pere/sami_parallel huggingface dataset:
Når lovutvalget i § 1-2 har brukt uttrykket fra gammel tid , har dette sammenheng med at det var det Samerettsutvalget foreslo i NOU 1997:4 .
Go lávdegoddi lea paragráfas 1 – 2 atnán sáni fra gammel tid , ( dološ áiggi rájes ) de boahtá dat das go Sámevuoigatvuođalávdegoddi áiggistis árvalii dan NÁČ . 1997:4 oktavuođas .
Lovutvalgets forslag har samme ordlyd som Samerettsutvalgets forslag .
Láhkalávdegotti árvalus lea seamma go Sámevuoigatvuođalávdegotti árvalus .
I Finnmarksloven av 17. juni 2005 nyttes imidlertid nå begrepet alders tids bruk .
Finnmárkkulágas , geassemánu 17. beaivvi 2005 adno dál doaba alders tids bruk ( dološ áiggi rájes geavaheapmi ) .
Når det gjelder § 3-1 i utvalgets forslag , mener departementet at uttrykket fra gammelt av representerer en distinksjon som kan være hensiktsmessig .
Lávdegotti árvalan § 3 – 1 hárrái oaivvilda departemeanta ahte doaba fra gammelt av ( doložis ) sisttisdoallá distinkšuvnna mii sáhttá leat vuogas .
Den samiske reindriften forutsettes å finne sted der hvor reindrift fra gammelt av har foregått .
Sámi boazodoallu eaktuduvvo doaimmahuvvot doppe gos doložis lea leamaš .
Om vilkårene for etablering av reindriftsrett gjennom alders tids bruk foreligger , må det bli opp til domstolene å avgjøre ved eventuell tvist om dette .
Lea go vuoigatvuohta ásahit boazodoalu dološ áiggi rájes geavaheami vuođul , lea juoga maid duopmostuolut fertejit mearridit jus dan hárrái ležžet vuostelasvuođat .
For øvrig er bestemmelsene her noe omredigert i forhold til utvalgets forslag .
Muđui leat dát mearrádusat veahá redigerejuvvon lávdegotti árvalusa ektui .
Utvalget har også i en del sammenhenger ellers kommet inn på rettighetsmessige spørsmål og gitt uttrykk for sitt syn .
Lávdegoddi lea muđui nai guoskkahan vuoigatvuođalaš gažaldagaid ja dovddahan iežas oainnuid .
Departementet har tatt dette til etterretning , og ikke foretatt noen nærmere vurdering av disse problemstillingene i denne proposisjonen .
Departemeanta lea dán váldán diehtun , muhto ii leat dađi eanet árvvoštallan dáid gažaldagaid dán proposišuvnna oktavuođas .
Sametinget har for øvrig foreslått følgende generelle bestemmelse i loven :
Sámediggi lea árvalan čuovvovaš oppalaš mearrádusa láhkii ( dás jorgaluvvon ) :
« Ved utøvelse av offentlig myndighet etter annen lovgivning skal myndighetene ta hensyn til nødvendigheten av vern av samisk reindrift som grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv . »
« Almmolaš válddi čađahettiin eará lágaid olis galget eiseválddit vuhtii váldit ahte lea dárbbašlaš várjalit sámi boazodoalu sámi kultuvrra ja servodateallima vuođđun » .
Departementet viser til at det er foreslått følgende formulering i lovens formålsparagraf , § 1 annet ledd :
Departemeanta čujuha dasa ahte lága ulbmilparagráfii lea evttohuvvon čuovvovaš dajaldat , gč. § 1 nuppi lađđasa :
« Ansvaret for sikring av arealene påhviler både innehavere av reindriftsretten , øvrige rettighetshavere og myndighetene . »
« Boazodoalu areálaid sihkkarastima ovddasvástádus lea sihke boazodoallovuoigatvuođalaččain , eará vuoigatvuođalaččain ja eiseválddiin » .
Dette er nytt i forhold til utvalgets forslag .
Dát lea ođas lávdegotti árvalusa ektui .
Etter departementets syn er det den norske stat som er forpliktet , men som gjennom lover , forskrifter og retningslinjer må sørge for at hensynet til reindriften blir ivaretatt også av kommuner og fylkeskommuner .
Departemeantta oainnu mielde lea Norgga stáhta gii lea geatnegahtton , muhto mii lágaid , láhkaásahusaid ja njuolggadusaid bokte ferte fuolahit ahte maiddái suohkanat ja fylkkagielddat vuhtii váldet boazodoalu .
Regjeringen er innstilt på å følge dette opp så langt som mulig .
Ráđđehus áigu čuovvut dán nu guhkás go vejolaš .
Både Sametingets flertall og NRL har foreslått at det etter ovennevnte formulering tilføyes følgende : « I tillegg har myndighetene et særskilt ansvar for å ivareta og sikre reindriftens arealer » .
Sihke Sámedikki eanetlohku ja NBR leat árvalan ahte bajábealde namuhuvvon cealkaga maŋŋelii lasihuvvo čuovvovaš : « Dasa lassin lea eiseválddiin erenoamáš ovddasvástádus gáhttet ja sihkkarastit boazodoalu areálaid » .
Etter departementets syn er denne tilføyelsen overflødig , og kan dessuten svekke det ansvar som påhviler rettighetshaverne .
Departemeantta oainnu mielde lea lasáhus dárbbašmeahttun , ja sáhttá baicca láivudit dan ovddasvástádusa mii vuoigatvuođalaččain lea .
Det er en stor utfordring å skape forståelse for reindriftens arealbehov og de konsekvenser ulike tiltak kan få i forhold til reindriften .
Lea stuora hástalus háhkat áddejumi boazodoalu areáladárbbuid ja daid váikkuhusaid hárrái maid iešguđet doaimmat sáhttet dagahit boazodollui .
Bedre forståelse skapes bl.a. gjennom kommunikasjon med berørte interesser , det være seg både offentlige og private interesser .
Buoret áddejumi sáhttá olahit ee. gulahallamiin guoskevaš beroštumiiguin , ležžet dál almmolaš dahje priváhta beroštumit .
Videre er det sentralt at ulike inngreps virkning innenfor reinbeiteland blir dokumentert gjennom forskning .
Dasto lea deaŧalaš ahte iešguđet sisabahkkemiid váikkuhus guohtumiidda duođaštuvvo dutkama bokte .
Departementet ønsker å prioritere dette området i tiden fremover .
Departemeanta áigu dán vuoruhit boahtteáiggis .
Regjeringen vil arbeide videre med å sikre reindriftens arealer bedre .
Ráđđehus áigu bargat viidáseappot boazodoalu areálaid buorebut sihkkarastimiin .
Arealpolitikken er under kontinuerlig utvikling .
Areálapolitihkka ovdána dađistaga .
I utvikling av lover og forskrifter som styrer arealbruken , er det viktig at reindriftens interesser og behov blir synliggjort og ivaretatt .
Lágaid ja njuolggadusaid hábmemis , mat stivrejit areálageavaheami , lea deaŧalaš ahte boazodoalu beroštumit ja dárbbut biddjojuvvojit oidnosii ja vuhtii váldojuvvojit .
Dette er særlig viktig i forbindelse med den pågående revisjonen av plan- og bygningsloven .
Dát lea erenoamáš deaŧalaš plána- ja huksenlága ođasmahttimis , mii dál lea jođus .
