pere/sami_parallel huggingface dataset:
Formuleringer om det samiske er vage og upresise, som kan medføre at barnehageeier kan la være å prioritere samisk innhold i barnehagetilbudet.
Dajaldagat sámi beliid birra leat láivvit ja eahpečielgasat, ja dat sáhttá dagahit ahte mánáidgárdeeaiggát ii vuorut sámi sisdoalu mánáidgárdefálaldahkii.
Møte med Kunnskapsdepartementet om en eventuell lovfesting av en samarbeidsplikt for barnehage- og skoleeiere Sametinget har 9. februar hatt et møte med Kunnskapsdepartementet om en eventuell lovfestning av en samarbeidsplikt for barnehageeiere og skoleeiere.
Čoahkkin Máhttodepartemeanttain vejolašvuođa birra mearridit lágas mánáidgárde- ja skuvlaeaiggádiid ovttasbargogeatnegasvuođa Sámedikkis lea guovvamánu 9. b. leamaš čoahkkin Máhttodepartemeanttain vejolašvuođa birra lágas mearridit mánáidgárddiid ja skuvlaeaiggádiid ovttasbargogeatnegasvuođa.
Kunnskapsdepartementet er nå i gang med å gjennomgå regelverket og å utrede hvordan et eventuelt lovforslag bør innrettes.
Máhttodepartemeanta lea geahčadišgoahtán njuolggadusaid ja čielggadišgoahtán mo vejolaš láhkaevttohus galggašii heivehuvvot.
Dette arbeidet er i en tidlig utredningsprosess.
Dát bargu lea árra čielggadanproseassas.
Formålet med møtet var å få Sametingets innspill og synspunkter på dette arbeidet.
Ulbmil čoahkkimiin lei oažžut Sámedikki mearkkašumiid ja oainnuid dán bargui.
Sametingets innspill var blant annet at det er viktig å sikre at det skapes kontinuitet i utdanningsforløpet for barn og foreldre for å styrke og videreutvikle samisk språk og kultur.
Sámedikki mearkkašupmi lei earret eará ahte lea deaŧalaš sihkkarastit kontinuitehta mánáide ja vánhemiidda oahpahusa oktavuođas sámi giela ja kultuvrra nannema ja ovddideami dihte.
Pedagogisk materiell for barnehager Sametingets læremiddelsentral låner ut gratis materiell til barnehager, skoler, studenter og andre interesserte.
Pedagogalaš ávdnasat mánáidgárddiide Sámedikki oahpponeavvoguovddáš luoiká ávdnasiid nuvttá mánáidgárddiide, skuvllaide, studeanttaide ja eará berošteddjiide.
Det har i denne perioden vært mest etterspørsel av lettleste bøker for små barn (pekebøker), plakater med ulike tema, og temabaserte hefter for barnehager.
Dán áigodagas leat eanemusat jearahallan girjjiid smávva mánáide (čujuhangirjjiid), plakáhtaid iešguđet lágan fáttáiguin, ja fáddágirjjážiid mánáidgárddiide.
I forbindelse med feiringen av samenes nasjonaldag har det vært stor pågang av bestillinger av materiell om samisk språk og kultur.
Sámi álbmotbeaivvi ávvudeami oktavuođas leat leamaš ollu diŋgojumit sámi giela ja kultuvrra ávdnasiin.
I tillegg spør barnehagene etter forslag til opplegg om samisk språk og kultur.
Lassin dasa mánáidgárddit jearahallet sámi giela ja kultuvrra birra oahpahanfáddáevttohusaid.
Det er også et stort behov hos samiske barnehager og skoler for mer informasjon- og veiledningsmateriell om forhold, som for eksempel samenes nasjonaldag.
Ollu mánáidgárddit leat dovddahan ahte dárbbašit vuođđo diehtojuohkin- ja oaivadanávdnasiid sámi diliid birra, nu go ovdamearkka dihte sámi álbmotbeaivvi birra.
Læremiddelsentralen ser at det er behov for å få utviklet både informasjon-, veiledningsmateriell og forslag til opplegg for barnehager som er tilpasset barnehagenes behov, og som sikrer det samiske innholdet i barnehagetilbudene.
Oahpponeavvoguovddáš oaidná dárbun ráhkadahttit sihke diehtojuohkin- ja oaivadanávdnasiid, ja oahpahanfáddáevttohusaid mánáidgárddiide mat leat heivehuvvon mánáidgárddiid dárbbuide, ja mat sihkkarastet mánáidgárdefálaldagaid sámi sisdoalu.
Koffert med samiske gjenstander til utlån til barnehager Læremiddelsentralen har to kofferter med samiske gjenstander til utlån.
Koaffar sámi biergasiiguin luoikamassii mánáidgárddiide Oahpponeavvoguovddážis leat luoikamassii guokte koaffara sámi biergasiiguin.
Innholdet i koffertene er blant annet nordsamiske koftesett til dukker og barnehagebarn, og et forslag til samisk opplegg for barnehager.
Sisdoallu koaffariin leat earret eará davvisámi gávttit vávváide ja mánáidgárdemánáide, ja sámi oahpahanfáddáevttohus mánáidgárddiide.
Det er stor etterspørsel av disse koffertene.
Leat ollugat geat jearahit dáid koaffariid.
Til nå har koffertene vært ute i 27 barnehager, men det er mange kommuner og barnehager som fortsatt står på venteliste for utlån.
Dán rádjái leat koaffarat leamat 27 mánáidgárddis, muhto leat máŋga gieldda ja mánáidgárddi mat ain leat vuordimin vuoru luoikat koaffara.
Tilbakemeldinger fra barnehager og kommuner er at Sametinget burde hatt tilgjengelig flere slike kofferter, som i tillegg burde ha vært utvidet med sør- og lulesamisk innhold.
Mánáidgárddit ja gielddat lohket ahte Sámedikkis galggašedje eanet dákkár koaffarat, ja ahte dain galggašii vel leat mátta- ja julevsámi sisdoallu.
Det har vært stor pågang av bestillinger spesielt i forbindelse med feiringen av samenes nasjonal dag.
Earenoamážit sámi álbmotbeaivvi ávvudeami oktavuođas leat leamaš ollu diŋgojumit.
Tildeling av tilskudd til utvikling av pedagogisk materiell og leker Sametinget fikk i 2016 inn 8 søknader til ordningen pedagogisk materiell og leker.
Doarjaga juolludeapmi pedagogalaš ávdnasiid ja duhkorasaid ovddideapmái Sámediggi oaččui 2016:s 8 ohcamuša pedagogalaš ávdnasiid ja duhkorasaid ortnegii.
Søknadsummen var på over 4,7 millioner kroner.
Ohcansubmi lei badjel 4,7 mill. ruvnnu.
Avsatte midler til dette var 1,5 millioner kroner.
Dása lei biddjojuvvon 1,5 mill. ruvnnu.
Det ble prioritert støtte til to prosjekter om utvikling av språkstimuleringsmateriell og en eventyrpakke, på tilsammen 1,64 milioner kroner.
Sámediggi vuoruhii doarjaga guovtti prošektii giellamovttiidanprošeavtta ovddideapmái ja máinnaspáhkkii, oktiibuot 1,64 mill. ruvnnu ovddas.
Tildelinger til samiske barnehagetilbud Sametinget har i 2016 tildelt tilskudd på over 11 millioner kroner til 32 samiske barnehager og i underkant av to millioner kroner til 28 barnehager med tilbud om samisk språkopplæring.
Juolludeamit sámi mánáidgárdefálaldagaide Sámediggi lea 2016:s juolludan doarjagiid badjel 11 mill. ruvnnu ovddas 32 sámi mánáidgárdái ja vuollelis 2 mill. ruvnnu 28 mánáidgárdái main lea sámi giellaoahppofálaldat.
