pere/sami_parallel huggingface dataset:
Spesielt har dette vært fokusert på i forskning blant urfolksgrupper som har et høyt inntak av matvarer som kan inneholde såkalte tungt nedbrytbare miljøgifter .
Dán leat earenoamážit deattuhan go leat dutkan álgoálbmotjoavkkuid geat borret biepmuid main sáhttet leat ng. njozet suddi birasmirkkot .
Selvmordsforskning , og studier på alkoholbruk og andre rusmidler har også vært tematiske områder som har vært aktuelle for helseforskere i nordområdene .
Dutkan iešsoardima birra , ja dutkan alkohola ja eará gárihuhttinmirkkuid geavaheami birra lea maiddai fáttálaš suorggit mat leat leamašan áigeguovdilat dearvvašvuođadutkamiid davviguovlluin .
2.1.2 Tidligere rasehygieniske perspektiver i medisinsk forskning I første halvdel av det 1900 århundret var det å måle lengden og bredden på hodeskaller til levende og døde en del av den såkalte rasehygeniske forskningen som preget noen forskningsmiljøer .
2.1.2 Ovdalaš nállespesialisttalaš perspektiiva dálkkaslaš dutkamis 1900 vuosttaš jahkečuođi álgojahkebeali lei dat ahte mihtidit oaiveskálžžu guhkkodaga ja govdodaga sihke ealli ja jápmán olbmuin oassin dan ng. nállespesialisttalaš dutkamis man muhtun dutkanbirrasat vuoruhedje .
Her var tanken at menneskeheten skulle deles opp og plasseres i et hierarki av evolusjonsnivå .
Jurdda lei ahte dalá olmmoščeardda galge sirret ja maŋŋálastit olbmuid ovdánandási mielde .
Denne vitenskapelige interessen for raser hadde røtter helt tilbake til 1700-tallet , da naturhistoriske systembyggere begynte å dele mennesket inn i biologiske kategorier ut fra ytre fysiske kjennetegn .
Dieđalašvuođa beroštupmi náliin lei álggahuvvon juo 1700-logus , go luondduhistorjjálaš vuogádathuksejeaddjit álge juohkit olbmuid biologalaš dásiide olgguldas fysalaš dovdomearkkaid vuođul .
På 1800-tallet ble dette et stort og prestisjetungt vitenskapelig felt og den europeiske befolkningen ble derfor delt inn i raser .
Davvi Eurohpá dutkit áinnas bidje čuvgesvuovttat , alitčalmmat ja guhkesoaivvat germánalaš dahje davviriikkalaš náli ovdánandási bajibužžii .
Nordeuropeiske forskere plasserte gjerne den blonde , blåøyde og langskallede germanske eller nordiske rasen på toppen av utviklingskalaen .
Dán dutkama vuođđojurdda mii lea leamašan guovddážis lea earret eará ahte ng. nálleseaguhus sáhtii dagahit ahte allaseahtu olbmuid ovdii .
Noen rasehygienikere mente at hovedmålet for denne forskningen var å verne om den nordiske rasens renhet .
Soames nállespesialistat oaivvildedje ahte dán dutkama váldoulbmilin lei seailluhit davviriikkaid náli buhtisvuođa .
I mellomkrigstiden foregikk det rasehygeniske undersøkelser over hele landet .
Gaskasoahteáiggis čađahuvvojedje nállespesialisttalaš guorahallamat miehta riikka .
I Nord-Norge konsentrerte man seg om samer og kvener .
DavviNorggas vuoruhedje dutkat sápmelaččaid ja kvenaid .
Disse masseundersøkelsene ble mottatt med sterk skepsis og motvilje av lokalbefolkningen .
Báikkálaš olbmuid gaskkas lei stuora eahpádus ja vuosteháhku dáid guorahallamiidda .
Ennå i dag er , forståelig nok , skallemåling et ømtålig tema mange steder og er blitt en del av en kollektiv negativ historisk hukommelse knyttet til 17 helseforskning der etnisitet er et tema .
Velá odnege lea , bures ipmirdahtti , oaiveskálžžu mihtideapmi hearkkes fáddán máŋgga báikkis ja leage danin šaddan oktasaš negatiiva historjjálaš dearvvašvuođadutkama muitun dasa mas čearddalašvuohta lei fáddán .
Referanse [ 1 ]
Čujuhus [ 1 ]
2.1.3 Etnisitet i medisinsk forskning En hovedutfordring i forskning på helse hos samer er knyttet til hvordan definere samisk befolkning i Norge .
2.1.3 Čearddalašvuohta dálkkaslaš dutkamis Váldohástalussan sápmelaččaid gaskas dearvvašvuođadutkamis lea das movt meroštit sámi álbmoga Norggas .
Det er mange forhold som gjør dette komplisert .
Leat máŋga dilálašvuođa mat dan dahket váttisin .
For det første har det en del steder vært stor grad av ” blandet ” etnisk befolkning .
Vuosttažettiin lea máŋgga báikkiin leamašan mealgadaš ” seaguhuvvon ” čearddalaš álbmot .
I Norge er det ikke heller tillatt å bruke sametingets valgmanntall til helseforskning .
Maiddai lea guhkit ja ulbmilaš dáruiduhttinpolitihkka , lassin dasa ahte sámegiella molssašuddi ládje lea ceavzán
I de ulike studiene som danner grunnlaget for dette kapitlet om helse har etnisitet vært håndtert og inndelt på ulike måter .
Iešguđet dutkamat mat leat vuođđun dán kapihttala čearddalašvuođa ja dearvvašvuođa birra leat gieđahallojuvvon ja juhkkojuvvon iešguđet ládje .
Dette kan virke noe forvirrende , men er også et uttrykk for at å kategorisere befolkningen i etniske gjensidige utelukkende kategorier kan by på problemer .
Dat sáhttá ipmirduvvot eahpečielggasin , muhto duođašta maiddái ahte juohkit álbmoga čearddalaš siskkáldas čuldojuvvon joavkkuide sáhttá dagahit váttisvuođaid .
Resultatene som presenteres her må tolkes i lys av denne begrensingen i forskningen .
Bohtosiid maid dás almmuhat berre dulkot dutkama gáržžideami ektui .
I hovedsak har det vært benyttet tre ulike kategorier av spørsmål for å innhente data på etnisk tilhørighet : Slektskap , språk og selvopplevd etnisitet .
Oppanassiige leat geavahuvvon golbma iešguđetlágan gažaldaga čohkkemis dieđuid čearddalaš gullevašvuođa birra : Sohkavuohta , giella ja iešvásihuvvon čearddalašvuohta .
I hvert underkapittel er det redegjort for hvordan etnisitet er klassifisert i de ulike studiene som det refereres til .
Juohke vuolit kapihttalis lea čilgejuvvon movt čearddalašvuohta lea šláddjejuvvon daid dutkamušain masa čujuhuvvo .
2.1.4 Datakilder Generelt finnes det få publiserte arbeider basert på helsestudier i Norge der samisk etnisitet inngår .
2.1.4 Diehtogáldut Oppalaččat leat Norgga áibbas unnán dearvvašvuođa dutkamušat almmuhuvvon mas sámi čearddalašvuohta lea dutkojuvvon .
I hovedsak er dette kapitlet basert på resultater fra følgende helseundersøkelser : Finnmarksundersøkelsene , Ung i Nord , Helse og levekårsundersøkelsen i områder med blandet samisk og norsk bosetning ( SAMINOR-studien ) og noen registerepidemiologiske studier koblet til folketellingen fra 1970 .
