pere/sami_parallel huggingface dataset:
Artikkel 3 pålegger statene å fremme en nasjonal politikk for å bevare artsmangfoldet og artenes naturlige leveområder , og ta særlig hensyn til truede eller sårbare arter ( « endangered and vulnerable species » ) .
Artihkal 3 bidjá gohččosa stáhtaide ovddidit riikkagottálaš politihka dan várás ahte seailluhit šládjaeatnatgeardáivuođa ja šlájaid lunddolaš eallinguovlluid , ja erenoamážit vuhtiiváldit áitojuvvon ja rašis šlájaid ( « endangered and vulnerable species » ) .
Artikkel 7 ( 1 ) forplikter statene til å treffe passende og nødvendige lovgivningsmessige og forvaltningsmessige tiltak for å sikre beskyttelse av de ville artene som er særskilt nevnt i konvensjonens vedlegg .
Artihkal 7(1 ) geatnegahttá stáhtaid bidjat heivvolaš ja dárbbašlaš doaibmabijuid láhkaaddima ja hálddaheami bealis dan várás ahte váfistit suodjalusa daidda meahccešlájaide mat sierra namahuvvojit konvenšuvnna mildosis .
Bern-konvensjonen består av 4 vedlegg der vedleggene omfatter arter av flora ( I ) og fauna ( II ) som betinger strengt vern som ulv , bjørn og jerv , og vedlegg III som omfatter fauna som betinger særlige hensyn som gaupe .
Bern-konvenšuvnnas leat 4 mildosa , mas mildosat fátmmastit šlájaid nu mo šattut ( I ) ja meahcceeallit ( II ) , mas eaktuduvvo garrasit suodjalit gumppe , guovžža ja geatkki šlájaid ja mielddus III fátmmasta elliid mas eaktuduvvo vuhtiiváldit erenoamážit albasa .
Konvensjonens formål er sammenfallende med viltlovens målsetting om å sikre levedyktige bestander av rovdyr , bevare artsmangfoldet og sikre en bærekraftig utvikling .
Konvenšuvnna ulbmil lea oktiisoahpavaš fuođđolága juksanmeriin váfistit eallinfámolaš boraspiremáddodagaid , seailluhit eatnatgeardáivuođa ja váfistit bistevaš gárgedeami .
13.2 Nasjonale mål
13.2 Riikkagottálaš juksanmearit
Det overordnede målet for distrikts- og regionalpolitikken er å bevare hovedtrekkene i bosettingsmønsteret og sikre likeverdige levekår i alle deler av landet .
Distrikta- ja regiovdnapolitihka bajit juksanmearrin lea seailluhit ássanmálliid váldosašvugiid ja dáhkidit ovttaárvosaš eallindiliid juohke sajis riikkas .
Et konkurransedyktig regionalt næringsliv vil være avgjørende for bosettingen i distriktene .
Gilvonávccalaš guovlluguovdasaš ealáhusat leat boaittobealbáikkiid ássama mearrideaddji vuođusin .
I tillegg vil en viss bredde i arbeidsmarkedet samt et variert utdannings- og velferdstilbud være viktige forutsetninger for å nå disse målene .
Lassin dasa ahte bargomárkanis lea dihto govdodat ja maiddái iešguđetlágan oahppo- ja čálgofálaldagat leat deaŧalaš ovdehusat dáid juksanmeriid olaheapmái .
Rammebetingelser som gjelder generelt for distriktene har også betydning for verdiskaping og utvikling av næringslivet i samiske bosettingsområder .
Boaittobealbáikkiid rámmaeavttuin oppalaččat lea maiddái mearkkašupmi sámi ássanguovlluid árvoráhkadeapmái ja ealáhusaid gárgedeapmái .
Regjeringen ser det som viktig at man utvikler en næringspolitikk spesielt tilrettelagt for samiske bosettingsområder .
Ráđđehus atná deaŧalažžan gárgedit ealáhuspolitihka mii heivehuvvo erenoamážit sámi ássanguovlluide .
Næringslivet i distriktene har alltid vært sterkt råvarebasert og eksportorientert .
Boaittobealbáikkiid ealáhusat leat álohii leamaš sakka vuođđoávnnasvuođđosaččat ja eksportaguvllogat .
Lange avstander og spredt bosetting fører til at investeringer i drift og infrastruktur ikke kan forventes å gi samme avkastning som i mer sentrale deler av landet .
Guhkes gaskkat ja bieđgguid ássamat mielddisbuktet ahte doaibma- ja infrastruktuvrainvesteremat eai sáhte vurdojuvvot addit seammá vuoittu go dain guovlluin riikkas mat leat lagabus guovdilis guovlluid .
I følge Sametinget er det helt avgjørende for samisk samfunnsutvikling at det utvikles forvaltningsmodeller hvor lokalbefolkningen kan dra nytte av komparative fordeler , slik som nærhet til ressursene , og fangst og utnyttelse av lokale ressurser .
