pere/sami_parallel huggingface dataset:
Han viser til at det i mange situasjoner er myndighetenes agenda å oppholde urfolk ved å gi dem mange slags trivielle oppgaver å løse slik at de blir forhindret fra å fremme og utvikle egne saker .
Son čujuha dasa ahte máŋgga oktavuođas lea eiseválddiid áigumuš ja dáhttu duvdit eamiálbmogiidda ollu smávva áššiid maiguin galget buđaldit ja maidda galget ohcet čovdosiid , ja nu ájihit daid vai eai astta ovddidit ja ráhkkanahttit iežaset áššiid .
Man kan stille spørsmål ved om Sametinget nå har fått så mange administrative oppgaver innenfor utdanningspolitikken at man ikke får tid til å drive en strategisk politikkutvikling på området .
Dál sáhttá ge jearrat ahte lea go Sámediggi ožžon nu ollu hálddahuslaš bargamušaid oahpahussuorggis ahte das ii leat šat dilli jođihit strategalaš oahpahuspolitihka .
Det er helt klart et behov for at Sametinget settes i stand til å ivareta oppgaven sin som politikkutvikler gjennom en konkretisering av samenes kollektive rettigheter etter folkeretten .
Lea áibbas čielgasit dárbu oažžut Sámedikki dan dillái ahte dat sáhttá áimmahuššat politihka ovddidandoaimmas , mii mearkkaša ahte nákce konkretiseret sámi oktasaš vuoigatvuođaid álbmotrievtti mielde .
Det er bare slik Sametinget kan identifisere og realisere de nødvendige utviklingstiltak og realisere målet om praktisk selvbestemmelse for samene .
Dušše dien láhkái nákce Sámediggi gávnnahit makkár ovddidandoaimmaid lea dárbu álggahit ja duohtandahkat vai olaha dan mihttomeari gos sápmelaččat ožžot duohta dilis ieža mearridit .
Sametinget er et folkevalgt organ på nasjonalt nivå av og for samene .
Sámediggi lea álbmotválljejuvvon našunála dási orgána sápmelaččaide masa sápmelaččat ieža leat válljen áirasiid .
Det er derfor viktig at vi i dialogen med norske myndigheter møtes på like premisser , og at den overordnede tilnærmingen til samisk opplæringspolitikk ses på som en helhet og ses i sammenheng med tidligere og samtidige prosesser .
Danin lea ge dehálaš ahte go mii Norgga eiseválddiiguin deaivvadit ahte dat dáhpáhuvvá seamma dássásaš eavttuid vuođul , ja ahte ollislaččat lahkonit bajemusdásis sámi oahpahuspolitihkkii , ja ahte dan barggus oaidnit oktavuođa ovdalaš proseassaide ja proseassaide mat leat seamma áiggis jođus .
Sametinget representer ikke særinteresser , men ett av de to folk som nasjonalstaten ble etablert på territoriet til .
Sámediggi ii leat earenoamáš berošteddjiid ovddasteaddji , muhto nuppi dain našunálstáhta álbmoga ovddasteddjiin mat leat ásaiduvvan seamma eatnamii .
Samepolitiske problemstillinger er følgelig ikke sektorpolitikk .
Danin eai leat get sámepolitihkalaš váttisvuođat ja čuolmmat dušše muhtun sektorii gullevaš politihkka .
En praktisk måte å møte denne utfordringen på , kan være å gjøre de halvårlige kontaktmøter mellom Sametinget og departementet til en arena for overordnede spørsmål som legger føringer på enkeltprosessene på detaljnivå .
Movt dieinna hástalusain bargat duohta dilis ; okta vuohki sáhttá leat mearridit Sámedikki ja departemeantta oktavuođačoahkkimiid , mat dollojuvvojit juohke jahkebealis , dakkár čoahkkimiin gos bajemusdási gažaldagat gieđahallojuvvojit , mat bidjet láidestemiid eaŋkilproseassaide mat dahkkojit detáljadásis .
Det vil i denne sammenheng være naturlig å se nærmere på behovet for en full revisjon av reglene om Sametinget i sameloven og Sametingets myndighet i opplæringsloven .
Dan oktavuođas lea lunddolaš geahčadit lea go dárbu ollislaččat divodit Sámelága njuolggadusaid mat gusket Sámediggái ja oahpahuslágas dan oasi mii gusoká Sámedikki váldái .
Det vil videre være viktig at resultatene av slike møter kommuniseres godt ut til alle deler av departement og direktorat og tilsvarende internt i Sametinget .
Minddar lea dehálaš ahte dieid oktavuođačoahkkimiid bohtosat dovddusindahkkojuvvojit buot osiide departemeanttas ja direktoráhttii ja nu maiddái siskkáldasat Sámedikkis .
Det kan også være naturlig at slike halvårlige møter skjer på politisk nivå og at også FAD som samepolitisk samordningsdepartement , spiller en aktiv rolle . Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Soaitá maid leat lunddolaš ahte diet čoahkkimat juohke jahkebeali leat politihkalaš dásis , ja ahte Ođastushálddahus-ja girkodepartemeanttas , mii lea sámepolitihkalaš ovttastahttindepartemeanta , maiddái lea rolla dain čoahkkimiin .
3.7 Økonomiske utfordringer 3.7.1 Budsjettmessig etterslep for Sametingets arbeid med opplæringssaker
3.7 Ekonomalaš hástalusat 3.7.1 Váilevaš bušeahttajuolludeamit Sámedikki oahppoáššiid bargguide
Denne overføringen av myndighet skjedde uten at det ble overført noen form for egne administrative ressurser til å følge det opp .
Dan válddi sirdima eai čuvvon makkárge liige hálddahusresurssat mat livčče adnon dien barggu čuovvoleapmái .
Det er på det rene at der Sametinget har fått overført oppgaver , har bevilgningene enten ikke fulgt med , eller ikke fått den samme budsjettmessige utvikling som andre oppgaver som fortsatt gjøres av statlige myndigheter .
Duohta dilli lea nu ahte go Sámediggái leat sirdán bargamušaid , de eai leat ruhtajuolludeamit čuvvon daid bargamušaid , dahje daidda eai leat juolludan seamma dásis ruhtalassáneami go eará bargamušaide maid stáhtalaš eiseválddit ieža ain doaimmahit .
Tilstrekkelige bevilgninger er helt avgjørende for å utvikle en helhetlig og overordnet opplæringspolitikk på Sametinget .
Lea áibbas dárbu oažžut doarvái ruhtajuolludemiid go galgá nákcet ovddidit ollislaš bajitdási oahpahuspolitihka Sámedikkis .
3.7.2 Fylkeskommunenes rolle som forvalter av de videregående skol ene
3.7.2 Fylkasuohkaniid rolla joatkkaskuvllaid hálddašeaddjin
Videregående opplæring er et fylkeskommunalt ansvarsområde , med unntak av de to samiske videregående skolene i Karasjok og Kautokeino , som er statlige .
Joatkkaoahpahus lea fylkasuohkaniid ovddasvástádussuorgi , earret dan guovtti sámi joatkkaskuvlla Kárášjogas ja Guovdageainnus , mat leat stáhta ovddasvástádus .
Samarbeidsavtalene er noe ulike i form og innhold , men avtalene går ikke inn på detaljnivå på de områder den omfatter .
Ovttasbargošiehtadusat leat veaháš iešguđetláganat sihke hámi ja sisdoalu dáfus , muhto Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
Videregående opplæring er , uavhengig av avtalene , fortsatt å anse som et fylkeskommunalt ansvarsområde hvor Sametinget er ment å være en samarbeidspartner .