Vuosttažettiin lea dán kapihttala vuođđun bohtosat čuovvovaš dearvvašvuođaguorahallamiin : Finnmárkku-guorahallamat , Nuorra Davvin , Dearvvašvuođa ja birgenlági guorahallan dain guovlluin gos lea seaguhus sámi ja dáro ássan ( SAMINOR-dutkamuš ) ja soames registerepidemiologalaš dutkamat mat leat čadnojuvvon 1970 logu álbmotlohkamii .
I alle disse studiene er helsedata på ulike vis blitt 18 analysert i forhold til etnisitetsklassifisering .
Buot dát dearvvašvuođa dutkamuša bohtosat leat iešguđet ládje guorahallojuvvon čearddalašvuođašláddjema ektui .
Kapitlet refererer også til noen utvalgte enkeltstudier der etnisitetsdata inngår .
Kápihttal čujuha maiddái soames ovttaskas iskkademiide mas čearddalašvuohta lea oassin .
Finnmarksundersøkelsene I perioden 1974 til 2003 ble det utført i alt seks ulike befolkningsbaserte screeninger for risikofaktorer for hjerte og karsykdom i Finnmark i regi av Folkehelseinstituttet og Institutt for Samfunnsmedisin ved Universitetet i Tromsø .
Finnmárkku-guorahallamat Jagi 1974 rájes gitta 2003 rádjái čađahuvvojedje oktiibuot guhtta iešguđetlágan álbmotvuođustuvvon iskkadeami mas iske váibmo- ja varrasuotnavigiid riskadagaldaga Finnmárkkus Álbmotdearvvašvuođainstituhta ja Romssa universitehta Servodatmedisiinnalaš instituhta ovddas .
Etter hvert ble undersøkelsene utvidet til å omfatte også andre sykdommer i tillegg til det opprinnelige hjerte- og kar fokuset .
Dađistaga iskkadeapmi viiddiduvvui nu ahte maiddái fátmmasta eará dávddaid go dušše váimmo ja varrasuonaid .
Alle kommuner i Finnmark var med i undersøkelsene og personer fra 20 til 68 år deltok , men for noen av undersøkelsene var det kun noen av kommunene som var med og kun utvalgte alderskohorter som ble invitert .
Buot Finnmárkku suohkanat ledje mielde iskkadeamis ja dain suohkaniin olbmot gaskal 20 ja 68 jagis serve , muhto muhtun dain iskkademiin ledje dušše muhtun suohkanat mielde ja ahkejoavkkut geat bovdejuvvojedje searvat .
I Finnmarksundersøkelsene ble informasjon om etnisk tilhørighet innhentet i hovedsak basert på spørsmål om besteforeldres etnisitet og egen , foreldres eller besteforeldres språkbakgrunn .
Finnmárkku-guorahallamis čohkkejuvvojedje dieđut čearddalaš gullevašvuođa birra go jerre áhku / ádjá čearddalaš gullevašvuođa birra ja sin , váhnemiid ja áhku / ádjá gielalaš duogáža birra .
Ung i Nord Datainnsamlingen for Ung i Nord studien ble gjennomført i 1994/1995 med en oppfølgingsstudie tre år etterpå ( 1997/1998 ) .
Nuorra Davvin Dieđuid čohkkemis Nuorra Davvin dutkamušas čađahuvvui 1994/1995 ja čuovvolandutkamušain golbma jagi maŋŋil ( 1997/1998 ) .
Hensikten med undersøkelsen var å studere etnisitet , problematferd , psykisk helse og bruk av rusmidler blant ungdom i Nord-Norge .
Guorahallama ulbmilin lei dutkat čearddalašvuođa , meannováttisvuođaid , psykalaš dearvvašvuođa ja gárihuhttinmirkkuid návddašeami Davvi Norgga nuoraid gaskkas .
Tjue-en videregående skoler i Nordland , Troms og Finnmark ble invitert til å være med .
Finnmárkkus bovdejuvvojedje searvat . Buot skuvllat ledje stuorit dahje smávit čoahkkebáikkiin .
Alle skolene var i større eller mindre tettsteder .
Stuorit gávpogiin ii oktage skuvla lean bovdejuvvon searvat .
Totalt 3186 personer deltok i den første undersøkelsen ( svarprosent : 85% og 1670 , det vil si 55 % av de opprinnelige , deltok i oppfølgingsstudien .
Oktiibuot 3186 olbmo serve vuosttaš iskkadeapmái ( vástidanproseanta : 85% ja 1670 , mii mearkkaša 55 % dain geat serve álgoiskkadeapmái , serve maiddái čuovvolaniskkadeapmái .
Samisk etnisitet ble kategorisert ut fra minimum én forelder eller besteforelder med samisk eller samisk språkkompetanse .
Sámi čearddalašvuohta šláddjejuvvui dan mielde ahte leigo unnimusat okta váhnen dahje áhkku / áddjá geat hupme sámegiela dahje ahte sis lei sámegielat gelbbolašvuohta .
SAMINOR studien Helse- og levekårsundersøkelsen i områder med blandet samisk og norsk bosetning ( SAMINOR studien ) ble gjennomført i 2003-2004 .
SAMINOR guorahallan Dearvvašvuođa- ja birgenlági guorahallan guovlluin gos lea seaguhuvvon sáme-dáru ássan ( SAMINOR guorahallan ) čađahuvvui 2003-2004 .
Undersøkelsen ble gjort i ved Senter for samisk helseforskning , Universitetet i Tromsø i samarbeid med Nasjonalt Folkehelseinstitutt .
Guorahallan čađahuvvui Sámi dearvvašvuođadutkama guovddážis , Romssa universitehtas lagas ovttasbarggu bakte Nationála Álbmotdearvvašvuođainstituhtain .
Undersøkelsen benyttet spørreskjema kombinert med en helseundersøkelse inkludert blodprøvetaking .
Guorahallamis geavahuvvojedje gažadanskovit lassin dearvvašvuođaguorahallamin oktan varraiskosiin .
Denne undersøkelsen fulgte i hovedsak lesten til hjerte-karscreening som Folkehelseinstituttet har utført en rekke ganger på ulike
Dát guorahallan čuovui seamma málle mii lei váibmo- ja varrasuotnaiskkadeami man Álbmotdutkaninstituhtta máŋgii lei čađahan iešguđet guovlluin Norggas .
Undersøkelsen ble utført i alt 24 utvalgte kommuner i Finnmark , Troms , Nordland og Trøndelag .
Guorahallan čađahuvvui oktiibuot 24 suohkaniin Finnmárkkus , Romssas , Nordlánddas ja Trøndelagas .
Kommunene som var med i undersøkelsen hadde alle minst 5 % samisk befolkning ut fra folketellingsopplysningene i 1970 .
1970 olmmošlohkama dieđuid mielde ledje buot dain suohkaniin mat ledje mielde guorahallamis unnimusat 5 % sámit .
I en del kommuner ble kun noen kretser tatt med .
Muhtun suohkanin ledje dušše soames biiret váldon mielde guorahallami .
Alle personer i undersøkelsesområdet født i perioden 1925-1967/68 samt i 1973/74 ble invitert .
Guorahallanguovllus leat buohkat geat leat riegádan gaskal 1925-1967/68 ja 1973/74 bovdejuvvon searvat .
16 865 personer deltok i studien .
16 865 olbmo serve dutkamii .
Det vil si en svarprosent på 61 .
Dát mearkkaša ahte 61 % vástidedje ja serve .
Etnisitetsdataene fra SAMINOR-studien omfattet rapportert etnisk bakgrunn , eget , foreldres og besteforeldres språk samt selvdefinert etnisitet hos deltakerne .
Čearddalašvuođadieđut SAMINOR-dutkamis fátmmasta almmuhuvvon čearddalaš duogáža , iežas , váhnemiid ja áhku / ádjá giella ja oasseváldiid iešmearriduvvon čearddalašvuođa .