Sámedikki oaivila mielde lea sámi servodatgárgedeapmái áibbas mearrideaddjin oažžut dakkár hálddahanvugiid mas báikegotti álbmogat sáhttet oažžut ávkki buohtastahtti ovdduin , nu mo valljodagaid lahkavuohta , ja bivdu ja báikkálaš valljodagaid ávkin atnin .
Grunnlaget for Sametingets politikk er en langsiktig nærings- og samfunnsutvikling i samiske områder , der bruken av naturressursene ikke må overskride naturens bæreevne .
Sámedikki politihka vuođusin lea sámi guovlluid guhkesáiggi ealáhus- ja servodatgárgedeapmi , mas luondduvalljodagaid ávkkástallan ii galgga badjelmannat luonddu gierdannávcca .
I følge Sametinget er det fundamentalt at miljøperspektivet fungerer som en rød tråd og er en forutsetning for all samfunnsmessig aktivitet .
Sámedikki oaivila mielde lea vuođđojuolgin dat ahte birasperspektiiva doaibmá oktiičadni báddin ja lea ovdehussan buot servodatlaš doaimmaide .
Videre mener Sametinget at det er av avgjørende betydning for samiske interesser hva som skjer av utbygging og samfunnsforming , og hvordan det legges til rette for at samiske interesser kommer med i vurderingen av tiltak som veibygging , kraftutbygging , masseuttak , mineralutvinning m.v. .
Viidáseappot oaivvilda Sámediggi ahte sámi beroštusaide lea mearrideaddji mearkkašupmi das mii dáhpáhuvvá huksemiid ja servodathábmemiid dáfus , ja mo láhččojuvvo dilli vai sámi beroštusat váldojuvvojit mielde doaibmabijuid árvvoštallamis nu mo geaidnohuksemiid , čážádathuksemiid , mássavieččahagaid , minerálaroggamiid jna. oktavuođas .
13.2.1 Samisk medvirkning og innflytelse
13.2.1 Sámi mieldedoaibman ja váikkuhanfápmu
Sametingets rolle som fremste premissleverandør i samepolitikken må gjenspeiles i så vel politikkutforming som i forvaltning av samiske interesser i miljø- , nærings- og distriktspolitikken .
Sámediggi lea sámepolitihka vuosttamuš eavttuidbiddji , ja nu galgá ge dán rolla speadjalastojuvvot sihke politihkkahábmemis ja sámi beroštusaid hálddaheamis biras- , ealáhus- ja boaittobealbáikepolitihkas .
Sametinget har et utstrakt samarbeid med andre offentlige instanser , både nasjonalt og regionalt , jf. kap. 4 .
Sámedikkis lea viiddis ovttasbargu eará almmolaš instánssaiguin , sihke riikkagottálaš ja guovlluguovdasaš dásis , gč. kap. 4 .
Sametinget vil medvirke i Planlovutvalgets fase 2 , jf. kap. 15 .
Sámediggi áigu mieldedoaibmat Plánalávdegotti 2. muttus , vrd. kap 15 .
Sametinget er , spesielt gjennom Samisk utviklingsfond , en viktig aktør i nærings- og distriktspolitikken i samiske områder .
Sámediggi lea , eandalii Sámi ovddidanfoandda bokte , deaŧalaš oassádalli sámeguovlluid ealáhus- ja boaittobealbáikepolitihkas .
Sametinget har viktig og sentral kunnskap om samisk kultur og næringsliv .
Sámedikkis lea deaŧalaš ja guovdilis diehtu sámi kultuvrra ja ealáhusaid birra .
Denne kunnskapen er nødvendig for å legge til rette for en positiv utvikling i samiske områder .
Dát diehtu dárbbašuvvo vai sáhttá láhččojuvvot positiiva gárgedeapmi sámeguovlluide .
Regjeringen vil arbeide for at Sametinget kan få økt innflytelse og ansvar i næringspolitikken , i første rekke gjennom en gradvis utvidelse og utvikling av Samisk utviklingsfond og ved økt samordning med de øvrige distrikts- og næringspolitiske virkemidler .
Ráđđehus áigu bargat dan ala ahte Sámediggi galgá oažžut stuorát váikkuhanfámu ja ovddasvástádusa ealáhuspolitihkas , vuosttažettiin dan bokte ahte veahážiid mielde viiddida ja gárgeda Sámi ovddidanfoandda ja dasto eambbo bálddalastá daid eará boaittobealbáike- ja ealáhuspolitihkalaš váikkuhangaskaomiiguin .
Boks 13.23 Samisk utviklingsfond
Boksa 13.23 Sámi ovddidanfoanda
Samisk utviklingsfond ( SUF ) har som formål å fremme tiltak av særlig kulturell , sosial og økonomisk betydning for den samiske befolkningen og det samiske bosettingsområdet .
Sámi ovddidanfoandda ( SOF ) ulbmilin lea ovddidit doaibmabijuid main lea erenoamáš kultuvrralaš , sosiála ja ekonomalaš mearkka-šupmi sámi veahkadahkii ja sámi ássanguvlui .
Fondets geografiske virkeområde er avgrenset til 20 kommuner eller deler av kommuner i Finnmark , Troms og Nordland og den samiske befolkningen i sørsameområdet .
