pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette omhandler både psykisk og fysisk helse .
Dás lea sáhka sihke psykalaš ja fysálaš dearvvašvuođas .
Restaureringstiltak av verdifulle bygninger er viktig som kulturminner .
Árvvolaš visttiid divodandoaibmabijut leat deaŧalaččat kulturmuitun .
Hvis flere kan delta i skjøtsel og arbeid på kulturminner og kulturmark , vil gammel arbeidsmåte kunne videreføres .
Jos ollugat sáhtášedje searvat kulturmuittuid ja kultureatnama seailluhanbargui , de sáhtášii boares bargovuogi fievrridit viidáseappot .
Overleverte historier og dokumentasjon er viktig for å ha et forhold til kulturminner og kulturmark .
Gaskkustuvvon historjját ja duođašteapmi leat deaŧalaččat go galgá leat oktavuohta kulturmuittuide ja kultureatnamii .
Med informasjon vil det gis forståelse for kulturlandskap og kulturlandskapets verdier .
Diehtojuohkimiin addojuvvo áddejupmi kultureatnadaga ja kultureatnadaga árvvuid birra .
Den beste måten å holde jordbrukets kulturlandskap i hevd er ved jordbruksdrift med høsting og beiting .
Buoremus vuohki dikšut eanandoalu kultureatnadaga lea ahte eanandoallu ávkkástallá eatnamiiguin ja guođoha daid .
Det gis offentlig støtte til jordbruket for deres miljøinnsats gjennom flere tilskuddsordninger fra Landbruks- og matdepartementet .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta addá almmolaš doarjaga eanandollui birasáŋgiruššamiid váste máŋgga doarjjaortnega bokte .
Dette gjelder nasjonale , regionale og kommunale miljøtilskudd .
Dat leat nationála , regionála ja gieldalaš birasdoarjagat .
Millioner kroner 33,3 2,4 1,1 2,1 1,5 0,6
Miljon ruvnnuiguin 33,3 2,4 1,1 2,1 1,5 0,6
Totalt beiter 25 000 sau og lam årlig i utmarka i Finnmark .
Finnmárkkus guhtot meahcis oktiibuot 25 000 sávzza ja lábbá .
I tillegg beiter 5000 storfe i innmarka i samme fylke , som fordeler seg på 160 bruk .
Dasa lassin guhtot 5 000 gussaealli gittiin seamma fylkkas , mat juohkásit 160 doalu gaskka .
Troms fylke har følgende rammer til fordeling i 2007 til miljø- og kulturlandskap : SMIL – tilskott til spesielle miljøtiltak i jordbruket : kr 3 800 000,NMSK – tilskott til nærings- og miljøtiltak i skogbruket : kr 2 000 000,-
Romssas leat čuovvovaš juolludanrámmat biras- ja kultureatnadahkii 2007:s : SMIL – doarjja sierralágan birasdoaimmaide eanadoalus : 3 800 000 ruvnnu NMSK – doarjja ealáhus- ja birasdoaimmaide vuovdedoalus : 2 000 000 ruvnnu
Regionale rammebetingelser
Guovllulaš rámmaeavttut
Landbruks- og matdepartementet tildeler hvert år midler til Innovasjon Norge og fylkesmannen til bygdeutvikling .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta addá juohke jagi ruđaid Innovašuvdna Norgii ja fylkkamánnii giliovddideapmái .
Departementet har ved forskrift gitt retningslinjer for bruken av bygdeutviklingsmidlene i 2007 .
Departemeanta lea láhkaásahusaiguin addán njuolggadusaid giliovddidanruđaid geavaheapmái 2007:s .
Målet for landbruksrelatert næringsutvikling er å skape lønnsomme arbeidsplasser og å bidra til bosetting og sysselsetting i hele landet .
Eanandoalloguovdásaš ealáhusovddideami ulbmilin lea háhkat gánnáhahtti bargosajiid ja váikkuhit ássama ja barggolašvuođa olles riikkas .
Departementet understreker at landbrukspolitikken generelt og den landbruksrelaterte næringsutviklingen spesielt skal være et verktøy for å nå distriktspolitiske målsettinger .
Departemeanta deattuha ahte eanandoallopolitihkka oppalaččat ja eanandoalloguovdásaš ealáhusovddideapmi erenoamážit galgá leat gaskaoapmin distriktapolitihkalaš mihttomeriid juksamis .
BU-midlene er det viktigste økonomiske virkemidlet til Landbruks- og matdepartementet for å nå målet om næringsutvikling i og i tilknytning til landbruket .
Giliovddidanfoandda ruđat leat deaŧaleamos váikkuhangaskaoamit Eanandoallo- ja biebmodepartemeanttas maiguin juksat ealáhusovddideami mihttomeari ja eanandoalu oktavuođas .
Her spiller fylkesmannen , Innovasjon Norge , fylkeskommunene og kommunene en svært viktig rolle , hver for seg - og ikke minst i samarbeid .
Dán oktavuođas lea fylkkamánnis , Innovašuvdna Norggas , fylkkagielddain ja gielddain hirbmat deaŧalaš sadji , guđesge sierra – ja erenoamážit ovttasbarggus .
Formålet med BU-midlene er å legge til rette for næringsutvikling som danner grunnlag for langsiktig , lønnsom verdiskaping og desentralisert bosetting med utgangspunkt i landbrukets ressurser generelt og landbrukseiendommen spesielt .
GO-ruđaid ulbmilin lea láhčit diliid ealáhusovddideapmái vuođđun guhkes áiggi , gánnáhahtti árvobuvttadeapmái ja lávdaduvvon ássamii eanandoalu resurssaid vuođul oppalaččat ja eanandoalloopmodagaid vuođul erenoamážit .
I jordbruksforhandlingene 2006 ble det enighet mellom partene om at det ikke settes tak for maksimalt støttebeløp i fylkene Nordland , Troms og Finnmark samt Namdalen .
Eanandoallošiehtadallamiin 2006:s šadde bealit ovttaoaivilii ahte Norlándda , Romssa ja Finnmárkku fylkkain ja Namdalenis ii galgga leat bajimuš rádji man ollu sáhttá oažžut doarjaga .
Det kan gis tilskudd til investeringer i driftsbygg med inntil 30 % av godkjent kostnadsoverslag .
Doarjja sáhttá addojuvvot doaibmavisttiid investeremiidda gitta 30 % rádjai dohkkehuvvon gollumeroštallamis .
I tillegg kan det gis lån med rentestøtte , slik at sum av tilskudd og rentestøttelån kan gis med inntil 80 % av godkjent kostnadsoverslag .
Dasa lassin sáhttá addojuvvot loatna reantodoarjjan , nu ahte doarjaga ja reantodoarjjaloana submi sáhttá addojuvvot gitta 80 % dohkkehuvvon gollumeroštallamis .
Nasjonale rammebetingelser
Nationála rámmaeavttut
Hovedlinjene i Regjeringens landbrukspolitikk fremgår av Soria Moria-erklæringen og statsbudsjettet .
Ráđđehusa eanandoallopolitihka váldolinjját oidnojit Soria Moria-julggaštusas ja stáhtabušeahtas .
St.meld. nr. 19 ( 1999-2000 ) er også en viktig premiss for landbrukspolitikken .
Stuorradiggedieđáhusas nr. 19 ( 1999-2000 ) leat maiddái eanandoallopolitihka deaŧalaš eavttut .
I Soria Moria-erklæringen sier Regjeringen bl.a. følgende om landbruk : " Landbruket spiller en viktig rolle for bosetting og sysselsetting i store deler av landet .