Befolkningsundersøkelser basert på nasjonale databaser Dødsårsaksregisteret og kreftregisteret er nasjonale register som er mye brukt i befolkningsstudier Norge .
Álbmotguorahallamat nationála diehtovuođu vuođul Jápminártta ja borasdávdda registarat leat našunála registarat mat leat ollu geavahuvvon álbmotdutkamušain Norggas .
De har også vært brukt i noen studier for å se på sykdommer og død i den samiske befolkningen .
Registarat leat maiddai geavahuvvon soames dutkamušain go leat dutkan buozalmasvuođaid ja jápmima sápmelaččaid gaskkas .
Data fra disse registrene har , etter godkjenning fra datatilsynet og medisinske etiske komiteer , blitt koblet mot etnisitetsregistrering i hovedsak 1970-folketellingen .
Dieđut dáin registariin leat , diehtobearráigeahču ja dálkkaslaš ehtalaš lávdegottiid dohkkeheami vuođul , vuosttažettiin laktojuvvon oktii 1970-olmmošlohkama čearddalašvuođa registariin .
Spørsmål som har dannet grunnlaget for etnisitetsinndeling fra denne folketellinga var eget , foreldres og besteforeldres språk samt selvdefinert etnisitet .
Gažaldagat mat ledje dán olmmošlohka čearddalašvuođa juohkima vuođđun lei iežas , váhnemiid ja áhku / ádjá giella ja iešmearriduvvon čearddalašvuohta .
Disse spørsmålene ble lagt inn i folketellinga fra 1970 i noen utvalgte steder i Nordland , Troms og Finnmark .
Dat gažaldagat ledje oassin 1970 olmmošlohkamis soames báikkiin Nordlánddas , Romssas ja Finnmárkkus .
Statistisk sentralbyrå har også tilgjengeliggjort data på dødelighet i befolkningen og dette har vært studert i forhold til geografisk bosted definert som innenfor eller utenfor virkeområdet for det samisk forvaltningsfondet ( SUF ) .
Statisttalaš guovddášdoaimmahat lea maiddái almmuhan álbmoga jámolašvuođa dieđuid ja dát lea maiddai dutkojuvvon geográfalaš ássanbáikki ektui sihke siskkobealde ja olggobealde sámi ovdánahttinfoandda ( SUF ) doaibmaguovllu .
2.1.5 Sykdommer / risikofaktorer som inngår i kapitlet Temaer i dette kapitlet er i hovedsak styrt av hva som per i dag finnes av publiserte kvantitative ( tallmessige ) befolkningsbaserte helseundersøkelser på samer i Norge .
2.1.5 Buozalmasvuođat / riskavárat mat lea oassin dán kápihttalis Dán kápihttala fáttát leat vuosttažettiin mearriduvvon dán rádjai almmuhuvvon álbmotvuođustuvvon dearvvašvuođa-guorahallamiid hivvodaga ( logu ) mielde Norgga sápmelaččaid gaskkas .
Med noen få unntak , er studiene som det er refereres til kun basert på undersøkelser med stort datagrunnlag ; d.v.s. mange deltakere i studiene .
Soames spiehkastagain , lea daid dutkamušaid vuođđun masa čujuhuvvo viiddis diehtovuođđu ; jna. ahte dutkamušas leat máŋga oasseváldi .
Kapitlet synliggjør derfor også behovet for ytterligere forskning for å få sikre og representative tall på helsen i den samiske befolkningen i Norge .
Kápihttal danin maiddái duođašta dárbbu joatkit dutkamušain vai dáhkida ja oažžu ovddastuslaš loguid norgga sápmelaččaid dearvvašvuođadili birra .
Kapitlet inneholder data vedrørende de store folkehelsesykdommene som kreft , hjerte- og karsykdommer og diabetes type II , samt dødelighetsmønster .
Kápihttalis lea dieđut mat gusket stuorit álbmotdearvvašvuođadávddaid birra nugomat borasdávdda , váibmo- ja varrasuotnavigit ja diabetes II , ja jámolašvuođaminsttar .
Forekomst av astma og allergier hos barn samt forekomst av hofteleddsdysplasi og Bechterews sykdom hos voksne er også inkludert .
Ástmá ja allergiija gávdnoštupmi mánáin ja čoarbbeallađasvihki ( vihki ) ja Bechterews dávda rávesolbmuin lea maiddai oassin .
Videre er studier på kosthold og ernæring referert , samt studier på bruk av alkohol og tobakk .
Viidáset lea čujuhuvvon biebmodoalu ja biebman dutkamušaide , ja dutkamuš alkohola ja duhpáha geavaheami birra .
Mental helse inkludert selvmord og bruk av blant annet sovemedisin inngår .
Mielalaš dearvvašvuohta mas iešsoardimin ja eará nagirdálkasiid geavaheapmi guoskkahuvvo .
Kapitlet avsluttes med noen resultater fra såkalt helsetjenesteforskning i tillegg til en oppsummering og aktualisering av behovet for videre forskning .
Kápihttal loahpahuvvo soames bohtosiin ng. dearvvašvuođabálvalus dutkamušas ja dasa lassin čoahkkáigeasuin ja ahte lea dárbun joatkit dutkamušain .
Det er likevel gjort studier som antyder en noe høyre dødelighet i samisk befolkning .
Dattege lea čađahuvvon dutkamuš mii geažuha ahte sápmelaččaid gaskkas lea veaháš stuorit jámolašvuohta .
Kvinner bosatt i de samiske områdene på innlandet har hatt en lav og over tid stabil dødelighet .
Siseatnan sámi guovlluid nissoniid gaskkas lea guhkit áiggi leamašan rievddakeahtes jámolašvuohta .
Fortsatt er det grunn til å være observant på den relativt høye dødeligheten blant unge menn i de samiske områdene og på mulige geografiske forskjeller i spedbarnsdødeligheten .
Muhto ain lea dárbun leat áicavaš alla jámolašvuođa ektui sámi guovlluid nuorra dievdduid gaskkas ja geográfalaš erohusaid njuoratmánáid jámolašvuođas .
2.2.1 Innledning Dødelighet har vært brukt som mål på levekår og helsestatus i befolkningen .
2.2.1 Álggaheapmi Jámolašvuohta lea geavahuvvon álbmoga birgenlági ja dearvvašvuođa dili mihtádussan .
Dødelighet i befolkningen kan oppgis på ulike vis .
Álbmoga jámolašvuohta sáhttá almmuhuvvot iešguđet ládje .
Mest brukt er antall døde per 1000 eller 100 000 innbygger i ulike aldersgrupper .
Eanemus geavahuvvon lea dat go mihtidit galle iešguđet agi olbmot juohke 1000 dahje 100 000 olbmos leat jápmán .
Forventet levealder er også et mål for dødelighet i befolkningen .
Vurdojuvvon eallinahki lea maiddái álbmoga jámolašvuođa mihtádussan .
I Norge har vi dødsårsaksregisteret som kan brukes til befolkningsundersøkelser .
Norggas lea jápminártta registtar man sáhttá ávkkástallat álbmotdutkamušaid oktavuođas .
2.2.2 Kilder Dødelighet i den samiske befolkningen har vært studert fram til 1998 basert på tall fra dødsårsaksregisteret som er koblet mot etnisitetsrapportering fra folketellingen i 1970 .
2.2.2 Gáldut Jámolašvuohta sápmelaččaid gaskkas lea dutkojuvvon 1998 rádjai jápminártta registara loguid vuođul mii lea čadnojuvvon 1970 olmmošlohkama čearddalašvuođa-dieđáhussii .
Samiske etnisitet i denne studien ble definert til at minst én av besteforeldrene snakket samisk eller at personer selv oppfatter seg som samisk .
Sámi čearddalašvuohta dán dutkosis lea definerejuvvon dan ektui ahte juogo áhkku dahje áddjá hupme sámegiela dahje ahte olmmoš ieš atná iežas sápmelažžan .