Etter Regjeringens vurdering er dette sentralt for at ulike interesser og hensyn kan bli veid mot hverandre .
Ráđđehusa árvvoštallama mielde lea dát guovddážis dasa ahte iešguđet beroštumit ja vuhtii váldimat sáhttet vihkkedallot vuostálaga .
Det pågående arbeidet som er satt i gang for oppfølging av ekspropriasjonssøknadene for Aursunden og Korssjøfjellet , er et konkret eksempel på hvordan slike prosesser kan legges opp .
Bargu mii lea álggahuvvon čuovvolit bággolotnunohcamušaid Aursunden ja Korssjøfjellet áššiin , lea konkrehta ovdamearka dasa movt diekkár proseassat sáhttet čađahuvvot .
I løpet av de siste årene har det skjedd en utvikling med frivillig avståelse av reindriftsrettigheter mot vederlag .
Maŋemus jagiid lea leamaš dakkár ovdáneapmi ahte boazodoallovuoigatvuođat leat eaktudáhtolaččat luobahuvvon mávssu ovddas .
Dette har spesielt skjedd i tilknytning til utbygging av vindmølleparker der distrikter har inngått privatrettslige avtaler med utbygger .
Dát lea dáhpáhuvvan erenoamážit bieggamillorusttegiid huksemiid oktavuođas , go orohagat leat dahkan priváhtarievttálaš soahpamušaid huksejeddjiiguin .
Avtalenes innhold er ofte ikke kjent for andre enn avtalepartene , herunder den pris som oppnås .
Dábálaččat eai láve bealálaččat almmuhit soahpamuša sisdoalu earáide , eai hatti ge .
I den forbindelse reiser det seg flere problemstillinger .
Dan oktavuođas bohciidit máŋggat čuolmmat .
For det første er det et spørsmål om hvem som har kompetanse til å inngå avtaler med bindende virkning for øvrige reindriftsberettigede som blir berørt .
Vuosttažettiin lea gažaldat geas galgá leat váldi dahkat soahpamušaid mat geatnegahttet ja gusket maiddái earáide geain leat boazodoallovuoigatvuođat .
Hvilket kollektivt beslutningsnivå har kompetanse til å inngå en slik bindende avtale : siidaen , distriktet eller området ?
Guđe mearridandásis lea váldi diekkár geatnegahtti soahpamuša dahkat : siiddas , orohagas vai boazodoalloguovllus ?
For det andre er det et spørsmål om forvaltningen av de midler som tilføres reindriften gjennom avtalen .
Dasto lea jearaldat daid ruđaid hálddašeami birra maid boazodoallu dáinna lágiin háhká .
Her har det hersket en del uklarheter , bl.a. om disse midlene skal inngå i reindriftsfondet .
Dán dáfus leat leamaš eahpečielggasvuođat , ee. galget go ruđat mannat boazodoallofondii .
Departementet konstaterer at spørsmålet om kompetanse til å inngå slike avtaler både er lite utredet og rettslig komplisert .
Departemeanta konstatere ahte gažaldat válddi birra dahkat diekkár soahpamušaid lea unnán čielggaduvvon ja lea rievttalaččat váttis ášši .
Det vil derfor bli tatt initiativ til å få denne problemstillingen nærmere utredet .
Dan dihte biddjo bargu johtui čielggadit dáid beliid dárkileappot .
Etter departementets vurdering er det naturlig at også midler som tilfaller distriktet eller siidaen gjennom avtaler skal inn på reindriftsfondet .
Departemeantta árvvoštallama mielde lea lunddolaš ahte ruđat mat bohtet orohahkii dahje siidii soahpamušaid olis , galget mannat boazodoallofondii .
Dette er også i tråd med formålet med reindriftsfondet .
Lea dárbbašlaš dárkileappot dán nannet boazodoallofoandda njuolggadusain .
Det vises i den forbindelse til § 47 og merknadene til denne bestemmelsen i kapittel 10 .
Dan oktavuođas čujuhit § 47 ja mearkkašumiid dasa 10. kapihttalis .
8.6 Retten til å eie rein
8.6 Vuoigatvuohta eaiggáduššat bohccuid
Utvalget legger til grunn at bare personer av samisk ætt , og som har rett til reinmerke , skal kunne eie rein innenfor det samiske reinbeiteområdet , jf. utvalgets forslag §§ 4-1 og 7-3 .
Lávdegoddi atná vuođđun ahte dušše sámi sogat olbmot , ja geain lea mearkavuoigatvuohta , galget beassat eaiggáduššat bohccuid sámi boazodoalloguovllus , geahča lávdegotti árvalan § 4 – 1 ja § 7 – 3 .
Videre må reinen inngå i siidaandel eller sideordnet rekrutteringsandel .
Dasto galget bohccot gullat siidaoassái dahje buohtalas álggahansiidaoassái .
Utvalget forutsetter at dette skal gjelde alle eierformer for rein , også for eksempel hold av rein på inngjerdet innmark eller når en dyrepark har rein til framvisning .
Lávdegoddi eaktuda ahte dát galgá gustot buotlágán eaiggáduššamii , maiddái bohccuid doallamii áidojuvvon gittiin dahje elliidgárddiin gos bohccot leat čájáhussan .
Slikt hold av rein har etter dagens lov ikke vært ansett som reindrift , og dermed ikke kommet inn under reindriftslovens bestemmelser .
Diekkár doallu ii leat dán rádjái adnon boazodoallun , ja boazodoallolága mearrádusat eai leat dasa guoskan .
Utvalget foreslår imidlertid at det skal være en adgang til å gjøre unntak fra bestemmelsene dersom særlige grunner foreligger , jf. § 4-1 tredje ledd .
Lávdegoddi datte árvala ahte galgá leat vejolaš spiehkastit mearrádusain jus leat erenoamáš ákkat , geahča § 4 – 1 goalmmát lađđasa .
Det har under høringen ikke framkommet vesentlige innvendinger imot dette .
Gulaskuddamis eai leat boahtán mearkkašahtti vuostehágut dása .
Departementet slutter seg til utvalgets forslag .
Departemeanta doarju lávdegotti árvalusa .
Det er behov for klare regler , og etter 1978-loven har det stadig oppstått spørsmål om hvilke former for hold av rein som faller henholdsvis utenfor eller innenfor lovens system .
Lea dárbu ásahit čielgaset njuolggadusaid , ja 1978-lága olis leat dađistaga čuožžilan gažaldagat dan hárrái makkár boazodoallu lea lága siskkobealde dahje olggobealde .
For øvrig forutsettes unntaksbestemmelsen bare å få anvendelse som en sikkerhetsventil i særskilte tilfeller .
Departemeanta ii leat čuvvon lávdegotti árvalusa dakko , go evttoha bidjat sierralobi addima válddi boazodoallostivrii .
Til forskjell fra utvalgets forslag , legges myndigheten til å dispensere til reindriftsstyret .
Dát dahkko dan dihte vai njuolggadusat čađahuvvojit nu ovtta ládje go vejolaš miehtá riikka .
Det har i forbindelse med konsultasjonene vært reist spørsmål i tilknytning til det tidligere verdesystemet , og om slike ordninger kan etableres gjennom unntaksbestemmelsen .
Ráđđádallamiid oktavuođas lea ovdalaš verddevuohta leamaš áššin , ja lea jerrojuvvon sáhttá go dakkár ortnega joatkit sierralobi vejolašvuođa olis . 1933-lága mielde lei ortnet dohkkehuvvon .