šiehtadusain ii leat detáljadásis daddjojuvvon makkár surggiide gusket . Joatkkaoahpahus lea ain , beroškeahttá šiehtadusas , fylkasuohkana ovddasvástádus mas Sámediggi galggašii leat ovttasbargi .
Nedleggelsen av den videregående skolen i Skånland viser at skoleeieren ut fra økonomiske hensyn kunne nedlegge et opplæringstilbud som var tilpasset for samiske elever .
Skánit joatkkaskuvlla heaittiheapmi čájeha ahte skuvlaoamasteaddji sáhttá ruhtavátnivuođa geažil heaittithit oahppofálaldaga mii lei heivehuvvon sámi ohppiide .
Troms fylkeskommune og Nordland fylkeskommune hadde et samarbeid om driften av denne skolen , da elevene i det markasamiske området er bosatt i begge fylkene .
Romssa ja Nordlándda fylkasuohkanat jođiheigga dien skuvlla ovttas , danin go márkasámi oahppit ásset goappešat diein fylkkain .
Nedleggelsen av den videregående skolen på Elvemo i Skånland skjedde mot Sametingets uttrykte vilje , og Sametinget har før nedleggelsen i 2009 og etter nedleggelsen hatt dialogmøter med fylkesrådet og tatt saken opp på konsultasjonsmøte med Fornyings- , administrasjons , - og kirkedepartmentet .
Elvemo joatkkaskuvlla heaittiheapmi Skániin dáhpáhuvai Sámedikki dáhtu vuostá . Sámedikkis ledje ovdal skuvlla giddema 2009:s ráđđádallamat fylkaráđiin , ja maŋŋil go skuvlla ledje heaittihan , de lea Sámediggi ovddidan ášši konsultašuvdnačoahkkimis Ođasmahttin , - hálddahus – ja girkodepartemeanttain .
Fra Sametingets side viser denne saken at det er lite Sametinget kan gjøre når det er snakk om et politikkområde hvor fylkeskommunen forutsettes å ha selvstyre .
Dát ášši čájeha ahte lea unnán maid Sámediggi sáhttá bargat go lea sáhka dakkár politihkkasurggiin main fylkasuohkanis galgá leat iešmearrideapmi .
Saken er også illustrerende for at samarbeidsavtalene ikke må bli sovende dokumenter , men brukes aktivt ikke bare av Sametinget , men også av fylkeskommunen .
Ášši čájeha maid ahte ovttasbargošiehtadusat eai galgga šaddat oađđi dokumeantan , muhto daid galgá sihke Sámediggi ja fylkasuohkan áŋgirit geavahit .
Skolestruktursaker er ofte saker som knyttes tett opp til budsjettbehandlingen i fylkestinget .
Skuvlastruktuvrrat leat dávjá dakkár áššit main leat hui lagas čanastagat fylkadikki bušeahttameannudeapmái .
For Sametinget er det erfaringsmessig vanskelig å nå fram med argumenter om bevaring av skoletilbud som er viktige for en mindre gruppe innenfor fylket , når motargumentet er økonomisk innsparing .
Sámediggi lea šaddan vásihit man váttis lea viggat ákkastallat ahte galget muhtun smávit jovkui fylkkas doalahit skuvlafálaldagaid , go vuosteágga lea ruhtaseastin .
Fylkeskommunene er generelt sett ikke forpliktet til å gi opplæring på samisk eller etter samiske læreplanverk , som har sin basis i samisk språk , kultur og samfunnsliv .
Fylkasuohkan ii lea oppalohkái geatnegahttojuvvon fállat sámegiel oahpahusa dahje oahpahusa sámi oahppoplánabuktosiid mielde , maid vuođđun lea sámegiella , kultuvra ja serrvodateallin .
Dette viser at det er behov for å definere og forskriftsfeste hvilke videregående skoler som skal gi opplæring i og på samisk og etter samisk læreplanverk i de ulike fylkene i nord- , lule og sørsamisk område , og sikre finansiering av slik opplæring .
Dát čájeha ahte lea dárbu defineret ja láhkaásahusain mearridit guđet joatkkaskuvllat galget addit sámegillii ja sámegielas oahpu sámi oahppoplánaid mielde iešguđetge fylkkas , sihke davvi , - julev- ja lullisámi guovlluin , ja sihkkarastit diekkár oahpahussii ruhtadeami .
Den samiske befolkningen har krav på fullverdig grunnopplæring og det omfatter en videregående opplæring tilpasset samisk språk , kultur og samfunnsliv i elevenes hjemfylke .
Sámi álbmogis lea riekti oažžut dievaslaš vuođđooahpu . Dasa gullá joatkkaoahpahus mii lea heivehuvvon oahppi ruovttufylkka sámegillii , kultuvrii ja servodateallimii .
Nedleggelsen av den videregående skolen i Skånland viser også hva som kan skje dersom forvaltningen av de samiske videregående skolene flyttes uten at de samiske elevenes rettigheter styrkes og skoleeiers forpliktelser overfor den samiske befolkningen lov- eller forskriftsfestes .
Diekkár oahpahus ii galgga leat skuvlaoamasteddjiid bušeahtain dakkár poasta maid sáhttet sihkastit eret go galget seastit ruđa . Skánit joatkkaskuvlla heaittiheapmi čájeha maid mii sáhttá dáhpáhuvvat jus sámi joatkkaskuvllaid hálddašeapmi sirdašuvvá almmá válddikeahttá vuhtii sámi ohppiid rivttiid .
3.7.3 Kommunenes rolle som skoleeiere : Refusjonsordninger og tilskudd
3.7.3 Suohkanat skuvlaoamasteaddjin : Refušuvdnamáksinortnet ja doarjagat
Sametinget har flere ganger tatt opp og drøftet regelverket for refusjonssatsene for opplæring i og på samisk .
Sámediggi lea máŋgga geardde gieđahallan ja digaštallan njuolggadusaid mat gusket sámegiel oahpahusa refušuvdnamáksinmeriide .
Dette har skjedd både gjennom politiske møter med relevante departementer og gjennom møter med kommuner og hovedorganisasjoner , slik som KS .
Dan leat dahkan politihkalaš čoahkkimiin main leamaš mielde departemeanttat maidda ášši gullá , ja maiddái čoahkkimiin suohkaniiguin ja váldoorganisašuvnnaiguin , nugo KS .
Regelverket er uklart og slår urimelig ut for de enkelte kommunene og fylkeskommunene .
Njuolggadusat leat eahpečielgasat ja eai ge leat govttolaččat suohkaniidda ja fylkasuohkaniidda .
I tillegg har mange kommuner påpekt at satsene er for lave og at det må avsettes mer midler til refusjoner slik at faktiske kostnader blir dekket .
Dasa lassin leat máŋga suohkana čujuhan ahte máksinmearit leat beale vuollin , ja ahte fertejit lasihit juolludemiid refušuvdnamáksimiidda nu ahte dat gokčet duohta goluid .
Sametinget ønsker også å få revidert tilskuddsordningen for samiskopplæring i videregående opplæring .
Maiddái Sámediggi dáhttu divodit joatkkaoahpahusa sámioahpu doarjjaortnega .
Saken er tatt opp mange ganger med Kunnskapsdepartementet og også med Kirke- , utdannings- og forskningskomiteen i Stortinget .