Foandda geográfalaš doaibmaviidodat lea ráddjejuvvon 20 gildii , dahje osiide gielddain Finnmárkkus , Romssas ja Nordlánddas ja sámi veahkadahkii oarjelsámeguovllus .
SUF kan også finansiere tiltak som særlig styrker samisk språk og kultur i resten av landet .
SOF sáhttá maiddái ruhtadit doaibmabijuid mat erenoamážit nannejit sámi giela ja kultuvrra muđui riikkas .
Fondet ble opprettet i 1975 for å bøte på mangelen på egenkapital i samiske områder .
Foanda ásahuvvui jagis 1975 duogŋat sámi guovlluid ieškapitála váilevašvuođa .
I rapporten « Ka kan æ få pæng til ? »
Raporttas gohčo-duvvon « ka kan æ få pæng til ? »
( 1999 ) , utarbeidet av Agderforskning for Kommunal- og regionaldepartementet , kommer det frem at SUF er det virkemiddelet for næringsdrift i samiske områder som brukerne er mest fornøyd med , sammenliknet med SND og kommunale næringsfond .
( 1999 ) , man Agderforskning ráhkadii Gielda- ja guovlodepartemeantta ovddas , boahtá ovdan ahte SOF lea dat váik ­kuhangaskaoapmi sámi guovlluid ealáhusdoaluid várás mainna geavaheaddjit leat eanemus duhtavaččat , go dán veardádallá SND ja gielddaid ealáhusfoanddaiguin .
12 Høyere utdanning og forsk ­ning
12 Alit oahppu og dutkan
Flere institusjoner er tillagt ansvar for å gi høyere utdanning og drive forsk ­ningsvirksomhet rettet mot det samiske samfunn .
Ollu ásahusaide lea biddjon ovddasvástádus addit alit oahpu ja doaimmahit dutkandoaimmaid sámi servodaga várás .
Også høgskolene i Finnmark , Bodø og Nord-Trøndelag har utdanningstilbud beregnet på den samiske befolkning .
Maiddái Finnmárkku , Budeaju , ja Davvi-Trøndelága allaskuvllain leat oahppofálaldagat mat leat rehkenaston sámi álbmogii .
Meldingen ga en utførlig presentasjon av høyere samisk utdanning og forsk ­ning .
Dieđáhusas muitaluvvui dárkilit sámi alit oahpu ja dutkama birra .
En rekke tiltak ble foreslått for å styrke samisk utdanning og forsk ­ning generelt .
Ollu doaimmat evttohuvvojedje nannen dihte sámi oahpu ja dutkama oppalaččat .
Det ble særlig lagt vekt på styrking av samisk språk .
Sámegiela nannen deattuhuvvui earenoamážit .
Stortinget sluttet seg til de foreslåtte tiltakene , jf. Innst. S. nr. 12 ( 2002 – 2003 ) .
Stuorradiggi doahttalii evttohuvvon doaimmaid , gč. árv . S. nr. 12 ( 2002 – 2003 ) .
Urfolk må selv ha muligheter til å bygge opp kapasitet og kompetanse for reell innflytelse på og medvirkning i den generelle samfunnsutviklingen , og særlig utviklingen i nord .
álgoálbmogiin ferte alddiineaset leat vejolašvuohta hukset návcca ja gelbbolašvuođa jus galget duođas sáhttit váikkuhit ja leat fárus oppalaš servodatovdáneamis , ja earenoamážit ovdáneamis davvin .
Ansvaret for samisk forsk ­ning er sektorovergripende , og forsk ­ningen blir finansiert av ulike departementer .
Ovddasvástádus samisk dutkamis lea sektorrasttideaddji , ja dutkama ruhtadit iešguđet departemeanttat .
Fra Kunnskapsdepartementet får forsk ­ning om samiskrelevante temaer dels støtte gjennom tildelinger til universiteter og høgskoler og dels gjennom tildelinger til Norges forsk ­ningsråd .
Dutkan sámiide guoski fáttáid birra oažžu muhtun ráje doarjaga Máhttodepartemeantta juolludemiin universitehtaide ja allaskuvllaide ja muhtun ráje juolludemiin Norgga dutkanráđis .
Se også Sametingets årsmelding 2006 , punkt 8.3 .
Geahča maiddái Sámedikki 2006 jahkedieđáhusa čuoggá 8.3 .
12.1 Samisk høgskole
12.1 Sámi allaskuvla
Samisk høgskole er etablert for å ivareta og styrke det samiske samfunns utvikling og behov for kompetanseoppbygging .
Sámi allaskuvla lea ásahuvvon áimmahuššat ja nannet sámi servodaga ovdáneami ja dárbbu hukset gelbbolašvuođa .
Høgskolen har et nasjonalt ansvar for å ivareta og utvikle reindrift , duodji og samisk språk som vitenskapsfag .
Allaskuvllas lea našunála ovddasvástádus áimma- huššat ja ovdánahttit boazodoalu , duoji ja sámegiela dieđafágan .