Soria Moria-julggaštusas dadjá Ráđđehus earret eará čuovvovaččat eanandoalu birra : " Landbruket spiller en viktig rolle for bosetting og sysselsetting i store deler av landet .
Landbruket i Norge har flere funksjoner : produsere trygg mat og sikre matforsyningen og samtidig bidra til sysselsetting og bosetting over hele landet .
Landbruket i Norge har flere funksjoner : produsere trygg mat og sikre matforsyningen og samtidig bidra til sysselsetting og bosetting over hele landet .
Landbruket er mangfoldig og omfatter jordbruk , skogbruk , beitebruk og reindrift , og den er viktig også for næringer som reiseliv , kultur og næringsmiddelindustri .
Landbruket er mangfoldig og omfatter jordbruk , skogbruk , beitebruk og reindrift , og den er viktig også for næringer son reiseliv , kultur- og næringsmiddelindustri .
Norsk matjord er en begrenset ressurs som det er et nasjonalt ansvar å ta vare på for våre etterkommere .
Norsk matjord er en begrenset ressurs son de er et nasjonalt ansvar å ta vare på for våre etterkommere .
Målet er å opprettholde et levende landbruk over hele landet . "
Målet er å opprettholde et levende landbruk over hele landet . "
Det fremgår videre at Regjeringen bl.a. ønsker å gi driftstilskuddsordningen en klarere distriktsprofil , satse på bygdeutviklingstiltak og utvikle en ny politikk for fjellområdene .
Dasto oidno viidáseappot ahte Ráđđehus háliida earret eará addit doaibmadoarjjaortnegii čielgaseabbo distriktaprofiila , áŋgiruššat giliovddidandoaibmabijuiguin ja ovddidit ođđa politihka duottarguovlluide .
Internasjonale rammebetingelser
Internationála rámmaeavttut
Resultatet av de pågående WTO-forhandlingene vil få stor betydning for jordbruket i de samiske bosettingsområdene .
WTO-šiehtadallamiid mat leat jođus , bohtosis šaddá leat stuorra mearkkašupmi sámi ássanguovlluid eanandollui .
Det er stor usikkerhet knyttet til når en slik avtale eventuelt kan være på plass og innholdet i denne .
Lea hui eahpesihkar goas dákkár šiehtadus vejolaččat sáhttá leat gárvvis ja makkár sisdoallu das lea .
Landbruks- og matdepartementet har laget en oppdatert status om WTOforhandlingene på landbruksområdet .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta lea ráhkadan áigeguovdilis stáhtusa WTOšiehtadallamiin eanandoalu oktavuođas .
Statusen er oppdatert i mars 2007 .
Stáhtus lea áigeguovdilastojuvvon 2007 njukčamánus .
Departementet oppgir at de vanskeligste forhandlingstemaene innen landbruk knytter seg til markedsadgang , og er spesielt knyttet til generelle tollreduksjoner og omfang og behandling av sensitive og spesielle jordbruksprodukter .
Departemeanta dadjá ahte dat váddáseamos šiehtadallanfáttát eanandoalus čatnasit márkanvejolašvuođaide , ja čatnasit erenoamážit oppalaš tuollovuoládusaide ja movt meannudit sensitiiva ja erenoamáš eanandoallobuktagiid ja man viidát .
Det oppgis at det også er store uløste problemer på andre forhandlingsområder enn landbruk .
Daddjojuvvo ahte leat maiddái ollu stuorra čoavddetkeahtes váttisvuođat eará šiehtadallansurggiin go eanandoalus .
På ministermøtet i Hongkong i desember 2005 ble man enige om at alle former for eksportsubsidier skal elimineres innen utgangen av 2013 .
Ministtarčoahkkimis Hongkongas juovlamánus 2005 šattai ovttaoaivilvuohta ahte buotlágan eksportadoarjagat galget heaittihuvvot ovdal go jahki 2013 nohká .
En vesentlig del av disse skal fjernes i løpet av den første halvdelen av implementeringsperioden , dvs. innen utgangen av 2010 .
Stuorra oassi dáin sihkkojuvvojit implementerenáigodaga beallemuttus , mii mearkkaša ovdal go jahki 2010 lea nohkan .
Kriteriene for hvordan andre former for eksportstøtte , for eksempel eksportkreditter , statshandelsforetak og matvarehjelp skal behandles , skal man bli enige om innen utgangen av april 2006 .
Eavttuid ektui movt earálágan eksportadoarjagat , omd. eksportakredihtta , stáhtagávpefitnodat ja biebmogálvoveahkki galget meannuduvvot , galgá šaddat ovttaoaivilvuohta ovdal cuoŋománu loahpa 2006:s .
Videre ble man enige om at alle varer ( definert som tollinjer ) skal fordeles i fire bånd etter hvor høye tollsatser de har .
Dasto šattai ovttaoaivilvuohta das ahte buot dávvirat ( meroštallojuvvon tuollolinján ) galget juogaduvvot njealljin báddin dađi mielde man alla tuollomáksomearit dain leat .
Ulike tollkutt skal foretas for de varer som havner i de enkelte bånd , med utgangspunkt i at de høyeste tollsatsene skal reduseres mest .
Iešguđet tuolloluoitimat galget dahkkojuvvot dađi mielde dain dávviriin makkár báddái gártet , dainna vuolggasajiin ahte alimus tuollomáksomearit galget eanemusat unniduvvot .
Samtidig skal man kunne definere noen produkter som sensitive , og disse skal utsettes for lavere tollkutt .
Seammás galgá sáhttit meroštallat muhtun buktagiid sentitiivan , ja dain galgá unnibut vuoliduvvot tuollu .
Når det gjelder internstøtte , ble det enighet om at medlemslandene inndeles i tre bånd etter hvor høyt internt støttenivå de har , og de land med høyest støttenivå skal kutte sin interne 18
Go guoská siskkáldas doarjagii , šattai ovttaoaivilvuohta ahte lahttoriikkat juogaduvvojit golmma báddái dađi mielde man alla siskkáldas doarjjadássi dain lea , ja dat riikkat main lea alimus doarjjadássi galget vuolidit siskkáldas doarjaga eanemusat .
EU havner da i det øverste båndet , USA og Japan i det neste og alle andre i det siste båndet .
EO gártá dalle bajimuš báddái , USA ja Japána nubbin ja buot eará riikkat dan maŋimuš báddái .
Samtidig er man enige om at de landene i det tredje båndet som har høyt relativt støttenivå ( inkl Norge ) skal ta noe høyere kutt .
Seammás šattai ovttaoaivilvuohta das ahte dat riikkat dan goalmmát báttis main lea alla relatiiva doarjjadássi ( das Norga maid mielde ) galget sihkkut veaháš eanet .
Hvor store kutt i tollreduksjoner og internstøtte som skal foretas , skal man bli enige om innen utgangen av april 2006 .
Das man ollu sihkkut tuollovuoládusaid ja siskkáldas doarjaga , galgá šaddat ovttaoaivilvuohta ovdal cuoŋománu 2006 loahpa .
Fremdriftsplanen fra desember 2005 er ikke fulgt .
Juovlamánu 2005 ovddosmannanplána ii leat čuvvojuvvon .
Utgangspunktet er likevel at tollsatsene og støttenivået skal reduseres .
Vuolggasadjin lea dattetge ahte tuollomáksomearit ja doarjjadássi galget unniduvvot .
De land som har høyest støttenivå skal redusere mest .
Dat riikkat main lea alimus doarjjadássi galget unnidit eanemusat .