Dat ášši lea máŋgga geardde gieđahallojuvvon čoahkkimiin Máhttodepartemeanttain ja maiddái Stuoradikki Girko , - oahpahus- ja dutkanlávdegottiin .
Sametinget kjenner til at Utdanningsdirektoratet har foretatt vurderinger av tilskuddsordningen til samisk i grunnopplæringen på bakgrunn av Sametingets oppfordringer .
Sámediggi diehtá ahte Oahpahusdirektoráhtta lea árvvoštallan sámi vuođđooahpahusa doarjjaortnega Sámedikki ávžžuhusa mielde .
Dette har imidlertid enda ikke gitt utslag i en justering av nåværende satser , eller ført til satser som dekker de reelle kostnadene for samiskundervisning .
Muhto das ii leat vel boahtán dakkár boađus ahte dálá máksinmearit leat lassánan , dahje ahte máksinmeriid livčče lokten dan meare ahte govččaše sámi oahpahusa duohta goluid .
Flere fylkeskommunale videregående skoler erfarer at de etter innføringen av Kunnskapsløftet ikke lenger får statlig tilskudd til samisk som fremmedspråk .
Máŋga fylkasuohkana leat vásihan ahte maŋŋil go Máhttlokten váldojuvvui atnui , de eai šat oaččo stáhtadoarjaga fállat sámegiela amasgiellafágan .
Samisk som fremmedspråk er et reelt opplæringstilbud i samisk språk .
Sámegiella amasgiellan lea albma oahppofálaldat sámegielas .
Sametinget mener at skolene skal fremme tilpasset opplæring og varierte arbeidsmåter .
Sámediggi oaivvilda ahte skuvllat galget ovddidit heivehuvvon oahpahusa ja molsašuvvi bargovugiid .
Opplæringsloven omtaler retten til opplæring i og på samisk , men ikke de ulike alternativene for samiskopplæring .
Oahpahusláhka namuha vuoigatvuođa oažžut oahpu sámegillii ja sámegielas , muhto ii namut makkár vejolaš vuogit leat oahpahit sámegiela .
Det er nødvendig at de videregående skolene sikres ressurser til å kunne tilby fremmedspråksalternativet .
Joatkkaskuvllat dárbbašit oažžut doarvái veahkkeváriid vai nákcejit fállat maiddái amasgielaid fágan .
Antall elever som ønsker samisk som fremmedspråk , er i noen tilfeller svært lavt sammenlignet med andre fremmedspråk .
Ohppiidlohku geat válljejit sámegiela amasgiellan lea muhtun oktavuođain hui vuollin , go bálddastahttá eará amasgielaiguin .
Sametinget ser det som positivt at kommuner gir lærere studiepermisjon for videreutdanning i samisk språk , og at slike studiehjemler gradvis har økt .
Sámedikki mielas lea buorre go suohkanat addet lohkanpermišuvnna oahpaheddjiide čađahit joatkkaoahpahusa sámegielas , ja diekkár lohkanlobit leat lassánan dađistaga .
Sametinget ser et behov for en ny vurdering av tilskuddsordningene for samisk i grunnopplæring , grunnskole og videregående opplæring fra Utdanningsdirektoratets og Kunnskapsdepartementets side .
Sámediggi oaidná dárbbu ođđasis árvvoštallat doarjjaortnegiid maid Oahpahusdirektoráhtta ja Máhttodepartemeanta leat mearridan sámi vuođđooahpahussii , vuođđoskuvlii ja joatkkaoahpahussii .
Videre er det et behov for å fastsette nye retningslinjer for tilskuddsforvaltningen , og at Sametinget involveres i dette arbeidet .
Dasa lassin lea dárbu mearridit ođđa njuolggadusaid doarjjahálddašeapmái , ja Sámediggi ferte leat mielde dan barggus .
Dette gjelder også de budsjettmessige konsekvensene av en endring i tilskuddsog refusjonsordningen for samiskopplæring .
Ja maiddái galgá vuhtiiváldojuvvot ahte dat boahtá váikkuhit bušeahtaide jus lasihit sámi oahpahusa doarjja-ja refušuvdnamáksinmeriid .
Sametinget er inne i en prosess , en egen arbeidsgruppe , hvor Sametinget sammen med KS skal se på utfordringene med samepolitikk i kommunene på et generelt grunnlag .
Sámediggi lea dál mielde bargguin , gos sierra bargojoavku , mas Sámediggi ja KS . , leat mielde , galgá geahččat makkár sámepolitihkalaš hástalusat suohkaniin oppalaččat leat .
Når resultatene av arbeidet i denne arbeidsgruppen foreligger vil det aktualiseres også opplæringspolitiske spørsmål som det vil være aktuelt for Sametinget å behandle .
Go diet bargojoavku geargá ja buktá barggu bohtosa , de das boahtá ovdan makkár áigeguovdilis oahpahuspolitihkalaš gažaldagaid lea áigeguovdil gieđahallat Sámedikkis .
3.8 De statlige sameskolene 3.8.1 De samiske videregående skolene i Karasjok og Kautokeino
3.8 Stáhta sámi skuvllat 3.8.1 Sámi joatkkaskuvllat Kárášjogas ja Guovdageainnus
Et særskilt spørsmål som behøver en politisk avklaring i opplæringsmeldingen er spørsmålet om fremtidig tilknytning for de to samiske videregående skolene i Kautokeino og Karasjok .
Earenoamáš gažaldat maid politihkalaččat ferte čielggadit oahpahusdieđáhusas , lea dan guovtti sámi joatkkaskuvlla boahttevaš dilli , Guovdageainnus ja Kárášjogas .
Sametinget har behandlet saken i flere omganger , med ulike konklusjoner .
Sámediggi lea dien ášši meannudan máŋgga geardde , ja buktán iešguđetlágan loahppaárvvoštallamiid .
Det har vært foretatt en grundig utredning om framtidig forvaltning av de statlige videregående skolene i Karasjok og Kautokeino .
Lea vuđolaččat suokkardallojuvvon movt boahtteáiggis galggašii hálddašit Kárášjoga ja Guovdageainnu stáhtalaš joatkkaskuvllaid .
Den nedsatte arbeidsgruppens tilrådning i 2006 , var at forvaltningen ble lagt til en etat som hadde system for å ta på seg oppgaven , nemlig en fylkeskommune .
Bargojoavku mii lei nammaduvvon dien čielggadit , buvttii iežas rávvagiid 2006:s , ja ávžžuhii ahte hálddahus biddjojuvvošii etáhttii mas lea vuogádat máhttit dien doaimmahit , namalassii fylkasuohkanii .
De samiske videregående skolenes plikt til å gi opplæring på samisk ble foreslått ivaretatt gjennom forskriftsendring , og det samme gjaldt plikten til å gi opplæring etter Kunnskapsløftet-samisk .
Sámi joatkkaskuvllaid geatnegasvuohta fállat sámegiel oahpu evttohuvvui nannejuvvot láhkaásahusa rievdademiin , ja seamma maid go guoská geatnegasvuhtii fállat oahpu Máhttolokten-Sámi oahppoplánabuktosiid mielde .
Sametingets rolle og innflytelse ble foreslått ivaretatt gjennom forhandlinger .
Sámedikki rolla ja váikkuhandoaimma evttohedje vuhtiiváldit šiehtadallamiid bokte .
Det har i lang tid vært et bærende prinsipp at staten ikke skal drive virksomhet som hører under kommunesektorens område , herunder videregående skoler .
Lea guhkes áiggi juo leamaš guoddi prinsihpan ahte stáhta ii galgga jođihit doaimmaid mat gullet suohkansuorgái , nugo joatkkaskuvllaid .