749 barn fikk i 2016 barnehagetilbud i samiske barnehager, herav 700 nordsamiske, 19 lulesamiske og 30 sørsamiske barn.
749 máná ožžo 2016:s mánáidgárdefálaldaga sámi mánáidgárddiin, dáin 700 davvisámi máná, 19 julevsámi máná ja 30 máttasámi máná.
I tillegg fikk 68 nordsamiske barn og 15 sørsamiske barn tilbud om samisk språkopplæring i norske barnehager.
Lassin dasa ožžo 68 davvisámi máná ja 15 máttasámi máná sámi giellaoahppofálaldaga dáža mánáidgárddiin.
4.2 Samisk grunnopplæring Sametingets nye nettsider Sametingets nye nettsider har fått et helt nytt innhold om grunnopplæring.
Sámedikki ođđa neahttasiiddut Sámedikki neahttašiidduin lea áibbas ođđa sisdoallu vuođđooahpahusa birra.
Informasjonen er skrevet med tanke på brukerne, foreldre, elever, lærere og skoleeiere.
Dieđut leat hábmejuvvon geavaheddjiide, vánhemiidda, ohppiide, oahpaheddjiide ja skuvlaeaiggádiidda.
Her finner man informasjon om samisk opplæring, om rettigheter og om hvor foreldre og elever kan henvende seg for å få oppfylt sine rettigheter.
Doppe gávdná dieđuid sámi oahpahusa birra, vuoigatvuođaid birra ja dan birra geainna vánhemat ja oahppit galget váldit oktavuođa go vuoigatvuođaideaset dáhtošedje ollašuhttojuvvot.
På nettsidene er det også informasjon om læreplaner, samisk innhold i ordinære læreplaner og om Kunnskapsløftet – Samisk.
Neahttasiidduin leat maid dieđut oahppoplánaid, dábálaš oahppoplánaid sámi sisdoalu ja Máhttoloktema – Sámi birra.
Videre finnes det også informasjon om læremidler.
Dasto leat maid dieđut oahpponeavvuid birra.
Nasjonal kompetansepolitisk strategi I februar 2014 publiserte OECD rapporten “OECD Skills Strategy Diagnostic Report Norway” som legger frem de viktigste utfordringene Norge har på kompetansefeltet.
Našuvnnalaš gealbopolitihkalaš strategiija 2014 guovvamánus publiserii OECD raportta “OECD Skills Strategy Diagnostic Report Norway” mii čilge mat leat Norgga deaŧaleamos hástalusat gealbosuorggis.
Hovedbudskapet i rapporten er at Norge ikke klarer å utnytte befolkningens kompetanse godt nok.
Raportta váldosáhka lea ahte Norga ii nagot doarvái bures geavahit álbmoga gelbbolašvuođa.
Rapporten peker blant annet på utfordringer som høyt frafall og lav progresjon i gjennomføring av opplæring og utdanning, ubalanse mellom tilbud og etterspørsel samt raske endringer i kompetansekravet i arbeidslivet.
Raporta čujuha earret eará daid hástalusaide go ollugat heitet gaskan ja go lea vuollegis progrešuvdna oahpahusa ja oahpu čađaheamis, heajos balánsa fálaldaga ja jearahallama gaskka, ja go vel leat jođánis rievdamat bargoeallima gealbogáibádusas.
I det nasjonale strategidokumentet, skisseres tiltak for å imøtekomme utfordringene.
Našuvnnalaš strategiijadokumeanttas leat doaibmabijut mat galggašedje dustet hástalusaid.
Denne strategien ble lansert i Oslo 3. februar 2017 der sametingspresident Vibeke Larsen signerte strategidokumentet på vegne av Sametinget.
Dát strategiija almmuhuvvui Oslos guovvamánu 3. b. 2017 gos sámediggepresideanta Vibeke Larsen Sámedikki ovddas čálii strategiijadokumeantta vuollái.
Sametinget har deltatt aktivt i arbeidet med utarbeidelsen av nasjonal kompetansepolitisk strategi både på administrativt og politisk nivå.
Sámediggi lea aktiivvalaččat searvan bargui ráhkadit našuvnnalaš gealbopolitihkalaš strategiija sihke hálddahuslaš ja politihkalaš dásis.
Sametinget har fått med sine innspill i dokumentet, blant annet at nasjonal kompetansepolitisk strategi skal ivareta også de særlige utfordringene og behovene i det samiske arbeidslivet.
Sámedikki mearkkašumit leat váldojuvvon mielde dokumentii, earret eará dat ahte našuvnnalaš gealbopolitihkalaš strategiija galgá gozihit maiddái sámi bargoeallima earenoamáš hástalusaid ja dárbbuid.
Videre er arbeidet med lærlingordningen for reindrift nevnt i strategien.
Dasto lea bargu oahpahalliortnegiin boazodoalus namuhuvvon strategiijas.
For Sametinget har det i dette arbeidet også vært særlig viktig at opplæring i samiskferdigheter likestilles med opplæring i norskferdigheter, og at dette kommer tydelig fram i strategien.
Dán barggus lea Sámediggái maid leamaš earenoamáš deaŧalaš ahte oahpahus dahká sámegielčehppodaga dássálagaid dárogielčehppodagain, ja ahte dát čielgasit oidno strategiijas.
Departementet har vedtatt at det skal opprettes et kompetansebehovsutvalg (KBU) som blant annet skal analysere hvilke behov arbeidslivet har.
Departemeanta lea mearridan ahte galgá ásahuvvot gealbodárbolávdegoddi (kompetansebehovsutvalg –KBU) mii earret eará galgá analyseret bargoeallima dárbbuid.
For Sametinget har det vært viktig at utvalget har samisk representasjon.
Sámediggái lea leamaš deaŧalaš ahte lávdegottis lea sámi ovddasteapmi.
Kunnskapsdepartementet vil involvere Sametinget i denne prosessen.
Máhttodepartemeanta áigo Sámedikki váldit mielde dán prosessii.
Generell del – læreplanen Med bakgrunn i Stortingsmelding 28 (2015-2018) «Fag – Fordypning – Forståelse – En fornyelse av Kunnskapsløftet» holder Kunnskapsdepartementet på med utvikling av ny generell del til læreplanverket.
Oppalaš oassi – oahppoplána Stuorradiggedieđáhusa 28 (2015-2018) «Fag – Fordypning – Forståelse – En fornyelse av Kunnskapsløftet» oktavuođas lea Máhttodepartemeanta ráhkadeamen ođđa oppalaš oasi oahppoplánii.
Det overordnede utgangspunktet for revideringen av generell del, er at generell del og prinsipper for opplæring skal slås sammen til et dokument.
Oppalaš oasi reviderema bajimuš vuolggasadjin lea ahte oppalaš oassi ja oahpahusa prinsihpat galget biddjojuvvot oktii seamma dokumentii.
Det er departementet som har ansvar for utvikling av ny generell del.
Lea departemeantta ovddasvástádus ráhkadit ođđa oppalaš oasi.
Arbeidet ble påbegynt i 2015, og Sametinget er fortsatt i dialog med departementet om det samiske innholdet i en felles generell del.
Bargu álggahuvvui 2015:s, ja Sámediggi lea ain gulahallamin departemeanttain sámi sisdoalu birra oktasaš oppalaš oasis.
Nye innspill fra Sametinget ble sendt i januar 2017.
Sámediggi sáddii ođđajagimánus 2017 ođđa mearkkašumiid.
