuorra- Británnias , ja ain doalahedje lagas oktavuođa singuin .