pere/sami_parallel huggingface dataset:
De siste 15 åra har maskinoversetting blitt tilgjengelig for mange språkpar via selskap som Google og Microsoft, og datateknologien har dermed fått ei mer sentral rolle i flerspråklige sammenhenger.
Maŋimuš 15 jagi leat fitnodagat nugo Google ja Microsoft fállan dihtorjorgaleami máŋgga giellabárrii, ja dihtorteknologiija lea dan dihte ožžon stuorit rolla máŋggagielalaš oktavuođain.
Både oversettingsminne og maskinoversetting har de siste åra blitt tilgjengelige også for samiske språk.
Maŋimuš jagiid lea šaddan vejolažžan geavahit sihke jorgalanmuittu ja dihtorjorgaleami maiddái sámegielaide.
4.5.1 Maskinoversetting
4.5.1 Dihtorjorgaleapmi
Maskinoversetting kan brukes for å forstå en tekst, og for leseren er det da viktigere at alle orda blir riktig oversatt enn at oversettelsen har et godt språk.
Dihtorjorgaleami sáhttá geavahit vai ipmirda teavstta, ja lohkkái lea dalle dehálaččat ahte buot sánit jorgaluvvojit rivttesláhkái dan sajis ahte jorgalusas lea buorre giella.
Maskinoversetting kan også brukes til å produsere tekster, som for begrensede tekstdomener, som menyer, værmeldinger og bruksanvisninger, hvor det er viktig å bruke riktig term, og hvor språket har liten variasjon.
Dihtorjorgaleami sáhttá maiddái geavahit teakstabuvttadeapmái, jus leat ráddjejuvvon teakstadomeanat, nugo fálut, dálkedieđáhus ja geavahanrávvagat, main lea dehálaš geavahit rivttes tearpma, muhto gielas lea unnán variašuvdna.
Dessuten kan maskinoversetting brukes til såkalt posteditering, det vil si at oversettelsen er en kladd som en menneskelig oversetter forbedrer.
Dihtorjorgaleami sáhttá maiddái geavahit nu gohčoduvvon postediteremii, mii máksá ahte jorgalus lea kládda maid jorgaleaddji buorida.
Da er hensikten å spare tid, og kanskje også å hjelpe oversetteren å være konsistent i ordvalg, hvis det er en type tekst som krever dette.
Dalle lea ulbmil seastit áiggi, ja vejolaččat maiddái veahkehit jorgaleaddji jorgalit tearpmaid seammá láhkai, jus lea teaksta mii gáibida dan.
Et slikt program er ikke tilpassa oversetting av skjønnlitterære tekster, hvor det er viktigere å variere ordbruken og å finne formuleringer som er typiske for språket man oversetter til.
Dákkár prográmma ii leat heivehuvvon čáppagirjjálašvuođa teavsttaid jorgaleapmái, dalle lea dehálaččat varieret sátnegeavaheami ja gávdnat jovssusgiela erenoamáš dadjanvugiid.
Skjønnlitteratur har også større ordforråd enn andre tekster og krever et mye mer utbygd oversettingsprogram enn andre typer tekster.
Čáppagirjjálašvuođas lea maiddái stuorit sátnevuorká go eará teavsttain ja nu dat gáibida stuorit jorgalanprográmma go eará teakstatiippat.
UiT arbeider med oversettingsprogram fra nordsamisk til norsk, lulesamisk, sørsamisk og enaresamisk.
UiT bargá jorgalanprográmmaiguin davvisámegielas dárogillii, julevsámegillii, lullisámegillii ja anárašgillii.
Programma bruker regelbasert teknologi og Apertium-plattformen.
Prográmmat geavahit njuolggadusvuđot teknologiija Apertium-lávddis.
Plattformen egner seg spesielt for språk som ligger nær hverandre grammatisk, og brukes ikke minst for oversetting fra bokmål til nynorsk (bl.a. av Nynorsk pressekontor, Wikipedia og skoleelever) og fra spansk til katalansk, der den også brukes til oversetting av artikler i dagsavisa La Voz de Galicia.
Lávdi heive erenoamážit gielaide mat grammatihkalaččat leat lahkalaga, ja geavahuvvo eandalii jorgalit girjedárogielas ođđadárogillii (maid Nynorsk pressekontor, Wikipedia ja skuvlaoahppit geavahit) ja espánnjagielas kataloniagillii, mainna maiddái jorgala artihkkaliid beaiveaviissas La Voz de Galicia.
I tillegg brukes Apertium mellom enkelte språkpar på Wikipedia.
Dasa lassin geavahuvvo Apertium dihto giellabáraide Wikipedias.
Tekst på kildespråket legges inn i oversettingsprogramma og analyseres med en språkmodell (se kapittel 3.3).
Gáldogiela teaksta addojuvvo jorgalanprográmmii ja analyserejuvvo giellamodeallain (gč. kapihttala 3.3).
Grunnorda byttes ut med målspråkets ord, og så bygger programmet setninga på målspråket ved hjelp av manuelt skrevne regler.
Sániid vuođđohámit lonuhuvvojit jovssusgiela sániiguin, ja de prográmma hukse jovssusgiela cealkaga njuolggadusaiguin mat leat manuálalaččat ráhkaduvvon.
Til sammenlikning er Google Translate basert på maskinlæring, noe som krever atskillig større samlinger med grunntekst og oversettelse enn det som finnes for samiske språk.
Google Translate-prográmmii mii vuođđuduvvo dihtoroahppamii, de dat gáibida ollu stuorit teakstačoakkáldaga – vuođđoteavsttaid oktan jorgalusain – go dat mii gávdno sámegielaide.
Tabell 7 viser hvor mange ordpar som finnes i ordlista i oversettingsprogramma.
Tabealla 7 čájeha galle sátnebára leat jorgalanprográmmaid sátnelisttuin.
Det er atskillig flere ordpar for nordsamisk–norsk enn det er mellom de samiske språka.
Davvisámegielasdárogillii leat ollu eanet sátnebárat go sámegielaid gaskkas.
Det er arbeida mest med programmet for nordsamisk–norsk, men den viktigste grunnen er at svært mange ord har samme oppbygning på de forskjellige samiske språka, slik at programmet klarer å bygge dem ved hjelp av ordsammensetning eller ordavledning, eller en kombinasjon av disse.
Lea bargojuvvon eanemusat davvisámegiela-dáru-prográmmain, muhto stuorimus sivva lea ahte hui ollu sániin lea seammá ráhkadus iešguđet sámegielain, nu ahte prográmma máhttá daid hukset goallostemiin dahje suorggidemiin, dahje goappašagain.
Fra nordsamisk til norsk er man i mye større grad avhengig av ord-til-ord-oversetting.
Davvisámegielas dárogillii dárbbaša ollu eanet sánis-sátnáibáraid.
uttrykke det som på norsk oversettes med forfatter eller sekretær.
julevsámegillii, dadjat dan mii dárogillii jorgaluvvo sániiguin forfatter dahje sekretær.
Ordlistene i oversettingsprogramma kan bli lasta ned fra internett, og det er også gjort for DinOrdbok, se kapittel 4.3.2.
Jorgalanprográmmaid sátnelisttuid sáhttá viežžat interneahtas, ja nu leage DinOrdbok dahkan, gč. kapihttala 4.3.2.
Men det er viktig å være oppmerksom på at mange av ordpara bare er ment brukt i helt spesielle sammenhenger.