Departementet har planer om å sende ny generell del til høring i løpet av februar, med en høringsfrist på tre måneder.
Departemeantta áigumuš lea sáddet ođđa oppalaš oasi gulaskuddamii golggotmánus, golbma mánu gulaskuddanáigemeriin.
Ny generell del blir fastsatt høsten 2017 og skal gjelde fra høsten 2018.
Ođđa oppalaš oassi mearriduvvo 2017 čavčča ja galgá leat fámus 2018 čavčča rájes.
Sametingsrådet satser på behandling av ny generell del i Sametingets plenum i juni 2017.
Sámediggeráđi áigumuš lea ahte oppalaš oassi gieđahallojuvvo dievasčoahkkimis 2017 geassemánus.
Sametinget har bedt om konsultasjoner med Kunnskapsdepartementet før endelig fastsetting av generell del.
Sámediggi lea dáhtton konsulteret Máhttodepartemeanttain ovdal go oppalaš oassi loahpalaččat mearriduvvo.
Samisk foreldrekonferanse under Tråante 2017 Sametinget er opptatt av at foreldre/foresatte med barn i barnehage og grunnskole blir hørt.
Sámi vánhenkonferánsa Tråante 2017 oktavuođas Sámedikki mielas lea deaŧalaš ahte vánhemat/fuolaheaddjit geain leat mánát mánáidgáddis ja vuođđoskuvllas guldaluvvojit.
Det er viktig at foreldre har organ som Foreldreutvalget for barnehage (FUB) og foreldreutvalget for grunnskolen (FUG/FUB), som kan gi hjelp og støtte i foreldrerollen.
Lea deaŧalaš ahte vánhemiin leat orgánat nu go Mánáidgárddiid vánhenlávdegoddi (FUB) ja Vuođđooahpahusa vánhenlávdegoddi (FUG), mat sáhttet veahkehit ja doarjut vánhemiid sin vánhenrollas.
Sametinget har hatt flere møter med Foreldreutvalget for grunnopplæringen (FUG), der det blant annet kom opp et ønske om å avholde et seminar.
Sámedikkis leat leamaš máŋga čoahkkima Vuođđooahpahusa vánhenlávdegottiin (FUG), gos earret eará ovddiduvvui sávaldat seminára doallat.
Sametingsrådet innvilget 150.000,- kroner til en samisk foreldrekonferanse i forbindelse med Tråante 2017.
Sámediggeráđđi juolludii 150 000 ruvnnu sámi vánhenkonferánsii Tråante 2017 oktavuođas.
Foreldrekonferansen ble arrangert 10. februar 2017 i Trondheim.
Vánhenkonferánsa dollojuvvui guovvamánu 10. b. 2017 Troanddimis.
Formålet med konferansen var å dele god praksis, gode prosjekt og motivere til et godt hjem-skole-samarbeid.
Ulbmil konferánssain lei juohkit buori geavahusa ja buriid prošeavttaid, ja movttiidahttit buori ovttasbargui ruovttu ja skuvlla gaskka.
Man har sett et behov for dialog og kunnskap innen ulike temaer og fagfelt knyttet opp mot samiske barns hverdag, rettigheter og framtid.
Lea čájehuvvon ahte lea dárbu gulahallat ja ahte lea máhttodárbu iešguđet fáttáin ja fágasurggiin mat gusket sámi mánáid árgabeaivái, vuoigatvuođaide ja boahtteáigái.
Foreldrene fremmet et ønske om å etablere et foreldreutvalg organisert under Sametinget, på lik linje med eldrerådet og ungdomspolitisk utvalg.
Vánhemat ovddidedje sávaldaga ásahit vánhenlávdegotti mii leat Sámedikki vuollái organiserejuvvon, nu go boarrásiidráđđi ja nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi.
Det var et godt oppmøte på konferansen med over hundre deltakere.
Konferánsii lei buorre searvan, ja ledje badjel čuođi oassálasti.
Konferansen ble åpnet av Sametingsrådet.
4.3 Alit oahppu ja dutkan
4.3 Høyere utdanning og forskning Forslag på eksterne styremedlemmer for styret for UiT Norges arktiske universitet Sametingsrådet har foreslått Geir Johnsen og Marianne Balto som eksterne medlemmer i styret for UiT Norges arktiske universitet.
Evttohusat olggobealde stivralahtuin UiT Norgga árktalaš universitehta stivrii Sámediggeráđđi lea evttohan Geir Johnsen ja Marianne Balto olggobealde lahttun stivrii UiT Norgga árktalaš universitehtas, Doaibmanáigi lea borgemánu 1.b.2017 rájes gitta suoidnemánu 31.b.2021.
Nasjonal fagstrategisk enhet for samisk høyere utdanning og forskning – NFE – Samisk Sametinget er observatør i NFE-Samisk og deltok på møte i enheten 19. januar 2017.
Nationála fágastrategalaš ovttadat sámi alit ohppui ja dutkamii – NFE - Sámi Sámediggi lea observatevran NFE-Sámi ja searvvai ovttadaga čoahkkimii ođđajagimánu 19.b. 2017.
Et av temaene som ble drøftet var rekruttering til høyere utdanning.
Okta fáttáin maid digaštalle, lei rekruteren alit ohppui.
Rekruttering av studenter med samisk som første- og andrespråk til lærerutdanningene er spesielt viktig, men det må også fokuseres på rekruttering til andre profesjonsutdanninger.
Rekruteren studeanttaid geain lea sámegiella vuosttaš- dahje nubbingiellan oahpaheaddjiohppui lea earenoamáš dehálaš, muhto ferte maid biddjot fokus eará profešuvdnaoahpuide rekruteret.
Sykepleierutdanning og andre helse- og sosialfaglige utdanninger ble særlig trukket fram.
Buohccidivššároahppu ja eará dearvvašvuođa- ja sosiálafágalašlahput gessojuvvo earenoamážit ovdan.
Nasjonale retningslinjer for praktisk pedagogisk utdanning – allmennfag Kunnskapsdepartementet har delegert myndighet til å fastsette nasjonale retningslinjer for lærerutdanningene i Norge, til Universitets- og høyskolerådet ved Nasjonalt råd for lærerutdanning (NRLU).
Nationála njuolggadusat praktihkalaš pedagogalaš ohppui - dábálašsuorgi máhttodepartemeanta lea luvven válddi Universitehta- ja allaskuvlaráđđái Nationála ráđis oahpaheaddjioahpu várás (NRLU), mearridit nationála njuolggadusaid Norgga oahpaheaddjiohppui.
NRLU har fra 2014 hatt ansvar for å revidere og utvikle nasjonale retningslinjer, som skal gi forpliktende kvalitetsstandarder for god lærerutdanning.
NRLU:s lea 2014 rájes leamaš ovddasvástádus revideret ja ovddidit nationála njuolggadusaid, mat galget buktit geatnegahtti kvalitehtastandárddaid buori oahpaheaddjiohppui.
Etter høringsfristen for nasjonale retningslinjer for praktisk pedagogisk utdanning – allmennfag, sendte Sametingsrådet et brev 20. januar 2017 med støtte til Samisk høgskole sin tilrådning angående kapittel 4.2.1 – “Gjennomgående temaer”.
Maŋŋil gulaskuddanáigemeari nationála njuolggadusaid birra praktihkalaš pedagogalaš oahpu várás – dábálašsuorgi, sáddii sámediggeráđđi reivve ođđajagimánu 20.b. 2017, doarjagiin Sámi allaskuvlii, min ávžžuhusa 4.2.1 kapihttalii – “geardduheaddji fáttát”.