Samorganiseringen med Nordisk Samisk Institutt og instituttets fagmiljø i samisk språk forventes å gi synergieffekter slik at faget samisk språk kan opprettes på høyere nivå .
Oktiiorganiseren Sámi instituhtain ja instituhta fágabirrasiin sámegielas vurdojuvvo addit synergiijaváikkuhusaid nu ahte fága sámegiella sáhttá ásahuvvot alit dássái .
Høgskolen er lokalisert i et samisk kjerneområde og er den eneste høyere utdanningsinstitusjonen i Norge som fullt ut er samiskspråklig .
Allaskuvla lea sámi guovddášguovllus ja lea áidna alit oahppoásahus Norggas mii lea áibbas sámegielat .
Undervisningen foregår i all hovedsak på samisk , og samisk er også institusjonens administrative språk .
Oahpahus dáhpáhuvvá eanaš sámegillii , ja sámegiella lea maiddái ásahusa hálddahuslaš giella .
Utdanning ved institusjonen har et allsamisk- og urfolksperspektiv .
ásahusa oahpus lea buotsámi- ja álgoálbmotperspektiiva .
Høgskolen har siden etableringen hatt hovedansvar for samisk lærerutdanning .
Allaskuvllas lea ásaheami rájes leamaš váldoovddasvástádus sámi oahpaheaddjeoahpus .
I tillegg har høgskolen et samisk spesialpedagogisk støttesenter .
Dasa lassin lea allaskuvllas sámi earenoamášpedagogalaš doarjjaguovddáš .
Journalistutdanning ble etablert i 2000 .
Journalistoahppu ásahuvvui jagi 2000 .
I tillegg har høgskolen studietilbud i bl.a. samisk språk , pedagogikk , samfunnsfag , reindrift , matkultur og samisk kunsthåndverk / duodji .
Dasa lassin leat allaskuvllas oahppofálaldagat earret eará sámegielas , pedagogihkas , servodatfágas , boazodoalus , biebmokultuvrras ja sámi giehtadáidagis / duojis .
Som øvrige statlige høgskoler har Samisk høgskole myndighet til selv å opprette og nedlegge studietilbud på lavere grads nivå og har opprettet en rekke påbyggings , / videreutdanningstilbud bl.a. urfolksjournalistikk og minoritetsmedier , samisk tolkeutdanning , læremiddelpedagogikk , samisk utdanningsledelse og tospråklig / flerkulturell pedagogikk .
Nugo eará stáhta allaskuvllain lea Sámi allaskuvllas váldi ieš ásahit ja heaittihit vuolit gráda dási oahppofálaldagaid ja lea ásahan ollu lassi- , / joatkkaoahppofálaladagaid earret eará eamiálbmotjournalistihka ja álgoálbmotmediaid , sámi dulkaoahpu , oahpponeavvopedagogihka , sámi oahppojođiheami ja guovttegielat / máŋggakultuvrras pedagogihka .
Studietilbud på høyere grads nivå må institusjonen søke om adgang til å etablere i henhold til gjeldende regelverk .
Alit dási oahppofálaldagaid ferte ásahus ohcat lobi ásahit njuolggadusaid mielde mat gustojit .
Samisk høgskole har en viktig rolle i å formidle samisk språk og kultur .
Sámi allaskuvllas lea deaŧalaš rolla gaskkustit sámi giela ja kultuvrra .
Regjeringen ser det som viktig at Samisk høgskole kan bidra mer aktivt inn mot kompetanseoppbyggingen innen ulike deler av offentlig sektor ; helse , skolevesen , politi / fengselsvesen osv. .
Ráđđehus atná deaŧalažžan ahte Sámi allaskuvla sáhttá oassálastit árjjaleappot gelbbolašvuođahuksemis almmolaš suorggi iešguđet osiin ; dearvvašvuođas , skuvlalágádusas , polkitiijas / giddagaslágádusas jna. .
Regjeringen mener at det er behov for at særlig omsorgs- og helsepersonell har tilstrekkelig kunnskap om samiske forhold og kultur til å kunne møte samiske brukere , pasienter og pårørende på en god måte .
Ráđđehus atná dárbbašlažžan ahte earenoamážit fuolahus- ja dearvvašvuođabargiin lea doarvái máhttu sámi diliid ja kultuvrra birra vai sáhttet deaivvadit sámi geavaheddjiiguin , buhcciiguin ja oapmahaččaiguin buori vuogi mielde .
Det er behov for at sosial- og helsefaglige utdanninger settes bedre i stand til å gi studentene tilstrekkelig kunnskap om samiske forhold og kultur .
Lea dárbu ahte sosiala- ja dearvvašvuođafágalaš oahppu šaddeŧ árjjaleappot addit studeanttaide doarvái máhtu sámi diliid ja kultuvrra birra .
Det vises for øvrig til kapitlene 8.1 Grunnlaget for helsepolitiske tiltak overfor den samiske befolkning og 5.2 Samisk språk- og kulturkompetanse i offentlig sektor .