Muhto lea dehálaš fuobmát ahte máŋga sátnebára geavahuvvojit dušše áibbas erenoamáš oktavuođain.
I tillegg er det omtrent 46 000 ordpar med egennavn for hvert språkpar.
Dasa lassin leat juohke giellabáras sullii 46 000 nammabára.
Både for å få til en full analyse av setningene, og for å kunne legge til riktig kasusending, må man i ordlista også ha navn som har samme form på kildespråket og målspråket, så som Hansen = Hansen.
Vai galgá sáhttit analyseret olles cealkaga, ja vai sáhttá lasihit rivttes kásusgehčosa namaide, de sátnelisttus galget maiddái leat namat main lea seammá hápmi gáldogillii ja jovssusgillii, nugo Hansen = Hansen.
Maskinoversetting for samisk er tilgjengelig via flere kanaler.
Sámegiela dihtorjorgaleami sáhttá geavahit máŋgga láhkai.
Nettsidene tilbyr tre muligheter: kopiere/skrive inn tekst i ei dialogrute, oversette et helt dokument eller oversette ei nettside.
Neahttasiiddut fállet golbma vejolašvuođa: kopieret/čállit teavstta dialogagieddái, jorgalahttit olles dokumeantta dahje jorgalahttit websiiddu.
I tillegg er det mulig å installere oversettingsprogramma i oversettingsverktøyet OmegaT, og det er i prinsippet mulig å laste ned og installere programmet til eget bruk fra github (det siste krever godt kjennskap til Giellatekno-infrastrukturen).
Dasa lassin lea vejolaš sajáiduhttit jorgalanprográmma OmegaT-nammasaš jorgalanreidui, ja lea maiddái vejolaš viežžat ja sajáiduhttit prográmma iežas geavaheapmái githubas (muhto dat gáibida ahte dovdá Giella-vuođđostruktuvrra).
I løpet av januar 2020 leverte nettsida for oversettelse mellom nordsamisk og norsk 28 167 oversettelser av tekst som brukeren hadde kopiert inn i dialogruta.
Ođđajagemánus 2020 buvttadii neahttasiidu mii jorgala davvisámegielas dárogillii, 28 167 jorgalusa teavsttain maid geavaheaddji lei kopieren dialogagieddái.
I samme periode oversatte programmet også 1930 nettsider.
Seammá áigodagas prográmma jorgalii maiddái 1930 neahttasiiddu.
De to andre sidene som var representert, var det samiske vitenskapelige tidsskriftet Sámi dieđálaš áigečála og Senter for samisk i opplæringa.
Measta buot jorgaluvvon neahttasiiddut (98 %) ledje Sámi allaskuvlla neahttasiiddut, dasa lassin ledje Sámi dieđalaš áigečállaga ja Sámi lohkanguovddáža neahttasiiddut.
At Samisk høgskole dominerer, er ikke uventet, siden dette er det eneste nettstedet som har dirigert brukerne til en norsk maskinoversatt versjon via en ferdig snarveg.
Lea vuordimis ahte leat eanaš Sámi allaskuvlla neahttasiiddut, danne go dat lea áidna neahttabáiki mii lea čujuhan lohkkiid dárogiel dihtorjorgaluvvon veršuvdnii gárvves liŋkkain.
For å oversette andre sider må brukeren selv lime inn lenka til nettsida, noe mange sikkert ikke er klar over.
Jorgalahttin dihte eará neahttasiidduid geavaheaddji ferte ieš kopieret neahttasiiddu liŋkka, ja dán sihkkarit eai buohkat dieđe.
Til tross for at tekster til Samisk høgskoles nettsider blei oversatt i gjennomsnitt 62 ganger hver dag i januar 2020, har høgskolen nå fjerna direktelinken.
Vaikko Sámi allaskuvlla neahttasiiddut dihtorjorgaluvvojedje gaskamearálaččat 62 gearddi juohke beaivvi ođđajagemánus 2020, de allaskuvla lea dál jávkadan njuolggoliŋkka.
Begrunnelsen er at de synes den språklige kvaliteten på oversettelsene ikke var bra nok, og de var bekymret for at brukere av nettsida skulle tro at dette var høgskolens manuelle oversettelse.
Vuođuštus lei go sin mielas jorgalusaid gielalaš kvaliteahta ii lean doarvái buorre ja sii ledje fuolas das ahte geavaheaddjit galget jáhkkit ahte dát lei allaskuvlla manuálalaš jorgalus.
I enkelte diskusjonsgrupper om samiske forhold på Facebook har det flere ganger vært diskusjon om bruk av samisk språk.
Muhtun Facebook-joavkkuin main fáddán leat sámi áššit, leat leamaš máŋga digaštallama sámegiela geavaheami birra.
De som ikke behersker språket, har følt seg utestengt fra diskusjonen hvis noen har skrevet en kommentar på samisk.
Dat geat eai hálddaš giela, leat dovdan iežaset olggoštuvvon jus muhtun lea ságastallamis čállán sámegillii.
Nå er det noen grupper som viser til oversettingsverktøyet for dem som trenger det, og uten å ha noen statistikk på dette virker det som at det nå skrives mer på nordsamisk på Facebook enn tidligere.
Dál muhtun FB-joavkkut čujuhit dihtorjorgalanreidui daidda geat dan dárbbašit, ja vaikko munnos ii leat statistihkka, de orru ahte Facebookas dál čállojuvvo eanet davvisámegillii go ovdal.
Dette er et eksempel på at maskinoversetting styrker samisktalendes muligheter til å bruke samisk også i offentlige sammenhenger.
Dát lea ovdamearkan dasa ahte dihtorjorgaleapmi nanne sámegielagiid vejolašvuođaid geavahit sámegiela maiddái almmolaš oktavuođain.
Et annet eksempel er at den ene forfatteren av denne artikkelen kunne skrive sin PhD-avhandling på nordsamisk fordi deler av vurderingskomiteen kunne bruke maskinoversetting til hjelp i lesinga.
Nubbi ovdamearka lea go dan artihkkala nubbi čálli beasai čállit iežas nákkosgirjji davvisámegillii danne go oassi árvvoštallanlávdegottis sáhtii geavahit dihtorjorgaleami veahkkin lohkat nákkosgirjji.
Oversettingsprogramma fra nordsamisk til andre samiske språk kan gjøre viktige nordsamiske tekster tilgjengelige for andre samiskspråklige, og dermed styrke det faglige fellesskapet mellom de ulike samiske språksamfunna.
Jorgalanprográmmat davvisámegielas eará sámegielaide sáhttet dahkat dehálaš davvisámegiela teavsttaid logahahttin eará sámegielagiidda, ja dan láhkai nannet sámi giellaservodagaid fágalaš searvevuođa.
Tekst skrevet på nordsamisk har ofte ei problemstilling og en innfallsvinkel som er relevant for andre samiske språksamfunn, og ved å kunne oversette teksten til sitt eget samiske språk vil talere av andre samiske språk kunne lese den.
Teavsttain mat leat čállojuvvon davvisámegillii, lea dávjá čuolbmaášši ja vuolggasadji mii lea relevánta maiddái eará sámi giellaservodagaide, ja go lea vejolaš jorgalahttit teavstta, de besset maiddái eará sámegielaid hubmit daid lohkat.
Programma kan også brukes motsatt veg, til nordsamisk, selv om programma i dag bare tilbyr en enkel ord-for-ordoversettelse denne vegen.