Rapport forelå i september 2002 , hvor tre alternativer var drøftet : enten fortsatt tilknytning til Utdannings- og forskningsdepartementet , tilknytning til Finnmark fylkeskommune eller til Sametinget .
Raporta leai gárvvis čakčamánus 2002 , ja das árvvoštalle golbma molsaeavttu : juogo dat ahte ain galgá leat čadnojuvvon Oahpahus-ja dutkandepartementii , dahje Finnmárkku fylkasuohkanii dahje Sámediggái .
Sametinget vedtok i plenum i 2003 at i følge vedtatt sametingsplan bør Sametinget utvikles til politikkutvikler og myndighetsutøver .
Sámedikki dievasčoahkkin mearridii 2003:s ahte dohkkehuvvon sámediggeplána mielde berre Sámediggi ovdánahttejuvvot politihka hábmejeaddjin ja válddi čađaheaddjin .
Det anses ikke naturlig at Sametinget , som parlamentarisk organ , har ansvar for drift av de to samiske videregående skolene .
Ii rehkenastojuvvo lunddolažžan , ahte Sámediggi , mii lea parlamentáralaš orgána , galggašii oažžut ovddasvástádussan jođihit guokte sámi joatkkaskuvlla .
Sametinget må dessuten få avklart sin fremtidige rolle , myndighet og ansvar i forbindelse med en eventuell slik overtagelse .
Dasa lassin berre Sámedikki rolla , váldi ja ovddasvástádus diekkár badjelasas váldima oktavuođas čielggaduvvot .
Sametinget gikk inn for at de to skolene forblir tilknyttet Utdannings- og forskningsdepartementet inntil ytterligere andre tilknytningsformer er utredet .
Sámediggi guorrasii dasa ahte diet guokte skuvlla ain bissot Oahpahus-ja dutkandepartemeantta vuolde , dassážii vel eará čanastatvejolašvuođat leat čielggaduvvon .
Gruppen tilrådde også at det ble inngått forhandlinger med fylkeskommunen om forvaltningen av skolen .
Bargojoavku rávvii maid ahte álggahuvvoše šiehtadallamat fylkasuohkaniin dieid skuvllaid hálddašeami hárrái .
Prosessen og forhandlingsresultatet skulle sikre at statens rettsforpliktelser overfor det samiske folket , og Sametingets rolle og innflytelse på opplæringstilbudet ble ivaretatt .
Bargomannolat ja šiehtadallanboađus galggai sihkkarastit ahte stáhta riektevuoigatvuohta sámi álbmoga ektui , ja Sámedikki rolla ja oahpahusfálaldagaide váikkuhanvejolašvuohta vuhtiiváldojuvvui .
Videre tilrådde gruppen at det fastsettes forskrift om at den samiske videregående skolen skal gi opplæring i og på nordsamisk og forskrift om at skolen skal gi opplæring etter læreplanverket Kunnskapsløftet Samisk , at skolebygningene / eiendommene skulle eies av staten v / Statsbygg og at skolens virksomhet finansieres over statsbudsjettet ( kap. 222 ) .
Dasa lassin rávvii bargojoavku ahte ráhkaduvvo sierra láhkaásahus mas daddjo ahte sámi joatkkaskuvla galgá addit oahpu davvisámegielas ja davvisámegillii , ja láhkaásahus mii geatnegahttá skuvlla láhčit oahpu Máhttolokten – sámi oahppoplánabuktosiid mielde , ja ahte stáhta Statsbygg oamasta skuvlavisttiid / opmodagaid . Joavku rávvii maid ahte skuvlla doaimmat ruhtaduvvojit stáhtabušeahtas ( kap.222 ) .
Gruppens tilrådning , om at skolens virksomhet fortsatt skulle finansieres over statsbudsjettets kap. 222 , innebar at skolens virksomhet skulle finansieres på samme måte som undervisnings- og internattjenester ved de kommunale sameskolene i Snåsa og Troms .
Joavkku ráva mii guoská dasa ahte skuvlla doaibma galgá ruhtaduvvot stáhtabušeahta 222. kapihttalis , sisttisdoalai maid dan ahte skuvlla doaibma galggai ruhtaduvvot seammaládje go Snoasa ja Romssa sámi skuvllaid oahpahus-ja internáhttabálvalusat ruhtaduvvojit .
I rapporten gir arbeidsgruppen også andre anbefalinger , og sier bl.a. at et tilfredsstillende opplæringstilbud , jf. urfolksrettslige forpliktelser , tilsier at det som minimum må gis opplæring på samisk på minst en skole ( underforstått en videregående skole ) innenfor hver at de tre samiske språkene .
Raporttas buktá bargojoavku maid eará rávvagiid , ja dadjá earet eará ahte dohkálaš oahppofálaldat , gč. Eamiálbmotrievttalaš geatnegasvuođaid , mearkkaša dan ahte buot unnimus gáibádus lea ahte galgá addot sámegieloahppu unnimusat ovtta skuvllas ( joatkkaskuvllas ) juohke golmma sámegielas .
Som følge av dette foreslo arbeidsgruppen at opplæringslovens kap. 6 og forskrifter til loven revideres .
Dan vuođul árvalii bargojoavku ahte oahpahuslága kap. 6 ja lága láhkaásahus rievdaduvvojit .
Sametinget fulgte ikke denne tilrådningen da saken ble behandlet i plenum i 2008 .
Sámediggi ii čuovvolan dien rávvaga , go dievasčoahkkin meannudii ášši 2008:s .
Følgende vedtak ble fattet : ” Sametinget ber sametingsrådet snarest om å utrede en forvaltningsmodell med Sametinget som forvaltningsansvarlig for de statlige samiske videregående skolene , herunder oppretting av et eget organ under Sametinget for forvaltning av samiske skole- og opplæringsspørsmål . ”
Dalle dahkkui čuovvovaš mearrádus : “ Sámediggi bivdá sámediggeráđi farggamusat čielggadit hálddašanvuogi mas Sámediggi lea stáhta sámi joatkkaskuvllaid hálddašanovddasvástideaddji , dan olis maid galgá čielggadit sierra orgána ásaheami Sámediggái , mii galgá hálddašit sámi skuvla-ja oahpahusgažaldagaid . ”
Sametinget gikk inn for at de statlige samiske videregående skolene forble tilknyttet Utdanningsdirektoratet inntil en forvaltningsmodell med Sametinget som forvaltningsansvarlig er utredet , og Sametinget er klar til å påta seg ansvaret for forvaltningen av skolene , jf. ILO-konvensjon nr. 169 art. 27.2 .
Sámediggi bođii dan oaivilii ahte Oahpahusdirektoráhtta ain galgá leat sámi joatkkaskuvllaid ovddasvástideaddji , dassážii dakkár hálddašanmálle lea čielggaduvvon gos Sámediggi livččii hálddašanovddasvástideaddji , ja dassážii Sámediggi lea gárvvis váldit badjelasas skuvllaid hálddašeami , gč. ILO-konvenšuvnna nr. 169 art.27 .
Videregående opplæring for samiske elever omfatter alle samiske språkområder , og den omfatter både studieforberedende og yrkesfaglig opplæring .
2. Sámi ohppiid joatkkaoahpahus fátmmasta buot sámi giellaguovlluid , ja dasa gullá sihke studerenráhkkanahtti ja fidnofágalaš oahpahus .