Institusjonene skal ifølge dette punktet sikre at utvalgte temaer, perspektiver og intensjoner blir ivaretatt i utdanningen, deriblant samiske forhold og samiske elevers rettigheter.
Institušuvnnat galget dán čuoggá mielde sihkkarastit ahte válljejuvvon fáttát, perspektiivvat ja áigumušat vuhtiiváldojit oahpahusas, dasa gullá maid sámi diliid ja sámi ohppiid vuoigatvuođaid birra.
Samisk høgskole skriver i sin tilrådning følgende tillegg som er merket i kursiv: «samiske forhold, samenes status som urfolk og samiske elevers rettigheter».
Sámi allaskuvla čállá iežas ávžžuhusas čuovvovaččat mii lea merkejuvvon finjubustávaiguin “Sámi diliid, sámiid stáhtus álgoálbmogin
Stortingsmelding om kvalitet i høyere utdanning Sametingsrådet har gitt innspill til stortingsmelding om kvalitet i høyere utdanning i møter med Kunnskapsdepartementet.
Stuoradiggedieđáhus kvalitehta birra alit oahpus Sámediggeráđđi lea addán cealkámuša stuoradiggedieđáhussii kvalitehta birra alit oahpus, čoahkkimiin Máhttodepartemeanttain.
Det siste møtet før departementet la frem meldingen, var et telefonmøte 9. januar 2017.
Maŋimus čoahkkin ovdal go departemeanta ovdanbuvttii dieđáhusa, lei telefončoahkkinođđajagimánu 9.b. 2017.
Departementet nektet Sametinget innsyn i dokumentet før møtet, og heller ikke Sametingets anmodning om innsyn om tiltakene i meldingen ble tatt til følge.
Departemeanta ii addán geahččanlobi dokumentii ovdal čoahkkima, eai ge Sámedikki bivdimat beassat geahččat dieđáhusa doaibmabijuid birra, čuovvuluvvon.
Sametinget fikk muntlig informasjon om innholdet i meldingen under telefonmøtet 9. januar. Det var derfor ikke mulig for Sametinget å vurdere eller å respondere på det faktiske innholdet, noe som departementet ble gjort oppmerksom på både i forkant av og under møtet.
Sámediggi oaččui njálmmálaččat dieđuid dieđáhusa sisdoalu birra telefončoahkkimis ođđajagimánu 9.b. Danin ii lean vejolaš Sámediggái árvvoštallat dahje cealkit maide duohta sisdoalu birra, ja dan beasai departemeanta diehtit sihke ovdal čoahkkima ja maid čoahkkimis.
Etter invitasjon fra kunnskapsministeren deltok Sametingsrådet på kontaktkonferansen for universitets- og høyskolesektoren 17. januar. Temaet for årets konferanse var kvalitet i utdanningene.
Maŋŋil go máhttoministtar bovdii, de searvvai sámediggeráđđi oktavuođakonferánsii universitehta- ja allaskuvlasurggiid birra ođđajagimánu 17.b. Fáddán dán jagi konferánssas lei kvalitehta oahpuin.
Statsminister Erna Solberg og kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen innledet om stortingsmeldingen om kvalitet i høyere utdanning.
Stáhtaministtar Erna Solberg ja máhttoministtar Torbjørn Røe Isaksen álggaheigga stuoradiggedieđáhusa birra kvalitehta alit oahpus.
Forskrift om felles rammeplan for helse- og sosialfagutdanningene Sametingsrådet har 19. januar gitt innspill til Kunnskapsdepartementets utkast til felles rammeplan for helse- og sosialfagutdanningene før den ble sendt på høring.
Láhkaásahus oktasaš rámmaplánaid birra dearvvašvuođa- ja sosiálafágaoahpuin. Sámediggeráđđi lea ođđajagimánu 19.b. buktán cealkámuša Máhttodepartemeantta árvalussii oktasaš rámmaplána birra dearvvašvuođa- ja sosiálafágaoahpuid várás ovdal go sáddejuvvui gulaskuddamii.
Høringsfrist er 21. april 2017.
Gulaskuddanáigemearri lea cuoŋománu 21.b. 2017.
5 Arealer, miljø og klima Konsultasjon om sammensetting av Øvre Anárjohka nasjonalpark I statsbudsjettet for 2017 ble det innvilget midler til opprettelse av et nytt nasjonalparkstyre til Øvre Anárjohka nasjonalpark.
Konsultašuvdna Anárjoga álbmotmeahccestivrra čoahkkádusa birra 2017 stáhtabušeahtas juolluduvvojedje ruđat ásahit ođđa álbmotmeahccestivrra Anárjoga álbmotmeahci várás.
Nasjonalparkstyrene skal hovedsakelig bestå av en representant fra hver av de berørte kommunene i tillegg til en fra hver berørt fylkeskommune.
Álbmotmeahccestivrrain galget vuosttažettiin leat juohke guoskevaš gielddaid áirasat lassin ovtta áirasii juohke guoskevaš fylkkagielddas.
I områder med samiske interesser skal også Sametinget oppnevne en eller flere representanter til styret, og Sametinget skal konsulteres om andelen samisk representasjon.
Dain guovlluin gos leat sámi beroštusat, galgá maiddái Sámediggi nammadit ovtta dahje eanet áirasiid stivrii, ja Sámedikkiin galgá konsulterejuvvot sámi ovddasteddjiidoasi birra.
Sametinget og Miljødirektoratet konsulterte om andelen samisk representasjon i januar.
Sámedikkis ja Birasdirektoráhtas lei ođđajagemánus konsultašuvdna sámi ovddasteddjiidoasi birra.
I konsultasjonen kom man til enighet om en sammensetting der Sametinget oppnevner to representanter, Kautokeino og Karasjok kommuner én representant hver og Finnmark Fylkeskommune én representant til styret.
Konsultašuvnnas sohppojuvvui dakkár čoahkkádus mas Sámediggi nammada guokte áirasa, Guovdageainnu suohkan ja Kárášjoga gielda ovtta áirasa goabbáge ja Finnmárkku fylkkagielda ovtta áirasa stivrii.
Sametinget ba i tillegg at det etableres en egen forvalterstilling til Øvre Anárjohka, noe som Miljødirektoratet har fulgt opp.
Dasa lassin bivddii Sámediggi ahte ásahuvvo sierra hálddahusvirgi Anárjohkii, maid Birasdirektoráhta lea čuovvulan.
Sametinget ba også at det settes krav om samisk språk- og kulturkompetanse ved tilsetting, men dette har foreløpig ikke blitt tatt til følge.
Sámediggi bivddii maiddái ahte biddjojuvvo sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođagáibádus virgádeamis, muhto dat ii leat vel vuhtiiváldojuvvon.
Reguleringsplan for Hålogalandsveien Sametinget har gitt høringsuttalelse til reguleringsplanen for Hålogalandsveien hvor vi ber om konsultasjoner både med Statens vegvesen og departementet med bakgrunn i konsekvenser for reindrifta i området.
Muddenplána Davvimáđija (Hålogalándda geainnu) várás Sámediggi lea addán gulaskuddancealkámuša Davvimáđii muddenplánii mas mii bivdit konsultašuvnnaid sihke Stáhta geaidnodoaimmahagain ja departemeanttain váikkuhusaid geažil guovllu boazodollui.
Statens vegvesen har utarbeidet forslag til reguleringsplan for ny E10 mellom Snubba i Evenes og Gullesfjordbotn (104 km), ny rv. 83 mellom Tjeldsund bru og Harstad (20 km), og ny rv. 85 mellom Gullesfjordbotn og Sortland (35 km), omtalt som «Hålogalandsvegen».