Prográmmaid sáhttá maiddái geavahit nuppe guvlui, davvisámegillii, vaikko dálá prográmmat dien guvlui dušše máhttet oktageardánit jorgalit sánis sátnái.
Men ei slik oversetting til nordsamisk gjør det mulig for studenter å skrive oppgaver og artikler på lule-, sør- og enaresamisk, og sensorer og kolleger som bare kan nordsamisk, kan med støtte av en slik maskinoversatt tekst være i stand til å lese tekstene deres.
Muhto diekkár jorgaleapmi davvisámegillii dahká vejolažžan studeanttaide čállit bargobihtáid ja artihkkaliid julevsáme-, lullisáme- ja anárašgillii, ja jorgaleapmi veahkeha sensoriid ja bargoustibiid geat dušše máhttet davvisámegiela, lohkat sin teavsttaid.
Oversettingsprogramma som er tilgjengelige i dag, er imidlertid ikke gode nok, de må videreutvikles.
Muhto dálá dihtorjorgalanprográmmat eai leat doarvái buorit, ja lea dárbu daid buoridit.
Det vil i praksis si at programma må tilpasses forskjellige sjangre og domener, og dette gjøres best i samarbeid med oversettere og miljøer som produserer tekst som skal oversettes.
Geavatlaččat dát máksá ahte prográmmaid ferte heivehit iešguđet šáŋŋerii ja domenii, ja dat lihkostuvvá buoremusat go ovttasbargá jorgaleddjiiguin ja birrasiin gos čállojuvvojit teavsttat mat galget jorgaluvvot.
4.5.2 Oversettingsminne og datastøtta oversetting (CAT)
4.5.2 Jorgalanmuittut ja dihtordorjon jorgaleapmi (CAT)
Som en del av arbeidet med SIKOR har Giellatekno og Divvun også samla inn tekstsamlinger for ulike språkpar mellom samiske og andre språk og parallellisert dem setningspar for setningspar.
Barggadettiin SIKORin Giellatekno ja Divvun leat maiddái čoaggán teavsttaid mat leat jorgaluvvon eará gielaide ja bálddalastán cealkagiid giellabáraid mielde.
Den største tekstsamlinga blei samla inn med finansiering av det som da var Forbruker- og administrasjonsdepartementet (jf. Trosterud &amp; Eskonsipo 2013).
Stuorimus teakstačoakkáldaga čoaggima ruhtadii dalá Geavaheaddji- ja hálddahusdepartemeanta (gč. Trosterud &amp; Eskonsipo 2013).
Seinere er mer tekst og flere språkpar lagt til.
Maŋŋel leat eanet teavsttat ja eanet giellabárat lasihuvvon.
Disse parallelle tekstsamlingene er tilgjengelige via NDS-ordbøkene, og for sammenliknende språkforsking via grensesnittet Korp. I tillegg er de åpne parallelle tekstsamlingene nedlastbare som oversettingsminne, jf. Feil!
Dáid bálddalasteakstačoakkáldagaid sáhttá geavahit NDS-sátnegirjjiid bokte, ja gielladutkamis Korpgeavahanlavtta bokte. Dasa lassin lea vejolaš viežžat rabas bálddalasteavsttaid jorgalanmuitun, gč. tabealla 8.
Tekstsamlingene er alle lagra i et format som gjør at de kan brukes av all programvare for datastøtta oversetting.
Buot teakstačoakkáldagat leat vurkejuvvon formáhtan mii dahká ahte buot dihtordorjonjorgaleami prográmmat sáhttet daid geavahit.
Også NDS-ordbøkene er nedlastbare som ordlister i et format som passer programma for datastøtta oversetting.
Maiddái NDS-sátnegirjjiid sáhttá viežžat sátnelistun formáhtas mii heive dákkár prográmmaide.
Generelt sett er slike program svært utbredt blant oversettere, men så langt har samiske oversettere utgjort et unntak.
Jorgaleaddjit oppalohkái geavahit dákkár prográmmaid ollu, muhto dán rádjai leat sámi jorgaleaddjit leamaš spiehkastahkan.
I løpet av det siste året ser det likevel ut til at samiske oversettere vil ta i bruk program for datastøtta oversetting.
Maŋimuš jagi orru ahte sámi jorgaleaddjit dattetge háliidit geavahišgoahtit prográmmaid dihtordorjon jorgaleapmái.
Oversetting av tekst til samisk utgjør en flaskehals i svært mange sammenhenger, særlig når det gjelder skolebøker og sakprosa, så mer effektive rutiner for oversetting vil ha stor innflytelse på språksamfunnet.
Teavsttaid jorgaleapmi sámegillii lea bohtalnjálbmi hui máŋgga oktavuođas, erenoamážit skuvlagirjjiid ja áššeprosa oktavuođas, nu ahte beaktilat jorgalanvuogit sáhttet váikkuhit sakka giellaservodahkii.
Bruk av oversettingsminne og automatisk oppslag av fagtermer vil også gjøre det lettere for oversetterne å få en mer konsistent terminologi.
Jorgalanmuittu geavaheapmi ja automáhtalaš fágatearpmaid ohcan sáhttet maiddái álkidahttit barggu geavahit konsisteanta terminologiija.
Mange program for datastøtta oversetting tilbyr ordbøker som en av flere typer ressurser til hjelp for oversetteren.
Máŋga prográmma dihtordorjon jorgaleapmái fállet sátnegirjjiid oktan máŋgga resurssas jorgaleaddjái veahkkin.
Samiske oversettere vil dermed trenge ordbøker for språka de oversetter fra.
Dan dihte sámegiel jorgaleaddjit dárbbašit maiddái gáldogielaid sátnegirjjiid.
Ett ordboksformat som er mye brukt, er StarDict.
Okta sátnegirjeformáhta mii lea ollu geavahuvvon lea StarDict.
For finsk er det ei enspråklig ordbok tilgjengelig i StarDict-format, dette gjelder dessverre verken for norsk eller svensk.
Suomagillii gávdno ovttagielalaš sátnegirji StarDict-formáhtas, muhto dákkár ii gávdno dáro- iige ruoŧagillii.
4.6 Syntetisk tale og talegjenkjenning
4.6 Syntehtalaš hupman ja hupmandovdán
Divvun publiserte i 2015 et program for nordsamisk syntetisk tale.
Divvun-joavku almmuhii 2015:s prográmma davvisámi syntehtalaš hupmamiin.
Det er i bruk i en del sammenhenger, f.eks. på nettsidene til Troms og Finnmark fylkeskommune og flere kommuner innafor det samiske forvaltningsområdet.
Prográmma geavahuvvo muhtun oktavuođain, omd. Romssa ja Finnmárkku fylkkasuohkana ja muhtun sámi hálddašanguovllu suohkaniid neahttasiidduin.
Dessuten er det i bruk som hjelpemiddel for folk som har vansker med å lese vanlig skrift, f.eks. på forberedelsesdelen til grunnskoleeksamen i nordsamisk som førstespråk og til høytlesing av tekster som alternativ til punktskrift (Statped: Samisk punktskrift).
Dasa lassin geavahuvvo veahkkereaidun olbmuide geaidda lea váttis lohkat dábálaš teavstta, omd. vuođđoskuvlaeksámena ráhkkananoasis davvisámegiella vuosttašgiellan ja teavsttaid jitnositlohkamii, čuokkesčállaga molssaeaktun (Statped: Samisk punktskrift).