Andelen tilskudd i forhold til produksjonsverdien er høyest i den nordlige landsdel – enkelte bruk ( de minste ) har en tilskuddsandel på opp mot 60 % .
Doarjjaoassi buvttadanárvvu ektui lea alimus davimus riikkaoasis – ovttaskas doaluin ( dat unnimusain ) lea doarjjaoassi gitta 60 % rádjai .
I Driftsgranskningene for 2003 er tilskuddene i jordbruket beregnet i forhold til inntektene .
2003 doaibmaguorahallamiin leat doarjagat eanandoalus rehkenastojuvvon dietnasiid ektui .
I Troms og Finnmark utgjør tilskuddene 57 % og 53 % av produksjonsinntektene .
Romssas ja Finnmárkkus leat doarjagat 57 % ja 53 % buvttadandietnasiin .
Tilsvarende tall for Østfold og Hedmark er henholdsvis 18 % og 25 % .
Vástesaš logut Østfolddas ja Hedmárkkus leat 18 % ja 25 % .
Et kutt i produksjonstilskuddene i jordbruket vil i størst grad ramme områder med de høyeste tilskuddene , dvs de samiske områdene .
Buvttadandoarjagiid unnideapmi eanandoalus čuohcá eanemusat guovlluide main leat alimus doarjagat , mii mearkkaša sámi guovlluide .
Konsekvensene for f.eks. Østlandet vil ikke være like dramatiske i og med at tilskuddene ikke utgjør så stor andel av produksjonsverdien som i den nordlige landsdel .
Østlandii dat ii čuoza seamma sakka danne go doarjagat eai leat nu stuorra oassi buvttadanárvvus go davimus riikkaoasis .
Utfordringer for jordbruket i samiske områder
Hástalusat sámi guovlluid eanandoalus
Behov for bedre lønnsomhet i næringen
Dárbu buoridit gánnáhahttivuođa ealáhusas
Inntektene i jordbruket kommer fra priser i markedet og som direkte støtte over jordbruksavtalen .
Eanandoalu dietnasat bohtet márkanhattiin ja njuolga doarjjan eanandoallošiehtadusa bokte .
Prisen som bonden kan ta ut av markedet avhenger i stor grad av målprisen som avtales i jordbruksoppgjøret .
Haddi maid boanda sáhttá oažžut márkanis sorjá ollu ulbmilhattis mii šiehtaduvvo eanandoallošiehtadusas .
Reduserte målpriser vil påvirke produksjonsinntektene og lønnsomheten for jordbruket i de samiske bosettingsområdene .
Unniduvvon ulbmilhattit čuhcet sámi ássanguovlluid eanandoalu buvttadandietnasiidda ja gánnáhahttivuhtii .
Kravet om at gårdbrukere må være registrert i merverdiavgiftsmanntallet har ført til at flere gårdbrukere i samiske kyst- og fjordområdene ikke lenger er berettiget til å få produksjonstilskudd .
Gáibádus ahte doalli galgá leat registrerejuvvon momsadivatlogus lea dagahan dan ahte ollu doallit sámi riddo- ja vuotnaguovlluin eai šat leat vuoigadahttojuvvon oažžut buvttadandoarjaga .
I tillegg vil de bruk som har lav inntjening ikke kunne nyttiggjøre seg av inntektsfradraget ved skatteberegningen .
Dasa lassin eai sáhte dat doalut main lea unnán dienas ávkkástallat dienasvuoládusain vearu rehkenastima oktavuođas .
Landbruket i samiske områder blir således straffet hardere enn andre steder .
Nu čuohcáge dat garrasepmosit sámi guovlluid eanandollui .
I de siste tiårene har det vært en voldsom strukturrasjonalisering i det samiske bosettingsområdet , se kap. 5 .
Maŋimuš logijagiin lea leamaš garra strukturrašonaliseren sámi ássanguovllus , geahča viđát kapihttalis .
Den store nedleggelsen av bruk i de samiske områdene har naturlig nok mange årsaker , men den viktigste vil til enhver tid være lønnsomheten på det enkelte bruk .
Dasa leat lunddolaččat máŋga siva manne nu ollu doalut sámi guovlluin heaittihuvvojit , muhto deaŧaleamos lea dattetge áiggis áigái man gánnáhahtti doallu lea .
God lønnsomhet er avgjørende for om gårdbrukeren velger å legge ned eller fortsette driften .
Buorre gánnáhahttivuohta mearrida dieđusge válljego doalli heaittidit doalu vai joatkit dainna .
Slik situasjonen er i dag , er lønnsomhet i jordbruket generelt ikke tilstrekkelig god til å hindre bruksnedleggelser .
Nugo dilli dál lea eanandoalus oppalaččat , de ii leat gánnáhahttivuohta doarvái buorre mainna ákkastallat doaluid heaittiheami .
Overproduksjon og overkapasitet
Liigebuvttadus ja liigekapasitehta
Nasjonalt sett er overproduksjon av melk og kjøtt kanskje den største utfordringen framover .
Nationála dásis lea mielkki ja bierggu liigebuvttadeapmi várra stuorámus hástalussan ovddosguvlui .
Innenfor melkeproduksjon er det en overkapasitet både i primærproduksjonen og i industrien .
Mielkebuvttadeami oktavuođas lea liigekapasitehta sihke vuođđobuvttadusas ja industriijas .
Overkapasiteten vises i form av størrelsen på omsetningsavgiften og bruk av denne til markedsreguleringstiltak .
Liigekapasitehta boahtá oidnosii gávpejohtodivadaga sturrodagas ja dan geavaheamis márkanmuddendoaibmabijuide .
Tall fra Omsetningsrådets årsmelding og regnskap 2005 viser at markedsreguleringskostnadene i meierisektoren i 2005 beløp seg til ca. 193 millioner kroner .
Gávpejohtoráđi 2005 jahkedieđáhusa ja rehketdoalu loguin oidno ahte márkanmuddengolut meieriijásektuvrras 2005:s ledje birrasii 193 miljon ruvnno .
Størstedelen av markedsreguleringskostnadene knytter seg til reguleringseksport av hvitost , prisnedskrivning av skolemelk og eksport av smør .
Stuorámus oassi márkanmuddendoaibmabijuin čatnasit vilgesvuosttá muddeneksportii , skuvlamielkki haddevuoládussii ja vuoja eksportii .
Så lenge jordbruket i de samiske områdene også må innrette seg etter de samme markedsregulerende tiltak som ellers i landet , vil en overproduksjon på nasjonalt plan få innvirkning på det lokale plan .
Nu guhká go eanandoallu sámi guovlluin ferte maid heivehallat daid seamma márkanmudden doaibmabijuid mielde mat muđui leat riikkas , de čuohcá liigebuvttadus nationála dásis báikkálaš dássái .
Samlet sett fører det til at lønnsomheten på hvert enkelt bruk svekkes .
Oppalaččat dagaha dat dan ahte gánnáhahttivuohta ovttaskas doalu nammii unnu .
Melkeproduksjon
Mielkebuvttadus
Utfordringene innenfor melkeproduksjonen i de samiske områdene er omfattende og knytter seg spesielt til ordningen med kjøp og salg av melkekvoter .
Hástalusat mielkebuvttadusas sámi guovlluin leat viidát ja čatnasit erenoamážit mielkeeriid oastin- ja vuovdinortnegii .
I tillegg er det utfordringer knyttet til en hensiktsmessig utnyttelse av den melken som produseres i de samiske områdene .