Geačha muđui kapihttala 8.1 Sámi álbmoga vástesaš dearvvašvuođapolitihkalaš doaimmaid vuođđu ja kapihttala 5.2 Sámegielmáhttu ja sámi kulturmáhttu almmolaš suorggis .
12.1.1 Studentrekruttering
12.1.1 Studeantaháhkan
Høgskolen rekrutterer studenter fra hele det samiske området , inklusive øvrige nordiske land og Russland .
Allaskuvla geahččala oažžut studeanttaid oppa sámis , eará davviriikkain ja Ruoššas ge .
Opptak til allmenn- og førskolelærerutdanning foretas vanligvis annet hvert år , men det utvises fleksibilitet avhengig av antall aktuelle søkere .
Sisaváldin dábálaš- ja ovdaskuvlaoahpaheaddjeohppui dahkko dabálaččat juohke nuppi jagi , muhto lea spiehkastanvejolašvuohta ohciidlogu geažil .
Høgskolen har hatt en negativ utvikling når det gjelder antall søkere til disse studiene .
Allaskuvllas lea leamaš negatiivva ovdáneapmi das mii guoská ohcciidlohkui dáidda oahpuide .
Til nye studietilbud som er etablert , har det vært forholdsvis bedre søkning , bl.a. til videreutdanningstilbud rettet mot lokale næringer som samfunnsfag med reindrift .
Ođđa oahppofálaldagaide mat ásahuvvojit , lea leamaš veahá buoret ohcan , ea.ea. joatkkaoahppofálaldagaide mat gusket báikkálaš ealáhusaide nugo servodatfágii boazodoaluin .
Samisk matkultur er opprettet som et nytt utdanningstilbud .
Sámi biebmokultuvra lea ásahuvvon ođđa oahppofálaldahkan .
Høgskolen har også utdanningstilbud rettet mot konsekvensanalyser av inngrep i urfolkenes land , hvor russisk urfolksungdom fra ulike regioner har deltatt .
Allaskuvllas lea maiddái dakkár oahppofálaldat mas oahppit ohppet iskkadallat daid váikkuhusaid maid sisabahkkemat álgoálbmoteatnamiidda dagahit , mas Ruošša iešguđet regiovnnaid eamiálbmotnuorat leat leamaš fárus .
Høgskolen har imidlertid fortsatt en stor utfordring når det gjelder å øke studentrekrutteringen .
Allaskuvllas leat almmatge ain stuorra hástalusat das mii guoská eambbo studeanttaid háhkamii .
Det planlegges nå utdanningstilbud relatert til urfolk og klimaendringer .
Plánejuvvo dál oahppofálaldat mii guoská eamiálbmogiidda ja dálkkádatrievdamiidda .
Utviklingen i søkertall totalt for Samisk høgskole har vært negativ de siste årene .
Sámi allaskuvlla ohcciidlogu ovdáneapmi lea oppaččat leamaš negatiivva maŋimus jagiid .
I 2003 hadde høgskolen 354 søkere , mens tallet for 2007 var 281 .
Jagi 2003 ledje allaskuvllas 354 ohcci , ja jagi 2007 lohku lei fas 281 .
Trenden er imidlertid positiv når det gjelder studentrekruttering målt som utvikling i totalt antall registrerte studenter .
Oahppiidháhkan orru ovdáneame rivttes guvlui go mihtida dán buot registarastojuvvon studeanttaid logu ovdánemiin .
Høgskolen har økt studenttallet med rundt 30 prosent fra 2003 til 2007 , og hadde i 2007 187 registrerte studenter .
Allaskuvlla studeantalohku lea lassánan birrasiid 30 proseanttain jagi 2003 rájesjagi 2007 rádjái , ja jagi 2007 ledje 187 registarastojuvvon studeantta .
Høgskolen arbeider aktivt med rekruttering fra alle samiske områder , og hadde i 2007 spesielt fokus på rekruttering til lærerutdanningen .
Allaskuvla geahččala áŋgirit háhkat studeanttaid buot sámi guovlluin , ja jagi 2007 lei earenoamážit háhkan oahpaheaddjeohppui guovddážis .
Høgskolen har rapportert at interessen for lærerutdanningene virker positiv .
Allaskuvla lea dieđihan ahte beroštupmi oahpaheaddjeohppui orru leame positiivva .
Kunnskapsdepartementet vil oppfordre Samisk høgskole til å tilby flere av studiene ved høgskolen desentralisert , særlig der rekrutteringen er sviktende .
Máhttodepartemeanta áigu hástalit Sámi allaskuvlla fállat eanet lávdaduvvon oahpuid , earenoamážit daidda oahpuide maidda eai nagat hahkát lasi studeanttaid .
12.1.2 Lærerutdanning
12.1.2 Oahpaheaddjeoahppu
Høgskolen har et nasjonalt ansvar for samisk allmennlærer- og førskolelærerutdanning .
Allaskuvllas lea našunála ovddasvástádus sámi dábálašoahpaheaddje- ja ovdaskuvlaoapheaddjeoahpus .