2.2.3 Dødelighetsrater Sammenstilling av dødelighetsstatistikk i perioden 1970-1998 og etnisitetsrapportering fra folketellingen i 1970 har vist en litt høyere dødelighet for samiske menn ( 6 % og for kvinner ( 10 % i forhold til regional referansepopulasjon .
2.2.3 Jámolašvuođalogut Go leat veardidan 1970-1998 áigodaga jámolašvuođastatistihka 1970 olmmošlohkama čearddalašvuođadieđáhusain leat gávnnahan veaháš stuorit jámolašvuođa sámi dievdduid gaskkas ( 6 % ja nissoniid gaskkas ( 10 % guovlulaš referánsaálbmoga ektui .
Høyere dødelighet av hjerneblødning spesielt hos kvinner kan forklare noe av denne forskjellen .
gaskkas stuorit jámolašvuohta vuoiŋŋašvardima dihte sáhttá dán erohussii leat čilgehussan .
Menn hadde en høyere forekomst av såkalt voldsom død , spesielt ulykker og selvmord .
Dievdduid gaskkas gávnnaimet dávjjibut ng. ilgadis jápmima , earenoamážit lihkohisvuođat ja iešsoardin .
Figur 1 og 2 viser henholdsvis for kvinner og menn beregnet sannsynlighet for å bli 75 for 15-åringer basert på dødelighetsmønsteret i ulike tidsperiodene .
Figuvra 1 ja 2 čájehit man veadjehahtti lea ahte dálá 15 jahkásaš nissonat ja dievddut vásihit deavdimis 75 jagi mas iešguđet áigodagaid jápminminsttar lea vuođđun .
Figurene skiller på befolkningen som bor innenfor og utenfor det geografiske området for samiske utviklingsfond ( SUF ) samt kyst og innland .
Figuvrrat earuhit ássiid geat orrot siskkobealde ja olggobealde sámi ovdánahttinfoandda ( SUF ) doaibmaguovllu ja rittus ja siseatnamis .
Av disse figurene fremgår det også at det for kvinner ikke har vært store ulikheter mellom geografiske områder eller i forhold til tid .
Dáin figuvrrain maiddái ovdanboahtá ahte nissoniin eai leat leamašan stuora erohusat geográfalaš guovlluid gaskkas iige áiggu dáfus ge .
Videre ser det ut til at menn i SUFområdene har hatt en noe høyere dødelighet enn både nasjonale tall og for ikkeSUF områdene ( Figur 3 ) .
Viidáset orruleamen nu ahte SUF-guovllu dievdduin lea leamašan alit jámolašvuohta go mii lea našunála ja olggobealde SUF-guovlluid loguid ektui ( Figuvra 3 ) .
Dette kan muligens forklares av høy dødelighet av såkalt ” voldsom død ” i SUF områdene .
Dása sáhttá leat čilgehussan ahte SUF-guovlluin lea alla jámolašvuohta ng. “ ilgadis sorpmi ” dihte .
Figur 2.1 Sannsynlighet for å bli 75 år for 15 åringer i ulike geografiske områder basert på dødelighetsrater fra ulike tidsperioder for menn .
Figuvra 2.1 Man jáhkehahttin lea ahte iešguđet geográfalaš guovlluid 15-jahkasaččat ollejit deavdit 75 jagi mas vuođđun leat dievdduid iešguđet áigodaga jámolašvuođalogut .
Kilde : Brustad et al .
Gáldu : Brustad et al .
Nasjonale Utenfor SUF , kyst
Našunála dásis Olggob . , SOF rittus
Utenfor SUF , innland SUF kyst SUF innland
SOF , siseatn . SOF rittus SOF siseatnamis
Sannsynlighet for å bli 75 år ( %
Man jáhkehahttin lea ahte dievddut deavdet 75 jagi ( %
Figur 2.2 Sannsynlighet for å bli 75 år for 15 åringer i ulike geografiske områder basert på dødelighetsrater fra ulike tidsperioder for kvinner .
Figuvra 2.2 Man jáhkehahttin lea ahte iešguđet geográfalaš guovlluid 15-jahkasaččaid ollejit deavdit 75 jagi mas vuođđun leat nissoniid iešguđet áigodaga jámolašvuođalogut .
2009 , Scandinavian Journal of Public Health .
2009 , Scandinavian Journal of Public Health
Nasjonale Utenfor SUF , kyst Utenfor SUF , innland
Našunála Olggob . SOF , rittus Olggob .
SUF kyst SUF innland 1991-1995
SOF Rittus SOF siseatnamis 1991-1995
Sannsynlighet for å bli 75 år ( %
Man jáhkehahttin lea ahte nissonat deavdet 75 jagi ( %
Figur 2.3
Figuvra 2.3
Dødelighetsrater i ulike geografiske områder for menn i alderen 15-59 år . ( 2001-2005 ) .
Iešguđet geográfalaš guovlluid gaskal 15 ja 59 jahkásaš dievdduid jámolašvuođalogut ( 2001-2005 ) .
Døde per 1000 individer
Døde per 1000 individer
45 40 35 SUF innland SUF kyst Utenfor SUF , innland Utenfor SUF , kyst Nasjonale
45 40 35 SUF innland SUF kyst Utenfor SUF , innland Utenfor SUF , kyst Nasjonale
30 25 20 15 10 5 15-29 år
30 25 20 15 10 5 15-29 år
30-44 år
30-44 år
45-59 år
45-59 år
Generelt kan man si at de tall som finnes på dødelighet i den samiske vs .
Oppalaččat sáhttá dadjat ahte jámolašvuođaloguin sápmelaččaid gaskkas dážaid ektui čájehit smávva jámolašvuođa erohusaid .
Det kan tyde på at dødelighetsmønsteret har blitt utjevnet mellom geografiske områder med lav vs . høy tetthet av samisk befolkning .
Dát sáhttá duođaštit ahte jámolašvuođaminsttar lea dássejuvvon daid geográfalaš guovlluid gaskkas gos orrot unnán dahje ollu sápmelaččat .
Dette har vært forklart ut fra tilnærmede like levekår , utdannelse og helsetilbud noe som står i kontrast til situasjonen for andre urfolksgrupper i sirkumpolare områder .
Dása lea čilgehussan ahte dáin guovlluin lea measta sullásaš eallindilli , oahpahus ja dearvvašvuođafálaldat ja eará sirkumpolára álgoálbmotjoavkkuin fas áibbas nuppeládje .
Fortsatt er det grunn til å være observant på den relativt høye dødeligheten blant unge menn i de samiske områdene .
Ain lea gal dárbbašlažžan áicilit čuovvut dan alla jámolašvuođa mii lea sámi guovlluin nuorra dievdduid gaskkas .
2.2.4 Spedbarnsdødelighet Undersøkelser fra Kautokeino fra 40- og 50-tallet viste en meget høy spedbarnsdødelighet sammenliknet med fylket for øvrig og landsgjennomsnittet .
2.2.4 Njuoratmánáidjámolašvuohta Iskkadeamit mat čađahuvvojedje Guovdageainnus 40- ja 50-loguin duođaštii hirbmat alla njuoratmánáidjámolašvuođa dan ektui movt lea muđui fylkka ektui ja riikka gaskameari ektui .
Det finnes ikke etnisitetsbaserte data på spedbarnsdødelighet fra denne perioden .
Dán áigodagas eai gávdno registrerejuvvon čearddalašvuođalaš dieđut njuoratmánáid jámolašvuođa birra .
Tabell 1 viser spedbarnsdødelighet per 1000 levendefødte innenfor og utenfor geografisk område for samisk utviklingsfond i perioden 1991-2006 fordelt på innland og kyst i Norge nord for Saltfjellet .
