pere/sami_parallel huggingface dataset:
Allmennkringkasting er et av flere statlige virkemidler for å fremme mangfold og ytringsfrihet i samfunnet og NRK-plakaten inneholder Stortingets overordnede krav og rammer for NRK.
Álbmotsáddehat lea okta dáin oallut stáhtalaš doaimmain mii galgá ovddidit valljivuođa ja almmuhanfriddjavuođa servodagas ja Stuoradikki bajit gáibádus ja rámma NRK:i lea Nrkplakáhtas.
Plakaten er det politiske instrumentet for definering av samfunnsoppdraget for allmennkringkasting og NRKs virksomhet.
Plakáhtta lea politihkalaš reaidu defineret álbmotsáddehaga servodatbarggu ja NRK doaimmas.
Det samiske innholdskravet til NRK er omtalt i NRK-plakaten på følgende måte:
Sámi sisdoallogáibádus NRK:i lea čilgejuvvon NRK-plakáhtas čuovvovaččat:
§ 16 NRK skal styrke det norske og de samiske språkene, og styrke norsk og samisk identitet og kultur.
§16 NRK galgá nannet dárogiela ja sámegielaid, ja nannet dáčča ja sámi identitehta ja kultuvrra.
En stor andel av tilbudet skal ha norsk forankring og speile det kulturelle mangfoldet i folket.
Stuora oassi fálaldagas galgá sisttisdoallat dárogielat čanastumi ja speadjalastit álbmoga kultuvrralaš valljivuođa.
NRK skal ha daglige sendinger for den samiske befolkningen.
NRK:s galget leat beaivválaš sáddagat sámi álbmogii.
§ 22 NRK skal fremme barns rett til ytringsfrihet og informasjon, og skjerme barn mot skadelige former for innhold.
§ 22 NRK galgá ovddidit mánáid sátnefriddjavuođa ja diehtojuohkima, ja suddjet mánáid vahátlaš sisdoalus.
NRK skal ha norskspråklige programmer for barn under 12 år, jevnlige norskspråklige programmer for unge, og jevnlige programmer for barn og unge på de samiske språkene.
NRK:s galgá leat dárogielat prográmmat mánáide mat leat vuollel 12 jagi, dássidit dárogielat prográmmat nuoraide, ja dássidit prográmmat mat leat mánáid ja nuoraid várás, iešguđet sámegillii.
NRK Sápmis hovedoppdrag er å lage innholdstilbud til den samiske befolkningen, men divisjonen skal også bidra til kunnskap og informasjon om det samiske samfunn til den øvrige befolkningen.
NRK Sápmi váldobargu lea ráhkadit sisdoallofálaldaga sámi álbmogii, muhto dat galgá maid veahkehit addit máhtu ja diehtojuohkima sámi servodaga birra muđui álbmogii.
NRK Sápmi tilbyd daglige sendinger på både radio og tv, og internettilbud på både norsk og samisk.
NRK Sápmi fállá beaivválaš sáddagiid sihke rádios ja tv:s, ja interneahttafálaldat sihke dárogillii ja sámegillii.
I tillegg produserer NRK Sápmi ulike produksjoner som dokumentarer, underholdning og sendinger under høytider o.l. Barne-tv tilbudet består av egenproduksjoner og dubbet innkjøpt materiale.
Dasa lassin buvttada NRK Sápmi iešguđetge produkšuvnnaid nugo dokumentáraid, guoimmuhemiid ja sáddagiid basiid áigge ja sullasaš oktavuođain. Mánáid-tv fálaldat sisttisdoallá iežas buvttadan- ja oastán dubbejuvvon prográmmat.
Medietilsynet har i allmennkringkastingsrapporten for 2016 og 2017 påpekt at NRK bryter kravet om å sende jevnlige programmer for unge på samisk.
Mediabearráigeahčču lea 2016:s ja 2017:s álbmotsáddehaga raporttastis cuiggodan ahte NRK ii deavdde gáibádusastis ahte sáddet dássedit sámegielprográmmaid nuoraide.
Samiske avistilbud over statsbudsjettet
Sámi áviisafálaldat stáhtabušeahtas
De to samiske avisene Ságat og Ávvir mottar tilskudd for samiske aviser gjennom statsbudsjettet.
Dat guokte sámi áviissa Ságat ja Ávvir oažžuba doarjaga sámi aviissaide stádabušeahtas.
I tillegg mottar også lokalavisene Nord-Salten og Snåsningen tilskudd for å produsere samiskspråklige sider på henholdsvis lule- og sørsamisk.
Dasa lassin oažžuba báikkálaš áviissat Nord-Salten ja Snåsningen doarjaga buvttadit sámegielat siidduid julev- ja lullisámegillii.
Den samiske mediestøtten er basert på et grunntilskudd som de to samiske avisene Ávvir og Ságat deler likt.
Sámi mediadoarjja lea vuođđuduvvon vuođđodoarjjan maid dat guokte sámi áviissa Ávvir ja Ságat juogadeaba dássálaga.
I tillegg får avisene et variabelt tilskudd basert på antall publiserte samiskspråklige sider.
Dasa lassin oažžuba áviissat doarjaga dan mielde ahte man olu siiddut almmuheaba sámegillii.
Tilskuddet til de samiske avisene og samiskspråklige sidene er en parallell til mediestøtten til de norske avisene, som er et sentralt virkemiddel for å opprettholde et norsk mediemangfold.
Doarjja dáidda sámi aviissaide ja sámegielat siidduide lea parallealla Norgga aviissaid mediadoarjagii, mii lea guovddáš doaibmabidju doalahit dárogielat mediavalljivuođa.
Formålet bak tilskuddet til de samiske avisene er å legge til rette for demokratisk debatt, meningsdanning og språkutvikling i det samiske samfunnet.
Ulbmil addit doarjaga dáidda sámi aviissaide lea láhčit dilálašvuođa demokráhtalaš digaštallamii, ávdnet oaiviliid ja giellaovddideami dihte sámi servodagas.
Medier med støtte fra Sametinget
Mediat mat ožžot doarjaga Sámedikkis
I Sametingets budsjett for 2018 er følgende mål knyttet til medier: «For Sametinget er det viktig at samisk språk, kunst og kultur er tilgjengelig på ulike medier, på ulike plattformer og at det produseres og formidles med høy kvalitet».
Sámedikki 2018 bušeahtas leat čuovvovaš mihttomearit biddjon mediasuorgái: «Sámediggái lea deaŧalaš ahte sámi giella, dáidda ja kultuvra leat olámuttus iešguđege mediain, sierra sajiin ja ahte buvttadeames ja gaskkusteames lea alla kvalitehta».
Sametinget har i 2018 satt av totalt 4,3 millioner kroner til en knippe medier som publiserer på både nord-, lule- og sørsamisk, som dekker et relativt vidt spekter av publikasjoner, sjangre og målgrupper.
Sámediggi lea 2018:s várren oktiibuot 4,3 miljovnna ruvnno muhtin mediaide mat almmuhit sihke davvi-, julev- ja lullisámegillii, mat almmuhit máŋgga lágan almmuhemiid ja máŋgga šáŋŋeris ja mat leat oaivvilduvvon máŋgga olahusjoavkkuide.
Andre samiske medier
Eará sámi mediat
iSÁMi.
iSÁMi.
Press AS er en fri og uavhengig samisk mediebedrift som startet Sámi Ođasmagasiidna i 2017.