Definisjon av samisk skole , som er brukt i læreplanverket Kunnskapsløftet – samisk omfatter også videregående opplæring .
Nu movt sámi skuvla lea definerejuvvon Máhttoloktensámi oahpponeavvobuktosis , de dasa gullá maid joatkkaoahpahus .
Sametinget viser til blant annet FNs Urfolkserklæring som forutsetter at urfolk selv skal ha selvbestemmelse over egne utdanningsinstitusjoner og kunne påvirke innholdet i opplæringen som gis ved slike institusjoner .
Sámediggi čujuha earet eará ON Eamiálbmotjulggaštussii mii vuordá ahte eamiálbmogat ieža galget beassat leat mielde stivremin iežaset oahppoinstitušuvnnaid , ja ahte sii ieža galget beassat váikkuhit oahpahusa sisdollui maid diet institušuvnnat fállet .
Sametinget har imidlertid gjort seg noen erfaringer med institusjoner som er blitt underlagt Sametinget , erfaringer som har overføringsverdi til skoledrift .
Muhto Sámediggi lea beassan vásihit movt lea mannan go institušuvnnat leat sirdojuvvon Sámedikki háldui , ja daid vásáhusaid sáhttá skuvllaid jođiheapmái nai sirdit .
Erfaringene disse institusjonene har er at deres utviklingsmuligheter før de kom inn under Sametingets budsjett var mye større enn etter at Sametinget overtok finansieringen .
Diet institušuvnnat leat muosáhan ahte sin ovdánanvejolašvuođat ovdal go bohte Sámedikki bušeahta háldui ledje mihá buorebut go de go Sámediggi válddii badjelasas ruhtadeami .
Sametinget er bekymret over de samiske videregående skolenes fremtidige utviklingsmuligheter , særlig med henblikk på at Sametinget ikke har verktøyene som behøves for å sikre skolene den økonomiske tryggheten og forutsigbarheten de behøver for å tilby et godt utdanningstilbud til samiske elever .
Sámediggi gal ballá ahte sámi joatkkaskuvllaid boahtteáiggi ovdáneapmi dáidá šaddat heajut , daningo Sámedikkis eai leat dat reaiddut mat dárbbašuvvojit go galgá sihkkarastit skuvllaide ekonomalaš oadjebasvuođa ja boahtteáiggi maid dárbbašit go galget nákcet fállat buori oahppofálaldagaid sámi ohppiide .
Sametinget ser at en overføring av forvaltningsansvaret eller eierskapet til de to samiske videregående skolene avhenger blant annet av at Sametinget får en budsjettmessig rolle som gir muligheter for reelle konsultasjoner om budsjettmessige saker , konsultasjoner som ville medført at Sametinget har større innflytelse over bevilgningene som gis årlig til samiske formål generelt og til Sametingets virksomhet spesielt .
Sámediggi oaidná ahte jus duon guokte sámi joatkkaskuvlla hálddašanovddasvástádus dahje oamasteapmi sirdojuvvošii Sámediggái , de dat eaktuda earet eará dan ahte Sámediggi ferte oažžut dakkár rolla bušeahtaid ráhkadeamis mii attašii duohta vejolašvuođa konsulteret bušeahttaáššiin , ja ahte diekkár konsultašuvnnat mielddisbuvttáše Sámediggái eanet váikkuhanfámu juolludemiin mat jahkásaččat juolloduvvojit sámi ulbmiliidda oppalaččat ja ábaida Sámediggái .
I tillegg så er det også spørsmål ved om rammeverket for skoledrift og hvordan forholdet mellom Sametinget som fremtidig skoleeier og departementet og direktoratet skulle vært all den tid Sametinget har begrenset myndighet når det kommer til fastsettelse av læreplaner mv. .
Dasa lassin lea dás gažaldat skuvllaid jođiheami rámmaeavttuin , ja movt Sámedikki , nugo boahtteáiggi skuvlaoamasteaddji , ja departemeanttaid ja direktoráhta gaskavuohta šattašii leat , go dilli gearddi lea nu ahte Sámedikkis lea unnán váldi mearridit oahppoplánaid jna. .
Sametinget ønsker heller ikke at de samiske videregående skolene skal underlegges fylkeskommunen .
Ii Sámediggi dáhto fylkasuohkanii ge sirdit sámi joatkkaskuvllaid .
Hovedargumentet mot at skolene blir fylkeskommunale er at det fort kan bli et spørsmål om lønnsomheten av skoledriften , ikke kvaliteten i opplæringen og verdien av å ha et samiske videregående utdanningstilbud .
Stuorámus vuosteágga dasa ahte diet skuvllat šattaše fylkasuohkana skuvlan , lea ahte oalle fargga sáhttá šaddat gažaldat skuvlajođiheami gánnáhahttimis , eai ge beroš oahpahusa kvalitehtas ja dan árvvus mii sámi
Sametinget har gjort seg noen erfaringer med fylkeskommunal forvaltning av videregående skoler som gir et særlig utdanningstilbud for samiske elever .
joatkaoahpahus iešalddis lea . Sámediggi lea beassan vásihit movt fylkasuohkan sáhttá hálddašit joatkkaskuvllaid main leat earenoamáš fálaldagat sámi suorggis .
Selv om Sametinget har samarbeidsavtaler med fylkeskommunene , så vil graden av økonomisk og administrativ uforutsigbarhet være minst like høy hvis skolene underlegges fylkeskommunen som hvis skolene underlegges Sametinget .
Vaikko Sámedikkis leat ge bargošiehtadusat fylkasuohkaniiguin , de aŋkke lea seamma stuora ekonomalaš ja hálddahuslaš eahpesihkkaris dilli , ležžet dal skuvllat fylkasuohkana dahje Sámedikki hálddus .
Sametinget har heller ikke mottatt signaler fra fylkeskommunalt hold om at de ønsker eierskapet til de samiske videregående skolene .
Ii ge Sámediggi leat gullan maidege fylkasuohkanis , ahte doppe dal háliidivčče váldit badjelasas sámi joatkkaskuvllaid oamasteami .
Sametinget viser også til at det er nedsatt en egen arbeidsgruppe som vurderer Sametingets rolle og myndighet , og til forhandlingene om en nordisk samekonvensjon som i stor grad vil få betydning for Sametingets utvikling som politisk organ og som forvaltningsorgan .
Sámediggi čujuha maid dasa ahte lea nammaduvvon bargojoavku mii galgá árvvoštallat Sámedikki rolla ja válddi , ja čujuhit maid davviriikkalaš sámekonvenšuvnna šiehtadallamiidda , main boahtá leat ollu dadjamuš Sámedikki ovdáneapmái nugo politihkalaš orgánan ja hálddašanorgánan .
Før Sametinget har fått på plass de verktøyene som behøves for å være ansvarlig for skoledrift , så vil det være mest hensiktsmessig at de samiske videregående skolene forblir i statlig eier og styres slik som i dag .
Nu guhká go Sámedikkis eai leat vel sajis reaiddut maid dárbbaša jus galggašii badjelasas váldit skuvlajođiheami ovddasvástádusa , de lea buoremus ahte sámi joatkkaskuvllat bissot stáhta hálddus ja stivrejuvvojit nugo dál .
Det er også uttrykt et klart ønske fra styreleder ved de samiske videregående skolene om at skolene ikke ønsker å underlegges verken Sametinget eller fylkeskommunen .
Maiddái sámi joatkkaskuvllaid stivrajođiheaddji lea hui čielgasit dadjan ahte skuvllat eai háliit šaddat Sámedikki eai ge fylkasuohkana vuollásaččat .