Stáhta geaidnodoaimmahat lea ráhkadan muddenplánaevttohusa ođđa E10 várás gaskal Suortta Evenáššis ja Gullesfjorden (104 km), ođđa rg. 83 várás gaskal Dielddanuori šalddi ja Hársttága (20 km), ja ođđa rg.
Prosjektet berører syv kommuner i Nordland og Troms fylker.
Prošeakta guoská čieža suohkanii Nordlándda ja Romssa fylkkas.
Reguleringsplanen er en statlig plan, noe som innebærer at sektormyndighetene ikke har innsigelses- eller klageadgang, men har mulighet for å be om konsultasjoner i henhold til avtalen om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget.
Muddenplána lea stáhta plána, mii mearkkaša ahte suorgeeiseválddiin ii leat vuostecealkin- dahje váidinvejolašvuohta, muhto sis lea vejolašvuohta bivdit konsultašuvnnaid daid prosedyrašiehtadusaid vuođul mat leat gaskal stáhta eiseválddiid ja Sámedikki.
Reindrifta er en sentral samisk kulturbærer i området hvor Hålogalandsvegen planlegges bygd.
Boazodoallu lea hui deaŧalaš kulturguoddi dan guovllus gosa Davvimáđii plánejuvvo huksejuvvot.
Sametinget vektlegger derfor at dialog, utredningsgrunnlag og oppfølging av planen skal bidra til at reindrifta får en reell mulighet for påvirkning, slik at veiutbyggingen ikke skal føre til at deres drift må reduseres eller opphøre.
Danne deattuha Sámediggi ahte gulahallan, čielggadanvuođđu ja plána čuovvuleapmi galgá addit boazodollui duohta váikkuhanvejolašvuođa amas geaidnohuksen dagahit ahte sii fertejit gáržžidit dahje heaittihit doaimmaset.
Sametinget mener at konsekvensene av Hålogalandsvegen for reindrifta må vurderes for hvert av distriktene, hvor de samlede effektene av tidligere og planlagte inngrep blir sett i sum med veiutbyggingen.
Sámediggi oaivvilda ahte Davvimáđija váikkuhusaid boazodollui ferte árvvoštallat juohke orohahkii sierra, mas ovddeš ja plánejuvvon sisabahkkemiid ollislaš váikkuhusat gehččojuvvojit ollislaččat geaidnohuksema oktavuođas.
Sametinget ønsker å konsultere om en vurdering av FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter (SP) 27 med hensyn til konsekvenser for reinbeitedistriktene.
Sámediggi háliida konsulteret dan birra mo ON siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid (SP) konvenšuvnna 27 árvvoštallá váikkuhusaid orohagaide.
Vi ønsker også å konsultere om avbøtende tiltak og om planen for miljøoppfølging.
Mii háliidit maiddái konsulteret váidudeaddji doaibmabijuid ja birasčuovvulanplána birra.
Det er avgjørende for et vedtak av reguleringsplanen at en kommer fram til avbøtende tiltak og enighet med berørte reinbeitedistrikt som muliggjør en fortsatt regningssvarende reindrift i området.
Muddenplána dohkkeheapmái lea áibbas dárbu gávdnat dakkár váidudeaddji doaibmabijuid ja juksat ovttamielalašvuođa guoskevaš orohagaiguin mat dahket vejolažžan ain doaimmahit gánnáhahtti boazodoalu guovllus.
Sametinget har gjennomført feltarbeidet i 2015 og 2016 med utgangspunkt i undersøkelseskorridorer fastsatt av Statens vegvesen.
Sámediggi lea čađahan gieddebargguid 2015:s ja 2016:s dan iskkadanfeaskára vuođul maid Stáhta geaidnodoaimmahat lea mearridan.
Sametinget har registrert 294 ulike typer kulturspor og samiske kulturminner i nåværende planområde.
Sámediggi lea registreren 294 iešguđetlágan kulturmearkka ja sámi kulturmuittu dálá plánaguovllus.
195 kulturminner er automatisk fredet.
195 kulturmuittu leat automáhtalaččat ráfáiduhttojuvvon.
Av disse er det 18 lokaliteter med til sammen 22 enkeltminner som kommer i direkte konflikt med planen.
Dain leat 18 báikki oktiibuot 22 eaŋkilmuittuin mat leat njuolgga vuostálagaid plánain.
Før iverksettingen av tiltak i medhold til planen skal det foretas arkeologiske undersøkelser av de berørte automatisk fredete samiske kulturminnene.
Ovdalgo doaibmabijut čađahuvvojit plána vuođul, de galget guoskevaš automáhtalaččat ráfáiduhttojuvvon sámi kulturmuittut iskkaduvvot arkeologalaččat.
Konseptutvalget for fremtidig stamnetthavn i Kirkenes Regjeringen besluttet i desember 2016 å anbefale Høybukta vest på vestsiden av Tømmerneset, som det beste alternativet for en ny havn i Kirkenes.
Konseaptalávdegoddi boahtteáiggi váldofierpmádathámmana várás GIrkonjárggas Ráđđehus mearridii juovlamánus 2016 rávvet Nuvvosgohpi oarji oarjjabealde Hirsanjárgga buoremus molssaeaktun ođđa hámmanin Girkonjárgii.
Sametinget har i konsultasjoner med Samferdselsdepartementet ikke gitt sin tilslutning til dette av hensyn til reindrifta i området.
Konsultašuvnnain Johtolatdepartemeanttain ii leat Sámediggi mieđihan dasa guovllu boazodoalu geažil.
Kvalitetssikringsrapporten for konseptutvalget påpekte at de negative virkningene ved utbygging av en ny havn er sterkest for Høybukta vest, og at det er behov for å avklare forholdet til reindrifta først.
Konseaptalávdegotti kvalitehtasihkkarastinraporttas sii čujuhedje dasa ahte ođđa hámmana huksema negatiiva váikkuhusat leat stuorámusat Nuvvosgohpi oarjjabeallái, ja ahte lea dárbu čielggadit gaskavuođa boazodollui vuos.
Sametinget har innsigelse mot kommuneplanens arealdel på grunn av forslaget til etablering av et industriområde på Pulkneset, som også ligger på vestsiden av Tømmerneset.
Sámedikkis lea vuostecealkka gielddaplána areálaoassái evttohusa geažil ásahit industriijaguovllu Geresnjárgii, mii maid lea Hirsanjárgga oarjjabealde.
Utbygging med tilhørende vei kan ifølge konsekvensutredningen gjøre flytting av rein til og fra Tømmerneset svært vanskelig.
Dasa gulli geainnu huksen sáhttá váikkuhusčielggadusa vuođul dagahit bohccuid sirdima Geresnjárgii ja doppe eret hui váttisin.
Konsekvensutredningen påpeker at det i verste fall kan bety at Tømmerneset ikke kan benyttes som beiteareal.
Váikkuhusčielggadus čujuha ahte bahámus dilis dat mearkkaša ahte ii sáhte Hirsanjárgga geavahit guohtunareálan.
Beiteressursen på Tømmerneset tilsvarer en siida-andel, og dersom ressursen går tapt kan noen måtte slutte i næringa.
Hirsanjárgga guohtunresursa gokčá ovtta siidaoasi dárbbu, ja jus manahit dan resurssa, de sáhttet muhtumat fertet heaitit ealáhusas.
Nekting av utøvelse av urfolks tradisjonelle næring kan være i strid med folkeretten, og Sametinget vil derfor opprettholde sin innsigelse mot kommuneplanen.