Press AS lrs friddja ja sorjjasmeahttun sámi mediafitnodat mii álggahii Sámi Ođasmagasiidna 2017:s.
Avisa utgis ukentlig og har ca 750 abonnenter.
Áviisa almmuhuvvo vahkkosaččat, ja das leat sullii 750 diŋgojeaddji.
Avisa utgir aktualitesstoff og reportasjer på nord- og sørsamisk.
Áviisa almmuha áigeguovdilis áššiid birra ja reportášaid davvi- ja lullisámegillii.
Nettutgaven publiserer i tilegg til nord – og sørsamisk også på norsk.
Neahttaalmmuheapmi almmuha lassin davvi- ja lullisámegillii maid dárogillii.
Avisen finaniseres med midler fra det privat næringslivet, annonse- og abonnementsinntekter, og prosjektmidler fra Trøndelag Fylkeskommune, Nordland Fylkeskommune og Sametinget.
Áviisa ruhtaduvvo doarjagiin priváhta ealáhusain, almmuhus- ja diŋgojeaddjiruđain ja prošeaktadoarjagiin Trøndelága fylkkasuohkanis, Nordlándda fylkkasuohkanis ja Sámedikkis.
I tillegg finnes det nærradioer som tilbyr samisk innhold, eksempelvis Salangen Nyheter.
Dasa lassin gávdnojit lagasrádiot main lea sámi sisdoallu, nu go Salangen Nyheter.
Generelt om allsamisk medietilbud
Oppalaččat buot-sámi mediafálaldagaid birra
Samer i Norge har også tilgang til samiske medier i Sverige og Finland, som inngår i et helhetlig samisk medietilbud på tvers av landegrensene.
Sápmelaččain Norggas lea maid vejolašvuohta olahit sámi mediaid Ruoŧas ja Suomas, mat ovttas doibmet ollislaš sámi mediafálaldahkan beroškeahttá riikkarájáin.
Både YLE, SVT og SR produserer og publiserer et eget samisk programtilbud, men redaksjonene har betydelig lavere budsjetter sammenlignet med NRK.
Sihke YLE, SVT ja SR buvttadit ja almmuhit sierra sámi prográmmafálaldaga, muhto doaimmahusain lea arvat unnit bušeahtta go buohtastahttá NRK:in.
NRK, YLE, SVT og SR har samsendinger på radio og TV som produseres og sendes i de tre nordiske landene.
NRK:s, YLE:s, SVT:s ja SR:s leat oktasaš sáddagat rádios ja TV:s mat buvttaduvvojit ja sáddejuvvojit dán golmma davvi riikkain.
Det er også utveksling av enkeltproduksjoner og innhold publisert på nett.
Lea maid lonohallan ovttaskas buvttademiin ja sisdoaluin maid almmuhit neahtas.
Det finnes ingen egne samiske dagsaviser i Sverige og Finland, eller en egen mediestøtteordning for samiske aviser.
Eai gávdno sierra sámi beaiveaviissat Ruoŧas eai ge Suomas, dahje sierra mediadoarjjaortnet sámi aviissaide.
Den finske regionavisa Lapin Kansa tilbyr imidlertid nyheter på samisk.
Suoma regiovdnaáviisa Lapin Kansas gal leat ođđasat sámegillii.
Det finnes flere tidsskrifter og nettsider for samer i Sverige og Finland.
Ruoŧa ja Suoma sámiid várás gávdnojit áigečállagat ja neahttasiiddut.
For øvrig finnes det per i dag ingen egne samiske medier i Russland.
Muđui eai gávdno dál sierra sámi mediat ruoššas.
Digitale medietilbud
Digitála mediafálaldat
Det finnes et økende antall digitale medietilbud innen den nye samiske mediehverdagen, som benytter seg av digitale løsninger og plattformer.
Ođđa sámi mediaárgabeaivvis lassánit digitála mediafálaldagat, mat geavahit ođđa digitála čovdosiid ja lávddiid.
Et eksempel på et slikt medietilbud er podcast, som er en en lyd- eller videofil som blir sendt på internett.
Okta dakkár mediafálaldat lea ovdamearkka dihte podcast, mii lea okta jietna- dehe videofiila mii sáddejuvvo interneahta bokte.
De samiske podcastene er enten private eller initiert og/eller kjøpt inn av tradisjonelle mediehus, og har en ujevn publiseringsfrekvens.
Sámi podcastain lea juogo priváhta dehe initieren ja/dehe leat dábálaš mediaásahus oastán dáid, ja dain ii leat dássidis almmuhanfrekveansa.
Det finnes også ikke-samiske podcaster som tar for seg samiske temaer.
Gávdnojit maid podcastat mat eai leat sámi, muhto main leat sámi fáttat.
Det er vanskelig å gi en uttømmende liste over slike tilbud, da endringer skjer raskt på denne fronten.
Lea váttis addit ovtta dievaslaš listtu dakkár fálaldagain, danin go dat rievddadit jođánit.
Sosiale medier
Sosiála mediat
Sosiale medier representerer en ny kategori i dagens medievirkelighet og som ikke faller inn under begrepet tradisjonelle medier.
Sosiála mediat ovddastit ođđa kategoriija otnáš mediamáimmis ja mat ii boađe árbevirolaš media doahpaga vuollái.
Sosiale medier omfatter mediekanaler og plattformer som ved bruk av internett tilrettelegger for interaktivitet og deltakelse i sosiale nettverk.
Sosiála mediat leat mediakanálat ja gaskkustanarenat mat interneahta bokte láhčet dili vuorrováikkuhussii ja oasálastimii sosiála fierpmádagain.
Innholdet i sosiale medier er styrt av brukerne, og dets natur er preget av raske teknologiske endringer, og de eies ofte av globale aktører.
Sosiála mediaid sisdoalu stivrejit geavaheaddjit, ja dát dagaha jođánis teknologalaš rievdadeami, ja eanas eaiggádat dáidda leat globála aktevrrat.
Sosiale medier er en svært viktig distribusjonskanal for de fleste tradisjonelle medier i dag, og i mange tillfeller også en sterk utfordrer til etablerte medier.
Eanas otnáš dábálaš mediaide leat sosiála mediat hui dehálaš sáhkajuohkinkanálat, ja maid máŋgga dáfus nana hástaleaddjin sajáiduvvon mediaide.
Spesielt barn og unge er aktive brukere av ny teknologi og digitale arenaer, som også påvirker deres språkbruk.
Erenoamážit mánát ja nuorat geavahit aktiivalaččat ođđa teknologiija ja digitála arenaid, ja dat váikkuha sin giellageavaheapmái.
I sametingsmelding om samisk språk (2012) heter det: «Gode sosiale nettsteder hvor kommunikasjonen kan foregå på samisk kan være viktige språk arenaer spesielt for barn og unge som bor på steder hvor det ellers er få arenaer for samisk språk […].
Sámediggedieđáhus sámegiela birra (2012) lea čállon: “Buorit sosiála neahttabáikkit gos gulahallan sáhttá leat sámegillii, sáhttet leat dehálaš giellaarenat erenoamážit mánáide ja nuoraide geat orrot dakkár báikkiin gos muđui leat unnán arenat gos sáhttá sámástit […].
Påfølgende kapittel bygger i stor grad på innspillene fra bransjen.
Čuovvovaš kapihttalii leat fidnosuorggi cealkámušat buore muddui vuođđun:
I sametingsmeldingen om samisk språk fra 2012 pekes det på at media påvirker språket og at samisk media har et stort ansvar for både synliggjøring, god språkbruk, og for at det gis tilbud som er med på å fremme og styrke språkbruken.