En ny , fleksibel modell for lærerutdanningene er utviklet og ble tatt i bruk ved opptaket høsten 2005 .
Ođđa , molssaevttolaš modealla oahpaheaddjeoahpu várás lea ovdánahtton ja váldui atnui sisaváldimis jagi 2005 čavčča .
Modellen er utarbeidet på grunnlag av de nasjonale rammeplanene , men med en særegen profil for å sikre relevans for det samiske samfunn .
Modealla lea ráhkaduvvon našunála rámmaplánaid vuođul , muhto sierra profiillain sihkkarastin dihte guoskevašvuođa sámi servodahkii .
Det er lagt vekt på at hvert utdanningsår skal ha en egen faglig profil med konsentrasjon om ulike tema .
Lea deattuhuvvon ahte juohke oahppojagis galgá leat sierra fágalaš profiila mas leat iešguđelágán fáttát guovddážis .
Første studieår er felles for både allmenn- og førskolelærerstudentene , og det er også mulighet for samorganisering av fag i tredje studieår .
Vuosttaš oahppojahki lea oktasaš sihke dábálaš ja ovdaskuvlaoahpaheaddjestudeanttaide , ja lea maiddái vejolašvuohta oktiiorganiseret fágaid goalmmát oahppojagi .
Den nye modellen vil øke studentenes muligheter for fordypning i den valgfrie delen av utdanningene og samtidig effektivisere ressursbruken ved institusjonen .
Ođđa modealla lasiha studeanttaid vejolašvuođaid čiekŋudit iežaset oassái mii lea válljenfriddja oahpus ja seammás dahkat ásahusa resursageavaheami beaktileabbon .
Høgskolen har opptak til allmennlærerutdanningen og førskolelærerutdanningen annethvert år .
Allaskuvllas lea sisaváldin dábálašoahpaheaddjeohppui ja ovdaskuvlaoahpaheaddjeohppui juohke nuppi jagi .
I 2007 var det registrert 14 studenter ved allmennlærerutdanningen .
Jagi 2007 ledje registarastojuvvon 14 studeantta dábálašoahpaheaddjeoahpus .
Tallet på registrerte studenter har gått ned i perioden 2003 – 2007 , det samme gjelder for antall søkere .
Registrerejuvvon studeanttaid lohku lea niedjan áigodagas 2003 – 2007 , seamma guoská ohcciidlohkui .
I 2007 var det 18 søkere til samisk allmennlærerutdanning , mens det i 2005 var 23 søkere .
Jagi 2007 ledje 18 ohcci sámi dábálašoahpaheaddjeohppui , ja jagi 2005 ledje fas 23 ohcci .
Ved førskolelærerutdanningen var det i 2007 registrert 7 studenter .
Ovdaskuvlaoahpaheaddjeoahpus ledje jagi 2007 registrerejuvvon 7 studeantta .
Også her har tallet på registrerte studenter vist en synkende tendens .
Registrerejuvvon studeanttaid lohku čájehuvvo maiddái dás leame niedjan .
Til samisk førskolelærerutdanning var det i 2007 21 søkere , mens det i 2006 var 10 søkere .
Sámi ovdaskuvlaoahpaheaddjeohppui ledje 2007 21 ohcci , ja 2006 ledje fas 10 ohcci .
Antall søkere har gått ned også ved førskolelærerutdanningen .
Maiddái ovdaskuvlaoahpaheaddjeoahpu ohcciid lohku lea niedjan .
Sametinget fastsetter rammeplaner for faget samisk i de samiske lærerutdanningene .
Sámediggi mearrida sámegielfága rámmaplána oahpaheaddjeoahpus .
Utdanningene kvalifiserer for tilsetting også i norskspråklige barnehager og grunnskoler .
Oahppu lea dohkálaš virggiide maiddái dárogielat mánáidgárddiin ja vuođđoskuvllain .
Lærerutdanning ved Samisk høgskole gir også undervisningskompetanse som lærer i Sverige og Finland .
Sámi allaskuvla oahpaheaddjeoahppu addá maiddái oahpahangelbbolašvuođa oahpaheaddjin Ruoŧas ja Suomas .
Det nasjonale ansvar institusjonen har innebærer også et koordinerende ansvar for sørsamisk og lulesamisk ved Høgskolen i Nord-Trøndelag og Høgskolen i Bodø .
ásahusa našunála ovddasvástádus sisttisdoallá maiddái oktiiordnenovddasvástádusa lullisámegiela ja julevsámegiela hárrái Davvi-Trøndelága ja Budeaju allaskuvllain .
Samisk høgskole har gjennom flere år utviklet nye , fleksible læringsformer og - metoder basert på bærbare student-PCer og trådløs kommunikasjon .
Sámi allaskuvla lea ollu jagiid ovddidan ođđa , molssaevttolaš oahppanvugiid ja - metodaid mat leat vuođđuduvvon fievrridahtti studeanta-PCaide ja árppohis kommunikašuvdnii .
Teknisk og pedagogisk bruk av IKT i samarbeid med praksisfeltet framstår som et av høgskolens viktigste kompetanseområder innenfor lærerutdanningene .