Verdesystemet innebar at fastboende eide noen rein , kalt sytingsrein , som ble voktet innenfor flokken til en reindriftssame .
Verddevuohta lei ahte dáluolbmot eaiggádušše veahá bohccuid , ng. geahččobohccuid , maid boazosámit atne iežaset ealuin .
Sametingets flertall presiserer i sitt vedtak at de forutsetter at verdesystemet omfattes av denne unntaksbestemmelsen .
Sámedikki eanetlohku deattuha iežas mearrádusas ahte sii eaktudit ahte verddevuohta heivehuvvo sierralobi mearrádusaide .
Utvalget konstaterte for sin del at denne adgangen opphørte gjennom ikrafttredelsen av 1978-loven .
Lávdegoddi dajai bealistis ahte dát ortnet nogai 1978-lága fápmuiboahtimiin .
Det er ingen ting som tyder på at utvalget hadde noen gjeninnføring av verdesystemet i tankene .
Ii mihkke oro čájeheame ahte lávdegoddi lei jurddašan fas ásahit verddevuođa .
Departementet presiserer at adgangen til dispensasjon ikke skal innebære noen åpning for en reetablering av verdeliknende forhold .
Departemeanta deattuha ahte vejolašvuohta addit sierralobi ii galgga mielddisbuktit ahte verddevuođa sullasaš ortnegat galget fas ásahuvvot .
Dette er et spørsmål som eventuelt må bli gjenstand for en grundig vurdering , og som ikke faller innenfor denne revisjon .
Dát gažaldat ferte vuđolaččat árvvoštallojuvvot jus lea hállu dan ásahit fas , muhto gažaldat ii gula dán láhkaođasteapmái .
Et annet spørsmål som reiser seg i denne forbindelse , er hvem som kan ha rein i siidaandel / sideordnet rekrutteringsandel , jf. utvalgets forslag § 4-1 annet ledd og utkastet § 9 annet ledd .
Eará gažaldat mii čuožžila dán hárrái , lea geas sáhttet leat bohccot siidaoasis / buohtalas álggahansiidaoasis , geahča lávdegotti árvalan § 4 – 1 nuppi lađđasa ja evttohuvvon § 9 nuppi lađđasa .
Etter hovedregelen kan man ikke eie rein uten at den inngår i siidaandel / sideordnet rekrutteringsandel .
Váldonjuolggadussan lea ahte ii sáhte eaiggáduššat bohccuid jus dat eai gula siidaoassái / buohtalaš álggahansiidaoassái .
Utvalget har , i samsvar med dagens lov , lagt opp til at det er en nærmere angitt slektskapskrets som kan ha rein i siidaandel , jf. § 4 annet ledd i 1978-loven og § 4-9 i utvalgets forslag .
Lávdegoddi lea , nugo dálá lágas , árvalan ahte dárkileappot ráddjejuvvo guđet fuolkkit sáhttet atnit bohccuid siidaoasis , gč. 1978-lága § 4 nuppi lađđasa ja lávdegotti árvalan § 4 – 9 .
Utvalget har vurdert å ikke ha andre begrensninger for å eie rein enn kravet om reinmerke i § 7-3 .
Lávdegoddi lea árvvoštallan ahte eai galgga leat eará ráddjejumit bohccuid eaiggáduššamii go dat mat leat mearkavuoigatvuhtii § 7 – 3 .
Imidlertid konkluderte utvalget med at det med en så vid personkrets kunne være vanskelig for lederen å motstå press fra andre om å ha rein i siidaandelen .
Datte gávnnahii lávdegoddi ahte go lea nu oallugiin sáhka , de sáhttá jođiheaddjái šaddat váttis ráddjet dan geat galget beassat atnit bohccuid su siidaoasis .
Det måtte etter utvalgets syn også gis regler for hvem av reineierne som skulle ha reindriftsrettigheter .
Lávdegoddi oaivvilda ahte fertejit ásahuvvot njuolggadusat maiddái dan birra geain galget leat boazodoallovuoigatvuođat .
Alle kan etter utvalgets oppfatning ikke ha slike rettigheter .
Lávdegotti oaivila mielde eai sáhte buohkain leat dakkár vuoigatvuođat .
Sametinget ser heller ikke behov for en slik begrensning .
Ii Sámediggi ge ane dárbbašlažžan ráddjet dien .
Spørsmålet har også vært oppe under konsultasjonene .
Gažaldat lea maid guorahallon ráđđádallamiin .
Departementet ser at det kan reises spørsmål om en slik avgrensning er hensiktsmessig .
Departemeanta oaidná ahte sáhttá jearrat man ulbmillaš diekkár ráddjejupmi livččii .
En adgang til å eie rein for en nærmere angitt krets slik både dagens lov og utvalgets forslag gir anvisning på , kan fort bli betraktet som en rettighet .
Go ná dárkilit namuha geat sáhttet eaiggáduššat bohccuid , nugo 1978-lágas dahkko ja nu movt lávdegoddi árvala , de sáhttá dat fargga ipmirduvvot vuoigatvuohtan .
Selv om det formelt ikke er slik , kan det rent faktisk være vanskelig for innehaver av ansvarlig enhet å nekte disse tilhold i enheten .
Vaikko formálalaččat ii leat nu , de sáhttá geavatlaččat šaddat siidaoasi eaiggádii váttis gieldit sin atnimis bohccuid siidaoasis .
Departementet er kommet til at en slik begrensning av personkretsen ikke lenger bør opprettholdes .
Departemeanta lea gávnnahan ahte ii šat berre ráddjet geat besset eaiggáduššat bohccuid siidaoasis .
Det kan også pekes på at utkastet § 10 annet ledd uttrykkelig tydeliggjør at ansvarlig leder bestemmer hvem som får eie rein i andelen og vedkommendes reintall .
Čujuhit ahte evttohuvvon § 10 nubbi lađas čielgasit deattuha ahte ovddasvástideaddji jođiheaddji mearrida ieš gii su siidaoasis oažžu atnit bohccuid , ja galle bohcco .
Gjennom dette forutsettes det at innehaver av siidaandel under enhver omstendighet har et bevisst og reflektert forhold til hvem som tas inn i siidaandelen .
Dán bokte rehkenastit ahte siidaoasi eaiggát juohke dáfus dihtomielalaččat lea jurddašan gean son suovvá atnit bohccuid siidaoasis .
Etter dette legger departementet til grunn at det ikke er behov for særskilte regler om hvem som skal kunne utøve reindriftsrett .
Danne oaivvilda departemeanta ahte ii dárbbaš ásahit sierra njuolggadusaid dan hárrái gii galgá sáhttit čuoččuhit alddis leat boazodoallovuoigatvuođa .
Utvalget har i § 4-2 foreslått at det bare er innehaver av siidaandel som må være bosatt i Norge .
Lávdegoddi lea § 4 – 2 árvalan ahte dušše siidaoasi jođiheaddji galgá ássat Norggas .
Andre skal kunne eie rein uten å være bosatt her .
Earát galget sáhttit eaiggáduššat bohccuid vaikko eai ása ge Norggas .
Det har i høringen ikke framkommet vesentlige innvendinger imot dette .
Dán vuostá eai leat boahtán mearkkašahtti moaitámušat .
Departementet er enig i at bosattkravet bare skal gjelde for innehaveren av andelen .
Departemeanta lea ovttaoaivilis das ahte ássangáibádus galgá guoskat dušše siidaoasi jođiheaddjái .