Sámediggedieđáhus sámegiela birra 2012:s čujuhuvvo ahte media váikkuha gillii ja ahte sámi mediain lea stuora ovddasvástádus sihke čalmmustahttit, atnit buori giellageavaheami, ja addit fálaldaga mii ovdánahttá ja nanne sámegiela geavaheami.
Hele det samiske samfunnet må ta ansvar for å sikre, bevare og utvikle de samiske språkene.
Olles sámi servodat ferte váldit ovddasvástádusa sihkkarastit, seailluhit ja ovdánahttit sámegielaid.
Det er grunnleggende enighet i bransjen om at samiske medier også er en svært viktig språkarena og bør ha innhold på de ulike samiske språkene.
Lea vuđolaš ovttaoaivilvuohta dasa ahte sámi media lea dehálaš giellaarena ja sis berre leat sisdoallu iešguđet ge sámegielaide.
Det pekes også på at det er varierende språkkunnskaper i Sápmi og at det er viktig at språkbrukere får medieinnhold tilpasset sine språkferdigheter.
Čujuhuvvo maid ahte lea molsašuddi giellamáhttu Sámis ja lea dehálaš ahte giellageavaheaddjit ožžot mediasisdoalu mii lea heivehuvvon sin giellamáhtu ektui.
Sametinget bør derfor støtte opp om samiskspråklige medier, samtidig som man også sørger for at norskspråklige samiske medier kan eksistere.
Dasto berre Sámediggi doarjut sámegielat mediaid, seammás go fuolaha ahte dárogielat sámi mediat sáhttet gávdnot.
I områder hvor det samiske språket ikke står så sterkt, kan samiske medier også fungere som en viktig arena for språkrevitalisering, der samiske tekster både har en kulturell funksjon og samtidig bidrar til lesetrening, inspirasjon og motivasjon for å bruke samisk språk.
Guovlluin gos sámegiella ii leat nu nanus, sáhttet sámi mediat doaibmat dego dehálaš giellaealáskahttin arenan, gos sámi teavsttain lea sihke kultuvrralaš doaibma ja seammás lea lohkanhárjehallanveahkki, inspirašuvdnan ja movttiideaddjin geavahit sámegiela.
Det er imidlertid behov for faglige undersøkelser om hvilke strategier som er best i en mediekontekst med tanke på revitalisering av språk.
Dattege lea dárbu fágalaš guorahallamiidda gos oaidná makkár mediakonteakstastrategiija lea buoremus giellaealáskahttimii.
En annen stor utfordring i spesielt sørsamisk- og lulesamisk språkområde, er at det er begrenset tilgang på samiskspråklige, fagutdannende journalister/skribenter.
Eará stuora hástalus lea erenoamážit lulli- ja julevsámegiela giellaguovllus, gos váilot sámegielat fágaoahppan journalistat/čállit.
Flere av mediene som publiserer innhold på lule- og sørsamisk, har erfart at det kan være krevende å finne journalister og bidragsytere som behersker språkene.
Mediat mat almmuhit julev- ja lullisámegiliii, leat vásihan ahte lea váttis gávdnat journalisttaid ja čálliid mat máhttet gielaid.
Mange er avhengig av å kjøpe oversettertjenester for å kunne tilby innhold på disse språkene.
Máŋggat mediat fertejit oastit jorgalanbálvalusaid vuoi besset fállat sisdoalu dáidda gielaide.
Her pekes det på to ulike tiltak, der det ene handler om et lengre utdanningsløp, mens det andre tiltaket dreier seg om kursing og lignende over en kortere periode.
Dás cuigejuvvo guovttelágán doaibmabijuide, vuosttažettiin lea guhkidit oahppoáigodaga, ja nubbi doaibmabidju lea oanehit áigodagaid mielde doallat kurssaid ja sullasaš doaimmaid.
Bransjen etterlyser initiativ fra Sametinget og samiske utdanningsinstitusjoner, gjerne i samarbeid, som tar sikte på å utdanne flere samiskspråklige journalister i alle de samiske språkene, og/eller sørge for faglig påfyll i form av kortere workshops, egne fagdager om og for samisk media og andre lignende journalistiske kurs.
Dát suorgi ohcala vuolggaheami Sámedikkis ja sámi oahppoinstitušuvnnain, áinnas ovttasbarggu bokte, mas lea ulbmil oahpahit eanet sámegielat journalisttaid buot sámegielaide, ja/dehe oažžut fágalaš máhtu oanehis bargobajiid bokte, sierra fágabeaivvit sámegiel mediaide ja sullasaš journalisttalaš kurssat.
Disse kan rette seg mot samiskspråklige som er potensielle skribenter, men som mangler fagkunnskap.
Dát sáhttet bargat sámegielagiid ektui main lea vejolašvuohta čállit, muhto váilu fágalaš máhttu.
Sametinget kan også ved hjelp av direktetilskuddsordninger og andre støtteordninger motivere til økt språkbevissthet og språkbruk innen samisk media.
Sámediggi sáhttá njuolggodoarjjaortnega ja eará doarjjaortnegiid bokte movttiidahttit lassi gielladiđolašvuhtii ja giellageavaheapmái sámi mediain.
Det er viktig og nødvendig å støtte samisk språklige medier, siden markedet for samiskspråklige lyttere og lesere alltid vil være mindre enn for norskspråklige medier.
Lea dehálaš ja dárbbašlaš doarjut sámegielat mediaid, danin go márkan sámegielat guldaleddjiide ja lohkkiide álo boahtá leat unnit go dárogielagiid mediain.
Styrking av samisk innhold i NRK
Sámi sisdoalu nannen NRK:s
NRK Sápmi opplyser selv at deres virksomhet skal bidra til at hele den samiske befolkningen får tilstrekkelig informasjon til å kunne være aktivt med i det samiske samfunnet, og at NRK Sápmi skal være en fellesarena for alle samer, uavhengig av om de forstår og/eller snakker samisk.
NRK Sápmi muitala ahte sin doaimmahus galgá váikkuhit dasa ahte olles sámi álbmot oažžu doarvái diehtojuohkima nu ahte sáhttá aktiivvalaččat searvat sámi servodahkii, ja ahte NRK Sápmi galgá leat oktasaš arenan buot sápmelaččaide, beroškeahttá ipmirdit go dahje hupmet go sámegiela vai eai.
NRK Sápmi sitt mål er å styrke de samiske språkene, kultur og identitet.
NRK Sápmi mihttomearri lea nannet sámi gielaid, kultuvrra ja identitehta.
Etter Sametingets syn er en av utfordringene med det samiske innholdskravet i NRK-plakaten, at målene er generelle og overordnede, noe som gjør det vanskelig å evaluere måloppnåelse, og de er ikke forpliktende i like stor grad som øvrige innholdskrav.
Sámedikki oainnu mielde lea okta hástalusain sámi sisdoallogáibádusas mat čužžot NRK-plakáhtas, ahte mihttomearit leat obbalaččat ja bajit dásis, ja dat mielddisbuktá ahte lea váttis árvvoštallat mihttomeriid olaheami, eai ge leat nu čavga gáibádussan go sisdoallogáibádusat muđui.
NRK-plakaten tar utgangspunkt i en norsk medievirkelighet og bærer preg av et distansert forhold til den samiske hverdag og samfunn.
NRKPlakáhta vuolggasadji lea dáža mediamáilmmi, ja dovdo ahte lea gáidan sámi árgabeaivvis ja servodagas eret.