Teknihkalaš ja pedagogalaš IKT-geaveaheapmi ovttasbargguin praktihkalaš surggiin lea okta deaŧaleamos gelbbolašvuođasurggiin allaskuvllas oahpaheaddjeoahpu siskkobealde .
Som et synlig resultat av denne utviklingen fikk Samisk høgskole tildelt Utdannings- og forsk ­ningsdepartementets utdanningskvalitetspris i 2005 .
Oinnolaš boađusin dán ovdáneamis oaččui Sámi allaskuvla Oahpahus- ja dutkandepartemeantta oahppokvalitehtabálkkašumi jagi 2005 .
Høgskolen har satset mye på å utvikle videreutdanningstilbud både som ordinære undervisningstilbud og som fjernundervisning for lærere ved grunnskoler og barnehager i samiske områder .
Allaskuvla lea áŋgiruššan ovdánahttit joatkkaoahppofálaldagaid sihke dábálaš oahppofálaldahkan ja gáiddusoahpahussan vuođđoskuvlla ja mánáigárddiid oahpahed- djiide sámi guovlluin .
Samisk høgskole er også tildelt ansvar og ressurser for å koordinere nettverk for samiske fag i Kunnskapsløftet .
Sámi allaskuvlii lea maiddái addon ovddasvástádus ja resurssat oktiiordnet sámi fágaid fierpmádaga Máhttoloktemis .
Utdanningstilbudene ved Samisk høgskole er dermed et sentralt virkemiddel for å sikre godt kvalifisert personell til barnehager og skoleverk i samiske områder .
Sámi allaskuvllas lea maiddái gelbbolašvuohta ja vejolašvuohta fállat joatkkaoahppokurssaid sámi kultuvrra ja sámi diliid birra skuvlaeaiggádiidda olggobealde sámi guovllu .
Samisk høgskole har også kompetanse og mulighet til å tilby videreutdanningskurs om samisk kultur og samiske forhold til skoleeiere utenfor det samiske området .
Dan oktavuođas go dalá dábálašoahpaheaddjeoahppu galgá geahčaduvvot , áigu Máhttodepartemeanta árvvoštallat guđe ládje sáhttá nannet sámi historjá- ja kultur- ipmárdusa oahpu ođđa rámmaplánas .
Regjeringen vil vurdere hensiktsmessigheten av stipendordninger som virkemiddel for å øke rekrutteringen til samiske lærerutdanninger .
Ráđđehus áigu árvvoštallat man ávkkálaččat stipeandaortnegat leat váikkuhan- gaskaoapmin oaččohit eanebuid álgit sámi oahpaheaddjeohppui .
12.1.3 Samisk språk
12.1.3 Sámegiella
Det er stort behov for kandidater med solide kunnskaper i samisk språk .
Lea stuora dárbu bargiide main lea nanu sámegielmáhttu .
Det er fortsatt mangel på samisktalende førskolelærere og lærere i barnehage og grunnskole , og høyere utdanningsinstitusjoner har problemer med å få tilsatt i stillinger der det kreves vitenskapelig kompetanse .
Danne váilot ain sámegielalaš ovdaskuvlaoahpaheaddjit ja oahpaheaddjit mánáidgárddiin ja vuođđoskuvllain , ja alit oahpu ásasahusain lea váttisvuohta oažžut olbmuid virggiide maidda gáibiduvvo dieđalaš gelbbolašvuohta .
Ulike samfunnssektorer har også behov for kandidater som behersker både samisk og norsk .
Iešguđet servodatsurggiin lea maiddái dárbu bargiide geat máhttet sihke sámegiela ja dárogiela .
Samisk høgskole er tillagt et nasjonalt ansvar for å ivareta , styrke og utvikle samisk språk som vitenskapsfag , jf. St.meld. nr. 34 ( 2001 – 2002 ) .
Sámi allaskuvlii lea biddjon našunála ovddasvástádus áimmahuššat , nannet ja ovdánahttit sámegiela dieđafágan , gč. Sd.dieđ. nr. 34 ( 2001 – 2002 ) .
Dette ansvaret omfatter samtlige språkgrupper , både nordsamisk , sørsamisk og lulesamisk og forutsetter nært samarbeid med fagmiljøer ved øvrige aktuelle høyere utdanningsinstitusjoner .
Dát ovddas- vástádus fátmmasta buot giellajoavkkuid , sihke davvisámegiela , lullisámegiela ja julevsámegiela ja eaktuda lagaš ovttasbarggu fágabirrasiiguin alit oahpu eará áigeguovdilis ásahusaiguin .
Høgskolen har nedlagt et stort arbeid i utviklingen av fagterminologi innen ulike fagområder .
Allaskuvla lea bidjan ollu barggu fágaterminologiija ovdánahttimii iešguđet fágasurggiin .
Utvikling av samisk som vitenskapsspråk er imidlertid et langsiktig arbeid som krever kontinuerlig innsats .