Tabealla 1 čájeha njuoratmánáidjámolašvuođa juohke 1000 eallin riegádan mánáidlogus sihke siskkobealde ja olggobealde sámi ovdánahttinfoandda doaibmaguovllu jagi 1991 rájes gitta 2006 rádjái ja lea juhkkojuvvon siseanan ja riddu Norggas davábeale Sáltoduoddara .
I tabellen er byene Alta , Tromsø og Harstad ekskludert .
Tabeallas eai leat gávpogat Áltá , Romsa ja Harstad mielde .
Fordi tabellen er basert på et lite tallmateriale må man tolke disse dødelighetsratene med forsiktighet .
Danin go tabeallas lea gáržžes lohkovuođđu de ferte ferte jámolašvuođaloguid dulkot várrogasvuođain .
Mer forskning over et lengre tidsperspektiv er nødvendig for å si om området utenfor SUF på innlandet , faktisk har en markant lavere spedbarnsdødelighet sammenliknet med de andre nevnte områdene .
Eanet dutkan guhkit áiggegeahčasteami vuođul lea danin dárbbašlaš ovdal go sáhttá dadjat maidege dasa ahte leago siseatnamis SOF guovllu olggobealde , duođaid vuolit njuoratmáná jámolašvuohta eará namuhuvvon guovlluid ektui .
Tabell 2.1 Antall fødte og døde første leveår samt spedbarnsdødelighetsrater i ulike geografisk områder i Norge nord for Saltfjellet i perioden 1991-2006 .
Tabealla 2.1 Lohku riegáduvvon ja jápmán vuosttaš eallinjagi ja njuoratmánáid jámolašvuođalogut iešguđet geográfalaš guovlluin Davvi-Norggas davábealde Sáltoduoddara gaskal 1991 ja 2006 .
( byene Tromsø , Harstad , Alta er ekskludert ) Kilde : Brustad et al .
( gávpogat Romsa , Harstad , Áltá eai leat mielde ) Gáldu : Brustad et al .
2009 , Scandinavian Journal of Public Health
2009 , Scandinavian Journal of Public Health
Totalt Antall fødte Antall døde første leveår Døde første leveår per 1000 levendefødte SUF Innland Kyst
Riddu Oktiibuot riegádan Jápme vuosttaš eallinjagis Jápme vuosttaš eallinjagis juohke 100 eallin riegádan logu ektui
Ikke SUF Innland Kyst
SOF olggobealde Siseatnan Riddu
Referanser [ 2-4 ]
Čujuhusat [ 2-4 ]
2.3 Hjerte- og karsykdommer Sammendrag Hjerte- og karsykdommer har vært studert i den samiske befolkningen .
2.3 Varra- ja varrasuotnavigit Čoahkkáigeassu Sámi álbmoga váibmo- ja varrasuotnavigit lea dutkojuvvon .
Noen studier har antydet en lavere forekomst av denne type sykdommer hos samer i forhold til referansepopulasjonen tross høy forekomst av kjente risikofaktorer .
Muhtun dutkamušat leat geažidan ahte dákkár dávddat leat hárvvibut sámiid gaskkas go čujuhusálbmogis vaikkovel leatge eanet dovddus riskabealit .
Andre studier har ikke kunnet bekrefte dette .
Eará dutkamušat gal eai lean dán duođaštan .
Mer forskning er nødvendig for å kunne studere ubesvarte spørsmål knyttet til samers risiko for hjerte- og karsykdommer .
Danin lea dárbbašlaš eanet dutkan dán beali vai sáhttá dutkat vástitkeahtes gažaldagaid mat gullet sápmelaččaid riiskii oažžut váibmo- ja varrasuotnavigiid .
2.3.1 Innledning Hjerte- og karsykdommer er sykdommer i hjerte og blodårene i kroppen .
2.3.1 Álgu Váibmo- ja varrasuotnavigit leat dávddat váimmus ja varrasuonain rupmašis .
Død av hjerte- og karsykdom økte betraktelig i Norge fra 1950 fram til 1970 tallet .
Jápmin váibmoja varrasuotnavigiid dihte lassánii garrasit Norggas 1950 rájes gitta 1970 logu rádjai .
Nedgangen har vært særlig markant de siste 15 årene .
Stuorámus njiedjan lea leamašan maŋimus 15 jagiid .
Viktigste risikofaktorer for hjerte- og karsykdom fettstoffer i blod , røyking , blodtrykk , overvekt og fysisk inaktivitet .
Dehálaš váibmo- ja varrasuotnavigiid riskafáktorat leat buoiddeávdnasat varas , borgguheapmi , varradeatta , badjelmearálaš deaddu ja fysalaš doaimmahisvuođa .
2.3.2 Kildemateriale Hjerte- og karsykdom i forhold til samisk etnisitet har vært studert gjennom de såkalte Finnmark- og Tromsøundersøkelsene hvor risikofaktorer ble kartlagt .
2.3.2 Gáldoávdnasat Váibmo- ja varrasuotnavigit sámi čearddalašvuođa ektui lea dutkojuvvon ng. Finnmárkku- ja Romssa-guorahallamiin maid riskafáktorat lea kártejuvvon .
Dataene både fra Finnmarksundersøkelsene og 1970- folketellinga er også blitt koblet opp mot dødsårsaksregisteret i Norge .
Dieđut Finnmárkkuguorahallamiin ja 1970- olmmošlohkamiin leat maiddái laktojuvvon oktii jápminártta registariin Norggas .
I disse studiene har i hovedsak språktilhørighet og samisk slektskap vært benyttet for å definere samisk deltakere i studiene .
Dáin dutkamušain lea vuosttažettiin giellagullevašvuohta ja sámi sohkavuohta geavahuvvon mearrideames sámi oassálastiid dutkamušas .
I SAMINOR-studien har fettstoffer i blod vært analyser i forhold til etnisitet .
SAMINOR-dutkamušas leat buoidde-ávdnasat varas guorahallojuvvon čearddalašvuođa ektui .
Her ble etnisitet delt inn i fire grupper : 1 ) personer med tre generasjoner samisk språk , 2 ) personer med minst en samisk markør ( språk , selvopplevd etnisitet eller familiebakgrunn ) , 3 ) minst én kvensk markør , men ikke noe samisk og 4 ) norsk .
Dás čearddalašvuohta juhkkojuvvui njelljii joavkkuide : 1 ) golmma buolvvaid sámegielat olbmot , 2 ) olbmot geain lei unnimusat okta sámivuođa dovdomearka ( giella , iešvásihuvvon čearddalašvuohta dahje bearášduogáš ) , 3 ) unnimusat okta kveana dovdomearka , muhto ii sámi ja 4 ) dáža .
Dette gav i sin tid opphavet til hypotesen om at samene hadde lavere risiko for denne type sykdom .
Dát dagahii ahte ciekkai dakkár navddus ahte sápmelaččain lei unnit riska dohppehallat dánlágan dávdii .
På 1970-tallet kom det en del studier som antydet at samer hadde lavere risiko for død av hjerteinfarkt .
dutkosat mat geažidedje ahte sápmelaččain lei unnit riska jápmit váibmodohppehagain ( váibmoháviin ) .
Finnmarksundersøkelsene fra samme tidsperiode viste at samiske menn hadde et 40 % høyere såkalt risikofaktornivå enn norske menn .
Seamma áigodaga Finnmárkku-guorahallan čájehii ahte sámi dievdduin lei 40 % alit ng. riskafáktordássi go dáža dievdduin .
Selvrapportert hjerte- og karsykdom var derimot betrakteligere lavere i den samiske populasjonen .
Iešdieđihuvvon váibmo- ja varrasuotnavihki lei mealgat unnit sámiid gaskkas .