Det er i forhold til han eller henne at formelle eller praktiske hensyn gjør dette nødvendig .
Su ektui lea dát dárbbašlaš gáibádus , geavatlaš ja formála beliid geažil .
Dette gir grunnlag for fleksibilitet for eksempel når det gjelder innehaverens barn .
Dát addá ovdamearkka dihte su mánáide vejolašvuođa .
8.7 Siida
8.7 Siida
Et viktig forhold for utvalget har vært å gi siidaen en plass i loven .
Eanas gulaskuddanásahusat leat leamaš mielas dasa ahte siida oažžu guovddáš saji láhkaoktavuođas .
De fleste høringsinstanser stiller seg i utgangspunktet positive til at siidaen gis en framtredende rolle i lovgivningssammenheng .
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi lea duhtavaš dainna go siida lea evttohuvvon guovddáš doaban .
Norske Reindriftsamers Landsforbund er fornøyd med at siidabegrepet er foreslått som grunnbegrep .
Leat maiddái čujuhan dasa ahte lágas ain váilot doahpagat bearašdoalu hárrái , omd. siiddaisit .
Det påpekes imidlertid at det som fortsatt mangler er benevnelser på grunnpilaren som en familiedrift er bygget rundt – siiddaisit .
Finnmárkku fylkkamánni deattuha ahte siidda sajádat olggošguvlui lea eahpečielggas , ja ahte gažaldahkan lea man guhkás sáhttá láhka nannet mearrádusaid diekkár priváhtarievttálaš bargooktavuođaid organiserema birra .
Områdestyret i Nordland påpeker at siidaens vekslende og uformelle struktur vanskelig kan formaliseres .
Nordlándda guovllustivra čujuha ahte siidda rievddadeaddji ja eahpeformála hámádaga lea váttis formáliseret .
Regjeringsadvokaten gir uttrykk for at lovforslaget på disse punkter kan innebære økt fokus på privatisering og eksklusive rettigheter som igjen vil kunne føre til økte stridigheter internt .
Ráđđehusadvokáhtta dadjá ahte láhkaevttohus dáid čuoggáid hárrái dagaha eanet fokusa privatiseremii ja eksklusiiva vuoigatvuođaide , mat fas sáhttet ásahit eanet siskkáldas riidduid .
Reindriftssjefen reiser spørsmål om hvordan den enkelte siidas areal nærmere skal defineres , og gir uttrykk for at loven burde inneholde føringer på hvordan dette skal skje .
Boazodoallohoavda jearrá movt sáhtášii dárkileappot defineret siiddaid areálaid , ja lohká ahte láhka galggašii čujuhit movt dat galgá dahkkot .
Etter departementets syn kan det ikke være tvilsomt at siidaen i dag er et viktig element i reindriftssamfunnet .
Departemeantta oainnu mielde ii leat eahpádus das ahte siida lea deaŧalaš oassi boazodoalloservodagas .
Dette tilsier en sentral plass også i lovgivningssammenheng .
Dát eaktuda ahte dat maiddái láhkaoktavuođas oažžu guovddáš saji .
Departementet viser til utvalgets omfattende redegjørelse i kapittel 9 for siidaen som begrep og dens betydning sosialt , arbeidsmessig og organisatorisk .
Departemeanta čujuha lávdegotti 9. kapihttalii , gos lávdegoddi vuđolaččat čilge siida-doahpaga ja siidda mearkkašumi sosiála , bargofámuid ja organisatoralaš oktavuođain .
Det vises også til NOU 2001:34 Samiske sedvaner og rettsoppfatninger del V .
Čujuhit maiddái NOU 2001:34 Samiske sedvaner og rettsoppfatninger , oassi V ( Sámi dábit ja riekteáddejumit , oassi V ) .
Som det framgår her , dreier siidaen seg om slektskapsbaserte og svært fleksible organisasjonsformer som innbefatter stor grad av individuell autonomi og situasjonsbestemt lederskap .
Nugo doppe daddjo , de lea siida sohkagullevaš ja hui njuovžilis organiserenvuohki , gos lea buori muddui oktagaslaš iešmearrideapmi ja dillái heivehuvvon jođiheapmi .
Tilsvarende organisasjoner finnes i andre arktiske befolkninger , og de har sin naturlige forklaring i at svært skiftende klima og ressurstilgang nødvendiggjør avpasning av gruppestørrelser etter års ­syklus .
Sullasaš organisašuvnnat gávdnojit eará davviguovlluid álgoálbmogiin , ja lunddolaš duogážin lea ahte rievddadeaddji resursavallji ja rievddadeaddji dálkkádagat dahket dárbbašlažžan heivehit joavkkuid sturrodaga jagi áigodagaid mielde .
Dette innebærer imidlertid utfordringer når de lovgivningsmessige rammer skal fastlegges .
Dát mielddisbuktá hástalusaid láhkamearrádusaid hábmema oktavuođas .
For at et begrep skal kunne ha rettslig betydning , må det blant annet ha et innhold som i tilstrekkelig grad er presist .
Jus doahpagis galgá leat rievttálaš mearkkašupmi , de ferte das earret eará leat sisdoallu mii lea doarvái dárkil .
Siidaen må altså la seg definere på en slik måte at den kan danne basis for rettslige konstruksjoner .
Siidda ferte nappo sáhttit defineret dainna lágiin ahte dat sáhttá leat rievttálaš konstrukšuvnnaid vuođđun .
Samtidig skal fleksibiliteten i størst mulig grad beholdes .
Seammás galgá eanemus lági mielde doalahit njuovžilvuođa - fleksibilitehta .
Etter departementets syn vil det ut fra definisjonen av siida være klart hvem som utgjør personkretsen i siidaen .
Departemeantta oainnu mielde lea siidda definišuvnna olis čielggas guđet olbmot siidii gullet .
Siidaen selv vil ha en oppfatning om hvem som til enhver tid inngår i det fellesskapet den konkrete siidaen representerer .
Siiddas lea alddis maid čielga oaidnu dasa gii áiggis áigái gullá oktavuhtii mii dihto siida lea .
Det forutsettes også at en siida utøver reindrift på bestemte arealer .
Eaktuduvvo maid ahte siida doaimmaha boazodoalu dihto areálain .
Som nevnt har det vært reist spørsmål om hvordan dette areal skal avgrenses .
Nugo namuhuvvon , de leat leamaš jearaldagat dan birra movt dán areála galgá ráddjet .
Etter departementets oppfatning ligger dette implisitt i konstateringen av at det foreligger en bestemt siida .
Departemeantta oainnu mielde lea dát juo iešalddis mielde das go nannejuvvo ahte lea dihto siida .
Erik Solem , tidligere sorenskriver i Tana , skriver at det blant reindriftssamene er klare oppfatninger om beitetrakters tilhørighet til bestemte siidaer , både hva gjelder vinter- og sommerbeitene , og at det er en kontinuitet i dette ved at disse går i arv .
Siida lea čadnon areálii , ja jus ii leat areála , de ii leat siida ge . Erik Solem , dološ sundi Deanus , čállá ahte boazosámiid gaskkas leat čielga oainnut dasa guđet eatnamat gullet guđe siidii , sihke dálve- ja geasseguohtumiin , ja ahte dát bisuhuvvo buolvvas bulvii .
Departementet har ikke holdepunkter for å anta at det ikke fortsatt er slik i praksis .