Sametinget har i høringsuttalelser tidligere påpekt at det er viktig at NRK forpliktes til å gi et fullverdig samisk allmennkringkastingstilbud på lik linje med det norske.
Sámediggi lea ovdal gulaskuddancealkámušain cealkán ahte lea dehálaš ahte NRK geatnegahttojuvvo fállat dievaslaš sámi álbmotsáddehatfálaldaga seamma dásis go dáža.
Det er viktig at det samiske innholdet styrkes på samiske premisser og med samisk forankring, der de samiske språkene, samiske verdier og samisk samfunnsliv har en selvsagt og nødvendig plass.
Lea dehálaš ahte sámi sisdoallu buoriduvvo sámi eavttuid vuođul ja mas lea sámi čanastat, mas sámi gielain, sámi árvvuin ja sámi servodagas lea diehttelas ja dárbbašlaš sadji.
Sametinget har i tillegg også påpekt at det samiske innholdet må konkretiseres med bestemmelser i NRKs vedtekter.
Sámediggi lea dasa lassin muitalan ahte sámi sisdoallu ferte konkretiserejuvvot mearrádusaiguin NRK njuolggadusain.
Sametinget bør søke om å få gjennomslag om spesifikke krav til det samiske innholdet i NRK-plakaten, tilsvarende kravene til det norske innholdet, samt krav om kvalitetssikring.
Sámediggi berre ožžodit áigái dihto gáibádusaid sámi sisdollui NRK-plakáhtas, seamma ládje go dáža sisdoalu birra čuožžu, ja maid kvalitehtadárkkisteapmái gáibádusaid.
Sametingets rolle
Sámedikki rolla
Sametinget har hatt en relativ tilbaketrukket rolle når det gjelder samiske medier.
Sámedikkis lea leamaš oalle ii seaguheaddji rolla go gusto sámi mediaide.
Sametinget gir årlig faste bevilgninger til en rekke samiske medier, og har få spesifikke krav om sjanger/bredde og produksjon.
Sámediggi addá jahkásaččat juolludemiid oallut sámi mediaide, ja leat unnán earenoamáš gáibádusat šáŋŋer/viidodaga ja buvttadeami birra.
Et fåtall av mediene som mottar direktetilskudd fra Sametinget, er tilgjengelige digitalt.
Moadde media mat ožžot njuolggodoarjaga Sámedikkis, leat olámuttos digitála hámis.
Det kan være hensiktsmessig å diskutere om disse oppfyller målet til Sametinget, herunder vurdere krav om innhold, sjanger, produksjon og formidling og utgivelser.
Sáhttá digaštallat nagodit go dát olahit Sámedikki mihttomeari, dása gullá maid árvvoštallat sisdoallo-, šáŋŋer-, buvttadan-, gaskkustan- ja almmuhangáibádusaid.
Diskusjonen kan også dreie seg om det er andre medier som bør få innpass i Sametingets direktestøtteordning.
Digaštallat sáhttá maid ahte leat go eará mediat mat berrejit oažžut doarjaga Sámedikki njuolggodoarjjaortnegis.
Nasjonal mediestøtte
Nationála mediadoarjja
Sametinget har ingen direkte innflytelse over den nasjonale mediestøtten, mediestøtten til de samiske avisene eller de overordnede rammene og sentrale føringene som gis til allmennkringkastingen.
Sámedikkis ii leat njuolga váikkuhanvejolašvuohta nationála mediadoarjagii, mediadoarjagii sámi áviissaide dehe bajit rámmaide ja guovddáš gáibádusaide mii addojit álbmotsáddehahkii.
Sametinget kan på ny diskutere om man bør søke innflytelse på dette området.
Sámediggi sáhttá ođđasit digaštallat berre go ohcat váikkuhanválddi dán suorggis.
Tilskuddsordningen for samiske aviser ble i 2009 utredet av Medietilsynet, der tilsynet blant annet foreslo at tilskuddet til produksjon av avissider på lule- eller sørsamisk i norske lokalaviser, skulle tas ut av mediestøtteordningen og overføres til Sametinget.
Mediabearráigeahčču guorahalai 2009:s sámi aviissaid doarjjaortnega, gos bearráigeahčču earet eará ávžžuhii ahte doarjja buvttadit julev- ja lullisámegielat aviisasiidduid dárogielat aviissain galgá váldot mediadoarjjaortnegis ja sirdit Sámediggái.
Forslaget fikk bred støtte i den påfølgende høringen, men Sametinget uttalte senere at dette ikke var ønskelig, etter innspill fra de samiske avisene, jf. også Sametingets årsmelding for 2010, kapittel 4.15 Medietilbud.
Dát evttohus oaččui stuora doarjaga čuovvovaš gulaskuddamis, muhto Sámediggi celkkii maŋŋel ahte dát ii leat sávahahtti maŋŋil go sámi aviissat bukte sin cealkámuša, gč. maid Sámedikki 2010 jahkedieđáhusa, kapihttal 4.15 Mediafálaldat.
I den forbindelse understreket Sametinget at det fortsatt må skje en styrking og utvikling av mediatilbudet på lule- og sørsamisk.
Dán oktavuođas deattuhii Sámediggi ahte mediafálaldat julev- ja lullisámegiella ferte ain nannejuvvot ja ovddiduvvot.
Flere aktører i den samiske mediebransjen mente for øvrig at den nasjonale mediestøtten til samiske medier bør økes slik at det kan bygges opp sterkere samiske redaksjoner, og at Sametinget kan være en sterkere pådriver for dette.
Sámi mediaaktevrrat mediasuorggis oaivvildedje ahte nationála mediadoarjja sámi aviissaide berre lasihuvvot nu ahte sáhttet huksejuvvot nana sámi redakšuvnnat, ja dása sáhttá Sámediggi garraseappot váikkuheaddji.
Nasjonale medier
Nationála mediat
Allmennheten i Norge lider generelt av stor kunnskapsmangel om det samiske.
Olbmuin muđui Norggas lea unnán máhttu sámi áššiid birra.
Flere av aktørene poengterte at det er problematisk at norsk riksmedia, lokalaviser og kommersielle aktører på radio og TV generelt formidler svært lite om samiske forhold, noe som allerede ble påpekt i en medieundersøkelse fra 2000 der funnene viste at mediedekningen om samiske saker utenfor Finnmark stort sett er marginal.
Máŋggas leat fuomašuhttan ahte lea hástálussan go Norgga riikamedia, báikkálaš aviissat ja gávppálaš aktevrrat sihke rádios ja TV:s gaskkustit hui unnán sámi diliid birra, dát lea maid boahtán ovdan mediaguorahallamis mii čađahuvvui 2000 mas čájehuvvui ahte mediagaskkusteapmi sámi áššiid birra olggobealde Finnmárkku leat hui unnán.
Dersom kun samiske medier formidler om samiske forhold, blir norsk opinion og storsamfunn i et kunnskapsvakuum.
Jus dušše sámi mediat gaskkustit sámi áššiid birra, de šaddet Norgga eanetloguálbmot ja stuoraservodat máhttogeafit dáid áššiid birra.
Sametinget bør derfor også være en pådriver for å bevisstgjøre norske medier slik at de tar et ansvar med å tilby og presentere programinnhold om samiske forhold som ikke bidrar til hatefulle ytringer i tilhørende kommentarfelt.