Årsaken til dette var ikke kjent , men genetiske og miljømessige forklaringer har vært foreslått .
Sivvan dasa ii lean dihtosis , muhto genehtalaš ja biraslaš čilgehusat lea ovdal árvaluvvon čilgehussan .
Ved videre analyse av data fra Finnmarksundersøkelsen fra 1970-tallet , forsvant de etniske forskjellene når man i analysen tok hensyn til kjente risikofaktorer for hjerte- og karsykdom .
Go viidáset guorahalle 1970-logu Finnmárkku-guorahallama dieđuid , de jávke čearddalaš erohusat go lađastallamis vuhtiiválde váibmo- ja varrasuotnavigiid dovddus riskafáktoriid .
Helseundersøkelsene som fulgte i Finnmark på slutten av 1980-tallet viste ingen etniske forskjeller i forekomst av angina pectoris og hjerteinfarkt for verken kvinner eller menn .
Dearvvašvuođaguorahallan mii čađahuvvui Finnmárkkus 1980-logu loahpa geahčen ii duođaštan čearddalaš erohusaid váibmogeasáhat ( angina pectoris ) ja váibmodohppehaga gávdnoštumi ii nissoniin iige dievdduin .
Samiske hjertepasienter rapporterte imidlertid om lavere forekomst av familiær hjertesykdom i forhold til de norske .
Sámi váibmobuohccit dieđihedje hárvvibut sohkabeari dážaid ektui .
Det er verdt å merke seg at resultatene i denne studien er basert på et lite utvalg .
Mearkkašanveara lea ahte bohtosat dán guorahallamis eai leat nu gallis leamašan mielde .
For blødninger i hjernen var de tilsvarende tallene 14 % for menn og 28 % for kvinner .
Vástideaddji vuoiŋŋašvardima logut ledje 14 % dievdduin ja 28 % nissoniin .
I denne studien var det , pga manglende informasjon , ikke mulig å studere om denne forskjellen kunne forklares av ulik forekomst av kjente risikofaktorer i de ulike etniske gruppene .
Dán dutkamušas ii lean , váilevaš dieđuid dihte , vejolaš iskat ahte lei go dáid erohusaide sivvan ahte ledje iešguđetlágan dovddus riskafáktora gávdnoštumit iešguđege čearddalaš joavkkuin .
Det ble også funnet at for samiske menn med sterk tilknytning til reindriftsnæringen , var risikoen betrakteligere lavere enn for nordmenn ( om lag 30% lavere risiko ) .
Maiddái gávnnahuvvui ahte sámi dievdduin , geat garrasit ledje čadnon boazodollui , lei mealgat unnit riska go dáža dievdduin ( sullii 30% unnit riska ) .
Risikoen økte for samiske menn med redusert tilhørighet til reindrifta , slik at de med ingen tilhørighet hadde 20 % høyere risiko for hjerteog karsykdom enn de norske .
Riska lassánii daid dievdduin geat eai lean nu garrasit čadnon boazodollui , nu ahte sii geain ii lean makkárge gullevašvuohta lei 20% stuorit riska oažžut váibmo- ja varrasuotnavigi go go dážain .
Det tilsvarende typiske mønsteret ble ikke funnet for samiske kvinner .
Dát seamma mihtilmas minsttar ii gávdnon sámi nissoniin .
I SAMINOR-studien ble det funnet at for personer i aldergruppen 65-79 år hadde samiske menn og kvinner lavere kolesterolnivåer enn de norske .
SAMINOR-dutkosis gávnnahuvvui ahte sámi nissoniin ja dievdduin gaskal 65 ja 79 jagi lei unnit kolesteroladássi go dážain .
I aldersgruppen 36-49 år ble det motsatte funnet , med høyere totalkolesterolverdier for samer for begge kjønn .
Gaskal 36 ja 49 jahkásaččain lei dilli baicca nuppeládje , alit oppalaš kolesterolaárvvut goappaš sohkabeali sápmelaččain .
Det finnes fortsatt ubesvarte spørsmål når det gjelder risiko for hjerte- og karsykdommer blant samer .
Ain lea veastikeahtes gažaldagat váibmo- ja varrasuotnavigiid birra sápmelaččaid gaskkas .
Det har ikke vært gjort studier med oppdaterte tall fra dødsårsaksregisteret de siste ti årene .
Maŋimus logi jagiid eai leat čađahuvvon dutkamušat ođastuvvon loguiguin jápminártaregistaris .
referanser [ 5-9 ]
Čujuhusat [ 5-9 ]
2.4 Kreft Sammendrag Studier har vist at for de fleste kreftformer var det ingen forskjell mellom samer og referansepopulasjonen .
2.4 Boras Čoahkkáigeassu Dutkamušat lea čájehan ahte eanas borashámiin eai lean erohusat sápmelaččaid ja čujuhusjoavkku gaskkas .
Samer hadde likevel en lavere risiko for noen kreftformer slik som kreft i tykktarm , prostata , lunge og urinblære .
Sápmelaččain lei dattege unnit riska oažžut muhtun borasdávddaid nugomat borasdávdda gassačoalis , ovdarávssás , geahppáin ja gožžaráhkus .
Årsaken til dette er ikke kjent , men kosthold og levesett har vært foreslått som forklaring .
Sivvan dása ii leat dovddus , muhto biebmodoallu ja eallinvuohki lea árvaluvvon čilgehussan .
2.4.1 Innledning Kreft skyldes ukontrollert cellevekst eller celledeling .
2.4.1 Álgu Borasdávdda sivvan lea dárkkiskeahtes seallašaddu dahje seallajuohku .
Kreft er i tillegg til hjerteog karsykdommer den vanligste dødsårsaken i Norge og er den viktigste årsaken til tapte leveår i befolkningen .
Borasdávda ja váibmo- ja varrasuotnavihki lea dábáleamos jápminárta Norggas ja sivvan dasa go álbmot manaha birgenlági .
Man antar at en tredjedel av alle krefttilfeller kan forebygges .
Navddus lea ahte goalmmádasa borasdávddaid sáhttá dálkkodit ja eastadit .
Viktige risikofaktorer for kreft er kosthold , røyking og fysisk aktivitet , i tilegg til arv .
Lassin bearrái leat borasdávdda deháleamos riskafáktorat biebmodoallu , borgguheapmi ja fysalaš doaibma .
Forekomst av kreft i det samiske befolkningen har vært studert i noen studier fra de nordiske land .
Borasdávdda gávdnoštupmi sápmelaččaid gaskkas lea dutkojuvvon soames Davviriikkaid dutkamušain .
Samene har vært ansett som en relativt ” lukket ” genetisk gruppe i tillegg til at noen av samene fortsatt har en karakteristisk livsstil som skiller seg noe fra referansepopulasjonen .
Sápmelaččat leat adnojuvvon oalle ” dahppojuvvon ” genehtalaš joavkun ja dasa lassin ahte muhtumat sápmelaččain ain lea mihtilmas eallindilli mii veaháš earrána čujuhusjoavkku olbmuin .
To viktig motivasjonsfaktorer for kreftforskning i denne befolkningen har vært bekymringer knyttet til helsemessige konsekvenser av atomprøvesprengningene ved Novaya Zemlya på 50- og 60-tallet og atomreaktorulykken i Tjernobyl i 1986 .
Dán álbmoga borasdutkamušas leat leamašan guokte dehálaš ja movttiideaddji beali nugomat dat ahte makkár dearvvašvuođa váikkuhusat leat atomageahččaladdibávkalemiin Navaya Zemlyas 50- ja 60-logus ja atomareáktorlihkohisvuođas Tjernobylas 1986 .
2.4.2 Kildemateriale Kreftstudier i den samiske befolkningen i Norden har benyttet nasjonale kreftregisterdata koblet mot språkrapportering i 1970 folketellinga .