Dasa lassin leat hástalusat dan ektui movt dainna milkkiin mii buvttaduvvo sámi guovlluin ávkkástallat ulbmillaččat .
Nasjonalt sett er det viktig at en størst mulig andel av landets forbruk av matvarer er basert på norske råvarer og at den produksjonsfordelingen som har vært hittil beholdes .
Nationála dásis lea deaŧalaš ahte nu stuorra oassi go vejolaš riikka borramušgálvvuin lea Norggas buvttaduvvon ja ahte dat buvttadusjuohku mii dán rádjai lea leamaš bisuhuvvo .
Det er en sentral målsetting at Nord-Norge og de samiske områdene beholder den produksjonsandel som har vært i melkeproduksjonen og at foredling og omsetning skjer i regionen .
Guovddáš mihttomearrin lea ahte Davvi-Norga ja sámi guovllut bisuhit dan buvttadusoasi mii lea leamaš dán rádjai mielkebuvttadusas ja ahte náláštuhttin ja gávpejohtu dáhpáhuvvá guovllus .
Det er viktig at Nord-Norge ikke blir en råvareprodusent .
Deaŧalaš lea ahte Davvi-Norga ii šatta vuođđoávnnasbuvttadeaddjin .
Jordbruket er en gjennomregulert næring som gjør at overproduksjon på landsbasis gir seg tilsvarende utslag på jordbruket i samiske områder .
Eanandoallu lea čađamuddejuvvon ealáhus mii dagaha dan ahte liigebuvttadus riikkadásis čuohcá vástesaččat sámi guovlluid eanandollui .
Til tross for at produksjonen i samiske områder kun utgjør 1 % av den nasjonale produksjonen må bønder i våre områder innrette seg etter de samme markedsregulerende tiltak som øvrige bønder i landet .
Vaikko buvttadus sámi guovlluin lea dušše 1 % nationála buvttadusas , de fertejit boanddat min guovlluin liikká heivehallat daid seamma márkanmudden doaibmabijuid mielde go eará boanddat riikkas .
Ordningen med kjøp og salg av melkekvoter har vært den viktigste markedsreguleringen de senere år .
Mielkeeriid oastin- ja vuovdinortnet lea leamaš deaŧaleamos márkanmudden maŋimuš jagiid .
Siden 2003 har det vært mulig å omsette melkekvoter privat i tillegg til staten .
Jagi 2003 rájes lea leamaš vejolaš gávppašit mielkeeriiguin priváhta dasa lassin go stáhtain .
Prisen i 2005 var på kr. 9,48 pr. liter ved kjøp privat i Finnmark og kr. 3,50 ved kjøp fra staten .
Haddi 2005:s lei 9,48 ruvnno lihtteris go osttii priváhta Finnmárkkus ja 3,50 ruvnno go osttii stáhtas .
Det er politisk liten vilje til å frita de samiske områdene fra ordningen , slik at vi fortsatt vil oppleve press på salg av kvoter .
Politihkalaččat lea unnán dáhttu luvvet sámi guovlluid dán ortnegis , nu ahte ain šáddat vásihit deattu eriid vuovdima hárrái .
Utfordringen for de samiske områdene er å sikre at kvotene forblir i området og ikke forsvinner ut av regionen , men tilføres jordbruket som rekrutteringskvoter eller ved at andre bønder kan kjøpe dem opp .
Hástalussan sámi guovlluin lea sihkkarastit ahte mielkeearit bissot guovllus eaige jávkká eret doppe , muhto fievrriduvvojit eanandollui rekrutterenearrin dahje juo ahte eará boanddat sáhttet daid oastit alcceseaset .
Rekruttering til jordbruket
Rekrutteren eanandollui
Gjennomsnittlig alder ved overtakelse av landbrukseiendommer ligger på vel 40 år .
Gaskamearálaš ahki eanandoalu opmodagaid badjelii váldimis lea šiega 40 jagi .
I snitt blir hver fjerde gård overtatt av kvinner .
Gaskamearálaččat lea juohke njealját nissonolmmoš geat váldet doaluid badjelasaset .
Kvinner overtar i noe større grad mindre bruk enn større bruk .
Nissonolbmot váldet badjelasaset eanet unnit doaluid go stuorra doaluid .
I løpet av de fire siste årene før jordbrukstellingen i 1999 overtok kvinner ca. 20 % av bruk med mer enn 150 daa , mens tilsvarende tall for bruk under 150 da . var 27 % .
Dan njeallje maŋimuš jagis ovdal eanandoallolohkamiid 1999:s válde 20 % nissonolbmot badjelasaset doaluid mat ledje eanet go 150 dekára go fas vástesaš logut go guoská doaluide vuollel 150 dekára lei 27 % .
( SSB .
( SSB .
Jordbrukstellingen 1999 ) .
Eanandoallolohkan 1999 ) .
Det er viktig å sikre god rekruttering av kvinner inn i jordbruksnæringen , samt å bedre kvinners stilling i jordbruket .
Deaŧalaš lea sihkkarastit nissonolbmuid rekrutterema eanandollui , ja buoridit nissonolbmuid dili eanandoalus .
Dette vil blant annet bidra til å sikre bosetting og sysselsetting i bygdene .
Sámi ássanguovlluid eanandoallu dárbbaša eanet nissonolbmuid ealáhusas .
Det vil også øke mulighetene for en mangfoldig landbruksproduksjon og verdiskapning .
Dat buorida maiddái šláddjás eanandoallobuvttadeami ja árvobuvttadeami vejolašvuođaid .
Det vises i den forbindelse til at kvinner har hatt en sterk posisjon i det samiske jordbruket , og at det tidligere stort sett var kvinner som sto for gårdsdriften i de samiske områdene .
Dan oktavuođas čujuhit ahte nissonolbmuin lea leamaš nana sadji sámi eanandoalus , ja ahte ovdal lei nu sámi guovlluin ahte nissonolbmot dat eanaš barge doaluin . Ovdal gohčoduvvui sámi eanandoallu nissoneanandoallun .
Det samiske jordbruket ble tidligere derfor omtalt som et kvinnejordbruk .
Teknologalaš ovdánemiin fárrolagaid lea eanandoallu šaddan almmáiolbmuid bargun .
Det antas at en større andel kvinner i jordbruket vil øke mulighetene for å revitalisere gamle mattradisjoner .
Jáhku mielde ollu eanandoalu nissonolbmot háliidit buoridit vejolašvuođaid ođđasis ealáskuhttit dološ borramušdábiid .
I motsetning til tidligere generasjoner er det langt færre som får anledning til å vokse opp på en gård .
Ovdelis sohkabuolvvaid ektui leat ollu unnánot geat besset bajásšaddat muhtun doalus .
Positive holdninger til og positive erfaringer fra gården vil være viktig for at barn og unge skal kunne tenke seg en framtid i jordbruket .
Positiiva miellaguottut dollui ja positiiva vásihusat das leat deaŧalaččat jos mánát ja nuorat galget sáhttit jurddašit boahtteáiggi eanandoalus .
Her kan Sametinget arbeide for at samisk læreplan brukes til å integrere jordbruk som en del av undervisningen .
Dán oktavuođas sáhttá Sámediggi bargat dan ala ahte sámi oahppoplána geavahuvvo eanandollui integrerema oktavuođas oassin oahpahusas .
Jordbruksutdanning med studieretning naturbruk i videregående skoler ( landbruksskolene ) er viktig for det fremtidige jordbruket i de samiske bosettingsområdene .
Eanandoallooahppu luonddudoallosurggiin joatkkaskuvllain ( eanandoalloskuvllain ) lea deaŧalaš boahtteáiggi eanandollui sámi ássanguovlluin .