Gieldit álgoálbmoga árbevirolaš ealáhusa doaimmaheami sáhttá rihkkut álbmotrievtti, ja danne bisuha Sámediggi vuostecealkaga gielddaplánii. 5.2 Árbediehtu areálaid hálddašeamis
5.2 Tradisjonell kunnskap i forvaltning av arealer Fiskeridirektoratets oppfølging av samiske fiskeriinteresser Sametingsmelding om areal- og miljø fastslår at Sametinget skal arbeide for at Fiskeridirektoratet tar hensyn til samiske fiskeriinteresser i sine uttalelser til arealplaner og tildeling av akvakulturkonsesjoner.
Mo Guolástusdirektoráhta čuovvula sámi guolástusberoštusaid Sámediggedieđáhus areála ja birrasa birra nanne ahte Sámediggi galgá bargat dan ala ahte Guolástusdirektoráhta váldá vuhtii sámi guolástusberoštusaid cealkámušainis areálaplánaide ja akvakulturkonsešuvnnaid addimii.
Sametinget har i januar hatt et administrativt møte med Fiskeridirektoratet Region Nord for å drøfte ivaretakelse av samiske fiskeriinteresser.
Sámediggi lea ođđajagimánus doallan hálddahuslaš čoahkkima Guolástusdirektoráhta davvi regiovnnain digaštallan dihtii sámi guolástusberoštusaid vuhtiiváldima.
Fiskeridirektoratet er innstilt på et tettere samarbeid med Sametinget for å bedre inkludere samiske perspektiver i sin saksbehandling.
Guolástusdirektoráhta lea miela lagat ovttasbargui Sámedikkiin vai buorebut sáhttá váldit mielde sámi perspektiivvaid áššemeannudeamistis.
Fiskeridirektoratet er i gang med oppdatering av deres database for kystnære fiskeridata hvor data blant annet hentes inn gjennom intervjuer med lokale fiskere.
Guolástusdirektoráhta lea ođasmahttigoahtán iežaset diehtovuođu riddolagaš guolástusdieđuid várás masa dieđut earret eará vižžojuvvojit ođđa jearahallamiid bokte báikkálaš guolásteddjiiguin.
Fiskeridirektoratet håper at Sametinget kan bidra med å tipse om lokale kunnskapsbærere i sjøsamiske områder som kan bidra med sin erfaringsbaserte kunnskap.
Guolástusdirektoráhta doaivu ahte Sámediggi sáhttá cavgilit báikkálaš diehtoguddiid birra mearrasámi guovlluin geat sáhtášedje juogadit iežaset vásáhusvuđot máhtu.
Fiskeridirektoratet ser muligheten til å fremme innsigelse for å ivareta sjøsamiske interesser ved planlegging i kystsonen da vi har overlappende målsetninger til tross for ulik tilnærming.
Guolástusdirektoráhta oaidná vejolašvuođa ovddidit vuostecealkámuša vuhtiiváldin dihtii mearrasámi beroštusaid riddoavádaga plánemis go mis leat latnjalas mihttomearit vaikke vel ii leat ge seammalágan lahkoneapmi.
Fiskeridirektoratet skal ivareta samiske fiskeriinteresser i tillegg til fiskeri- og havbruksnæring generelt.
Guolástusdirektoráhta galgá vuhtiiváldit sámi guolástusberoštusaid lassin guolástus- ja mearradoalloealáhussii oppalaččat.
Sametinget kan derimot fremme innsigelse mot tiltak som er av vesentlig betydning for samisk kultur og næringsutøvelse.
dattege sáhttá Sámediggi ovddidit vuostecealkámuša dakkár doaibmabijuide main lea hui stuorra mearkkašupmi sámi kultur- ja ealáhusdoaimmaheapmái.
Det var enighet på møtet at det er behov for å fortsette dialogen med Fiskeridirektoratet.
Čoahkkimis juksojuvvui ovttamielalašvuohta das ahte lea dárbu joatkit gulahallama Guolástusdirektoráhtain.
Et sentralt punkt i den videre dialogen er å konkretisere om Fiskeridirektoratet skal ha en lavere terskel, med bakgrunn i Folkeretten, for å fremme innsigelse på vegne av samiske fiskeriinteresser i sjøsamiske områder.
Deaŧalaš ášši viidásat gulahallamis lea oažžut čielggasin ahte galgá go Guolástusdirektoráhtas leat vuollegis šielbmá, Álbmotrievtti vuođul, ovddidan dihtii vuostecealkámuša mearrasámi guovlluid sámi guolástusberoštusaid bealis.
Konvensjonen om biologisk mangfold (CBD) Sametinget har deltatt i den norske delegasjonen til det 13.ende partsmøtet under konvensjonen for biologisk mangfold i desember 2016, der over 8000 delegater deltok.
Konvenšuvdna biologalaš šláddjivuođa birra (CBD) Sámediggi lea oassálastán Norgga sáttagoddái 13. áššebealálaččaid čoahkkimii biologalaš šláddjivuođa konvenšuvnna vuolde juovlamánus 2016, masa badjel 8000 sáttaolbmo oassálaste.
Sametinget fulgte spesielt konvensjonens artikkel 8(j) som omhandler urfolks og lokalsamfunns tradisjonelle kunnskap knyttet til bevaring og bærekraftig bruk av biologisk mangfold.
Sámediggi čuovui erenoamážit konvenšuvnna 8(j) artihkkala mii gieđahallá álgoálbmogiid ja báikegottiid árbedieđu biologalaš šláddjivuođa áimmahuššama ja ceavzilis geavaheami oktavuođas.
På dette partsmøtet ble det blant annet vedtatt frivillige retningslinjer for å sikre at tilgang til tradisjonell kunnskap skjer etter samtykke fra urfolk og lokalsamfunn som besittere av en slik kunnskap.
Dán áššebealálaččaid čoahkkimis mearriduvvojedje earret eará eaktodáhtolaš njuolggadusat sihkkarastimii ahte árbediehtu háhkkojuvvo daid álgoálbmogiid ja báikegottiid mieđiheami vuođul, geain lea dakkár diehtu.
Det var mye debatt blant partene om retningslinjene.
Áššebealálaččat digaštalle guhká daid njuolggadusaid.
Den største striden stod om hvorvidt urfolk og lokalsamfunn skal ha rett til å si nei til å avgi samtykke, og om ordet «free» skulle være med i det sentrale folkerettslige begrepet "free, prior and informed consent", samt å akseptere at urfolks egen sedvanerett ikke skulle begrenses av de ulike partenes nasjonale lovgivning.
Stuorámus nággu lei das ahte galgá go álgoálbmogiin ja báikegottiin leat vuoigatvuohta biehttalit addimis mieđiheami, ja ahte galgá go sátni “fee” leat mielde guovddáš álbmotrievttálaš doahpagis “free prior and informed consent”, ja ahte dohkkehit dan ahte álgoálbmogiid iežaset vieruiduvvan vuoigatvuohta ii galgga gáržžiduvvot iešguđet beliid nationála lágaiguin.
Etter å ha forhandlet på overtid kom partene frem til et kompromiss om retningslinjene, som også er akseptabelt å leve med for urfolk.
Badjeláiggi šiehtadallama maŋŋá juksojuvvui gaskaneassoahpamuš njuolggadusaid oktavuođas, mainna maiddái álgoálbmogat sáhttet eallit.
Det heter at nasjonale omstendigheter avgjør hvilken variant av begrepet samtykke som velges.
Das daddjojuvvo ahte nationála dilálašvuođat mearridit guđe variántta doahpagis mieđiheapmi válljejuvvo.
I retningslinjene er det beskrevet slik: “The “prior and informed consent”, “free, prior and informed consent”, or “approval and involvement”, depending on national circumstances”.
Njuolggadusain lea čilgejuvvon ná: “The “prior and informed consent”, “free, prior and informed consent”, or “approval and involvement”, depending on national circumstances”.