Statped (Statlig pedagogisk tjeneste) arbeider med å få syntetisk tale for nordsamisk integrert i forskjellig programvare.
Statped (Stáhtalaš pedagogalaš bálvalus) bargá oažžut davvisámi syntehtalaš hupmama laktojuvvon iešguđegelágan prográmmagálvvuide.
Ut over det er syntetisk tale for samisk ikke så mye i bruk.
Muđui syntehtalaš hupman ii geavahuvvo nu ollu.
En mulig årsak til det kan være at teknologien er for tidlig ute: Syntetisk tale for norsk spiller ei relativt marginal rolle i sammenhenger der vi også finner samisk, og så lenge det er tilfelle, kan det hende at etterspørselen etter syntetisk tale for samisk forblir lav.
Vejolaš sivva dasa lea ahte teknologiija bođii menddo árrat: Ii dárogiela syntehtalaš hupmange leat nu dehálaš dain oktavuođain gos maiddái sámegiella lea, ja nu guhká go dat lea nu, de veadjá beroštupmi sámegiela syntehtalaš hupmamii bissut unnin.
På den andre sida har UiT planer om å ta syntetisk tale i bruk i ordbøker og språklæringsprogram.
Nuppe dáfus lea UiT plánen geavahišgoahtit syntehtalaš hupmama sátnegirjjiin ja giellaoahppanprográmmain.
Når det gjelder talegjenkjenning, finnes det fremdeles ikke fungerende program for noe samisk språk.
Ii gávdno vuos doaibmi hupmandovdánprográmma ovttage sámegillii.
Aalto-universitetet i Helsingfors har arbeida med samisk talegjenkjenning, og Divvun-gruppa har i 2020 fått ekstra finansiering for å arbeide med dette.
Aalto-universitehta Helssegis lea bargan sámegiela hupmandovdánprográmmain, ja Divvun-joavku lea 2020:s ožžon lasseruhtadeami bargat dainna.
Det er allerede interesse for å få talegjenkjenning, og denne interessen vil sannsynligvis øke når taleteknologi sprer seg til nye bruksområder for norsk.
Lea juo beroštupmi oažžut hupmandovdánprográmma, ja dát beroštupmi árvideames lassána go dárogiela hupmanteknologiija leavvá eanet geavahansurggiide.
4.7 Bruk av samisk språkteknologi på andre områder
4.7 Sámi giellateknologiija geavahus eará surggiin
Å ha ei analysert tekstsamling tilgjengelig for Korp som tekstanalyse har vært nyttig for samisk språkforsking.
Analyserejuvvon teakstačoakkáldat olámuttos Korpas lea leamaš ávkkálaš sámi gielladutkamii.
Tre av de fire siste artiklene om nordsamisk syntaks i Sámi dieđálaš áigečála (2014– 2019) bruker f.eks. data fra SIKOR.
Omd. golmma maŋemuš njealji artihkkalis davvisámi syntávssa birra Sámi dieđalaš áigečállagis (2014–2019) geavahit dieđuid SIKORis.
UiT har også gjort andre ressurser tilgjengelige for språkforskere.
UiT lea bidjan maiddái eará resurssaid geavahan láhkai gielladutkiide.
Det inkluderer lister, laget ved hjelp av analyseverktøy, over hvor ofte ord, inkludert ulike bøyingsformer, forekommer i tekst (frekvensordlister).
Resurssaide gullet analysareaidduiguin ráhkaduvvon listtut, mat čájehit man dávjá sánit oktan buot sojahanhámiiguin, ilbmet teavsttain (dávjodatsátnelisttut).
Man kan også bruke online-verktøy for grammatisk analyse.
Sáhttá maiddái geavahit online-reaidduid grammatihkalaš analysii.
Maskinoversettingsprogrammet fra nordsamisk til norsk har også styrket vitenskapelig publisering på samisk: Nå vet samiskspråklige språkforskere at også norskspråklige kolleger kan lese publikasjonene deres.
Dihtorjorgalanprográmma davvisámegielas dárogillii lea maiddái nannen dieđalaš almmuheami sámegillii: Dál sámegielat dutkit dihtet ahte maiddái dárogielat dutkit sáhttet lohkat sin almmuhemiid.
Språkteknologi brukes også i språklæringsverktøy.
Giellateknologiija geavahuvvo maiddái giellaoahppanreaidduin.
Teknologien kan brukes som hjelpemiddel for å finne eksempelsetninger fra en tekstsamling og å gi bøyningsformer av ord, noe som også gjøres i NDS-ordbøkene, og dermed gir disse ordbøkene mulighet for mer språklæring enn det som er vanlig i ei ordbok.
Teknologiija sáhttá geavahit veahkkereaidun gávdnat ovdamearkacealkagiid teakstačoakkáldagas ja addit sáni sojahanhámiid, nugo dahkkojuvvo NDS-sátnegirjjiin, ja dien láhkai fállet dát sátnegirjjit eanet giellaoahppanvejolašvuođaid go dan maid dábálaš sátnegirji fállá.
Man kan også analysere tekster online, eller det som brukeren skriver, og slik gi tilbakemelding til brukeren.
Sáhttá maiddái analyseret teavsttaid online, dahje analyseret dan maid geavaheaddji čállá, ja addit máhcahaga geavaheaddjái.
UiT har utvikla program for å lære grammatikk, som Oahpa for nord- og sørsamisk og Konteaksta for nordsamisk, der språkteknologien blir brukt på denne måten.
UiT lea ráhkadan grammatihkkaoahppanprográmmaid, nugo Oahpa davvi- ja lullisámegillii ja Konteaksta davvisámegillii, main giellateknologiija geavahuvvo dán láhkai.
Bruken av språklæringsverktøy er et for stort tema til å behandles i denne artikkelen.
Giellaoahppanreaidduid geavaheapmi lea menddo stuora fáddá dán artihkkalii.
4.8 Utviding til andre språk
4.8 Eará gielaide viiddideapmi
All språkteknologi utvikla ved Institutt for språk og kultur ved UiT er tilgjengelig som åpen kildekode.
Buot giellateknologiija maid UiT Giela ja kultuvrra instituhtta lea ráhkadan, lea vejolaš viežžat rabas gáldokodan.
Dette har flere konsekvenser.
Das leat čuovvumušat.
Flere av de andre språkteknologiske initiativa for samisk, som e-ordbøkene fra DinOrdbok, bygger på åpne ressurser fra Giellatekno og OPUS.
Máŋga eará sámegiela giellateknologalaš vuolggaheami, nugo DinOrdboka sátnegirjjit, geavahit Giellatekno ja OPUS rabas resurssaid.
I og med at kildekoden er åpen og språkuavhengig, er det også mulig å utvide den til flere språk.
Danne go gáldokoda lea rabas iige leat čadnon dihto gillii, de lea maiddái vejolaš viiddidit dan eanet gielaide.
Dette har også blitt populært.
Dát leage beaggán.
I tillegg til de tre samiske språka som blir snakka i Norge, har Giella-infrastrukturen ført til stavekontrollprogram for 19 andre språk.
Giella-infrastruktuvra lea geavahuvvon ráhkadit sátnedivvunprográmma golmma sámegillii Norggas, muhto maiddái 19 eará gillii.
Ordboksportalen Neahttadigisánit, som opprinnelig blei laga for nordsamisk–norsk og sørsamisk–norsk (se Johnson mfl. 2013), inneholder nå 111 språkpar fordelt på 18 forskjellige ordboksportaler.