Departemeanta ii oainne ákka navdit ahte dát ii doala deaivása dál nai .
Departementet tror imidlertid at overføring av ansvar og ryddige prosesser i stor grad vil forebygge slike problemer .
Departemeanta datte jáhkká ahte ovddasvástádusa addin ja čorgadis proseassat buori muddui eastadit diekkár váttisvuođaid .
Når det gjelder spørsmål i tilknytning til siidaens rettsevne / rettslige handleevne og partsevne / prosessuelle handleevne , har utvalget drøftet dette under punkt 9.9.4 og det sies her :
Gažaldaga siidda rievttálaš návcca / rievttálaš doaibmannávcca birra lea lávdegoddi čielggadan čuoggáš 9.9.4 gos ee. daddjo : « Dábálaččat láve hálddašanmearrádus guoskat ovtta olbmui ( fysalaš dahje juridihkalaš olbmui ) .
« Det vanlige vil være at forvaltningsvedtak retter seg mot en person ( fysisk eller juridisk ) .
Erenoamáš gažaldat bohciida siidda ektui , mii lávdegotti mielas galgá oažžut guovddáš saji lágas .
Slik vil det normalt også være innen reindriftsnæringen .
Sáhttá jearrat man muddui dahkkon mearrádusat sáhttet guoskat dasa .
I utvalgets forslag til ny reindriftslov § 8-10 er siida definert slik :
Lávdegotti árvalan § 8 – 10 definere siidda ná :
« Med siida forstås i denne lov en geografisk og sosial gruppe av reineiere som utøver reindrift i fellesskap på et bestemt areal .
« Dán lágas lea siida geográfalaš ja sosiála joavku mas leat boazoeaiggádat mat doaimmahit boazodoalu ovttas dihto eatnamiin .
En sommersiida utøver reindrift i fellesskap i hovedsak på sommer- og høstbeiteområdene .
Geassesiida doaimmaha boazodoalu ovttas vuosttažettiin geasse- ja čakčaguohtuneatnamiin .
En vintersiida utøver reindrift i fellesskap i hovedsak på vinterbeite- og vårbeiteområdene . »
Dálvesiida doaimmaha boazodoalu vuosttažettiin dálve- ja giđđaguohtuneatnamiin . »
Det må trolig kunne legges til grunn at siidaen i seg selv ikke uten videre har rettsevne / rettslig handleevne .
Árvvusge sáhttá atnit vuođđun ahte siiddas iešalddis eai leat rievttálaš návccat / rievttálaš doaibmannávccat .
Det dreier seg om et fellesskap som er forholdsvis løst basert og normalt uten formell struktur .
Dat lea ovttastupmi mii lea oalle loažžadit organiserejuvvon ja dábálaččat ii leat das makkárge formála hámádat .
Etter norsk rett kreves vanligvis noe mer for at en slik sammenslutning skal kunne foreta rettslige disposisjoner som binder de enkelte deltakerne .
Norgga rievtti mielde gáibiduvvo dábálaččat eanet ovdalgo diekkár ovttastupmi sáhttá rievttalaččat dahkat maide mii geatnegahttá ovttaskas oasseváldiid .
I forhold til stiftelser og foreninger stilles det krav om organisasjonsform , en viss struktur og fasthet for at slike skal ha partsevne i sivilprosessen .
Vuođđudusain ja servviin gáibiduvvo dihto organisašuvdnahápmi , dihto struktuvra ja bissovašvuohta ovdal go dain lea bealálašnákca siviilaproseassas .
Dess fastere organisasjonsstrukturen er , dess mer taler det for partsevne .
Mađi nannoset organisašuvdnastruktuvra , dađi eanet vejolašvuohta ahte das lea bealálašnákca .
En formalisert medlemsskapsordning vil likeledes være et moment for partsevne .
Formaliserejuvvon miellahttovuohta lea maid bealálašnávcca mearka .
I Rt. 1988 side 1161 ble det understreket at « partsevne » er et relativt begrep , og at avgjørelsen av om partsevne foreligger eller ikke , må treffes i forhold til hva saken gjelder .
Rt. 1988 s. 1161 deattuhuvvo ahte « bealálašnákca » lea relatiiva doaba , ja ahte mearrádus das ahte lea go bealálašnákca vai ii , ferte dahkkot dan ektui mas lea sáhka .
I Rt. 2000 side 1578 ble det for eksempel kort konstatert at en siidagruppe måtte ha adgang til å fremme erstatningskrav hvor det var klart at nettopp denne definerte gruppen ble rammet av et inngrep .
Rt. 2000 s. 1578 lea ovdamearkka dihte nannejuvvon ahte siidajoavku ferte sáhttit ovddidit buhtadusgáibádusa , go lei čielggas ahte juste dát dihto joavku šattai gillát vahága sisabahkkema geažil .
I de ulike sammenhenger vil siidaen kunne definere seg selv slik at det er uttrykkelig klarlagt hvem som skal være ansvarlig .
Iešguđet oktavuođain sáhttá siida defineret iežas nu ahte lea čielggas gii galgá leat ovddasvástideaddji .
Ansvarsforholdet må være entydig definert .
Ovddasvástádusa bealit fertejit leat čielgasit definerejuvvon .
Vanskeligere vil det kunne være ved for eksempel hytter og anlegg som er oppført på siidaens område uten tillatelse , eller ved pålegg om reintallsreduksjon .
Váddáseabbo sáhttá leat ovdamearkka dihte barttaid ja rusttegiid dáfus mat leat ceggejuvvon siidda eatnamii almmá lobi haga , dahje boazologu unnideami gohččumiid dáfus .
Hvem skal et rivingspålegg rettes mot ?
Geasa galgá geiget gaikungohččuma ?
Hvem skal et vedtak om reintallsreduksjon rettes mot når det er fastsatt et høyeste reintall for siidaen ?
Geasa galgá geiget mearrádusa boazologu unnideami birra go siidii lea mearriduvvon alimus boazolohku ?
Er det opprettet et styre for siidaen , vil et pålegg om riving av anlegg kunne rettes mot det .
Jus siidii lea nammaduvvon stivra , de sáhttá gaikungohččuma geiget dasa .
I utkastet er det imidlertid ikke lagt opp til at siidastyre skal være obligatorisk , jf. utkastet § 8-11 .
Árvalusas ii leat eaktuduvvon ahte siidastivra galgá leat bákkolaš , gč. árvalusa § 8 – 11 .
Dersom ingen ansvarlig kan identifiseres , må konsekvensen bli at riving uten videre kan finne sted .
Jus ii sáhte gávdnat ovttage ovddasvástideaddji , de ferte váikkuhus leat ahte de sáhttá dušše gaikut .
I Ot. prp. nr. 28 ( 1994-95 ) er det sagt følgende om dette :
Od.prp. nr. 28 ( 1994 – 95 ) dadjá ná dien birra :
« Vedtak om riving skal følge forvaltningslovens regler , jf. ny § 35 .
« Mearrádus gaikuma birra galgá čuovvut hálddašanlága njuolggadusaid , gč. ođđa § 35 .
Før riving eller endring iverksettes skal normalt eieren av anlegget gis en frist til selv å fjerne det .
Ovdal go gaiku dahje rievdada de galgá rusttega eaiggát dábálaččat oažžut áigemeari ieš gaikut dan .