Behov for økt produktmangfold
Dárbu buoridit buvttašláddjivuođa
De samiske primærnæringene produserer i stor grad standardiserte produkter .
Sámi vuođđoealáhusat buvttadit ollu standárdabuktagiid .
Dette er i hovedsak kjøtt levert til slakteri og melk levert til meieri .
Dat leat váldoáššis biergu mii buktojuvvo njuovahagaide ja mielki dolvojuvvo meieriijáide .
Disse produksjonsformene har sterkt fokus på volum .
Dáin buvttadanhámiin deattuhuvvo sakka valljodat .
Mulighetene for større mangfold av matprodukter fra det samiske jordbruket er absolutt til stede .
Sámi eanandoalus leat diehttelas vejolašvuođat buvttadit stuorát šláddjivuođaid borramušaid .
Kombinasjonen av et kjøpekraftig publikum og et ønske om større mangfold utgjør til sammen et stort potensial for høyere verdiskapning .
Buohtalaga nana oastinfámuiguin ja stuorát šláddjivuođain lea stuorra vejolašvuohta buvttadit eanet árvvuid .
Folk betaler mer for varer som er annerledes enn for standardprodukter som er produsert i store sentraliserte anlegg .
Olbmot mákset eanet gálvvuid ovddas mat leat earáláganat go standárdabuktagat mat leat buvttaduvvon stuorra guovddáštahttojuvvon rusttegiin .
Opprinnelsesmerking og kvalitetsmerking er viktige tiltak for å øke verdiskapningen gjennom mer nisjeproduksjon .
Álgomerken ja kvalitehtamerken leat deaŧalaš doaibmabijut maiguin buoridit árvobuvttadeami eanet oalgebuktagiiguin .
Utfordringen framover er å øke mangfoldet av produkter , og det bør i sterkere grad satses på nisjeprodukter og kvalitetsprodukter .
Hástalussan ovddosguvlui lea lasihit buktagiid šláddjivuođa , ja berre eanet áŋgiruššat oalgebuktagiiguin ja kvalitehtabuktagiiguin .
Reduksjonen i antallet bønder i de samiske bosettingsområdene fører til at fagmiljøet blir mindre .
Rávvendárbu Fágabiras unnu go boanddaid lohku geahppána sámi ássanguovlluin .
I en situasjon med færre bønder i området og reduserte fagmiljøer , er det en utfordring å sikre at bønder har tilgang til nødvendig rådgivning .
Dan dilis go guovllus leat unnán boanddat ja unnit fágabirrasat , lea hástalussan sihkkarastit ahte boanddain lea vejolašvuohta oažžut dárbbašlaš rávvagiid .
Dessuten er flere kommuner nå uten jordbrukssjef og de som arbeider med jordbruk har ofte andre oppgaver i tillegg .
Dasto ii leat buot gielddain eanandoallohoavda ja sis geat barget eanandoaluin leat dávjá eará doaimmat vel lassin .
Resultatet av dette er at kommunene har mindre tid til å gi veiledning til bøndene .
Boađusin dás šaddá ahte gielddain lea unnit áigi fállat oaivadusa boanddaide .
TINE Rådgivning viser i " Faglig rapport KU 2006 " til resultater fra melkeproduksjon på ku i år 2006 .
TINE Rådgivning čujuha " Faglig rapport KU 2006 " nammasaš raporttas gusaid mielkebuvttadeami bohtosiidda jagis 2006 .
Data er i hovedsak hentet fra kukontrollen , helseutskriften , kvalitet på levert melk og fra analyser av surfôr .
Dieđut leat váldoáššis vižžojuvvon gussabearráigeahčus , dearvvasvuođačállosiin , vuvdojuvvon mielkki kvalitehtas ja suvrafuođaranalysain .
Rapporten viser at noen samiske områder sliter med å nå optimal produksjon .
Raporta čájeha ahte muhtun sámi guovlluin rahčet oažžut optimála buvttadusa .
Det forteller oss at det er muligheter til forbedring .
Dát muitala midjiide ahte leat vejolašvuođat buoridit .
Nedenfor følger rapportens figur 18 som viser andelen elitemelk i forhold til totalproduksjonen .
Vuolábealde čuovvu raportta govva 18 mas oidno elitemielkeoassi ollislaš buvttadusa ektui .
Denne figuren anses å gi godt uttrykk for hvilke kommuner som har gode muligheter til forbedringer .
Jáhkkit ahte dát tabealla addá buori geahčastaga das makkár gielddain leat buorit vejolašvuođat buoridit .
Figuren viser bl.a. at kommunene Kautokeino , Karasjok og Lyngen har vesentlig lavere andel elitemelk enn gjennomsnittet i Nord-Norge .
Tabealla čájeha earret eará ahte Guovdageainnu , Kárášjoga ja Ivggu gielddain leat mealgat unnit oassi elitemielki go gaskamearálaččat Davvi-Norggas .
Figur 1 Andel elitemelk i forhold til totalproduksjonen
Govva 1 Elitemielkki oassi oppalaš buvttadeami ektui
I en tid der kommunene bruker færre ressurser på jordbruket , er det spesielt viktig å beholde forsøksringene .
Dán áiggi goas gielddat geavahit unnánot resurssaid eanandollui , lea erenoamáš deaŧalaš bisuhit geahččalanrieggáid .
Disse bidrar med kunnskap innen jord- og plantedyrking , og er med på å opprettholde det faglige miljø som er nødvendig i jordbruket .
Dát addet dieđuid eana- ja šaddogilvimis , ja leat mielde bisuheamen dakkár fágalaš birrasa maid eanandoallu dárbbaša .
For den enkelte gårdbruker er det fortsatt muligheter til å forbedre lønnsomheta ved å redusere kostnadene .
Ovttaskas eanandoallis leat ain vejolašvuođat buoridit gánnáhahttivuođa dainna lágiin ahte vuolidit goluid .
Mekaniserings- og kapitalkostnadene er fortsatt store i jordbruket , og bruk med bevisst kostnadsjakt har klart å skape god lønnsomhet .
Mekaniseren- ja kapitálagolut eanandoalus leat ain stuorrát , ja go leat leamaš dihtomielalaččat goluid ektui de leat nagodan buoridit gánnáhahttivuođa .
Mulighetene for å redusere kostnadene , for eksempel gjennom maskinsamarbeid , er absolutt til stede , men det krever holdningsendring og motivering .
Erenoamážit livččii vejolašvuohta vuolidit goluid omd. mašiidnaovttasbarggu bokte , muhto dat gáibida miellaguottuid rievdama ja movttiidahttima .
Fylkesmannens landbruksavdelinger i Finnmark , Troms og Nordland , Innovasjon Norge , Norges forskningsråd og Universitet for miljø- og biovitenskap satte i gang et prosjekt kalt “ Landbruksbygg i arktis ” i 2000 .
Finnmárkku , Romssa ja Norlándda fylkkamánni eanandoalloossodagat , Innovašuvdna Norga , Norgga dutkanráđđi ja Biras- ja biodiehtaga universitehta álggahedje prošeavtta man namma lea “ Landbruksbygg i arktis ” 2000:s .
I Nord-Finland og Nord-Sverige har en gode og lange erfaringer med både kjøtt og melkeproduksjon i kalde fjøs .
Davvi-Suomas ja Davvi-Ruoŧas leat buorit ja guhkes vásihusat sihke biergo- ja mielkebuvttadeamis galbma návehiin .