2.4.2 Gáldoávdnasat Borasdutkamuš davviriikkaid sápmelaččaid gaskkas lea geavahan našunála borasregistara dieđuid ja daid laktán oktii 1970 olmmošlohkama gielladieđuiguin .
2.4.3 Kreftformer De studier som er gjort på kreft har vist en lavere total kreftforekomst i den samiske befolkningen sammenlignet med både nasjonale tall og regionale referansepopulasjoner for menn og kvinner .
2.4.3 Borasšlájat Čađahuvvon dutkamušat borasdávdda birra leat duođaštan ahte sápmelaččaid gaskkas lea oppalaččat unnit borasgávdnoštupmi go buohtastahttá našunála loguiguin ja referánsaálbmoga nissoniin ja dievdduin .
En oppsummering av resultatene er angitt i tabell 2 .
Bohtosiid čoahkkáigeasu oaidnit 2 tabeallas .
Tabell 2.2
Tabell 2.2
Referanse : Haldorsen og Tynes ( 2005 ) , European Journal of Cancer Prevention .
Čujuhus : Haldorsen ja Tynes ( 2005 ) , European Journal of Cancer Prevention .
Krefttyper
Borasšládja
Menn Totalkreft
Buot borasšlájat
Samer har lavere risiko Samer har lavere risiko
Sápmelaččain lea unnit riska Sápmelaččain lea unnit riska
Mage
Eai leat erohusat
Ingen forskjell
Eai leat erohusat
Tykktarm
Gassačoalis
Urinblære
Gožžaráhkus
Samer har lavere risiko Ingen forskjell
Sápmelaččain lea unnit riska Eai leat erohusat
Bryst
Čiččis
Prostata
Geahppáin
Samer har lavere risiko -
Sápmelaččain lea unnit riska
Kvinner Ingen forskjell
Sápmelaččain lea unnit riska
2.4.4 Mulige forklaringer på forskjeller i kreftforekomst Den relativt lave forekomsten av tykktarmskreft hos samer er blitt foreslått forklart av arv og høyere fysisk aktivitet .
2.4.4 Vejolaš čilgehusat borasšlája gávdnoštumi erohusain Čilgehussan dasa ahte gassačoalleboras lea nu hárve sápmelaččain sáhttá leat bearri ja ahte sápmelaččat leat eanet fysalaš aktiivvalaččat .
Røykeforekomsten er antatt å være ganske lik hos samer og norsk befolkning .
Sápmelaččaid ja dážaid borgguhangávdnoštupmi orruleamen oalle seammalágan .
Den lavere forekomsten av lungekreft og blærekreft er begge såkalte røykerelaterte kreftformer .
Oalle hárvves geahpes- ja gožžaráhkkáboras gávdnoštupmi leat goappašagat borgguheapmái čadnojuvvon borasšlájat .
Disse funnene kan derfor ikke nødvendigvis forklares ut fra røykevaner .
Danin eai sáhtte borgguhanvierut leat čilgehussan erohusaide maid dás leat gávdnan .
Den lave forekomsten av kreft i prostata hos samer har vært foreslått forklart av kost og fysisk aktivitet .
Árvaluvvon čilgehussan dasa go sápmelaččain oalle hárve lea ovdaráksáboras lea sin biebmodoallu ja fysalaš aktivitehta .
Det er også mulig å anta at samer i mindre grad deltar i screeninger og undersøkelser og derfor har en høyere andel uoppdaget prostatakreft .
Vejolažžan lea maiddái ahte sápmelaččat hárve servet čaza-čuovgamiidda ja iskkademiide ja nu sis sáhttá leat dávjjibut fuomáškeahtes ovdaráksáboras .
2.4.5 Kreft og miljø I etterkant av prøvespregningene i Nord-Russland ( Novaja Semlja ) har Statens Strålevern , siden 1960-tallet , gjort helkroppsmålinger av radioaktivt cesium- 137 av reindriftsutøvere og av reinkjøtt .
2.4.5 Boras ja biras Maŋŋil geahččalanbávkalemiid Davvi-Ruoššas ( Novaja Semlja ) lea Stáhta Suonjardanbearráigeahčču , gitta 1960-logu rájes , ollerumašiskkademiid bakte mihtidan radioaktiivvalaš cesium- 137 ávnnasgávdnoštumi boazosápmelaččain ja maiddái
Kreft i bryst og skjoldbruskkjertel og leukemi er de kreftformene som man tror kan være satt i sammenheng med eksponering av ionisert stråling .
Čižžeboras ja guoggomasráksáboras ja varraboras leat dat boaresšlájat maid navdet gávdnan lassáneaddji ioniserejuvvon suonjardeami dihte .
Det har imidlertid ikke vært påvist en høyre forekomst av disse kreftformene hos samer selv når man har forsøkt å ta hensyn til reinkjøttspising i analysene .
Dattege ii leat duođaštuvvon ahte dát borasšlájat dávjjibut gávdnojit sápmelaččain váikko lađastallamis leat geahččalan vuhtiiváldit ahte sápmelaččaid bohccobiergoborrama .
Det er ikke gjort noen systematisk analyse i befolkningen av kreftforekomst i etterkant av Tjernobyl i det sørsamiske områdene som ble hardest rammet av radioaktivt nedfall .
Lullisámi guovlluin , mat garrasepmosit šadde gillát maŋŋil Tsjernobyl lihkohisvuođa radioaktiivvalaš bázahusaid , eai leat čađahuvvon vuogádatlaš lađastallamat .
Referanser [ 2 ]
Čujuhusat [ 2 ]
2.5 Diabetes Mellitus type II Sammendrag Det er ikke påvist forskjeller mellom samer og nordmenn i forekomst av diabetes type II .
2.5 Diabetes Mellitus šládja II Čoahkkáigeassu Diabetes II gávdnoštumiid ektui eai leat čujuhuvvon erohusat sápmelaččaid ja dážaid gaskkas .
Likevel er det indikasjon på ulik effekt av kjente risikofaktorer i mellom etniske grupper .
Dattege orruleamen ahte leat iešguđetlágan váikkuhusat dovddus riskafáktoriin čearddalaš joavkkuid gaskkas .
Forskningen som har vært gjort er ikke tilstrekkelig for å kunne si noe sikkert om dette .
Čađahuvvon dutkan ii leat doarvái čielga vástádusaid ovddideames .
2.5.1 Innledning Diabetes Mellitus type II er vanligst hos personer over 40 år og det er anslått om lag 7000 nye tilfeller av type II diabetes i Norge årlig .
2.5.1 Álgu Diabetes Mellitus šládja II lea dábálaš badjel 40 jahkásaš olbmuin , ja odne einnostuvvo ahte diabetes šládja II deaivida 7000 geardde jagis .
Omkring 120.000 nordmenn har sykdommen .
Sullii 120.000 norgalaččaid lea dát dávda .
Det antas å være ca 50-70.000 udiagnostiserte tilfeller med diabetes type II i Norge .
Norggas einnostuvvo ahte leat sullii 50-70.000 diagnosakeahtes diabetes II šlája dáhpáhusa i Norge .
I motsetning til type I diabetes produseres det insulin hos pasienter med type II diabetes , men ikke i tilstrekkelig mengde .
Diabetes I ektui buhcciid de diabetes II buhcciin maiddái buvttaduvvo insuliidna , muhto ii doarvái .
I tillegg har mange en insulinresistens som betyr at kroppens celler ikke tar opp insulin og kan derfor ikke ta opp sukker fra blodet , med påfølgende forhøyet blodsukker .
Lassin dása leat máŋgasa geain lea insuliidnavuostálasvuohta ( resistánsa ) mii mearkkaša ahte rupmaša seallat eai njama insuliinna eaige sáhte danin oažžut sohkkara mii lea varas , mii dagaha alla sohkarhivvodaga varas .