Sátnegirjelávdi NDS, mii álgoálggus ráhkaduvvui davvisámi-daru ja lullisámi-dáru várás (gč. Johnson ja earát 2013), sisttisdoallá dál 111 giellabára mat leat juhkkojuvvon 18 sátnegirjelávdái.
Dette viser at det er stort behov og interesse for språkteknologiske løsninger for minoritetsspråk med omfattende bøyingsmønster og ordavledning, og at det ikke er så mange steder det er mulig å få tilgang til en infrastruktur som kan gi språksamfunna de verktøya de vil ha.
Dát čájeha ahte lea stuorra dárbu ja beroštupmi giellateknologalaš čovdosiidda vehádatgielaide main leat viiddes sojahanminstarat ja ollu sátnesuorggideamit, ja dat čájeha ahte eai leat nu máŋga birrasa mat fállet infrastruktuvrra mainna sáhttá ráhkadit reaidduid maid giellaservodagat háliidit.
Slik sett har satsinga på samisk språkteknologi fått resultater langt ut over det som var den opprinnelige intensjonen med satsinga.
Dán láhkai lea áŋgiruššan sámi giellateknologiijain addán bohtosiid mat leat ollen ollu viidábut go dat mii lei áŋgiruššama álgojurdda.
Drøfting og konklusjon
Digaštallan ja konklušuvdna
Målbevisst arbeid med å integrere samiske bokstaver i internasjonale standarder gjorde det mulig å få samisk på internett allerede på 1990-tallet.
Mearrediđolaš bargu laktit sámi bustávaid riikkaidgaskasaš standárddaide dagai vejolažžan oažžut sámegiela internehttii juo 1990-logus.
Ordretteprogram og mobiltastatur blei tilgjengelige fra og med 2007 og framover.
Sátnedivvunprográmma ja mátketelefovnna boallobeavddi lei vejolaš viežžat jagi 2007 rájes.
De har blitt lasta ned av store deler av de samiske språksamfunna og har dermed blitt en del av hverdagen for de aller fleste som skriver samisk.
Stuora oassi sámi giellaservodagain leat viežžan prográmmaid, ja dáinna lágiin dat leat šaddan árgabeaivvi oassin eatnasiidda geat čállet sámegillii.
Etter forbedringa av samisk tekst på Facebook å dømme har innføringa av samiske tastatur på mobiltelefonen gjort det lettere å skrive samisk ikke bare på Facebook, men også i tekstmeldinger og annen tekstbruk på mobil.
Nugo sámegiel teavsttat orrot buorránan Facebookas, de lea sámi boallobeavdi dahkan álkibun čállit sámegillii, ii dušše Facebookas, muhto maiddái teakstadieđuin ja eará teakstageavaheamis mátketelefovnnas.
Brukerloggene for NDS viser at ordbøker med bøyning er viktige for minoritetsspråk med omfattende bøyingsmønster.
NDS geavahanloggat čájehit ahte sátnegirjjit main lea sátnesojaheapmi, leat dehálaččat vehádatgielaide main lea stuorra sojahanminstarat.
Rundt ett av ti ordbokssøk blir fulgt opp med et søk i autentisk samisk tekst.
Sullii juohke logát sátnegirjeohcama oktavuođas geavaheaddji maiddái ohcá ovdamearkkaid autenttalaš sámi teavsttain.
Når søka blir korrigert for størrelsen på språksamfunnet, viser ordboksloggene langt høyere tall for de mindre samiske språka enn for nordsamisk.
Go váldá vuhtii giellaservodaga sturrodaga, de sátnegirjeloggat čájehit ollu stuorit loguid unna sámegielaide go davvisámegillii.
Jo mindre språket er, desto mer har man behov for ordbøker og liknende ressurser.
Mađe unnit giella lea, dađe eanet hubmit dárbbašit sátnegirjjiid ja dien sullasaš resurssaid.
Det er viktig at de ulike programma er integrert i hverandre, noe vi ser av bruken av de elektroniske tekstsamlingene: De tilgjengelige tekstsamlingene for sør- og lulesamisk er omtrent like store.
Dehálaš lea ahte eanet prográmmat leat ovttastuvvon, ja dan oaidnit digitála teakstačoakkáldagaid geavahusas: Olámuttolaš lulli- ja julevsámi teakstačoakkáldagat leat ovtta stuorrát.
For begge språka finnes det digitale ordbøker, men bare for sørsamisk er det mulig å søke i tekstsamlinga via ordboksgrensesnittet.
Goappaš gielaide leat digitála sátnegirjjit, muhto dušše lullisámegillii lea vejolaš ohcat teakstačoakkáldagas sátnegirjegeavahanlavtta bokte.
Brukerloggen viser da også at den sørsamiske tekstsamlinga er 40 ganger mer i bruk enn den lulesamiske.
Geavahanloggat čájehitge ahte lullisámi teakstačoakkáldat leat 40 gearddi eanet geavahusas go julevsámegiela čoakkáldat.
Slik ser vi hvordan tilgjengeligheten av språkteknologiske ressurser styrer folks adferd.
Dien láhkai oaidnit mo giellateknologalaš resurssaid beasatlašvuohta stivre olbmuid láhttema.
Samtidig er realiteten at selv om det er de minste samiske språka som trenger verktøya mest, er det nordsamisk som har flest språkteknologiske verktøy, fordi både den best utbygde språkmodellen og de største tekstsamlingene er nordsamiske.
Seammás lea duohtavuohta nu ahte vaikko unnimus sámegielat dárbbašit reaidduid eanemusat, de davvisámegielas leat eanemus giellateknologalaš reaiddut, danne go das lea buoremus huksejuvvon giellamodealla, ja stuorimus teakstačoakkáldagat leat davvisámegillii.
Et annet eksempel på slik endra atferd er maskinoversetting.
Nubbi ovdamearka diekkár váikkuhussii lea dihtorjorgaleapmi.
Da maskinoversetting fra nordsamisk til norsk blei tilgjengelig, forsvant også store deler av diskusjonen om det skulle være lov til å skrive på samisk i nettdiskusjoner eller ikke. Maskinoversetting kan også bidra til at de samiske språka kan styrke hverandre, heller enn å kommunisere via majoritetsspråket, noe vi allerede ser eksempler på i akademisk sammenheng.
Dalle go dihtorjorgaleapmi davvisámegielas dárogillii bođii, de jávkkai maiddái stuora oassi digaštallamis das leigo vuogas čállit sámegillii neahttadigaštallamiin dahje ii. Dihtorjorgaleapmi sáhttá maiddái leat mielde sámegielaid nannet nubbi nuppi, dan sajis go gulahallat eanetlogugillii, ja das oaidnit ovdamearkkaid akademalaš oktavuođain.
I et globalt perspektiv står de samiske språka i en langt sterkere situasjon enn språk med like mange talere og like stor grammatisk kompleksitet.
Globálalaš perspektiivvas leat sámegielat ollu nannosat dilis go gielat main leat seamma ollu hubmit ja seammá stuora grammatihkalaš mohkkáivuohta.
Det er flere grunner til dette: De samiske språka er i bruk som skriftspråk, både i skole og administrasjon, og initiativ og finansiering til å lage et ordretteprogram for nordsamisk kom da også fra Sametinget i 2004.