Erfaringene i prosjektet viser at melkekyr får høyere proteinprosent og at utgifter til veterinær er mindre i kaldfjøs .
Vásihusat prošeavttas čájehit ahte mielkegusain šaddá alladot proteinaproseanta ja ahte šibitdoavttirgolut leat unnit galbmanávehiin .
Slike bygg vil kunne være noe rimeligere og vil kunne redusere kostnadene til driftsbygg , både nye og ombygde , i de samiske områdene .
Dán lágan visttiid lea maid veaháš hálbbit hukset ja dat unnidivččii doaibmagoluid , sihke ođđa ja ođastuvvon visttiin , sámi guovlluin .
Overgangen til løsdriftsfjøs fra 2024 vil også stille store krav til rådgivning .
Dat go gáibiduvvo ahte 2024 rájes galget šibihat leat luovus návehiin , de dat maid dagaha stuorát gáibádusaid rávvenbargui .
Bruk av Sametingets tilskuddsmidler til næringsutvikling
Sámedikki ealáhusovddidandoarjagiid geavaheapmi
Sametingsrådets politiske program for 2006-2009 trekker opp de overordna føringene for Sametingsrådets virksomhet .
Jagiid 2006-2009 Sámediggeráđi politihkalaš prográmmas lea bajimuš čanastat Sámediggeráđi doibmii .
Målsettingen med næringsutvikling er ” sterke og levende samiske samfunn med stabil bosetting og allsidig nærings- kultur- og samfunnsliv ” .
Ealáhusovddideami ulbmilin leat ” nana ja ealli sámi servodagat , main leat juohkelágan ealáhusat ja kultur- ja servodateallin ” .
De fleste tildelingene går til søkere innenfor det geografiske virkeområdet for utviklingsfondet .
Eanaš juolludusat mannet ovddidanfoandda geográfalaš doaibmaguovllu siskkobeallai .
Målgruppa er i retningslinjene definert som den samiske befolkning i Norge og hele befolkningen innenfor det geografiske virkeområdet .
Njuolggadusaid ulbmiljoavkun lea meroštallojuvvon sámi álbmot Norggas ja olles álbmot geográfalaš doaibmaguovllu siste .
Det gis tilskudd blant annet til forprosjekter , investeringer , produktutvikling , etablererstipend , driftstilskudd til duodji og markedsføring .
Doarjja addojuvvo earret eará ovdaprošeavttaide , investeremiidda , buvttaovddideapmái , álggahanstipeandan , doaibmadoarjjan duodjái ja márkanfievrrideapmái .
Næringsavtalen for duodji ble inngått i 2005 og rammene har vært rundt 8,5 millioner kroner årlig .
Duoji ealáhusšiehtadus dahkkojuvvui 2005:s ja rámman leat leamaš birrasii 8,5 miljon ruvnno jahkái .
Tilskuddsprosenten og maksimal tilskuddsstørrelse varierer i forhold til formålet i søknadene .
Doarjjaproseanta ja maksimála doarjjasturrodat molsašuddá ohcamiid ulbmila ektui .
Alle tiltak og investeringer krever en vesentlig egenandel .
Buot doaibmabijuide ja investeremiidda gáibiduvvo viehka stuorra iežasoassi .
Virkeområdet for Samisk Utviklingsfond er stort og omfatter både kommuner og deler av enkelte kommuner .
Sámi ovddidanfoandda doaibmaguovlu lea stuoris ja dasa gullet gielddat ja oasit muhtun gielddain .
Fondets geografiske virkeområde er avgrenset til hele eller deler av 27 kommuner .
Foandda geográfalaš doaibmaguovlu lea ráddjejuvvon olles dahje osiide 27 gielddas .
Oversikt over disse kommunene fremgår av kap. 5.1 .
Geahčastat dain gielddain oidno kapihttalis 5.1 .
I tillegg til disse kommunene er den samiske befolkning på Senja og Lenvik kommune og i sørsameområdet omfattet av virkeområdet for Samisk Utviklingsfond .
Daid gielddaide lassin gullet sámi álbmot Sáčča ja Leaŋgaviikka gielddain ja máttasámeguovllus Sámi ovddidanfoandda doaibmaguvlui .
Virkemidler
Váikkkuhangaskaoamit
Sametingets tilskuddsstyre forvalter bl.a. midler til næringsutvikling og midler til næringsavtalen i duodji .
Sámedikki doarjjastivra hálddaša earret eará ealáhusovddidanruđaid ja duoji ealáhusšiehtadusa ruđaid .
Fondet kan yte støtte til følgende formål i jordbruket : investeringstilskudd til bygninger investeringstilskudd ved kjøp av maskiner og redskaper felles tiltak , tiltaksprosjekter m.m. .
Foanda sáhttá addit doarjaga čuovvovaš ulbmiliidda eanandoalus : Investerendoarjaga visttiide Investerendoarjaga oastit mášiinnaid ja bargoreaidduid Oktasaš doaibmabijuide , doaibmabiddjoprošeavttaide jna. .
Tilskudd til driftsbygninger er begrenset oppad til kr. 250.000 , inntil 30 % av kostnadsoverslaget .
Doarjja doaibmavisttiide lea ráddjejuvvon bajásguvlui 250.000 ruvdnui , gitta 30 % gollumeroštusas .
Nybygg , utvidelser og større ombygginger er støtteberettiget .
Doarjjavuoigatdahttojuvvon leat ođđa visttit , viiddideamit ja stuorát ođastusat .
Maskiner og redskaper i jordbruk kan også støttes med inntil 25 % for enkeltsøkere og inntil 50 % for redskapslag / maskinringer .
Mášiinnaide ja bargoreaidduide maid sáhttá addit gitta 25 % ovttaskas ohccái ja gitta 50 % bargoreaidoservviide / mašiidnarieggáide .
Øvre grense for enkeltsøkere er kr. 50.000 og kr. 100.000 for redskapslag / maskinringer .
Bajimuš rádji ovttaskas ohccái lea 50.000 ruvnno ja 100.000 ruvnno bargoreaidoservviide / mašiidnarieggáide .
Virkemiddelbruk
Váikkuhangaskaomiid geavaheapmi
8.4.1 Tilskudd til investeringer i jordbruket
8.4.1 Doarjja eanandoalu investeremiidda
Sametinget er en betydelig finansieringsaktør for næringslivet i samiske områder .
Sámediggi lea deaŧalaš ruhtadanoasálaš sámi guovlluid ealáhusaid oktavuođas .
I perioden 2002 2006 er det bevilget ca. 109 millioner kroner over Samisk Utviklingsfond til ulike næringsutviklingsprosjekter i det samiske virkeområdet .
Áigodagas 2002 - 2006 lea juolluduvvon sullii 109 miljon ruvnno Sámi ovddidanfoandda bokte iešguđet ealáhusovddidanprošeavttaide sámi doaibmaguovllus .
Om lag 14 % av dette , 15,2 mill. kr. er gått til jordbruksformål .
Birrasii 14 % daid gaskkas , 15,2 miljon ruvnno lea mannan eanandoalloulbmiliidda .
Tabellen nedenfor viser de totale bevilgninger og hvordan støtten til jordbruket er fordelt .
Tabealla vuolábealde čájeha ollislaš juolludusaid ja movt doarjja eanandollui juohkása .
Om lag halvparten av støtten er gått til maskiner og redskaper .
Birrasii bealli doarjagis lea mannan mašiinnaide ja bargoreaidduide .