Dersom det ikke kan fastslås hvem som er eier , kan reindriftsagronomen sette i verk fjerningen uten slik frist , jf. forvaltningsloven § 16 tredje ledd . »
Jus ii sáhte gávnnahuvvot gii lea eaiggát , de sáhttá boazodoalloagronoma gaikkuhit almmá diekkár áigemeari addima haga , geahča hálddašanlága § 16 goalmmát lađđasa . »
Ved reintallsreduksjon vil nok et pålegg måtte rette seg mot den enkelte reineier .
Boazologu unnideami oktavuođas gal ferte boazologu unnideami mearrádus geigejuvvot juohke boazoeaiggádii .
Eiendomsretten til reinen er individuell .
Juohke bohccos lea dihto eaiggát .
Der hvor det er fastsatt et høyeste reintall for den enkelte siidaandel , se utkastet § 9-4 femte ledd , vil reduksjonskravet gjelde det overskytende .
Jus lea mearriduvvon alimus boazolohku siidaosiide , geahča árvalusa § 9 – 4 viđát lađđasa , de guoská unnidanmearrádus dasa mii lea badjel dán logu .
Er det ikke fastsatt noe slikt tall , må det skje en forholdsmessig reduksjon i alle siidaandeler i siidaen .
Jus ii leat mearriduvvon alimus boazolohku , de fertejit siidda buot siidaoasit unnidit gorálaččat .
Det vises for øvrig til utkastet § 9-4 .
Čujuhuvvo muđui árvalusa § 9 – 4 .
I forbindelse med tvangsmulkt og andre økonomiske sanksjoner , vil det kunne være et problem dersom siidaen ikke har noen eiendeler .
Bággensáhku ja eará ekonomalaš ráŋggáštusaid dáfus sáhttá leat váttisvuohtan jus siiddas ii leat opmodat .
Dette kan tale for å stille krav om ( en form for ) siidakasse , jf. utkastet § 8-14 . »
Dát sáhttá leat ágga gáibidit ahte ásahuvvo ( juogalágán ) siidakássa , gč. árvalusa § 8 – 14 . »
Gruppen avga sin rapport i januar 2006 .
Joavku gárvvistii iežas raportta ođđajagemánus 2006 .
Arbeidet viste seg etter hvert å være både omfattende og komplekst , noe som medførte at det tok lengre tid enn forutsatt .
Čájehuvvui ahte bargu lei sihke viiddis ja váttis , mii dagahii ahte bargu ádjánii guhkit go jurddašuvvon .
Gruppen har hatt som viktig forutsetning for sine drøftelser at de regler som eventuelt fastsettes ikke må medføre unødvendige endringer av siidaen som et praktisk arbeidsfellesskap .
Joavku lea iežas ságaskuššamiin atnán deaŧalaš eaktun ahte jus ásahuvvojit ođđa mearrádusat , de eai galgga dat dárbbašmeahttumit rievdadit siidda geavatlaš bargoovttastumi .
Gruppen har derfor ikke sett det som ønskelig å gi detaljerte regler om siidaens organisering mv i større grad enn det som er nødvendig for at den skal kunne utføre visse oppgaver og roller .
Dan dihte ii leat joavku atnán dárbbašlažžan bienasta bitnii reguleret siidda organiserema dađi eanet go lei dárbbašlaš dasa ahte siida sáhttá deavdit iežas doaimmaid ja gáibádusaid .
Gruppen anbefaler av den grunn heller ikke at siidaen pålegges å organisere seg som et selskap eller som andre kjente rettssubjekter .
Dan dihte ii ávžžut joavku ahte siida geatnegahtto organiserejuvvot ásahussan dahje earalágán dábálaš riektesubjeaktan .
Videre anbefales det at siidaen gis anledning til å foreslå hvordan en reduksjon av reintallet skal foretas før eventuelt lovutvalgets bestemmelser om reintallsreduksjon settes inn .
Joavku ávžžuhii maiddái ahte siida galgá beassat árvalit movt boazolohku galgá unniduvvot ovdal go ovdamearkka dihte láhkalávdegotti árvalusat dán hárrái čađahuvvojit .
Departementet viser til utvalgets og gruppens drøftelser , og kan ikke se at det foreligger alvorlige innvendinger mot at siidaen gis en plass i loven slik som foreslått av utvalget .
Departemeanta čujuha lávdegotti ja joavkku árvvoštallamiidda , ii ge oainne makkárge mearkkašahtti ákkaid dan vuostá ahte siida oažžu saji lágas nugo lávdegoddi lea árvalan .
Departementet har imidlertid forenklet noen av reglene om siidaen på bakgrunn av utvalgets rapport samt innspill fra Sametinget og NRL under konsultasjonene .
Departemeanta lea datte álkidahttán muhtun njuolggadusaid siidda birra bargojoavkku raporta ja Sámedikki ja NBR oainnuid vuođul ráđđádallamiid oktavuođas .
Norske Reindriftsamers Landsforbund har i sin høringsuttalelse tatt opp spørsmålet om rollen til den såkalte siidaisit .
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi lea iežas gulaskuddancealkámušas váldán ovdan siiddaisida sajádaga .
Departementet kan ikke se grunn til noen formalisering av denne rollen i lovsammenheng .
Departemeanta ii oainne makkárge ákka lága bokte formaliseret dán doaimma .
Forslaget slik det foreligger , vil imidlertid etter departementets syn ikke være til hinder for en videreføring av de uformelle strukturelle og institusjonelle elementene som finnes i reindriftssamfunnet .
Nugo evttohus dál lea , de dat ii hehtte eahpeformála struktuvrraid ja ásahuslaš beliid joatkima nugo dat leat boazosámi servodagas leamaš .
8.8 Siidaandel
8.8 Siidaoassi
Utvalget har foreslått innføring av begrepet siidaandel .
Lávdegoddi lea árvalan ásahit doahpaga siidaoassi .
Utvalget har funnet det nødvendig fortsatt å ha en enhet med en ansvarlig leder for på en klar måte kunne forankre driftsansvar i forhold til andre reineiere , myndigheter og øvrige samfunnsinteresser .
Lávdegoddi lea gávnnahan ahte ain ferte leat ovttadat mas lea ovddasvástideaddji jođiheaddji , vai dan bokte sáhttá čielgasit oaidnit doalloovddasvástádusa eará boazoeaiggádiid , eiseválddiid ja eará servodatberoštumiid ektui .
Høringsuttalelsene avspeiler litt forskjellige oppfatninger .
Gulaskuddancealkámušat čájehit veahá iešguđetlágán oainnuid .
Advokatforeningen slutter seg til Karen Marie Eira Buljos særuttalelse hvor det gis uttrykk for at begrepene siidaandel og rekrutteringsandel er en form for fornorskning .
Advokáhttasearvi doarju Karen Marie Eira Buljo sierracealkámuša gos lohká ahte doahpagiid siidaoasi ja álggahansiidaoasi ásaheapmi lea dáruiduhttin .
Departementet er enig i utvalgets vurderinger .
Departemeanta lea ovttaoaivilis lávdegotti árvvoštallamiiguin .
Det er nødvendig å tydeliggjøre et driftsmessig ansvarsforhold .
Dat lea dárbbašlaš čielggasmahttit doibmiigullevaš ovddasvástádusaid .
Samtidig er det viktig å tydeliggjøre forankringen i det fellesskapet siidaen utgjør , noe som dagens driftsenhetsbegrep ikke gjør .
Seammás lea deaŧalaš čielggasmahttit gullevašvuođa dan ovttastupmái mii siida lea , go dan ii daga otná doalloovttadat .