Sametinget ser imidlertid behov for endringer i lovverket når det gjelderretten til opplæring på samisk i videregående opplæring .
Muhto Sámediggi oaidná dárbbu rievdadit lágaid mat gusket vuoigatvuhtii oažžut sámegieloahpu joatkkaoahpahusas .
Denne retten må lov- eller forskriftsfestes og plikten til å gi opplæring etter Kunnskapsløftet – samisk i videregående opplæring må også forskriftsfestes .
Diet riekti ferte nannejuvvot sierra lágain dahje láhkaásahusain , ja geatnegasvuohta addit oahpu Máhttolokten-sámi oahppoplánaid mielde joatkkaoahpahusas ferte maid nannejuvvot sierra láhkaásahusain .
Når denne retten og plikten er lov og / eller forskriftsfestet er det underordet for utdanningstilbudet hvem som eier eller forvalter de samiske videregående skolene .
Go diet riekti ja geatnegasvuohta gearddi vuos lea mearriduvvon lágas ja/dahje láhkaásahusas , de ii leat nu beare várálaš oahpahusfálaldaga hárrái gii sámi joatkkaskuvllaid oamasta dahje hálddaša .
Skolene og dets eier er uansett forpliktet til å gi den lov- og forskriftsfestede opplæringen .
Dasto leat aŋkke skuvllat ja daid oamasteaddjit geatnegahttojuvvon fállat dan oahpu mii lea lágas dahje láhkaásahusas mearriduvvon .
Sametinget legger til grunn at finansiering av virksomheten på de samiske videregående skolene må fortsatt være som i dag , over statsbudsjettets kapittel 222 .
Sámediggi atná vuođđun ahte sámi joatkkaskuvllaid doaimmaid ruhtadeapmi ain galgá leat nugo dál lea , stáhtabušeahta kapihttalis 222 .
Sametinget støtter dette synet og ser også at hvis Sametinget skal ta over forvaltningsansvar for disse to skolene , kan det i neste omgang være snakk om å overta ansvar for den statlige internatskolen i Hattfjelldal .
Sámediggi doarju dien oainnu ja oaivvilda ahte váldde de geaži , jus Sámediggi galgá váldit badjelasas dien guokte skuvlla hálddašanovddasvástádusa , de soaitá boahtte lávki leat ahte šaddá sáhka váldit badjelasas stáhta internáhttaskuvlla Aarbortes .
Sametingets standpunkt er derfor at Sametinget ikke skal ta på seg oppgaven med forvaltning av de statlige videregående skolene i Kautokeino og Karasjok eller andre skoler før Sametingets rolle i budsjettsammenheng er blitt styrket og rammeverket for et samisk eierskap til skolene er på plass .
Sámedikki oaidnu lea ge dasto ahte Sámediggi ii galgga váldit badjelasas Guovdageainnu ja Kárášjoga stáhtalaš joatkkaskuvllaid dahje eará skuvllaid hálddašeami , ovdal go Sámedikki rolla bušeahttaoktavuođas lea nannejuvvon ja ovdal go skuvllaid sámi oamasteapmái leat biddjojuvvon čielga rámmat .
Når det gjelder spørsmålet om eierskap til de statlig eide sameskolene , kan det nevnes at Gaske- Nøørjen Saemienskovle i Hattfjelldal er en statlig eid grunnskole .
Mii guoská duoid eará sámeskuvllaid oamasteapmái mat dál leat stáhta hálddus , nugo ovdamearkkadihte Gaske- Nøørjen Saemienskovle Aarbortes , mii lea vuođđoskuvla maid stáhta oamasta .
3.9 Den samiske skolen i endring : eksempler på positive tiltak Kapittelet har hittil vist at den samiske eleven , samiske foreldre , det samiske samfunnet og Sametinget har mange utfordringer når det gjelder opplæringssaker .
Dan barggus gehččet maid iežaset doaimma eará ásahusaid ektui . 3.9 Sámi skuvla nuppástuvvamin : buorit doaimmat Ovdalis dan kapihttalis leat oaidnán ahte sámi ohppiin , sámi váhnemiin , sámi servodagas ja Sámedikkis leat ollu hástalusat oahpahusáššiin .
Gjennomgangen viser også at det finnes utdanningspolitiske milepæler som det er viktig å verdsette og bygge videre på .
Ja leat maid oaidnán ahte gávdnojit smávva oahpahuspolitihkalaš olahusat maid lea dehálaš árvvusatnit ja ovddidit viidáseappot .
Som et eksempel på vellykkede prosjekter innenfor opplæringspolitikken kan nevnes Elgå-prosjektet .
Go galgá namuhit muhtun bureslihkostuvvan oahpahuspolitihkalaš prošeavttaid , de sáhttit namuhit Elgåprošeavtta .
Hovedmålgruppa var barnehagebarn , som ved prosjektstart var 3-4 år .
Váldoulbmiljoavku lei mánáidgárddi mánát , mat prošeavtta álggadettiin ledje 3-4 jahkásaččat .
Målet var at disse skulle følge prosjektet i minst to år , for deretter å fortsette prosjektet på grunnskolenivå .
Ulbmil lei oažžut sin čuovvut prošeavtta unnimusat guokte jagi , ja dasto joatkit prošeavttain vuođđoskuvladásis .
Dette prosjektet har gitt gode resultater og har ført til at samisk igjen er blitt et levende språk blant flere i området .
Diet prošeakta lea buktán buriid bohtosiid ja lea mielddisbuktán ahte sámegiella fas lea šaddan ealli giellan máŋgga guovllus .
Samisk høgskole har vært faglig rådgiver for prosjektet , og prosjektet er dokumentert gjennom rapport i Dieđut 2007,1 : Samisk språk i Svahken Sijte .
Sámi allaskuvla lei prošeavtta fágalaš ráđđeaddi , ja prošeakta lea dokumenterejuvvon raporttas Dieđut 2007,1 : Svahken Sijte sámegiella .
Samisk høgskole la gjennom sin rådgivning spesielt vekt på å velge gode modeller for organisering av språkopplæringen både i barnehagen og skolen .
Sámi allaskuvla deattuhii ráđđeaddin earenoamážit dan ahte galgá válljet buriid organiserenmálliid mánáidgárddi ja skuvlla giellaoahpaheapmái .
Det ble lagt stor vekt på at modellene skulle ta utgangspunkt i lokale språkforhold og lokale målsettinger for opplæringen .
Biddjojuvvui hui ollu deaddu dasa ahte oahpaheamis galgá atnit vuođđun báikkálaš gielladili ja báikkálaš ulbmiliid .
Prosjektet har tatt utgangspunkt i Kamil Øzerks bok fra 2006 : “ Fra språkbad til språkdrukning – modeller for opplæring av to språk ” , der han har systematisert viktige trekk ved blant annet den modellen som har blitt brukt for å vitalisere urfolksspråket maori på New Zealand .
Prošeakta anii vuođđun Kamil Øzerk girjji mii ilmmai 2006:s : Fra språkbad til språkdrukning – modeller for opplæring av to språk ” ( Giellalávggodeamis giellaheavaheapmái – mállet movt oahpahit guokte giela ) . Dan girjjis lea son systematiseren dehálaš osiid earet eará dan oahpahanmálles mii lea geavahuvvon maori eamiálbmogiid giela ealáskahttimis New Zealánddas .
Baker deler disse inn i to typer , sterke og svake opplæringsmodeller .