Tabell 13 Post 51.1 SUF - Fordeling av tilskuddene på de ulike næringene 2002 -2006 Samisk utviklingsfond Driftsbygninger
Tabealla 13 Poasta 51.1 SOF – Doarjagiid juohkáseapmi iešguđet ealáhusaide 2002-2006 Sámi ovddidanfoanda Doaibmavisttit Mašiinnat ja bargoreaiddut Eará doaibmabijut Submi eanandoallu Submi SOF
Figur 2 Bevilgninger til ulike jordbruksformål gjennom Sa misk utviklingsfond ( 2002 -2006 )
Govva 2 Juolludusat iešguđetlágan eanandoalloulbmiliidda Sámi ovddidanfoandda bokte jagiin ( 2002 2006 )
Andre tiltak
Andre tiltak
Driftsbygninger
Driftsbygninger
Maskiner og redskaper
Maskiner og redskaper
Kilde : Sametinget Interessen for virkemidler til jordbruket har økt betydelig siden 2002 .
Gáldu : Sámediggi Beroštupmi eanandoalu váikkuhangaskaomiide lea lassánan mealgat jagi 2002 rájes .
Utvidelse av virkeområdet er sannsynligvis en årsak til dette .
Doaibmaguovllu viiddideapmi lea vissa okta sivva dasa .
Heva støttesats ved tilskudd til driftsbygninger er en annen forklaring på dette .
Nubbi čilgehus lea bajiduvvon doarjjasturrodat doaibmavisttiide .
Gårdbrukere har også hatt en avventende holdning til utvidelser av driftsbygninger fram til 2003 som følge av den sentrale landbrukspolitikken .
Eanandolliin lea maiddái leamaš veaháš čoaská čoalit doaibmavisttiid viiddidemiide gitta jagi 2003 rádjai guovddáš eanandoallopolitihka geažil .
Støtten fordelt på kommuner viser at de store jordbrukskommunene har hatt størst andel av de totale tilsagn gitt til jordbruk .
Doarjja gielddaid gaskka čájeha ahte stuorra eanandoallogielddaide dat lea mannan stuorámus oassi ollislaš juolludusain mat leat addojuvvon eanandollui .
Tabell 14 Tilsagn til jordbruksformål gjennom Samisk Utviklingsfond i kroner fordelt på kommuner i 2006 Kommune Lyngen
Tabealla 14 Juolludusat eanandoalloulbmiliidda Sámi ovddidanfoandda bokte ruvnnuiguin movt juohkásan gielddaid gaskka 2006:s .
Porsanger Sum
Divttasvuotna Unjárga Guovdageaidnu Skánit Hábmir Návuotna Poršáŋgu Submi
Kommunens politikk og innsats overfor jordbruk har betydning for omfanget av søknader til Samisk utviklingsfond .
Gáldu : Sámediggi Gielddaid politihkas ja áŋgiruššamiin eanandoalu ektui lea mearkkašupmi dasa man ollu ohcamat bohtet Sámi ovddidanfondii .
I mange tilfeller er det personavhengig og om kommunene har et tilstrekkelig apparat som kan veilede og informere gårdbrukere om aktuelle ordninger .
Ollu oktavuođain dat lea olbmuid duohken ja leago gielddain doarvái buorre apparáhta mii sáhttá oaivadit ja juohkit dieđuid eanandolliide áigeguovdilis ortnegiid birra .
8.4.2 Næringskombinasjoner
8.4.2 Lotnolasealáhusat
Ordningen med driftstilskudd ble avviklet i 2005 og avløst bl.a. av en næringsavtale for duodjinæringen .
Doaibmadoarjjaortnet heaittihuvvui 2005:s ja man sadjái bođii earret eará duoji ealáhusšiehtadus .
Utviklingen innen næringskombinasjoner skjer nå med utviklingstiltak bl.a. gjennom duodjiavtalen og egne strategier for utvikling av utmarksnæringer .
Lotnolasealáhusat ovddiduvvojit dál ovddidandoaibmabijuiguin earret eará duodješiehtadusa bokte ja sierra strategiijaiguin meahcceealáhusaid ovddideami oktavuođas .
Støtten fra Samisk utviklingsfond går i hovedsak til mindre foretak .
Sámi ovddidanfoandda doarjja manná váldoáššis unnitlágan doaimmaide .
En slik småskalaprofil favoriserer kombinasjoner der både nye og tradisjonelle næringstilpasninger inngår .
Dán lágan smávvakalaprofiila oide lotnolasaid main leat sihke ođđa ja árbevirolaš ealáhusheivehallamat mielde .
Satsingsområder
Áŋgiruššansuorggit
Jordbruket i de samiske bosettingsområdene er dramatisk endret de siste tiårene , og det er grunn til å frykte at utviklingen vil fortsette dersom det ikke iverksettes nødvendige tiltak .
Eanandoallu sámi ássanguovlluin lea issorasat rievdan maŋimuš logjagis , ja lea sivva ballat ahte ovdáneapmi joatkašuvvá jos eai álggahuvvo dárbbašlaš doaibmabijut .
Det er lite trolig at utfordringene i landbruket kan løses ved økt produksjon , se kap 7.2 om utfordringen knyttet til overproduksjon .
Unnán sáhttá jáhkkit ahte hástalusaid eanandoalus sáhttá čoavdit buvttadusa lasihemiin , geahča kapihttala 7.2 hástalusaid birra liigebuvttadusa geažil .
Det er samtidig fare for at overføringene fra staten vil måtte reduseres som følge av WTO-forhandlingene , se kap. 6.3 .
Seammás lea ballu ahte fievrridemiid stáhtas ferte unnidit WTO-šiehtadallamiid geažil , geahča kapihttala 6.3 .
Bygde- og næringsutvikling er viktig for å gjøre det samiske samfunn mer robust og mindre sårbart overfor endringer i nasjonale og internasjonale føringer og økonomiske strukturer .
Gili- ja ealáhusovddideapmi lea deaŧalaš mainna gievrudit sámi servodaga ja vai dat ii leat nu rašši go guoská rievdadusaide nationála ja internationála čanastagaid ja ekonomalaš struktuvrraid oktavuođas .
Med bakgrunn i den sterke strukturrasjonaliseringen som jordbruket har vært inne i , er det nødvendig å utvikle nye næringer og tilleggsnæringer for å opprettholde bosetting og sysselsetting i landbruket og landbrukstilknytta virksomhet .
Nana strukturrašonaliserema vuođul mat leat leamaš eanandoalus , lea dárbu ovddidit ođđa ealáhusaid ja lassiealáhusaid vai ássama ja barggolašvuođa sáhttá bisuhit eanandoalus ja eanandollui gullevaš doaimmain .
Primærproduksjonen i jordbruket er trolig ikke tilstrekkelig til å opprettholde det antall bruk og folk i næringen som er ønskelig fra Sametingets side , med mindre verdiskapningen i næringen økes vesentlig .
Navdit ahte vuođđobuvttadeapmi eanandoalus ii leat doarvái jos galgá bisuhit doaluid logu ja olbmuid ealáhusas nu movt Sámedikki beales sávašeimmet , earret go jos árvobuvttadeapmi ealáhusas bajiduvvošii mealgat .
Det er derfor svært viktig at det iverksettes tiltak som sikrer at det også i fremtiden vil være grunnlag for et levedyktig landbruk i de samiske bosettingsområdene .
Danne lea hui deaŧalaš ahte álggahuvvojit doaibmabijut maiguin sihkkarastit dan ahte maiddái boahtteáiggis lea vuođđu birget eanandoaluin sámi ássanguovlluin .