Dasa leat máŋga siva: Sámegielat geavahuvvojit čállingiellan, sihke skuvllas ja hálddahusas, ja sátnedivvunprográmma vuolggaheapmi ja ruhtadeapmi bođiige Sámedikkis 2004:s.
Samtidig var det i Tromsø et lingvistisk miljø som allerede var i gang med å lage språkmodeller for nordsamisk, inspirert av språkteknologiske modeller for finsk.
Seammás lei Romssas lingvisttalaš biras mii lei ožžon inspirašuvnna suomagielas, ja mii lei álggahan barggu hukset davvisámegiela giellamodeallaid.
Endelig fantes det en vilje i den norske statsadministrasjonen og på UiT til å finansiere et forskings- og utviklingsmiljø på omtrent ti personer.
Eandalii lei sihke Norgga stáhtahálddahusas ja UiT:s dáhttu ruhtadit dutkan- ja ovddidanbirrasa mas leat sullii logi olbmo.
Den sentrale aktøren for utvikling av samisk språkteknologi har med andre ord vært UiT, med de konkrete behova for språkstøtteprogram i de samiske språksamfunna som pådriver.
Sámi giellateknologiija ovddideami guovddášoasálaš lea nappo leamaš UiT, ja sámi giellaservodagaid čielga dárbbut gielladoarjunprográmmaide leat láidestan barggu.
Det er viktig å understreke at det bak alle de samiske språkmodellene ligger en hundreårig tradisjon med ordboksarbeid, der både privatpersoner og akademisk ansatte har gjort et stort arbeid for å nedtegne ordforrådet for alle de samiske språka.
Dehálaš lea deattuhit ahte buot sámi giellamodeallaid duohken lea čuohtejahkásaš sátnegirjeárbevierru, mas sihke ovttaskas olbmot ja akademalaš bargit leat dahkan stuorra barggu čállit buot sámegielaid sátneráju.
Uten dette arbeidet ville det språkteknologiske grunnarbeidet heller ikke ha vært mulig.
Dán barggu haga giellateknologalaš vuođđobargu ii livčče lean vejolaš.
Språkteknologisk utvikling for samiske og andre språk uten kommersielt potensial er avhengig av ikke-kommersielle aktører.
Giellateknologalaš ovddideapmi sámegielaide ja eará gielaide main ii leat gávppálaš potensiála, dárbbašit ii-gávppálaš oasálaččaid.
I Norge har dette vært mulig, og resultatet har blitt fungerende språkteknologiske program også for samiske og andre språk utafor Norge.
Norggas dát lea leamaš vejolaš, ja boađusin leat doaibmi giellateknologalaš prográmmat maiddái sámegielaide ja eará gielaide Norgga olggobealde.
De siste tiåra har dermed sett ei utvikling av språkteknologiske verktøy til støtte for den samiske skriveprosessen, først og fremst ordretteprogram, men også interaktive ordbøker og tilgang til autentiske språkeksempel via korpusgrensesnittet Korp. Dette har gjort skriveprosessen lettere og mer effektiv.
Maŋemuš logijagiid mii leat ahte oaidnán ahte giellateknologalaš reaidduid ahtanuššan lea dorjon sámi čállima, vuosttažettiin sátnedivvunprográmma, muhto maiddái vuorrováikkuheaddji sátnegirjjiid ja beassama autenttalaš giellaovdamearkkaide Korp-geavahanlavtta bokte. Dát lea dahkan čállinbarggu álkibun ja beaktileabbon.
De høye talla for både nedlastning og bruk viser at verktøya har en sentral plass i hverdagen til det store flertallet av dem som skriver på samisk.
Stuora viežžan- ja geavahanlogut čájehit ahte reaiddut leat árgabeaivvis guovddážis eatnasiidda geat čállet sámegillii.
Spesielt andrespråkstalere gir uttrykk for at de ikke ville ha kunnet skrive på samisk uten tilgang på slike verktøy.
Erenoamážit nuppegielagat muitalit ahte eai livčče sáhttán čállit sámegillii jus eai livčče diekkár veahkkereaiddut.
Forskning på aktuell språkbruk faller utafor rammene til denne artikkelen, men på grunnlag av statistikker over både nedlastning og bruk av ulike språkteknologiske program, og den språkbruken vi kan observere, konkluderer vi med at samisk språkteknologi har endra folks språklige atferd, og dermed de samiske språksamfunna.
Ieš giellageavaheami dutkan lea dán artihkkala rámmaid olggobealde, muhto váldá vuođđun namuhuvvon statistihkaid, ja giellageavaheami maid oidne, de konkluderejetne ahte sámi giellateknologiija lea rievdadan olbmuid gielalaš láhttema, ja dan láhkai rievdadan sámi giellaservodagaid.
Hvis vi ser på framtidsperspektiva for samisk språkteknologi, peker disse punkta seg ut som naturlige satsingsområder:
Jus gehčče sámi giellateknologiija boahttevuođa perspektiivvaid, de čuovvovaš čuoggát leat lunddolaš áŋgiruššansuorggit:
• Store deler av den samiske skriftkulturen, framfor alt skjønnlitteraturen, er fremdeles ikke tilgjengelig for språkteknologisk forskning og utvikling, men det bør den bli.
• Stuora oassi sámi čállinkultuvrras, erenoamážit čáppagirjjálašvuođas, ii leat velge olámuttos giellateknologalaš dutkamii ja ovddideapmái, ja dan dat berrešii šaddat.
Samiske språk kan ikke henge med i språkteknologisk utvikling framover uten store tekstsamlinger.
Sámegielat eai sáhte dás ovddos guvlui čuovvut mielde giellateknologalaš ovddideamis stuora teakstačoakkáldagaid haga.
• Det trengs målretta arbeid med å forbedre ordboksressursene for samisk, særlig enspråklige samiske ordbøker og fagspesifikk terminologi, men også ordbøker de samiske språka imellom.
• Dárbbašuvvo mearrediđolaš bargu buoridit sámegielaid sátnegirjeresurssaid, erenoamážit ovttagielalaš sámi sátnegirjjiid ja fágaspesifihkka terminologiija, muhto maiddái sátnegirjjiid sámegielaid gaskkas.
Alle de nordiske nasjonalspråka har det til felles at de trenger gode leksikografiske ressurser, samtidig som de nordiske språksamfunna er for små til å finansiere dette arbeidet på kommersiell basis.
Buot davviriikkaid nationála gielaide gusto ahte gielat dárbbašit buriid leksikográfalaš resurssaid, seammás go davviriikkaid giellaservodagat leat menddo unnit ruhtadit barggu gávppálaš vuogi mielde.
For å løse dette har samtlige nordiske land oppretta egne leksikografiske institusjoner. For norsk er den lagt til Universitetet i Bergen.
Čoavdin dihte dan de leatge buot davviriikkat ásahan iežaset leksikográfalaš ásahusaid, dárogiela várás ásahus lea Bergena universitehtas.
Selv med færre talere har de samiske språka det samme behovet for å strukturere og utvikle ordforrådet sitt. Det trengs med andre ord et «Samisk leksikografisk institutt».
Vaikko sámegielain eai leat seammá ollu hubmit, de lea seammá dárbu struktureret ja ovddidit sátnevuorkká, nuba dárbbašuvvoge "Sámi leksikográfalaš instituhtta".
• Språkmodellene som alt språkteknologisk arbeid hviler på, må bli bedre.
• Giellamodeallat maidda buot giellateknologalaš bargu vuođđuduvvo, fertejit buoriduvvot.