Det har vært en utfordring for utvalget å finne et begrep som skal være dekkende for de underliggende realiteter og fungere rettsteknisk .
Lávdegoddái lea leamaš hástalussan hutkat doahpaga mii galggašii sisdoalu dáfus leat doallevaš ja seammás doaibmat riekteteknihkalaš oktavuođas .
Et mindretall i utvalget foreslo bearadoallo og definerer dette på samme måte som flertallet definerer siidaandel .
Lávdegotti unnitlohku evttohii doahpaga bearašdoallu seamma sisdoaluin go eanetlogu evttohan doahpagis siidaoassi .
Flertallet var enig i at det er en parallell , men kom til at det kunne gi uriktige assosiasjoner i forhold til de regler som utvalget foreslår når det gjelder nyetablering innenfor siidaen ( se nedenfor ) .
Eanetlohku lei ovttaoaivilis das ahte sánit leat buohtalasat , muhto oaivvildii ahte dat sáhttá addit boastto assosiašuvnnaid daid njuolggadusaid hárrái maid lávdegoddi árvalii ođđaásahemiide siidda siskkobealde ( geahča maŋŋelis ) .
Departementet slutter seg på den bakgrunn til utvalgets forslag om å bruke begrepet siidaandel .
Dan vuođul doarju departemeanta lávdegotti árvalusa atnit doahpaga siidaoassi .
På bakgrunn av innspill under konsultasjonene , har imidlertid departementet valgt å presisere at det med en siidaandel , i tillegg til familiegruppe , også forstås en enkeltperson som del av en siida .
Oainnuid vuođul mat bohte ráđđádallamiin , lea departemeanta datte válljen deattuhit ahte siidaoassi , lassin dasa go lea bearašboazodoallu , maiddái sáhttá leat doallu man ovttaskas olmmoš doaimmaha siiddas .
8.9 Etablering av siidaandel
8.9 Siidaoasi ásaheapmi
Etter utvalgets forslag skal ansvarlige ledere av siidaandeler ved enstemmighet kunne beslutte at det skal etableres en ny siidaandel i siidaen under ledelse av en utpekt person som er myndig og fyller lovens generelle krav .
Lávdegotti árvalusa mielde galget siidaosiid jođiheaddjit ovttajienalašvuođa bokte sáhttit mearridit ahte galgá ásahuvvot ođđa siidaoassi siidii , man jođiha dihto olmmoš gii lea válddáláš ja deavdá lága oppalaš eavttuid .
For sommersiidaen skal det i henhold til bruksreglene fastsettes høyeste reintall , jf. §§ 9-1 og 9-4 i utvalgets forslag .
Geassesiidii galgá , doaibmanjuolggadusaid mielde , mearriduvvot alimus boazolohku , gč. lávdegotti árvalan § 9 – 1 ja § 9 – 4 .
Er det også fastsatt høyeste reintall for vintersiidaen , kan lederne for siidaandelene innenfor denne siidaen bli enige om opprettelse av ny siidaandel .
Jus maiddái dálvesiidii lea mearriduvvon alimus boazolohku , de sáhttet maiddái dán siidda siidaosiid jođiheaddjit soahpat ásahit ođđa siidaoasi .
Selv om reintallet forutsettes holdt innenfor det øvre reintall som er bestemt for siidaen , uttrykker enkelte høringsinstanser bekymring for at ordningen kan være reintallsdrivende der hvor et sterkt etableringspress gjør seg gjeldende .
Vaikko eaktun lea ahte boazolohku galgá doalahuvvot siidii mearriduvvon alimus boazologu siskkobealde , de ballet soames gulaskuddanásahusat ahte ortnet sáhttá mielddisbuktit boazologu lasiheami doppe gos oallugat háliidivčče álgit boazodollui .
For å sikre økologisk og økonomisk bærekraft bør det etter fylkesmannens mening opprettholdes en form for etableringskontroll .
Sihkkarastit ekologalaš ja ekonomalaš guoddevašvuođa ( ceavzima ) , de oaivvilda fylkkamánni ahte ferte doalahit juogalágán bearráigeahču álggahemiiguin .
Reindriftssjefen uttrykker på tilsvarende måte bekymring for at det kan finne sted en overetablering med reintallspress til følge .
Boaozodoallohoavda dovddaha seammaládje balu ahte sáhttet šaddat ollu álggaheamit ja boazonákkisvuohta .
Andre ser det ikke slik .
Eai buohkat oaivvil dán .
Blant annet gir Ytre Troms Reinsamelag uttrykk for at ingen ansvarlig siida vil være interessert i å utarme egne beiteressurser .
Earret eará oaivvilda Olggut Romssa Boazosámisearvi ahte ii oktage ovddasvástideaddji siida háliit goaridit iežaset guohtumiid .
Reindriftsstyret påpeker at nye siidaandeler ikke kan opprettes før høyeste reintall for siidaen er fastsatt .
Boazodoallostivra čujuha ahte ođđa siidaosiid ii sáhte ásahit ovdal go siidii lea mearriduvvon alimus boazolohku .
Opprettelse av nye siidaandeler forutsetter enighet og enstemmighet , samt at reintallet må holdes innenfor det reintallet som er bestemt for siidaen .
Ođđa siidaosiid sáhttá ásahit dušše jus lea ovttamielalašvuohta ja ovttajienalašvuohta , ja boazologu ferte doalahit dan logu siste mii siidii lea mearriduvvon .
Reindriftsstyret legger også til grunn at reineierne neppe har noe ønske om å fordele knappe goder som reintall på for mange .
Boazodoallostivra atná maid vuođđun ahte boazoeaiggádat eai dáidde juohkit vánis guohtumiid beare oallugiidda .
Departementet vil påpeke at dette er vanskelige spørsmål .
Departemeanta atná dán hui váttis gažaldahkan .
Etter departementets syn bør imidlertid det naturlige utgangspunkt være at reindriften selv regulerer tilgangen til næringen .
Departemeantta oainnu mielde berre leat lunddolaš ahte boazodoallu ieš rahpá geainnu ealáhussii .
Dessuten vil det etter departementets syn i de fleste tilfeller ligge en effektiv begrensning i kravet om enstemmighet .
Departemeanta oaivvilda maiddái ahte eanas háviid dáidá ovttajienalašvuođa gáibádus iešalddis ráddjet .
En forutsetning er likevel at det er fastsatt ytre rammebetingelser for reindriften i form av et øvre reintall for siidaen .
Eaktun lea liikká ahte boazodollui biddjojuvvojit olggut mearit , namalassii alimus boazolohku siidii .
Departementet slutter seg dermed til utvalgets forslag på dette punkt .
Departemeanta guorrasa lávdegotti árvalussii dákko .
Etter utvalgets forslag skal områdestyret ved etablering av ny siidaandel kontrollere at de formelle vilkår er oppfylt .
Go ođđa siidaoassi ásahuvvo , de galgá lávdegotti evttohusa mielde guovllustivra dárkkistit ahte formála eavttut leat devdojuvvon .
Etter departementets syn bør områdestyret også foreta en prøving av om etableringen svekker grunnlaget for en bærekraftig reindrift i siidaen .
Departemeanta oaivvilda maiddái ahte guovllustivra galgá guorahallat headjuda go ásaheapmi siidda boazodoalu guoddevašvuođa .