Forekomst av type II diabetes har hatt en klar økning de siste årene .
Maŋimus jagiid lea diabetes II dávjodat sakka lassanan .
Diabetesepidemien kan tilskrives økning i fedme og fysisk inaktivitet .
Sohkardávdda sivvan sáhttá leat buidodat ja fysalaš doaimmahisvuohta .
Samisk etnisitet ble her definert ut fra opplysninger om to eller flere av besteforeldrene var av samisk bakgrunn .
Sámi čearddalašvuohta lea dás mearriduvvon daid dieđuid vuođul mas lea muitaluvvon ahte lei go almmuhuvvon ahte juogo áhkus dahje ádjás dahje goappašagain sámi duogáš .
Det finnes også et arbeid basert på koblinger fra dødsårsaksregisteret mot etnisitetsrapportering i 1970-folketellingen hvor risiko for diabetes som dødsårsak er angitt .
Maiddái gávdno dutkamuš mas leat geavahan jápminártaregistara 1970-logu čearddalašvuođadieđihuvvon gullevašvuođa , mas diabetes lea almmuhuvvon vejolaš jápminártan .
Her har man imidlertid ikke skilt på type I og type II diabetes .
Das eai leat earuhan gaskal diabetes I ja ii šlájaid .
Kriterier for samisk etnisitet i denne studien satt til at minst én av besteforeldrene snakket samisk eller at personer selv oppfatter seg som samisk .
Sámi čearddalašvuođaeaktun dán dutkamušas lea ahte unnimusat nubbi , áhkku dahje áddjá hupme sámegiela dahje ahte ieš anii iežas sápmelažžan .
2.5.3 Diabetes type II hos samer De studier som er gjort viser ingen etnisk forskjell mellom samer og referansepopulasjonen i forhold til forekomst av diabetes type II , verken for selvrapportert forekomst eller diabetes som dødsårsak .
2.5.3 Diabetes II šládja sápmelaččain Čađahuvvon dutkamušat eai duođaš erohusaid sápmelaččaid ja referánsaálbmoga gaskkas diabetes II šlája gávdnoštumi ektui , ii iešdieđihuvvon gávdnoštupmi dahje ahte diabetes lea almmuhuvvon jápminártan .
Det er likevel interessant at flere av studiene har vist at samiske kvinner hadde høyere kroppsmasseindeks1 , som er en av de viktigste risikofaktorene for type II diabetes , men likevel ikke forhøyet forekomst av sykdommen .
Dattege lea miellagiddevaš ahte máŋga dutkamušain leat gávnnahan ahte sámi nissoniin lei alit rumaščoahkkisvuohta1 , mii lea okta dain deháleamos diabetes II šlája riskafáktoriin , muhto mii dattege ii dagat stuorit dávdda gávdnoštumi .
En mulig forklaring på dette har vært at kroppsmasseindeksmålet ikke fanger opp fettfordelingen på kroppen og at dette vil kunne ha betydning for risiko .
Vejolaš čilgehussan dása sáhttá leat ahte čoahkkisvuođamihttu ii čohkke buoiddejuogu rupmašis ja ahte dat váikkuha riskii .
Det er også diskutert i hvilken grad kroppsmasseindeksen er hensiktsmessig å bruke når man sammenlikner populasjoner med relativt stor forskjell i kroppshøyde .
Lea maiddái ságastallojuvvon man heivvolaš ja vuogasin lea geavahit rumaščoahkkisvuođa go buohtastahttá olbmuid geain leat oalle stuora erohusat allodaga dáfus .
Mer forskning er nødvendig for å kunne si om det faktisk er slik at overvekt hos samiske kvinner ikke disponerer for type II diabetes i samme grad som det gjør hos norskættede .
Eanet dutkan lea dárbbašlaš gávdnamis ahte leago duođaid nu ahte sámi nissonolbmuin badjelmeare deaddu ii dagat vejolašvuođa oažžut diabetes II dávdda nu movt dážasogalaččain dahká .
Ingen studier har så langt gjort det .
Dán rádjái eai lea dutkamušat mat dán beali leat geahčadan .
Referanser [ 8;10;11 ]
Čujuhusat [ 8;10;11 ]
Mål for forholdet mellom vekt og høyde 33
Gorri gaskal viehkaga ja allodaga 33 33
2.6 Astma og allergi Sammendrag Studier gjort på barn i Nord-Norge har vist at samiske barn rapporterer høyere forekomst av allergi og astma enn norske barn .
2.6 Ástmá ja allergiija Čoahkkáigeassu Dutkamuš dahkkon Davvi-Norgga mánáid gaskkas lea duođaštan ahte sámi mánáin dávjjibut dieđihuvvo ástmá ja allergiija go dáža mánáin .
Det finnes ingen studier fra den voksne befolkningen på dette .
Dákkár dutkamuš rávesolbmuid gaskkas ii leat čađahuvvon .
Funnene på barn er interessante , men trenger å bli bekreftet i flere studier før man kan si noe om dette med sikkerhet .
Gávdnoštumit mánáid gaskkas leat miellagiddevačča , muhto ferte duođaštuvvot eanet dutkamušain ovdal go dán ollásit sáhttá duođaštit .
2.6.1 Innledning Astma er en kronisk sykdom i luftveiene som fører til anfall med tung pust eller hoste .
2.6.1 Álgu Ástmá lea bissovaš dávda vuoiŋŋahatbohcciin mii dagaha vuohku lossa vuoiŋŋahagain dahje gosahagain .
Astma forekommer ofte sammen med eksem og allergi og kan utløses av ulike miljøfaktorer som tobakksrøyk , luftforurensing og fuktskader i boligen hos mennesker med predisposisjon for utvikling .
Ástmá dihtto dávjá oktanaga ihtalanvigiin ja allergiijain mii sáhttá dihttot birasdilálašvuođaid vuođul nugomat duhpátsuova , áibmonuoskkideami , ja lávttasvahágat viesuin dain olbmuin geain leat genat ovdánahttut ástmá .
Allergi forårsaker plager som kløe , eksem , øyekatarr , tett nese , hoste og pustebesvær ved kontakt med allergenet som for eksempel husstøv , pollen og pelsdyr .
Allergiija dagaha givssiid nugomat sakŋideami , ihtalanvigi , čalbmesiejahasa , njunnedahpahaga , gosahaga ja lahppaseami go lea lahka allergiijaávdnasiid nugomat viesogavjja , šattogavjja ja návddiid .
En hypotese går ut på at ” for streng hygiene ” kan gi økt risiko for astma og allergi .
Navdojuvvo maiddái ahte ” beare garra buhtisvuohta ” sáhttá dagahit stuorit ástmá ja allergiija riska .
Man antar at både astma og allergi er arvelig .
Navdojuvvo maiddái ahte sihke ástmá ja allergiija leat bearridávddat .
Studier har også vist at ulike etniske grupper innad i et land kan ha ulik forekomst av astma .
Dutkosat leat maiddái duođaštan ahte ovtta riikka iešguđet čearddalaš joavkkuin sáhttet leat iešguđetlágan ástmá gávdnoštumit .
I disse studiene ble samisk etnisitet definert som barn med minimum to besteforeldre med samisk som morsmål .
Dáid dutkamušain sámi čearddalašvuohta mearriduvvui jus mánáid sihke áhkus ja ádjás lei sámegiella eatnigiellan .
2.6.3 Astma hos samer Totalt ble det funnet en økning i forekomst av astma og allergi hos barn i NordNorge fra 1985 til 1995 .
2.6.3 Ástmá sápmelaččain Oppalaččat gávdnui lassáneaddji ástmá ja allergiija gávdnoštupmi Davvi-Norgga mánáin gaskal 1985 ja 1995 .