Det ble også inngått avtaler om tiltak for å integrere biologisk mangfold i skogbruk, fiskeri, landbruk og reiseliv, og for å oppnå FNs mål for bærekraftig utvikling innen 2030.
Doaibmabijut maid sohppojuvvojedje dasa ahte integreret biologalaš šláddjivuođa vuovdedollui, guolásteapmái, eanadollui ja mátkeeallimii, ja dasa ahte juksat ON mihttomeari ceavzilis ovddideapmái ovdal 2030. 5.3 Dálkkádat
5.3 Klima Vindkraft Olje- og energidepartementet behandlet i slutten av 2016 klagesakene for Mosjøen vindkraftverk og Øyfjellet vindkraftverk i Vefsn kommune.
Bieggafápmu Oljo- ja energiijadepartemeanta meannudii loahpageahčen 2016 váiddaáššiid Mossere bieggafápmorusttega ja Øyfjellet bieggafápmorusttega vuostá Vaapste suohkanis.
Mosjøen vindkraftverk fikk avslag, mens Øyfjellet fikk konsesjon.
Mossere bieggafápmorusttegii biehttaluvvui konsešuvdna, muhto Øyfjellet oaččui konsešuvnna.
Sametinget gav i konsultasjoner tilslutning til dette, men under forutsetning av at en viktig flyttetrasé sør i Øyfjellet-området ble ivaretatt i konsesjonsvilkårene ved at utbygger og reinbeitedistriktet blir enige om tiltak for at flyttetrasén fortsatt skal kunne benyttes.
Konsultašuvnnain mieđihii Sámediggi dasa, muhto dainna eavttuin ahte deaŧalaš johtolat máddi Øyfjellet guovllus fuolahuvvo konsešuvdnaeavttuin dainna lágiin ahte huksejeaddji ja orohat sohpet doaibmabijuid mat sihkkarastet ahte johtolaga ain sáhttá geavahit.
6 Næringer 6.2 Primærnæringer Reindrift Det har i perioden pågått konsultasjoner om ny stortingsmelding om reindrift.
Boazodoallu Dán áigodagas leat čađahuvvon konsultašuvnnat boazodoalu ođđa stuorradiggedieđáhusa birra.
Sametingsrådet har hatt ett politisk konsultasjonsmøte med landbruksminister Jon Georg Dale, 9. januar 2017 og ett avsluttende politisk møte, 3. februar 2017.
Sámediggeráđis lea leamaš politihkalaš konsultašuvdnačoahkkin eanadoalloministariin Jon Georg Dalein, ođđajagimánu 9. b. 2017 ja loahpaheaddji politihkalaš čoahkkin guovvamánu 3. b. 2017.
Stortingsmeldingen skal legges fram for Stortinget til behandling i vårsesjonen 2017, og Sametingets syn skal fremgå i meldingen Sametinget har bidratt med finansiering av prisen «Årets unge reindriftsutøver», som ble delt ut 6. februar av Norsk Reindriftsamers Landsforbund (NRL) og landbruks- og matminister Jon Georg Dale under feiringen av Tråante 2017.
Stuorradiggedieđáhus galgá ovddiduvvot Stuorradiggái meannudeapmái giđđasešuvnnas 2017, ja Sámedikki oaidnu galgá oidnot dieđáhusas. Sámediggi lea leamaš mielde ruhtadeamen bálkkašumi “Jagi nuorra boazodoalli”, maid Norgga Boazosápmelaččaid Riikasearvi (NBR) ja eanadoallo- ja biebmoministtar Jon Georg Dale geigejedje guovvamánu 6. b. Tråante 2017 ávvudeami oktavuođas.
Sametinget har også deltatt i møte i regionalt samarbeidsfora for samisk og reindriftsfaglig medvirkning i forvaltning av reindriften for Nordland.
Sámediggi lea searvan maiddái regionála ovttasbargofora čoahkkimii sámi ja boazodoallofágalaš váikkuheamis boazodoalu hálddašeami ektui Norlánddas.
Sametingsrådet har fulgt Samhandlingskonferansen under Tråante 2017, som hadde arealer og rovvilt som tema.
Sámediggeráđđi lea čuvvon Ovttasdoaibmankonferánssa Tråante 2017 oktavuođas, fáttáid areálat ja boraspiret oktavuođas..
Sametingsrådet har også hatt møte med Reinøya reinbeitedistrikt angående deres drift og arealbehov sett opp mot manglende konsekvensutredning for bygging av ny vei, Langsundforbindelsen.
Sámediggeráđi lea maiddái leamaš čoahkkin Ráidná orohagain go guoská sin doibmii ja areáladárbui, go geahččá váilevaš váikkuhančielggadusa ektui ođđa geainnu huksemis, Langsund-oktavuođas.
Sametinget har gitt råd til distriktet i deres oppfølging av saken.
Sámediggi lea addán orohahkii rávvagiid movt sii čuovvulit ášši.
Reindriftsforhandlingene Sametingsrådet har gitt innspill til reindriftsforhandlingene mellom Landbruks- og matdepartementet (LMD) og Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL).
Boazodoallošiehtadallamat Sámediggeráđđi lea addán cealkámuša boazodoallošiehtadallamiidda Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta ja Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvvi (NBR) gaskka.
Reindriftsforhandlingene ble innledet 11. januar 2017 med fremleggelse av NRL sitt krav.
Boazodoallošiehtadallamat álggahuvvojedje ođđajagimánu 11. b. 2017, goas NBR ovddidii gáibádusas.
Sametinget deltar som observatør under forhandlingene.
Sámediggi searvá áicin šiehtadallamiin.
Nærings- og kulturkomiteens behandling i sak NKK 011/16 er lagt til grunn for innspillet som Sametingsrådet har lagt frem for avtalepartene.
Ealáhus- ja kulturlávdegotti meannudeapmi áššis NKK 011/16 lea biddjojuvvon vuođđun cealkámuššii maid Sámediggeráđđi lea ovddidan šiehtadusbeliide.
I innspillet ble det lagt vekt på virkemidler for kulturell bærekraft, sikring av arealgrunnlag, velferdsordninger, rekruttering, likestilling og økonomisk utvikling.
Cealkámušas, deattuhuvvojedje váikkuhangaskaoamit kultuvrralaš ceavzilvuhtii, areálavuođu sihkkarastimii, čálgoortnegiidda, rekrutteremii, dásseárvui ja ekonomalaš ovddideapmái.
God rekruttering er den viktigste forutsetningen for at reindriftsnæringen skal bestå og videreutvikles, og Sametingsrådet ba avtalepartene om å sikre fortsatt finansiering til fagbrevordningen i reindrift.
Buorre rekrutteren lea deaŧaleamos eaktu dasa ahte boazodoallu galgá bissut ja viidáset ovddiduvvot, ja Sámediggeráđđi bivddii šiehtadusbeliid sihkkarastit ain ruhtadeami boazodoalu fágareiveortnegii.
Videre er Sametinget også opptatt av at det legges til rette for økonomisk utvikling og økt verdiskapning i reindrifta.
Dasto lea Sámediggái deaŧalaš maiddái ahte láhččojuvvojit ekonomalaš ovddideapmi ja buoret árvoháhkan boazodoalus.
Reindriftsnæringen har høye kostnader, og disse er i stor grad knyttet til innkjøp og drift av kjøretøy.
Boazodoalus leat divrras golut, ja dat bohtet eanaš mohtorfievrruid oastimis ja doaimmas.
Sametingsrådet ba om at reindriftsnæringen likestilles med andre primærnæringer, og at avgiftsordningene i reindrifta må være i samsvar med jordbrukets avgiftsmessige fradragsmuligheter.