Baker juohká dieid oahpahanmálliid guovtti oassái ; nana ja rašes oahpahanmállet .
Det ble lagt stor vekt på at sterke modeller for tospråklig opplæring var helt nødvendig for at elevene skulle bli aktive brukere av samisk språk .
Biddjojuvvui stuora deaddu dasa ahte ferte váldit atnui nana guovttegielatoahpahanmálliid jus galgá lihkostuvvat oažžut ohppiid šaddat viššalis giellageavaheaddjin .
Modellene som er brukt både i barnehagen og skolen er beskrevet i rapporten .
Raporttas čilgejit sihke daid málliid mat geavahuvvo mánáidgárddis ja daid mat skuvllas geavahuvvo .
Sametinget er av den formening at dette prosjektet kan ha stor overføringsverdi også til andre områder i det samiske samfunnet .
Sámediggi oaivvilda ahte diet prošeakta sáhttá geavahuvvot maiddái eará guovlluin sámi servodagas .
Når det gjelder læremidler har det også vært en positiv utvikling de siste årene .
Maiddái oahpponeavvuid dáfus lea leamaš buorre ovdáneapmi maŋemus jagiid .
Sametingets strategiske plan for læremiddelutvikling opererer med følgende hovedmål når det gjelder læremiddelutvikling for perioden 2008-2011 : 1 .
Sámedikki strategalaš plánas mii guoská oahpponeavvuid ovddideapmái leat čuovvovaš váldomihttomearit movt áigodagas 2008-2011 ovddidit oahpponeavvuid : 1 .
Minst 135 igangsatte læremiddelprosjekter for opplæring etter Kunnskapsløftet – Samisk 2 .
Unnimusat 135 álggahuvvon oahpponeavvoprošeavtta mat gusket Máhttolokten-sám oahppoplánaide . 2 .
Minst 30 igangsatte læremiddelprosjekter på sør- , lule- og nordsamisk for barnehager og grunnopplæring som bidrar til optimal læringssituasjon for barn og unge 3 .
Unnimusat 30 álggahuvvon oahpponeavvoprošeavtta lulli- , julev-ja davvisámegillii mánáidgárddiide ja vuođđooahpahussii mat galget buoremus lági mielde buoridit mánáid ja nuoraid oahppandili . 3 .
Minst 16 igangsatte læremiddelprosjekter innenfor fagområdene i Rammeplan for barnehagen .
Unnimusat 16 álggahuvvon oahpponeavvoprošeavtta Mánáidgárddiid rámmaplána siskkobealde .
Status per medio 2011 er : 1 ) 151 læremiddelprosjekter for opplæring etter Kunnskapsløftet-Samisk igangsatt 2 ) 29 igangsatte prosjekter på sør , lule- og nordsamisk for barnehager og grunnopplæring som bidrar til optimal læringssituasjon for barn og unge .
Makkár dilli lei čakčamánus 2011 : 1. 151 oahpponeavvoprošeavtta mat gusket Máhttolokten-sámi oahppoplánaide . 2. 29 oahpponeavvoprošeavtta álggahuvvon lulli- , julev-ja davvisámegillii mánáidgárddiide ja vuođđooahpahussii mat galget buoremus lági mielde buoridit mánáid ja nuoraid oahppandili .
3 ) 8 prosjekter igangsatt innenfor fagområdene for Rammeplan for barnehagen .
3. 8 prošeavtta álggahuvvon Mánáidgárddiid rámmaplána siskkobealde .
Prosjekter har to års tidsfrist for ferdigstillelse .
Áigemearri gárvvistit prošeavttaid lea guokte jagi .
Av bevilgninger gitt fra 2008-2010 er ca. 24 læremidler ferdigstilt pr år .
2008-2011 juolludemiin leat sullii 24 oahpponeavvu gárvvistuvvon dán jagi .
Også når det gjelder det samiske innholdet i grunnskolelærerutdanningen har det vært positiv utvikling ved at et slikt innhold er blitt styrket fra høsten 2010 .
Maiddái vuođđoskuvlla oahpaheaddjeoahpahusa sámi sisdoalu áššis leamaš buorre ovdáneapmi , go diet sisdoallu lea nannejuvvon 2010 čavčča rájes .
Dette betyr at alle studenter i den nasjonale grunnskolelærerutdanningen skal ha kunnskap om samene .
Dat mearkkaša ahte buot našunála vuođđoskuvlaoahpaheddjiidoahpus galget oahppat sápmelaččaid birra .
Dette er Sametinget og Kunnskapsdepartementet blitt enige om , og Sametinget har uttrykt tilfredshet over dette resultatet .
Dan áššis leat Sámediggi ja Máhttodepartemeanta boahtán ovttaide , ja Sámediggi lea lohkan ahte leat duhtavaččat dainna bohtosiin .
Rammeplanen for samisk grunnskolelærerutdanning er dermed gjort gjeldende for alle universiteter og høyskoler i landet .
Dasto gusto sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpu rámmaplána buot dán riikka universitehtaide ja allaskuvllaide .
I dag gis samisk grunnskolelærerutdanning ved Sámi allaskuvla , men det er ingenting i veien for at også andre institusjoner kan gi slik utdanning på samisk .
Dál lea Sámi allaskuvla mii fállá vuođđoskuvladási oahpaheaddjeoahpu , muhto maiddái eará institušuvnnat galget sáhttit fállat diekkár oahpu sámegillii .
Det er viktig for Sametinget at retningslinjene for fagene nå har en tydelig samisk profil .
Sámediggi atná hui mávssolažžan dan ahte fágaid njuolggadusain dál lea čielga sámi profiila .
Samarbeidet med Kunnskapsdepartementet i arbeidet med ny lærerutdanning har vært positivt .
Lea leamaš buorre ovttasbargu Máhttodepartemeanttain ođđa oahpaheaddjeoahpu oktavuođas .
Når det gjelder lærerrekruttering så er det positivt at søkertallet av lulesamiske studenter til lærerstudier ved Universitetet i Nordland er økende , noe som lover godt for rekrutteringen av lulesamiske lærere .
Mii guoská oahpaheddjiid oččodeapmái , de lea buorre oaidnit ahte julevsámegiel ohcciid lohku Nordlándda universitehta oahpaheaddjeohppui lea lassánan , dat váikkuha bures maŋit áiggi oahpaheaddjedillái julevsámegielas .
Sametinget har vært delaktig i arbeidet med en nasjonal rekrutteringsplan for samisk høyere utdanning .
Sámediggi lea leamaš mielde našunála rekrutterenplánabarggus , man ulbmil lea oččodit eanebuid ohcat sámi allaohppui .
Rekrutteringsplanen er trådt i kraft fra høsten 2011 , og midler er avsatt til ulike tiltak for å styrke rekrutteringen til samisk høyere utdanning , herunder til studier i samisk språk og til både førskole og almennlærerutdanningen .
Rekrutterenplána lea biddjojuvvon johtui 2011 čavčča , ja leat sirrejuvvon ruđat iešguđetlágan doaimmaide mat galget leat veahkkin oččodit ohcciid sámi allaohppui , nu maiddái sámegiela lohkamii ja maiddái ovdaskuvla-ja dábalašoahpaheaddjeohppui .
Det er viktig at den nasjonale utdanningspolitikken inneholder målsetninger og strategier for å sikre at de urfolksrettslige minstestandarder overholdes .
Našunála oahpahuspolitihkka ferte sisttisdoallat ulbmiliid ja strategiijaid mat sihkkarastet ahte vuolimus standárddat mat gusket eamiálbmogiidda čuvvojuvvojit .