Sámediggi berre danin leat okta gii duvdá dihtomielalašvuođa dáčča mediaide nu ahte dat maid váldet ovddasvástádusa fállat ja almmuhit prográmmasisdoalu sámi diliid birra nu ahte eai buvttat vašši kommeanttaid áššáiguoski kommeantasajis.
For å sikre sjangermessig bredde, inneholdt den tidligere avtalen for kommersielle allmennkringkastere krav om samisk innhold og språk.
Sihkkarastin dihte šáŋŋerviidodagas, de lei ovddit šiehtadusas gávppálaš álbmotsáddehahkii gáibádus fállat sámi sisdoalu ja giela.
Etter overgang fra FM til DAB, falt allmennkringkastingskravene bort og i dag er det ingen innholdskrav for de kommersielle radiokanalene.
Go FM heaittihuvvui ja DAB bođii sadjái, de jávkkai álbmotsáddehatgáibádus ja dál ii gávdno šat makkárge sisdoallogáibádus gávppálaš rádiokanálaide.
I september 2018 ble TV2 tildelt avtale om levering av kommersielle allmennkringkastingstjenester på TV. Samisk innhold eller språk er ikke blant forpliktelsene i den nye TV2-avtalen med staten, slik det var i perioden 2003-2009.
Čakčamánu 2018 addojuvvui TV2:i šiehtadus fállat álbmotsáddehatbálvalusaid TV:s. Sámi sisdoallu dahje giella ii leat geatnegasvuođaid gaskkas ođđa TV2- šiehtadusas stáhtain, Nu go lei áigodagas 2003-2009.
Sametinget kan arbeide politisk for at regjeringen i sine avtaler om kommersielle allmennkringkastings-tjenester gjeninnfører krav om samisk innhold.
Sámediggi sáhttá bargat politihkalaččat nu ahte ráđđehus iežas šiehtadusaiguin gávppálaš álbmotsáddehatbálvalusaid olis váldá fas mielde gáibádusaid sámi sisdoalu birra.
Et fullverdig mangfold innen samisk media
Dievaslaš valljivuohta sámi mediain
En stor utfordring i det samiske medielandskapet er at man ikke har et fullverdig mangfold i medietilbudet, for eksempel når det gjelder innhold, språk og sjanger.
Stuora hástalus sámi mediabirrasis lea ahte ii leat dievaslaš valljivuohta mediafálaldagas, ovdamearkka dihte go gusto sisdollui, gillii ja šáŋŋerii.
Sametinget bør derfor fortsatt arbeide for å nå mål om en mangfoldig mediehverdag i Sápmi, og uttrykke klare forventninger til samiske medier.
Sámediggi berre dasto joatkit bargguinis olihit valljivuođa mediaárgabeaivvi mihttomeari Sámis, ja deattuhit čielga vuordámušaid sámi mediaide.
Følgende tema og tiltak ble diskutert under innspillsmøtene:
Čuovvovaš fáttát ja doaibmabijut digaštallojuvvo gulaskuddančoahkkimiin:
Opprettelse av allsamisk mediestøtte
Buot-sámi mediadoarjja ásaheapmi
Sametinget kan bli en sterkere aktør når det gjelder samisk medieutvikling og bidra til at det etableres flere uavhengige medier, digitaliseringsprosjekter, innovasjon, journalistiske prosjekter som benytter ny teknologi og sosiale medier som plattformer og graveprosjekter i Sápmi.
Sámediggi sáhttá šaddat gievrras aktevran mii guoská sámi mediaovdáneapmái ja váikkuhit ahte huksejuvvojit eanet iešráđálaš mediat, digitaliserenprošeavttat, innovašuvdna, journalisttalaš prošeavttat mat geavahit ođđa teknologiija ja sosiála mediat gaskkusteamis ja guorahallanprošeaktan Sámis.
En slik satsing er i tråd med Sametingets mål om å støtte opp under samfunnsengasjerende medier.
Sámedikki vuoruheapmi ja ulbmil lea ge doarjut servodatberošteaddji mediaid.
Mediemangfoldsutvalget har anbefalt å opprette en innovasjonsrettet tilskuddsordning etter modell fra Sverige, som er teknologinøytral og åpen for alle medier uansett distribusjonsform og forretningsmodell der støtte tildeles etter søknad.
Mediavalljivuođalávdegoddi lea ávžžuhan hukset innovašuvnna guoskevaš doarjjaortnega seamma modealla vuogi mielde dego Ruoŧas, mii lea teknologiijabealátkeahtes ja rabas buot mediaide beroškeahttá distribušuvdnavuogi ja gávpemálle ja mas doarjja addo ohcama vuođul.
En lignende ordning som er allsamisk og finansiert over statsbudsjettene til de nordiske landene kan man adoptere til en samisk mediehverdag.
Seamma sullasaš ortnet mii lea buot-sámi ja lea ruhtaduvvon stádabušeahta bokte dáidda davviriikkaide, sáhttá geavahit sámi mediaárgabeaivvis.
Selvstending samisk mediehus
Iešheanalaš sámi mediaviessu
Noen aktører har lansert ideen om å løsrive de samiske enhetene fra de nasjonale nordiske allmennkringkastingsselskapene og etablere et fellessamisk medieselskap, med tanke på å styrke samisk media og samisk selvbestemmelse innen media.
Muhtimat leat ovddidan jurdaga ahte luvvet sámi ossodagaid nationála davviriikkalaš álbmotsáddehagain ja ásahit oktasaš-sámi mediaásahusa, mas jurdda lea nannet sámi media ja sámi iešmearrideami mediasuorggis.
Sámi Journalisttaid Searvi (SJS) mener at dagens mediesituasjon ikke oppfyller urfolks selvbestemmelsesrett forankret i FNs urfolksdeklarasjon og oppfordrer Sametinget til å igangsette et arbeid med å løsrive de samiske enhetene fra de nordiske nasjonale allmennkringkastingene, for så å etablere et fellessamisk medieselskap som samer selv bestemmer over og som er uavhengig.
Sámi Journalisttaid Searvi (SJS) mielas ii doala dálá mediadilli álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa nu go lea daddjon ON álgoálbmotjulggaštusas ja ávžžuha Sámedikki bidjat johtui barggu luvvet sámi ossodagaid davviriikkalaš nationála álbmotsáddehagain, ja dan sadjái hukset oktasaš-sámi mediaásáhusa mas sápmelaččat ieža mearridit ja mat leat sorjjasmeahttumat.
En av utfordringene med et allsamisk mediehus vil være å definere eier- og oppdragsgiver, og etter hvilken modell en slik allmennkringkaster eller mediehus skal organiseres og finansieres.
Okta hástalusain buot-sámi mediaviesuin lea defineret eaiggát- ja bargoaddidili, ja makkár modealla mielde dákkár álbmotsáddehagas dahje mediaviesus galgá organiserejuvvot ja ruhtaduvvot.
Sametinget som politisk institusjon må opprettholde en nødvendig distanse og det er vanskelig å se for seg at Sametinget kan ha eierinteresser i en slik bedrift.
Sámediggi politihkalaš ásahussan ferte bisuhit dárbbašlaš gaskka ja lea váttis govahallat ahte Sámedikkis livčče eaiggátvuođaberoštumit dákkár fitnodagas.
Felles nordisk samisk kringkaster
Oktasaš davviriikalaš sámi mediaásahus
NRK Sápmi peker på viktigheten av å fortsatt ansvarliggjøre en statlig allmennkringkaster om fortsatt styrking av samiske språk, kultur og identitet, og at dette ikke defineres til en samisk redaksjon utenfor NRK.