Sámediggeráđđi bivddii ahte boazodoallu dássiduvvo eará vuođđoealáhusaiguin, ja ahte divatortnegat boazodoalus dávistit eanadoalu divatgeassinvejolašvuođaide.
Dette innebærer at det må innføres ordninger for at reindrifta skal ha næringsfradrag for engangsavgifter og merverdiavgift for drivstoff og motoriserte driftsmidler.
Dát mearkkaša dan ahte ferte váldit atnui ortnegiid nu ahte boazodoalus galgá leat ealáhusgeasus ovttageardásaš divadis, momssas ja boaldámušgoluin. Boraspiret
Rovvilt Sametinget har hatt dialog med Sametingets oppnevnte medlem i rovviltnemnda region 5 etter at Klima- og miljødepartementet (KLD) omgjorde nemndas vedtak om uttak av ulv.
Sámedikkis lea leamaš gulahallan Sámedikki nammadan boraspirelávdegottiid regiovdna 5 lahtuiguin maŋŋá go Dálkkádat- ja birasdepartemeanta (DBD) nuppástuhtii mearrádusa gumpeváldima birra.
Rovviltnemnda la ned sine vern, og Sametingets representant har i samråd med Sametinget fulgt Rovviltnemndas vedtak.
Boraspirelávdegoddi guđii doaimmas, ja Sámedikki ovddasteaddji ovttas Sámedikkiin čuovui Boraspirelávdegotti mearrádusa.
Sametinget har videre kommunisert sitt standpunkt både i media og brev til statsministeren.
Dasto lea Sámediggi muitalan iežas oainnu sihke medias ja reivves stáhtaminstarii.
Sametinget er fortsatt bekymret for hvilke konsekvenser manglende uttak av ulv både i og utenfor ulvesonen kan få for reindriften i Elgå.
Sámediggi lea ain fuolas makkár váikkuhusat váilevaš gumpeváldimis sáhttet leat sihke gumpeguovllus ja dan olggobealde boazodollui Elgås.
Sametingsrådet gjennomførte 9. februar 2017 et møte med sametingsoppnevnte medlemmer og ledere i rovviltnemdene i forvaltningsregionene 5 – 8.
Sámediggeráđđi čađahii čoahkkima hálddašanregiovnnaid 5 - 8 boraspirelávdegottiid lahtuiguin ja jođiheddjiiguin, maid Sámediggi lea nammadan, guovvamánu 9. b. 2017.
Formålet med møtet var å få rovviltnemdenes innspill til pågående saker som KLD jobber med, som blant annet ny erstatningsordning for tamrein tapt til rovvilt, forvaltning av kongeørn og regional rovviltforvaltning.
Čoahkkima ulbmilin lei oažžut boraspirelávdegottiin cealkámuša áššiide maiguin Dálkkádat- ja birasdepartemeanta lea bargamin, áššiide nugo earret eará ođđa buhtadusortnet bohccuid massimis boraspiriide, gonagasgoaskima hálddašeapmi ja regionála boraspirehálddašeapmi.
Disse innspillene vil danne grunnlag for Sametingets høringsinnspill.
Dát cealkámušat leat vuođđun Sámedikki gulaskuddancealkámuššii.
Jordbruk Prosjektet «Jordbruk og vekst i Ávjovárri» i kommunene Karasjok, Porsanger og Kautokeino er avsluttet i januar 2017.
Eanadoallu Prošeakta “Eanadoallu ja ahtanuššan Ávjováris” Kárášjoga, Porsáŋggu ja Guovdageainnu gielddain lea loahpahuvvon ođđajagimánus 2017.
Prosjektet ble startet opp i 2013 med støtte blant annet fra Sametinget, og i sluttrapporten heter det at prosjektet har hatt gode effekter på rekruttering, kompetanseheving og bruksutbygging i området, noe som gjenspeiles i god måloppnåelse.
Prošeakta lei álggahuvvon 2013:s masa earret eará Sámediggi lei addán doarjaga, ja loahpparaporttas čuožžu ahte prošeavttas lea leamaš buorre beaktu rekrutteremii, gelbbolašvuođa buorideapmái ja doallohuksemii guovllus, mii oidno buori ulbmilolahusas.
Det har vært rettet et spesielt fokus mot melk, sau og storfekjøtt, da disse produksjonene er regnet som bærebjelker for jordbruket i Finnmark.
Erenoamážit leat deattuhuvvon mielki, sávzzat ja šibitbiergu, danne go dát buvttadeamit rehkenastojuvvojit eanadoalu geađgejuolgin Finnmárkkus.
Ved slutten av prosjektperioden står flere gårdbrukere klare til å videreutvikle brukene sine og den negative utviklingen med tanke på rekruttering har langt på vei flatet ut.
Prošeaktaáigodaga loahpas leat máŋga eanadoalli gergosat viidásetovddidit doaluideaset, ja fuones ovdáneapmi go jurddašit rekrutterema lea oalle guhkás buorráneamen.
Det ser ut til å etablere seg et solid og robust landbruksmiljø i kommunene med flere nye og unge gårdbrukere.
Orru šaddamin nana ja gievrras eanadoallobiras gielddain go šaddet eanet ođđa ja nuorra doallit.
Dersom denne utviklingen holder seg over tid i kommunene, er Sametinget fornøyd med resultatene fra prosjektet.
Jos dát ahtanuššan bissu áiggi mielde gielddain, de lea Sámediggi duhtavaš prošeavtta bohtosiiguin.
Landbruks- og matdepartementet gjennomfører en rekke prosesser og setter i gang tiltak som har betydning for jordbruk i samiske områder og næringsutvikling i samiske områder.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta čađaha ollu proseassaid ja álggaha doaibmabijuid mat leat deaŧalaččat sámi guovlluid eanadollui ja ealáhusovddideapmái.
Bare det siste halvåret har landbruksmyndighetene utarbeidet en ny stortingsmelding «Endring og utvikling - En fremtidsrettet jordbruksproduksjon», og en reiselivsstrategi – «Opplevingar for ein kvar smak Strategi for reiseliv basert på landbruket og reindrifta sine ressursar».
Dušše maŋimuš jahkebealis leat eanadoalloeiseválddit ráhkadan ođđa stuorradiggedieđáhusa «Endring og utvikling - En fremtidsrettet jordbruksproduksjon», ja mátkeealáhusstrategiija – «Opplevingar for ein kvar smak Strategi for reiseliv basert på landbruket og reindrifta sine ressursar».
Sametinget er ikke tilfreds med at Sametinget ikke blir involvert i slike prosesser som vil få stor betydning for samisk nærings- og samfunnsliv.
Sámediggi ii leat duhtavaš go ii leat searvvahuvvon dákkár proseassaide mat leat hui deaŧalaččat sámi ealáhus- ja servodateallimii.
En slik manglende involvering av Sametinget er ikke i samsvar med den konsultasjonsavtalen som regjeringen undertegnet i 2005.
Dán lágan váilevaš Sámedikki searvvaheapmi ii dávis konsultašuvdnašiehtadussii maid ráđđehus vuolláičálii 2005:s.
Sametingsrådet vil følge opp dette med departementet samtidig som Sametingets innspill til jordbruksavtalen fremmes.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit dán departemeanttain dan seammás go Sámedikki cealkámuš eanadoallošiehtadussii ovddiduvvo.
Fiskeri Sametingsrådet har gjennomført konsultasjon vedrørende forvaltning av kongekrabbe i 2017.
Sámediggeráđđi lea čađahan konsultašuvnna mii guoská gonagasreappáid hálddašeapmái 2017:s.