Alle samiske språk bør opp på det samme nivået som nordsamisk.
sámegielat berrešedje beassat seammá dássái go davvisámegiella.
• Det er mulig å lage langt bedre og mer intelligente skrivestøtteprogram enn det de samiske språka rår over i dag.
• Lea vejolaš ráhkadit ollu buorebuid ja jierpmálaččabuid čállindoarjjaprográmmaid go dat mat leat gávdnojit sámegillii dál.
Slike program vil styrke den samiske skriftkulturen.
Dákkár prográmmat nannešedje sámi čállinkultuvrra.
• Samisk taleteknologi er med dagens syntetiske tale for nordsamisk så vidt kommet i gang.
• Sámi hupmanteknologiijas lea dálá davvisámegiela syntehtalaš hupmanprográmmain aiddo beassan johtui.
Neste steg her er syntetisk tale for de andre samiske språka, og system for å kjenne igjen samisk tale.
Čuovvovaš lávki lea syntehtalaš hupman eará sámegielaide, ja ahte prográmma maid dovdá sámegielat hupmama.
• Arbeidet som blir gjort for samiske språk, er relevant for alle morfologisk komplekse språk uten kommersielt potensial, dvs. for brorparten av språka i verden.
• Bargu mii dahkko sámegielaide lea relevánta buot morfologalaš mohkkás gielaide mat leat gávppálaš potensiála haga, ja dát guoská stuorimus oassái máilmmi gielain.
Også i dette perspektivet er samisk språkteknologi et viktig satsingsområde.
Maiddái dán geahččanguovllus lea sámi giellateknologiija dehálaš áŋgiruššansuorgi.
Oppsummeringsvis er de viktigste erfaringene etter tjue år med samisk språkteknologi at gode språkteknologiske løsninger er viktige for alle språksamfunn, og viktigere jo færre talere et språk har.
Loahpas sáhtte dadjat ahte deháleamos vásáhusat maŋŋel guoktelogi jagi sámi giellateknologiijain, lea ahte buorit giellateknologalaš čovdosat leat dehálaččat buot giellaservodagaide, ja dađe dehálaččabut mađe unnit hubmit gielas leat.
Sentrale verktøy som ordretteprogram og maskinoversetting gjør det lettere å bruke samisk; for mange språkbrukere ville det ha vært umulig å uttrykke seg skriftlig på samisk uten disse programma.
Guovddášreaiddut nugo sátnedivvunprográmma ja dihtorjorgaleapmi dahket álkibun geavahit sámegiela, ollu giellageavaheddjiide livččii lean veadjemeahttun čállit sámegillii dáid prográmmaid haga.
Den målretta satsinga på samisk språkteknologi har ikke bare styrka den samiske skriftkulturen, den har også gitt opphav til en språkteknologisk infrastruktur som blir tatt i bruk for flere og flere språk, særlig språk med typologiske trekk felles med samisk.
Dát mearrediđolaš áŋgiruššan sámi giellateknologiijii ii leat dušše nannen sámi čállinkultuvrra, muhto lea maiddái vuolggahan giellateknologalaš infrastruktuvrra mii geavahuvvot eanet ahte eanet gielaide, erenoamážit gielaide main leat seammasullasaš typologalaš sárgosat go sámegielain.
Samtidig er det nok av utfordringer å ta fatt på.
Seammás leat eanet go doarvái hástalusat dusten láhkai.
Bare et kontinuerlig og målretta arbeid kan videreutvikle og forbedre dataprogram for samiske språk og andre minoritetsspråkssamfunn, og dermed gi dem tilgang til den samme hjelpa datateknologien kan tilby majoritetsspråksamfunna.
Dušše joatkevaš ja mearrediđolaš bargguin sáhttá joatkit ovddidit ja buoridit dihtorprográmmaid sámi ja eará vehádatgielaid giellaservodagaide.
Digitale språkverktøy nødvendig for å overleve - regjeringen.no
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
Digitale språkverktøy nødvendig for å overleve
Ovdánahttimis digitála reaidduid sámi gielaide ii dušše guoskka vuoiggalašvuhtii ja dásseárvui.
Å utvikle digitale verktøy for samiske språk har ikke bare med rettferdighet og likestilling å gjøre.
Ovdánahttimis digitála reaidduid sámi gielaide ii dušše guoskka vuoiggalašvuhtii ja dásseárvui.
Det er avgjørende for at samiske språk skal kunne overleve.
Dat lea mearrideaddjin dasa movt sámegiella sáhttá ceavzit.
Det slo Sjur Moshagen ved Divvun / Senter for samisk språkteknologi i Tromsø fast, da han onsdag orienterte fornyingsminister Rigmor Aasrud og statssekretær Raimo Valle om virksomheten.
Dan dajai Sjur Moshagen Divvun / Sámi giellateknologiija guovddážis Romssas, go son gaskavahku čilgii doaimmaideaset birra ođasmahttiministarii Rigmor Aasrudii ja stáhtačállái Raimo Valle.
Senteret har som mål å lage språkteknologiske verktøy for ulike samiske språk.
Guovddáža áigumuš lea ráhkadit giellateknologalaš reaidduid iešguđet sámi gielaide.
Det kan dreie seg om pedagogiske program, tekstbearbeidingssystemer, digitale ordbøker eller digital tale.
Dát sáhttet leat pedagogalaš prográmmat, teakstameannudanvuogádagat, digitála sátnegirjjit dahje digitála ságastallan.
I dagens digitale verden må et språk ha en mengde ressurser for å fungere som administrasjons- og kommunikasjonsspråk.
Dálá digitála máilmmis fertejit juohke gielas leat ollu resurssat vai sáhttet doaibmat hálddahusaláš- ja gulahallangiellan.
Her står minoritetsspråk overfor en helt annen situasjon enn majoritetsspråk.
Dán oktavuođas leat unnitlohkogielat áibbas eará dilis go eanetlohkogielat.
I nært samarbeid med senteret opererer Divvun-prosjektet, som ble startet opp i 2004, og utvikler samisk korrekturprogram for elektronisk tekstbehandling.
Divvun-prošeakta, mii álggahuvvui 2004, ovttasbargá lahkalaga guovddážiin, ja ovdánahttá sámegielat divvunprográmma elektrovnnalaš teakstameannudeami várás.
Programmet er gratis og kan lastes ned fra Internett.
Prográmma lea nuvttá man sáhttá viežžat interneahtas.
En sør-samisk stavekontroll skal foreligge innen utgangen av året.
Lulli-sámi divvunprográmma galgá leat gárvvis ovdal jahkemolsuma.
Prosjektet, som har seks ansatte, vil dermed ha nådd sitt mål, men Sametinget har forslått for FAD at det etableres en permanent drifts- og utviklingsorganisasjon for Divvun fra 2011.
Prošeakta, mas leat guhtta bargi, lea nu ollášuhttán áigumušastis, muhto Sámediggi lea evttohan OHDŠii ahte Divvun prošektii ásahuvvo bistevaš doaibma- ja ovdánahttinorganisašuvdna 2011 rájes.
På bildet: Foran, fra venstre: Sjur Moshagen, Maja Kappfjell og Berit Anne Bals Baal i Divvun.
Govas: Ovddabealde, gurut ravddas: Sjur Moshagen, Maja Kappfjell ja Berit Anne Bals Baal Divvun ovddasteaddjit.