NRK Sápmi muittuha dehálašvuođa das ahte ain bisuhit ovddasvástádusa stáhtalaš álbmotsáddehagas, ahte lea ain dan ovddasvástádus nannet sámi giela, kultuvrra ja identitehta, ja ahte dát ii duvdásuvvo sámegielat doaimmahussan olggobealde NRK.
De ser behov for å utvikle et nordisk overordnet ansvar eller struktur for det samiske publikummet som helhet, med felles mål og strategier.
Sii oidnet maid dárbun ovddidit davviriikkalaš bajit dási ovddasvástádusa dahje struktuvrra sámi álbmogii oppalaččat, mas leat oktasaš mihtut ja strategiijat.
I dag produserer YLE, SVT, SR og NRK samisk innhold uavhengig av hverandre og i stor grad innenfor egne mindre fagmiljøer.
Dál buvttadit YLE, SVT, SR ja NRK sámi sisdoalu iešguđet sajis ja ollu das buvttaduvvo iežaset unnit fágabirrasiid siskkobealde.
NRK har fremmet overfor kulturdepartementet, Sametinget og Nordisk råd at de nordiske allmennkringkasterne i sterkere grad bør ta et felles ansvar for det samiske publikummet, og påpeker at det vil bidra til økt kvalitet og tilgjengelighet.
NRK lea ovddidan kulturdepartementii, Sámediggái ja Davviriikkalaš ráđđái ahte davviriikkalaš álbmotsáddehagat galggaše eanet váldit oktasaš ovddasvástádusa sámi guldaleddjiide ja gehččiide, ja muittuha ahte šattašii buoret kvalitehta ja olahanvejolašvuohta.
En slik løsning forutsetter robuste, forutsigbare rammebetingelser for de samiske redaksjonene hos de nordiske allmennkringkasterne.
Dákkár čoavddus eaktuda ahte mis leat nanu, dihto rámmaeavttut sámi doaimmahusaide davviriikkalaš álbmotsáddehagain.
Dette er også utdypet i en rapport fra Nordisk Ministerråd om styrket samarbeid mellom de nordiske landene.
Dát lea maid vuđoleappot čállojuvvon raportii Davviriikkaid Ministtarráđis, buoret ovttasbarggu birra davviriikkaid gaskka.
Rapporten påpeker at de nordiske landene har et særlig ansvar for å bidra til at det samiske folk kan opprettholde sin samiske identitet.
Raportta čujuha maid dasa ahte davviriikkain lea earenoamáš ovddasvástádus dasa ahte sámi álbmot sáhttá bisuhit iežas sámi identitehta.
Rapporten foreslår at kringkasterne i de nordiske landene utreder en felles nordisk samisk kringkaster.
Raportta evttoha ahte sáddehagat davviriikkain čielggadit oktasaš davviriikkalaš sámi sáddehaga.
Et styrket samarbeid mellom samiske medier ble for øvrig også trukket frem som viktig under det samiske mediemangfoldsseminaret i 2016 i regi av Sametinget.
Nannosit ovttasbargu gaskal sámi mediaid čuoččuhuvvui maid dehálažžan sámi mediamáŋggabealatsemináras 2016:s man Sámediggi lágidii.
Samisk medietilsyn
Sámi mediabearráigeahčču
Det ble også diskutert om man bør jobbe for å etablere et samisk medietilsyn, som har nødvendig kunnskap om samiske forhold og media.
Lea maid digaštallojuvvon ahte galggašii go geahččalit ásahit sámi mediabearráigeahču, mas lea dárbbašlaš máhttu sámi diliid birra ja media birra.
Medietilsynet fører blant annet tilsyn med allmennkringkastingsforpliktelsene, innhenter kunnskap om barn og unge sin mediebruk og behandler og utbetaler pressestøtte til aviser, samt driftsstøtte til lokalradio og TV. Blant deltakerne var det delte meninger om det er hensiktsmessig å etablere et samisk medietilsyn med tanke på kostnader og andre ressurser, samt nærhet og distanse mellom forvalter og bransje.
Mediabearráigeahčču dárkkista earret eará álbmotsáddehatgeatnegasvuođaid, viežžá máhtu mánáid ja nuoraid mediageavaheami birra ja áššemeannuda ja máksá preassadoarjaga aviissaide, ja doaibmadoarjaga báikkálaš rádioi ja TV:i. Oasseváldiin ledje iešguđetlágan oaivilat dasa ahte lea go ávkkálaš ásahit sámi mediabearráigeahču go jurddaša goluid ja eará resurssaid birra, ja maid man lahkalaga ja guhkkálaga leat hálddašeaddji ja fidnosuorgi.
Mange av aktørene mente at det er en interessant idé og at det er viktig at et medietilsyn har inngående kunnskap om samisk media og utfordringene på dette feltet.
Máŋggas oaivvildedje ahte lea gelddolaš jurdda ja ahte lea dehálaš ahte dákkár mediabearráigeahčus lea buorre máhttu sámi media birra ja hástalusaid birra mat das gávdnojit.
Det er nødvendig å drøfte hvilken organisasjonsmodell et eventuelt samisk medietilsyn bør bygges etter.
Lea dárbbašlaš digaštallat makkár organiserenmodealla mielde dákkár sámi mediabearráigeahčču galgá huksejuvvot.
Rekruttering og forskning
Rekruteren ja dutkan
Forskning og satsing på høyere utdanning er viktig for bevaring, styrking og utvikling av det samiske samfunnet.
Duktan ja alit oahpu áŋgiruššan lea dehálaš sámi servodaga gáhttemii, nannemii ja ovdáneapmái.
Det er også viktig å legge til rette for å innhold om samiske forhold og på de samiske språkene i eksisterende og fremtidige profesjonsutdanninger, som eksempelvis utdanninger innen journalistikk og medievitenskap.
Lea maid dehálaš láhčit sisdoalu sámi dili birra ja buot sámegielaide dála ja boahtte profešuvdnaoahpus, ovdamearkka dihte journalistaoahpuin ja mediadiehtagis.
Behovet for personer med samisk språk- og kulturkompetanse er stort både innen samiske og norske medier.
Dárbu olbmuide main lea sámegiel- ja kulturgelbbolašvuohta lea stuoris sihke sámi ja dáčča mediain.
Mediene påvirker både det samiske og det norske samfunnet.
Mediat váikkuhit sihke sámi ja dáčča servodahkii.
Det er derfor behov for forskning som blant annet gir kunnskap om ulike mediers betydning for samisk samfunnsutvikling, og mediers betydning for status for samisk språk og kultur i forhold til majoritetsspråk og kultur.
Danin lea dárbu dutkamii mii earet eará addá máhtu iešguđet ge mediaid mearkkašumi birra sámi servodatovdánahttimis, ja mediaid mearkkašupmi sámegielaid ja kultuvrra stáhtusii eanetlogugiela ja kultuvrra ektui.
Også internasjonalisering av mediebruk og endring av medievaner i den samiske befolkningen er interessante tema for medieforskning.
Sámi álbmoga mediageavaheami ja mediavieru internationaliseren leat maid miellagiddevaš fáttát mediadutkamis.
UiT Norges Arktiske Universitet arbeider nå med å gjennomgå forskning om urfolksjournalistikk, og skal også videre samarbeide med Sámi Allaskuvla og Universitetet i Oslo.