I tråd med utvalgets mindretall foreslås også en adgang for områdestyret til å nekte godkjenning der hvor det gjennomsnittlige reintallet i siidaen etter en etablering vil være mindre enn 250 .
Nu movt lávdegotti unnitlohku árvalii , de evttohuvvo addit guovllustivrii vejolašvuođa gieldit ásaheami jus siidda gaskamearálaš boazolohku maŋŋel ásaheami šaddá vuollel 250 .
Det vises for øvrig til merknadene til bestemmelsen nedenfor .
Muđui čujuhit mearkkašumiide paragráfii dás maŋŋelis .
8.10 Sideordnet rekrutteringsandel
8.10 Buohtalas álggahansiidaoassi
Dette forslaget fra Reindriftslovutvalgets side representerer en nyskaping og er begrunnet i behovet for smidigere generasjonsoverganger .
Boazodoalloláhkalávdegotti árvalus dán birra lea áibbas ođas ja vuođđun lea dárbu ásahit njuovžilis buolvamolsunortnega .
Det er innehaveren av den enkelte siidaandel som alene forutsettes å kunne bestemme om sideordnet rekrutteringsandel skal opprettes dersom vilkårene for øvrig er oppfylt .
Jurddan lea ahte siidaoasi jođiheaddji akto sáhttá mearridit ásahit buohtalas álggahansiidaoasi , jus eavttut muđui leat devdojuvvon .
De fleste høringsinstanser har en positiv innfallsvinkel til denne ordning , men fra noen påpekes det at også dette kan være reintallsdrivende ved at presset i næringen forsterkes ytterligere .
Eanas gulaskuddanásahusat leat mielas dán ortnegii , muhto muhtumat ballet ahte dat sáhttá váikkuhit boazolohkui , go ásaha vel eanet álggahangilvvu .
Områdestyret i Nordland ser behovet for å få til smidige generasjonsoverganger og sikre rekrutteringen , men dette må likevel ikke ramme fellesskapet på en urimelig måte .
Nordlándda guovllustivra oaidná dárbbu ásahit njuovžilis buolvamolsunvugiid sihkkarastin dihte ođđa olbmuid ealáhussii , muhto deattuha ahte dat ii galgga govttoheamit čuohcat oktasašvuhtii .
Det anføres at forslaget innebærer en fare i så henseende .
Sii čujuhit ahte evttohus sáhttá váikkuhit dan guvlui .
Fellesskapet er utelukket fra å ta beslutningen , men må bære konsekvensene .
Eará boazodoallit eai beasa leat mielde mearrideame , muhto fertejit dohkkehit váikkuhusaid .
Det bør derfor blant annet være en tidsbegrensning for hvor lenge ordningen med sideordnet rekrutteringsandel kan vare for den enkelte .
Dan dihte berre earret eará leat áigemearri dasa man guhká buohtalas álggahansiidaoassi sáhttá bistit .
Departementet har vært i betydelig tvil om dette spørsmålet .
Departemeanttas lea leamaš ollu eahpádus dán gažaldahkii .
Hovedinnvendingen er at en slik ordning kan føre til et stort etableringspress som på sikt både vil svekke den økonomiske lønnsomheten i næringen , samt være reintallsdrivende .
Váldomoaitta lea ahte ortnet sáhttá dagahit stuora álggahangilvvu mii áiggi mielde headjuda ealáhusa gánnáheami , ja sáhttá dagahit boazonákkisvuođa .
Det vises her til de drøftinger som er foretatt under kapittel 8.3 og 8.19 .
Čujuhit árvvoštallamiidda kapihttaliin 8.3 ja 8.19 .
Samtidig ser man at det kan være hensiktsmessig å få til en ordning som legger grunnlag for smidigere generasjonsoverganger .
Seammás oaidnit ahte sáhttá leat jierpmálaš ásahit ortnega man bokte sáhttá njuovžileappot lágidit buolvamolsumiid boazodoalus .
Det er viktig å kunne planlegge overdragelse av driftsenhet , og samtidig sikre kontinuitet , trygghet og status i denne overgangsperioden .
Dat lea deaŧalaš vai sáhttet plánet siidaoasi sirdima , ja seammás sihkkarastit bissovašvuođa , oadjebasvuođa ja stáhtusa dán molsunáigodagas .
På den bakgrunn kan departementet slutte seg til forslaget om å etablere slike rekrutteringsandeler , men det må settes langt klarere vilkår for en slik etablering enn det utvalget foreslår .
Dan vuođul sáhttá departemeanta guorrasit evttohussii ásahit diekkár álggahansiidaosiid , muhto fertejit biddjot mihá čielgaset eavttut ásaheapmái go dat maid lávdegoddi árvala .
Dette for å unngå at etablering av sideordnet rekrutteringsandel skjer på bekostning av de øvrige siidaandelene .
Dát eaktu ferte leat vai buohtalas álggahansiidaoasi ásaheapmi ii dagat siidda eará siidaosiid ovdii .
Departementet har vurdert å la distriktsstyrene selv bestemme gjennom bruksreglene om det skal være adgang til å etablere sideordnet rekrutteringsandel .
Departemeanta lea árvvoštallan bidjat orohatstivrii válddi doaibmanjuolggadusaid olis mearridit buohtalas álggahansiidaoasi ásaheami .
Blant annet på bakgrunn av det som har framkommet under konsultasjonene , har departementet ikke funnet grunn til å forfølge dette videre .
Earret eará dan vuođul mii lea boahtán ovdan ráđđádallamiin , de ii leat departemeanta oaidnán riektan dán ovddidit .
Departementet foreslår at det tilføyes et vilkår om at det ved etablering av en slik andel inngås en avtale for overtakelse av den ordinære siidaandelen .
Departemeanta árvala ahte lasihuvvo eaktun ahte diekkár siidaoasi ásaheami oktavuođas galgá dahkkot soahpamuš dábálaš siidaoasi badjelasás váldima birra .
Både Sametinget og NRL sluttet seg til denne tilføyelsen .
Sihke Sámediggi ja NBR leaba dorjon dán lasáhusa .
Utvalget har foreslått en nedre aldersgrense på 50 år .
Lávdegoddi lea árvalan vuolit ahkemearrin 50 jagi .
Departementet ser det som uhensiktsmessig med en slik aldersgrense .
Departemeanta ii ane vuogasin bidjat ahkemeari .
Det kan ikke utelukkes at det kan være gode grunner for å etablere sideordnet rekrutteringsandel før fylte 50 år .
Sáhttet leat buorit ákkat ásahit buohtalas álggahansiidaoasi ovdal go deavdá 50 jagi .
Derimot bør det gjelde en tidsbegrensning med hensyn til hvor lenge en slik enhet kan bestå .
Baicca berre leat mearri das man guhká diekkár siidaoassi sáhttá bistit .
Departementet foreslår her 7 år .
Departemeanta evttoha 7 jagi .
Formålet med rekrutteringsandelene er å legge til rette for smidige generasjons , ­overganger og går man inn på dette bør tidshorisonten for endelig overtakelse ikke ligge for langt borte .
Álggahansiidaoasi ulbmilin lea lágidit dili njuovžilis buolvamolsumii , ja go dakkár ortnega ásaha , de ii berre sirdin leat menddo guhkkin boahtteáiggis . Čujuhit muđui mearkkašumiide mearrádussii .
Det vises for øvrig til merknaden til bestemmelsene .
Sámediggi ja NBR leaba ráđđádallamiin dorjon áigeráddjema .