Det er den forbindelse grunn til å merke seg at befolkningen i stor grad støtter opp om landbruket .
Dán oktavuođas lea ágga fuomášit ahte álbmot doarju hui ollu eanandoalu .
Synovate / MMI har siden 1979 foretatt årlige undersøkelser for Norges Bondelag og Norsk Landbrukssamvirke om holdningene til landbruket i det norske folk .
Synovate / MMI lea 1979 rájes čađahan jahkásaš iskkademiid Norges Bondelag ja Norsk Landbrukssamvirke ovddas dan birra makkár miellaguottut olbmuin Norggas leat eanandollui .
Bedre lønnsomhet
Buoret gánnáhahttivuohta
Lønnsomheten kan forbedres ved å øke omsetningen eller redusere kostnadene .
Gánnáhahttivuođa sáhttá buoridit gávpejođu lasihemiin dahje goluid vuolidemiin .
Økt volumproduksjon synes lite realistisk , og reduserte kostnader vil derfor på kort sikt være den beste måten å bedre lønnsomheten på .
Buvttadeami lasiheapmi orru unnán realisttalaš , ja danne lea oanehut áiggi badjel buoremus vuohki unnidit goluid ja dieinna lágiin buoridit gánnáhahttivuođa .
NILF har påvist en sammenheng mellom god lønnsomhet i jordbruket og en bevisst kostnadsjakt på alle kostnadstyper .
NILF lea čájehan ahte buori gánnáhahttivuođas eanandoalus lea oktavuohta dasa ahte lea dihtomielalaš buotlágan goluid oktavuođas .
En satsing på en samordna veiledningstjeneste med sikte på å redusere unødige kostnader er nødvendig .
Lea dárbu áŋgiruššat oktasaš oaivadusbálvalusa hárrái dainna áigumušain ahte unnidit dárbbašmeahttun goluid .
Redusert intensitet i produksjonen kan gi et bedre resultat på gårdsbruk samt utnytte tilgjengelige lokale ressurser i større grad .
Unniduvvon árja buvttadusas sáhttá buoridit bohtosa doaluin ja sáhttá maid buorebut ávkkástallat daid báikkálaš resurssaiguin mat doppe leat .
Det er mange interessante pågående prosjekt som tar sikte på å redusere kostnadene i jordbruket .
Jođus leat máŋga miellagiddevaš prošeavtta maid ulbmilin lea unnidit eanandoalu goluid .
Prosjektet ” Landbruksbygg i Arktis ” i regi av Fylkesmannens landbruksavdeling i Finnmark er et eksempel .
Prošeakta ” Landbruksbygg i Arktis ” maid Finnmárkku fylkkkamánni eanandoalloossodat lea čađaheamen lea okta ovdamearka .
Tilskuddstyret har i en årrekke gitt støtte til investeringer i driftsbygg og til kjøp av maskiner og redskap .
Doarjjastivra lea ollu jagiid addán doarjaga doaibmavisttiid ja mašiinnaid ja bargoreaidduid investeremiidda .
Dette har hatt positive effekter og bidratt både til reduserte kostnader i jordbruket og til at jordbruket har fått flere etableringer .
Dat lea váikkuhan positiivaččat ja man geažil golut eanandoalus leat geahppánan ja ásaheamit fas lassánan .
Rammene som Tilskuddstyret disponerer er imidlertid små .
Rámmat maid Doarjjastivra hálddaša leat dattetge uhcit .
Behovet for midler til utbedring og investering i driftsbygg vil være større enn de midler som Sametinget til enhver har til disposisjon .
Dárbu oažžut eanet ruđaid doaibmavisttiid divodemiide ja investeremiidda lea ollu stuorát go dat ruđat mat Sámedikkis leat geavahusas áiggis áigái .
Vi mener derimot at det må initieres et større program for opprusting og utbygging av driftsbygninger i landbruket .
Mii oaivvildit ahte ferte álggahit stuorát prográmma eanandoalu doaibmavisttiid divodeami ja huksema váste .
Dette bør være et større samarbeidsprosjekt mellom Sametinget , Innovasjon Norge , Fylkesmannens landbruksavdeling og Landbruks- og matdepartementet .
Dát berre leat stuorát ovttasbargoprošeakta Sámedikki , Innovašuvdna Norga , Fylkkamánni eanandoalloossodaga ja Eanandoallo- ja biebmodepartemeantta gaskka .
Vi anbefaler : Finansiering av driftsbygninger i landbruket .
Min rávvagat : Doaibmavisttiid ruhtadeapmi eanandoalus .
Med økte krav til driftsbygninger som følge av dyrehelse og kvalitetssikring i landbruket , samt et stort behov for modernisering av driftsbygninger er det nødvendig at finansieringsmulighetene bedres betraktelig i de samiske områdene .
Go gáibádusat doaibmavisttiide leat lassánan elliid dearvvašvuođa ja kvalitehta sihkkarastima geažil eanandoalus , ja dasto lea stuorra dárbu ođasmahttit doaibmavisttiid , de lea dárbbašlaš buoridit ruhtadanvejolašvuođat mealgat sámi guovlluin .
Et større utbyggingsprogram for driftsbygninger i jordbruket må initieres som et samarbeidsprosjekt mellom sentrale aktører i landbruket .
Ferte álggahuvvot stuorát ovddidanprográmma doaibmavisttiid váste eanandoalus ovttasbargoprošeaktan eanandoalu guovddáš oasálaččaid gaskka .
Samarbeidsløsninger .
Ovttasbargočovdosat .
Det er viktig at virkemiddelapparatet fortsatt stimulerer til samarbeidsløsninger mellom gårdbrukere for å redusere kostnadene .
Deaŧalaš lea ahte váikkuhangaskaoapmeapparáhta ain movttiidahttá ovttasbargočovdosiid eanandolliid gaskka vuolidan dihte goluid .
Samdriftsløsninger ved at bønder går sammen om driftsbygning bør videreføres .
Ovttasdoaibmačovdosiid berre viidáset joatkit vai boanddat barggašedje ovttas doaibmavisttiid hárrái .
Melkepolitikken
Mielkepolitihkka
Melkeproduksjonen i de samiske områdene betyr lite nasjonalt sett , men er svært viktig for å opprettholde jordbruket i de samiske områdene .
Mielkebuvttadeamis sámi guovlluin lea unnán mearkkašupmi nationála dásis , muhto dat lea hui deaŧalaš eanandoalu bisuheapmái sámi guovlluin .
I mange områder er melkeproduksjonsmiljøet så marginalt at en ytterligere reduksjon vil kunne føre til at jordbruksmiljøet rakner og nærmest forsvinner .
Ollu guovlluin lea mielkebuvttadanbiras nu unni ahte vel eanet unnideapmi sáhttá beanta goaridit ja measta jávkadit eanandoallobirrasiid .
Arbeidsgruppen fikk i oppgave å legge spesielt vekt på : Fordeling av kvoter mellom produsenter , bruksstørrelser og distrikter .
Bargojoavkku bargun lei erenoamážit deattuhit : • Mielkeeriid juogu buvttadeddjiid , doallosturrodagaid ja distrivttaid gaskka .
Virkninger for økonomien i melkeproduksjonen , på kort og lang sikt .
• Váikkuhusaid mielkebuvttadeami ekonomiijai , oanehis ja guhkes áiggis .
Samfunnsøkonomiske konsekvenser .
• Servodatekonomalaš váikkuhusaid .
Arbeidsgruppen avleverte sluttrapport i mars 2007 .
Bargojoavku geigii loahpparaportta njukčamánus 2007 .