UiT Norgga árktalaš universitehta bargá dál dutkanguorahallamiin álgoálbmotjournalistihka birra, ja galgá maid ovttasbargat Sámi allaskuvllain ja Oslo universitehtain.
Dette vil også være interessant for Sametinget i arbeidet videre med en melding om samisk media.
Dát lea maid miellagiddevaš Sámediggái sin joatkkabarggu sámi media dieđáhusa birra.
Samisk Journalistutdanning har vært viktig for å rekruttere samiske journalister, og har bidratt til å bygge opp et fagmiljø.
Sámi Journalistaoahppu lea leamaš dehálaš sámi journalisttaid rekruteremii, ja lea dagahan ahte lea huksejuvvon fágabiras.
Det er behov for å utdanne og rekruttere flere samiskspråklige inn til mediebransjen.
Dárbu lea eanet sámegielagiid oahpahit ja rekruteret mediasuorgái.
Sametinget bør være en aktør som kan bidra i dette arbeidet i samarbeid med relevante aktører innen høyere utdanning.
Dán bargui berre Sámediggi leat veahkkeaktevran ovttas eará áigeguovdilis aktevrraiguin alit oahpahusa várás.
Sametinget kan bidra med kompetansehevende tiltak i samarbeid med bransjen, der man kan arrangere fagdager, workshops og lignende.
Sámediggi sáhttá addit veahki gelbbolašvuođalokten doaibmabijuiguin ovttas fidnosurggiin, fágabeivviid, bargobájiid ja sullasaččaid lágidit.
Svakt kunnskapsgrunnlag
Váilevaš máhttovuođđu
Det er lite tilgjengelig statistikk om den samiske mediebrukeren, og kunnskapsgrunnlaget om brukeradferd når det gjelder ny teknologi, er også svært lite.
Ii gávdno statistihkka sámi mediageavaheaddji, birra almmuhuvvon, ja máhttovuođđu geavaheaddjiláhttema birra mii gusto ođđa teknologiijai lea maid unnán.
Det finnes lite tilgjengelig statistikk og nyere forskning om samisk media eller generelt om samiske saker i nasjonale medier.
Statistihkka lea unnán almmuhuvvon ja ođđa dutkan sámi media birra dehe sámi áššiid birra oppalohkái nationála mediain.
Den siste medieundersøkelsen om samisk media og brukere, ble utgitt i rapportsform i år 2000.
Maŋemus mediaiskkadeapmi sámi media ja geavaheddjiid birra almmuhuvvui jagi 2000 raportahámis.
Undersøkelsen «Samiske medier: bruk, innhold og rammevilkår» ble gjennomført av Institutt for medier og kommunikasjon ved Universitetet i Oslo.
“Sámi mediat: geavaheapmi, sisdoallu ja rámmaeavttuid” iskkadeapmi čađahii Media ja gulahallan instituhta Oslo Universitehta bokte.
Mediebildet har fra da endret seg radikalt.
Mediagovva dan rájes lea rievdan hui olu.
Rapporten har heller ikke fokusert på internettbaserte medier og mobil, som er svært sentrale plattformer i dag.
Dát raportta ii leat fokuseren interneahttavuđđosaš mediaide ja mobiilatelefovnnaide, mat leat hui guovddáš ávdnasat odne.
Det er behov for en oppdatert og grundig forståelse av endringene i medietilbud.
Lea dárbu ođasmahttojuvvon ja vuđolaš ipmárdussii mediafálaldaga nuppástusain.
Det bør også legges til rette for at det utarbeides statistikk om den samiske mediebrukeren og samiske medievaner på lik linje med norske mediebrukere.
Dat berre maid láhččojuvvot dili nu ahte statistihkka ráhkaduvvo sámi mediageavaheddjiid ja sámi mediavieru birra seamma dásis go dáčča mediageavaheddjiid birra.
Sametinget bør initiere til en løpende kartlegging av mediebruk- og vaner blant det samiske publikummet over tid.
Sámediggi berre bidjat áiggi initieret joatki kártema mediageavaheami- ja vieruid birra sámi geavaheddjiid gaskkas áiggiid badjel.
Sametinget bør diskutere på hvilke måter dette kan utarbeides, og involvere aktører som Statistisk sentralbyrå, Norsk Gallup Institutt og andre relevante institutter ved universiteter og høgskoler i et slikt arbeid.
Sámediggi berre digaštallat makkár vuogi mielde sáhttá dán dahkat, ja fátmmastit aktevrraid dakkár bargui dego Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga, Norgga Gallup Instituhta ja eará relevánta universitehta ja allaskuvlla instituhtaid.
Sametinget bør være en pådriver for at nasjonale forskningsprosjekter også inkluderer det samiske samfunnet, for eksempel ved å gå i dialog med Forskningsrådet, som årlig deler ut forskningsmidler innenfor spesifikke kategorier med spesifikke mål.
Nationála dutkanprošeavttaide mii maid fátmmasta sámi servodaga berre Sámediggi leat láidesteaddjin, ovdamearka dihte dialoga bokte Dutkanráđiin, mii jahkásaččat juohká dutkanjuolludemiid siskkobealde vissis kategoriijaide main lea spesifihkka ulbmil.
Felles plattform for samisk samfunnsdebatt
Oktasaš vuođđovuogádat sámi servodatdebáhttii
Det finnes få arenaer for den samiske samfunnsdebatten der det samiske samfunnet kollektivt kan diskutere aktuelle saker.
Sámi servodatdebáhtas leat unnán arenat gos sámi servodat beassá digaštallat áigeguovdilis áššiid ovttas.
Den samiske samfunndebatten er fragmentert og foregår i dag på mange ulike plattformer.
Otná sámi servodatdigaštallan lea biđgejuvvon máŋgga iešguđet sadjái.
Utfordringen med å diskutere samiske saker i nasjonale eller regionale debattsider og medier er for øvrig at debatten ofte sporer av og den opprinnelige debatten opphører.
Sámi áššiid digaštallama hástalus nationála dahje regionála debáhttasiidduin lea ahte debáhtta dávjá jorggiha eará guvlui ja álgovuolggalaš debáhtta jávká.
Ordskiftet er ofte preget av fordommer og harde fronter.
Digaštallamiin dávjá vuhttojit ovdagáttut ja garra oaivilat.
Flere vegrer seg til dels for å delta i den offentlige debatten, særlig på sosiale meder og debatt på nett.
Máŋgasat eai arvva searvat almmolaš debáhttii, earenoamážit sosiála mediain ja neahttadebáhtaide.
Det samiske samfunnet har behov for arenaer hvor man på egne premisser kan debattere viktige og aktuelle saker som angår Sápmi, for å bidra til et mer åpent samfunn.
Sámi servodat dárbbaša arenaid gos beassá iežas eavttuid vuođul digaštallat dehálaš ja áigeguovdilis áššiid mat gusket Sápmái, váikkuhan dihte rahpaseabbo servodahkii.
Det er viktig at slike arenaer oppleves som trygge, åpne og inkluderende for hele det samiske samfunnet, der ulike meninger og stemmer i det samiske samfunnet kommer til orde, ivaretatt av redaktører og debattansvarlige.
Dakkár arenat fertejit leat rahpasat, oadjebasat ja fátmmastahtti olles sámi servodahkii, gos sámi servodaga iešguđetlágan oaivilat ja jienat bohtet ovdan, ja maid redaktevrrat ja debáhttafuolaheaddjit gozihit.
Ny teknologi åpner opp muligheten for en felles digital plattform for samiske medier og/eller medier som publiserer saker om samiske forhold.