Bak: Statssekretær Raimo Valle og statsråd Rigmor Aasrud.
Maŋábealde: Stáhtačálli Raimo Valle ja stáhtaráđđi Rigmor Aasrud.
Proposisjoner og meldinger er dokumenter som blir lagt frem for Stortinget.
Proposišuvnnat ja dieđáhusat leat áášebáhpárat mat ovddiduvvojit Stuorradiggái.
Lover og regler omfatter lover, forskrifter, retningslinjer m.v. knyttet til departementets ansvarsområder.
Lágat ja njuolggadusat leat lágat, láhkaásahusat, láidestusat ja dakkáraččat mat gullet departemeantta ovddasvástádussurggiide.
Høringer er forslag fra departementet som sendes til berørte parter (offentlige og private institusjoner, organisasjoner og andre departementer).
Gulaskuddamat leat departemeantta evttohusat mat sáddejuvvojit guoskevaš beliide (almmolaš ja priváhta ásahusaide, organisašuvnnaide ja eará departemeanttaide).
Hensikten er å vurdere økonomiske og administrative konsekvenser av offentlige tiltak.
Ulbmil lea árvvoštallat almmolaš doaibmabijuid ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid.
NOU-er (Norges offentlige utredninger) produseres av utvalg og arbeidsgrupper som er nedsatt av departementet.
Dat sáhttet leat raporttat, analysat (guorahallamat) ja kártemat mat geigejuvvojit departementii.
Rapporter og planer produseres som regel av eksterne forskere eller utvalg, og omfatter rapporter, analyser og kartlegginger levert til departementet.
Bagadusat ja gihppagat muitalit departemeantta politihka ja geavada birra, čuvgehussan eanebuidda.
Veiledninger og brosjyrer orienterer om departementets politikk og praksis, og retter seg mot et bredere publikum.
Dáin siidduin gávnnat proposišuvnnaid ja dieđáhusaid maid Riddodepartemeanta lea almmuhan.
Rundskriv er orienteringer fra departementet til berørte parter om tolkninger av lover og forskrifter.
Johtočállosat leat diehtojuohkinčállosat departemeanttas guoskevaš beliide lágaid ja láhkaásahusaid dulkomiid birra.
NOU-er (Norsk offentlig utredning) produseres av utvalg og arbeidsgrupper som er nedsatt av departementet.
NÁČaid (Norgga almmolaš čielggademiid) ráhkadit lávdegottit dahje bargojoavkkut maid departemeanttat nammadit.
Rapporter og planer produseres som regel av eksterne forskere eller utvalg, og omfatter rapporter, analyser og kartlegginger levert til departementet.
Raporttaid ja plánaid ráhkadit dábálaččat departemeantta olggobeallásaš dutkit dahje lávdegottit.
Veiledninger og brosjyrer orienterer om departementets politikk og praksis, og retter seg mot et bredere publikum.
Dat sáhttet leat raporttat, analysat (guorahallamat) ja kártemat mat geigejuvvojit departementii.
De siste dokumentene fra departementene
Bagadusat ja gihppagat muitalit departemeantta politihka ja geavada birra, čuvgehussan eanebuidda.
Landbruks- og matministerens svar på skriftlig spørsmål nr. 1190 fra stortingsrepresentant Trine Skei Grande (V)
Ealáhus- ja guolástusdepartemeanta
[Brev til Stortinget, Landbruks- og matdepartementet, 17.09.2014]
[Láhka, Ráđđehus.no, 31.12.2013]
Landbruks- og matministerens svar på skriftlig spørsmål nr. 1197 fra stortingsrepresentant Geir Pollestad (Sp)
Lága dievasteakstas
Antibiotikaresistens
Sámi logut muitalit 5
[Brev til Stortinget, Landbruks- og matdepartementet, 17.09.2014]
[Raporta, Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, 13.11.2013]
Høring - forslag til endringer i forskrift til lov om straffegjennomføring mv. om mindreårige innsatte og presisering av bestemmelsen om avbrudd ved gjennomføring av samfunnsstraff
﻿﻿﻿﻿Sámi statistihka fágalaš analysajoavku almmuha jahkásaččat raportta mas leat sámi statistihka birra čielggadeamit.
[Høringsdokument, Justis- og beredskapsdepartementet, 17.09.2014]
Raporta veahkeha lasihit máhtolašvuođa maid ráđđehus ja Sámediggi sáhttet geavahit sámepolitihkalaš barggus, sihke ráđđádallamiin, bušeahttaráhkkanemiin ja doaimmaid ovddideamis.
Høringsfrist: 16. desember 2014
Sámi logut muitalit 6
nr. 1202 fra stortingsrepresentant Hans Olav Syversen
Čielggaduvvon sámi statistihkka 2013
[Brev til Stortinget, Finansdepartementet, 16.09.2014]
[Raporta, Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, 13.11.2013]
Høring - endring av tiltaksforskriften som følge av ny gruppeunntaksforordning
Sámi statistihka fágalaš analysajoavku almmuha jahkásaččat raportta mas leat sámi statistihka birra čielggadeamit.
[Høringsdokument, Arbeids- og sosialdepartementet, 15.09.2014]
Raporta veahkeha lasihit máhtolašvuođa maid ráđđehus ja Sámediggi sáhttet geavahit sámepolitihkalaš barggus, sihke ráđđádallamiin, bušeahttaráhkkanemiin ja doaimmaid ovddideamis.
Høringsfrist: 11. november 2014
Dieđ St. 48 (2012–2013)
Kriteriedata til inntektssystemet for fylkeskommunene 2015
Sámedikki doaimma birra 2012
[Brev, Kommunal- og moderniseringsdepartementet, 15.09.2014]
[Stuorradiggedieđáhus, Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, 04.10.2013]
Vedlagt følger fylkesvis oversikt over kriteriedata til beregning av rammetilskuddet til fylkeskommunene i 2015.
[Plána, Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, 04.09.2013]
Høring - forenkling av regelverket for dekning av pasienters reiseutgifter (pasienttransport)
Boahtteáiggi fuolahus
[Høringsdokument, Helse- og omsorgsdepartementet, 15.09.2014]
[Stuorradiggedieđáhus, Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta, 19.04.2013]
Høringsfrist: 26. november 2014
Johtučálus Sámediggeválggaid láhkaásahusa rievdadusaid birra – diehtu jienasteddjiide geat besset duššefal ovddalgihtii jienastit Sámediggeválggas
Høyringsnotat om fellesansvar for utfisking av rømt oppdrettsfisk
[Johtočállosat, Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, 18.03.2013]
[Høringsdokument, Nærings- og fiskeridepartementet, 15.09.2014]
Rievdadus almmuhuvvui ja fápmuduvvui juovlamánu 19. b. 2012.
Høringsfrist: 30. november 2014
Dieđ. St. 35 (2011–2012)
Oslo kommune - Innsigelse fra Riksantikvaren til detaljregulering av Youngstorget 3
Sámedikki doaimma birra 2011
[Brev, Kommunal- og moderniseringsdepartementet, 13.09.2014]
[Stuorradiggedieđáhus, Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta, 28.09.2012]
E6 Halselv – Møllnes: Anleggsstart høst 2013/vår 2014 - regjeringen.no
E6 Halselv – Møllnes: Ráhkadusálgin 2013 čavčča/2014
E6 Halselv – Møllnes: Anleggsstart høst 2013/vår 2014
Almmustahtti: Johtalusdepartemeanta