Samisk utdanning må defineres som eget innsatsområde ikke bare av Sametinget , men også av sentrale myndigheter .
Ii ábut ahte dušše Sámediggi definere sámi oahpahusa nannensuorgin , guovddáš eiseválddit fertejit maid dan dahkat .
Det er viktig å erkjenne fornorskningspolitikkens negative innvirkning på den samiske skolen og fundamentet for samiske elevers opplæring .
Lea dárbu vuhtiiváldit dan movt dáruiduhttinpolitihkka lea čuohcan sámi skuvlii ja dan vuođu man ala sámi oahppi oahpaheapmi galgá huksejuvvot .
Utifra en slik erkjennelse skal utdanningspolitikken på individnivå ha som overordnet mål at den samiske eleven er likeverdig andre elever når det gjelder rett til utdanning .
Diekkár mieđiheami vuođul galgá eaŋkiloahppi oahpahuspolitihkalaš bajesmusdási ulbmil leat ahte sámi oahppis lea seamma árvu go eará ohppiin mii guoská riektái oažžut oahpu .
Innsatsområdet griper inn i overordnede spørsmål om myndighetsutøvelse innenfor utdanningssektoren , verdiene som Kunnskapsløftet er ment å fremme og bygge på , og spørsmålet om hvem som er ansvarlig for å sikre at den samiske skolen og de samiske elevene får god kvalitet i sin utdanning bygget på samiske verdier .
Nannensuorgi guoská bajitdási gažaldagaide nugo oahpahussuorggi válddi hálddašeapmái , árvvuide maid Máhttolokten galggai ovddidit ja maidda galggai huksejuvvot , ja dat guoská maid dan gažaldahkii ahte gean ovddasvástádus lea sihkkarstit ahte sámi skuvla ja sámi oahppi oažžu kvalitehta dáfus buori oahpu mii lea huksejuvvon sámi árvvuide .
Innsatsområdet reflekterer også et behov for en verdidebatt om hvilke samiske verdier våre barn og unges opplæring skal bygge på , og hvordan det best kan gjøres .
Nannensuorgi bidjá maid smiehttat ahte dárbbašuvvo árvoságastallan mii guoská dasa makkár árvvuide min mánáid ja nuoraid oahpahus galgá vuođustuvvot , ja movt dan buoremus lági mielde galgá dahkat .
Spørsmålet om verdigrunnlaget for den samiske skolen henger også sammen med hvem det er som fastsetter læreplaner og hvem som avgjør hvordan undervisningen skal skje .
Sámi skuvlla árvovuođđogažaldat lea maid čadnon dasa gii oahppoplánaid mearrida ja gii mearrida movt oahpaheapmi galgá čađahuvvot .
På et overordnet nivå må samene som folk sikres retten til å utvikle egne utdanningsinstitusjoner , egne metoder for opplæring , læremidler og læreplaner .
Sápmelaččaide , nugo sierra álbmogii , ferte bajitdásis sihkkarastit rievtti ovddidit iežaset oahppobáikkiid , sierra oahpahusmetodaid , oahpponeavvuid ja oahppoplánaid .
Samisk skoleforskning har vist at den samiske skolen i liten grad bygger på samiske verdier og at skolen i liten grad har sitt fundament i samisk opplæringsfilosofi og i de sosiale normene som er utbredt i samiske samfunn .
Sámi skuvladutkamat leat čájehan ahte sámi skuvla lea hui unnán huksejuvvon sámi árvvuide , ja ahte skuvlla vuođustusas oaidná unnán sámi oahpahanfilosofiija ja sámi norpmaid mat leat dábálaččat sámi servodagain .
Dette til tross for at det i enkelte områder er samiske rektorer , samiske kommuner som skoleeiere og samiske læreplaner .
Dilli lea nu vaikko muhtun guovlluin leat ge sámi rektorat , ja sámi suohkanat mat leat skuvlaoamasteaddjit ja gos maid geavahuvvojit sámi oahppoplánat .
Årsakene til mangelfullt samisk innhold i opplæringen må kartlegges og gjøres til gjenstand for mer forskning .
Manne oahpahusa sisdoalus lea váilevaš sámi sisdoallu , dan ferte kártet ja dan suorggis galggašii eanet dutkkojuvvot .
Den samiske skolens innhold handler ikke bare om hvilke læremidler og metoder som brukes .
Sámi skuvlla sisdoallu ii leat dušše dat makkár oahpponeavvuid ja metodaid geavaha .
Det handler også om innholdet i læremidlene og relevansen av metodene .
Das lea maid sáhka oahpponeavvuid sisdoalus ja movt oahpahanmálle heive ohppiide .
Det er grunn til å tro at det behøves større fokus på differensiering både når det gjelder læremidler og læremetoder i skolen .
Lea ágga jáhkkit ahte dárbbaša mihá eambbo čalmmustahttit máŋggabealátvuođa , sihke skuvlla oahpponeavvuin ja oahpahanvugiin .
Kulturelt mangfold må gjenspeiles internt innenfor det samiske samfunnet , slik at nordsamiske barn lærer om sør , lule , - pite og østsamiske kulturer og vice versa .
Siskkáldasas sámi servodagain galgá kultuvrralaš girjáivuohta oidnot ja dovdot ; davvisámi mánát fertejit oahppat lulli , - julev , - bihtán – ja nuortalaš kultuvrraid birra ja vice versa .
Samtidig er det viktig at det bygges opp en fellesskapsforståelse ; at alle samiske barn og unge er en del av det samme samiske folket og at de har samme egenverdi og skal møtes med samme respekt og toleranse uavhengig oppvekst , næringstilknytning , sosial bakgrunn eller andre forskjeller .
Seammás lea hui dehálaš hukset oktasaš áddejumi ; namalassii ahte buot sámi mánát ja nuorat leat oassi seamma sámi álbmogis , ja leat seammaárvosaččat . Juohkehaš sis galgá dovdat ahte son adnojuvvo árvvus ja dohkkehuvvo beroškeahttá bajásšaddandilis , makkár ealáhussii gullá , makkár sosiála duogáš lea dahje makkár eará iešvuođat ležžet .
Samiske barn må fra barnehagestadiet lære at det finnes ulike samiske språk , ulike samiske drakter og ulike samiske næringer og kulturuttrykk .
Sámi mánát galget mánáidgárddidásis juo oahppat ahte gávdnojit máŋggalágan sámegielat , iešguđetlágan gávttit ja iešguđetlágan sámi ealáhusat ja kultuvrralaš iešvuođat .
I tillegg så bør samiske barn lære verdien av kulturelt mangfold , og lære at de er likeverdige medlemmer av det norske storsamfunnet .
Dasa lassin berrejit sámi mánát maid oahppat kultuvrralaš girjáivuođa árvvu , ja oahppat ahte Norgga stuoraservodagas leat sii ovttadássásaš lahtut .
Den overordnede målsetningen for den samiske skolens innhold og verdigrunnlag må være reell likeverd mellom samiske barn og andre barn .
Sámi skuvlla sisdoalu ja árvovuođu bajimus dási ulbmil ferte leat joksat duohta dásseárvvu gaskal sámi mánáid ja eará mánáid .
Mange samiske barn vokser opp i flerspråklige miljøer og mange samiske barn vokser opp med flere hjemmespråk .
Ollu sámi mánát bajásšaddet máŋggagielat birrasiin ja ollu sámi mánát bajásšaddet máŋggagielat ruovttuin .