Ođđa teknologiijain lea vejolaš ásahit oktasaš digitála vuođđovuogádaga sámi mediaid várás ja/dahje mediaide mat almmuhit sámi guoskevaš áššiid.
Utvikling av medietilbud til samisk ungdom
Mediafálaldaga ovddideapmi sámi nuoraide
Et medietilbud tilpasset unge samers medievaner og preferanser bør utvikles og sikres.
Mediafálaldat mii lea heivehuvvon sámi nuoraid mediavieruide ja beroštumiide berre ovddiduvvot ja sihkkarastojuvvot.
Det bør ikke tas for gitt at samisk ungdom endrer sine medievaner og returnerer til de tradisjonelle mediene i voksen alder.
Ii ábut jáhkkit ahte sámi nuorat rievdadit iežaset mediavieruid ja máhccet árbevirolaš mediaide rávisolmmožin.
Det er viktig at unge mediebrukere får et forhold til samiske medier.
Lea dehálaš ahte nuorra mediageavaheaddjit dovdet oktavuođa sámi mediaide.
I et videre arbeid med utvikling av medietilbud til samisk ungdom vil det være naturlig å inkludere aktører som Sametingets Ungdomspolitiske Utvalg (SUPU), ulike samiske ungdomsorganisasjoner og ungdomsråd, samt ungdomsråd i de ulike fylkene.
Sámi nuoraid mediafálaldaga ovddidanbargui lea dehálaš fátmmastit aktevrraid dego Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegotti (SáNuL), iešguđetlágan sámi nuoraidorganisašuvnnaid ja nuoraidráđiid, ja iešguđetge fylkkaid nuoraidráđiid.
Medier som retter seg spesielt mot samisk ungdom bør også inviteres med i et slikt arbeid.
Berre maiddái bovdet mediaid, mat leat earenoamážit oaivvilduvvon sámi nuoraide, mielde dakkár bargui.
SUPU har også vært engasjert i lignende tematikk og har blant annet i samråd med Ungdommenes Fylkesråd i Nordland og Troms tidligere i år, fremmet ønske om en egen samisk informasjonskanal for ungdom på nett.
SáNuL lea áŋgiruššan sullasaš áššiin ja lea earret eará ovttas Nordlándda ja Romssa nuoraid Fylkaráđiin sávvan sierra sámi diehtojuohkinkanála nuoraid várás neahtas.
Et slikt tiltak er for øvrig i tråd med de foreslåtte tiltakene i regjeringens handlingsplan for samiske språk 2009-2016.
Diekkár doaibmabidju lea ge muđui ráđđehusa sámegiela doaibmaplána 2009-2016 evttohuvvon doaibmabijuid mielde.
Sametinget kan i tildelingen av direktetilskudd til samiske medier som henvender seg til samiske unge, også stille krav om digitale løsninger og plattformer.
Sámediggi sáhttá gáibidit digitála čovdosiid ja vuođđovuogádagaid njuolggodoarjaga juolludeamis sámi mediaide mat leat oaivvilduvvon sámi nuoraide.
Sametinget kan også med andre søkerbaserte tilskudd forsøke å motivere til innovasjon, for eksempel til utvikling av applikasjoner for mobil og nettbrett, tilpasset en ung målgruppe.
Sámediggi sáhttá maiddái eará ohcanvuđot doarjagiid bokte geahččalit movttiidahttit innovašuvdnii, ovdamearkka dihte nuoraide heivehuvvon applikašuvnnaid ráhkadeapmái mobiillaide ja neahttabreahtaide.
Sametinget registrerer forøvrig at et kvalitativt godt samiskspråklig tilbud til unge på alle samiske språk er mangelfullt.
Sámediggi vásiha muđui ahte váilot kvalitatiiva buorit sámegielat fálaldagat nuoraide buot sámegielain.
Både teksting og/eller dubbing til samisk av populære barne- og ungdomsprogram på NRK, som supplement til egenproduksjoner forankret i samiske verdier og samfunn, er et virkemiddel av unik verdi for samiske barns språk- og identitetsutvikling.
Bivnnuhis NRK mánáid- ja nuoraidprográmmaid sámegillii teksten ja/dahje dubben livččii earenoamáš mávssolaš sámi mánáid giella- ja identitehtahuksemii, lassin iešbuvttaduvvon prográmmaide mat leat vuođđuduvvon sámi árvvuide ja servodahkii.
NRK Sápmi erkjenner at de, i likhet med mange av dagens medier, ikke i tilstrekkelig grad lykkes med å nå den unge voksne målgruppen med relevant tilbud og innhold, og at de har utfordringer med å etablere seg som en foretrukken kanal blant de yngre målgruppene.
NRK Sápmi ja máŋga iežá mediat mieđihit ahte sii eai lihkostuva doarvái bures olahit nuorra rávisolbmuid relevánta fálaldagaiguin ja sisdoaluin, ja ahte sis leat hástalusat oažžut nuorat olahusjoavkku válljet sin kanála.
Dette er et forhold som også Medietilsynet har pekt på i både 2018 og 2017.
Dan lea maiddái Medietilsynet (mediabearráigeahčču) cuiggodan sihke 2018:s ja 2017:s.
Film og serier for barn og unge
Filmmat ja filbmaráiddut mánáide ja nuoraide
Behovet for samiske filmer og serier rettet mot barn og unge over hele Sápmi er stort, og tilbudet av samiske filmer er lite i forhold til etterspørsel og samfunnsbehov.
Dárbu sámi filmmaide ja filbmaráidduide oaivvilduvvon mánáide ja nuoraide miehtá Sámi lea stuoris, ja sámi filmmaid fálaldat lea unnán dan suktii go jearahallet ja go servodatdárbu lea.
Det er viktig at barn og unge har tilgang til samiske filmer og serier på samisk.
Lea dehálaš ahte mánát ja nuorat besset geahččat sámegielat filmmaid ja filbmaráidduid.
Gjennom samiske filmer og serier vil barn og unge lære språkene, fremme språkene og det vil også bidra til språkvalg for lek og samspill.
Sámegielat filmmaid ja filbmaráidduid čađa ohppet mánát ja nuorat giela ja ovddidit giela ja dat maid váikkuha giellaválljemii stohkosiid oktavuođas ja go servoša earáiguin.
Samiske filmer og serier for barn og unge er viktige og nødvendige, fordi samiske filmer, i motsetning til dubbinger og teksting av filmer, har et samisk innhold og et samisk perspektiv.
Sámi filmmat ja filbmaráiddut mánáide ja nuoraide leat dehálaččat ja dárbbašlaččat, go sámi filmmain lea sámi sisdoallu ja sámi perspektiiva, nu ii leat dubbejuvvon ja tekstejuvvon filmmain.
Samisk filmkultur tar opp, bearbeider og videreutvikler mange av de utfordringer samisk kultur og identitet står i når det gjelder fortid, nåtid og fremtid.
Sámi filbmakultuvra guorahallá, hábme ja viidásetovddida hástalusaid mat sámi kultuvrras ja identitehtas leat, sihke vássán áiggis, dálá áiggis ja boahtteáiggis.
Samisk film er dynamisk og levende filmkultur med varierte, nyskapende og dagsaktuelle fremstillinger av samisk kultur og identitet.
Sámi filmmat leat beaktilat ja ealli filbmakultuvra mas leat iešguđetlágan, ođđamállet ja áigeguovdilis ovdanbuktimat sámi kultuvrras ja identitehtas.