Sámegiela ovdánahttin dieđagiellan lea almmatge guhkes áiggi bargu mii gáibida bisánkeahtes áŋgiruššama .
Samisk høgskole har deltatt i Sametingets prosjekt for vitalisering av sørsamisk språk i Elgå i Engerdal kommune , et prosjekt som har gått over 5 år fra 2001 – 2006 ( jf. boks 11.1 ) .
Sámi allaskuvla lea leamaš fárus Sámedikki prošeavttas ealáskahttime lullisámegiela Elgås Engerdála gielddas , prošeakta mii lea bistán badjel 5 jagi , 2001 rájes 2006 rádjái ( gč. boksa 11.1 ) .
Fagansatte ved høgskolen har deltatt både i styringsgruppen for prosjektet og med faglig veiledning under prosjektperioden .
Allaskuvlla fágabargit leat searvan sihke prošeavtta stivrenjovkui ja fágalaš bagadallamii prošeaktaáigodagas .
Samisk språk er i dag opprettet på lavere grads nivå og som ledd i lærerutdanning ved Samisk høgskole .
Sámegiella lea odne ásahuvvon vuolit gráda dásis ja oassin Sámi allaskuvlla oahpaheaddjeoahpus .
I den nevnte stortingsmeldingen gikk regjeringen inn for at høgskolen skulle styrkes med sikte på at samisk språk kunne opprettes på høyere nivå .
Namuhuvvon stuorradiggedieđáhusas doahttalii ráđđehus ahte allaskuvla galgá nannejuvvot dainna áigumušain ahte sámegiella galgá ásahuvvot alit dásis .
I februar 2008 fikk Samisk høgskole akkreditert masterstudiet i samisk språk .
Guovvamánus 2008 oaččui Sámi allaskuvla dohkkehuvvot masteroahpu sámegielas .
For å styrke samisk språk har høgskolen fått tildelt en stipendiatstillling .
Nannen dihte sámegiela lea allaskuvla ožžon juolluduvvot stipendiáhtavirggi .
Høgskolens budsjett ble i 2005 økt med kr. 500 000 for å styrke utgivelsen av lærebøker på samisk .
Allaskuvlla budšeahtta lasihuvvui jagi 2005 500 000 ruvnnuin nannen dihte oahppo- girjjiid almmustahttima sámegillii .
Det er en utfordring å rekruttere studenter til studier i samiske språk og til samisk lærer- og førskolelærerudanning .
Lea hástalus háhkat studeanttaid sámegielohppui ja sámi oahpaheaddje- ja ovda- skuvlaoahpaheaddjeohppui .
Noe av årsaken ligger i at søkermassen er begrenset av at samiskkunnskapene i de samiske områdene er svake .
Sivvan lea muhtun muddui ahte heittot sámegielmáhttu sámi guovlluin ráddje studeantaháhkama .
Forkurs for studenter med svake eller manglende forkunnskaper i samisk kan være et tiltak som kan bidra til å øke rekrutteringen .
Ovdakursa studeanttaide geain lea heittot dahje váilevaš máhttu sámegielas , sáhttá leat doaibma mii sáhttá leat veahkkin lassánahttime háhkama .
Regjeringen vil vurdere å tildele ekstra midler til forkurs i samisk språk .
Ráđđehus áigu árvvoštallat juolludit lassiruđa ovdakursii sámegielas .
12.1.4 Duodji
12.1.4 Duodji
Samisk høgskole har lang tradisjon i å gi utdanning i samisk kunsthåndverk / duodji .
Sámi allaskuvllas lea guhkes árbevierru addit oahpu sámi dáiddaduojis / duojis .
Høgskolen har spisskompetanse innen dette fagområdet og ble i St.meld. nr. 34 ( 2001 – 2002 ) tillagt nasjonalt ansvar for videre utvikling av faget .
Allaskuvllas lea sierragelbbolašvuohta dán fágasuorggis ja oaččui Sd.dieđ. nr. 34:s ( 2001 – 2002 ) našunála ovddasvástádusa ovdánahttit fága viidáseappot .
Høgskolen planlegger å søke akkreditering for masterstudium i duodji .
Allaskuvla pláne ohcat dohkkeheami masterohppui duojis .
12.1.5 Samorganisering av Samisk høgskole og Nordisk Samisk Institutt
12.1.5 Sámi allaskuvlla ja Sámi Instituhta oktiiorganiseren
Nordisk Samisk Institutt ble opprettet i 1973 som en institusjon under Nordisk ministerråd .
Sámi instituhtta ásahuvvui jagi 1973 ásahussan Dávviriikkalaš ministtarráđi vuollai .
Fra 1.1.2005 er den faglige virksomheten ved instituttet organisert som en enhet ved Samisk høgskole .
1.1.2005 rájes lea instituhta fágalaš doaibma organiserejuvvon Sámi allaskuvlla ovttadahkan .
Det er fastsatt nye vedtekter for instituttet der instituttets faglige selvstendighet understrekes .
Leat mearriduvvon ođđa njuolggadusat instituhttii main instituhta fágalaš iehčanasvuohta deattuhuvvo .
Tre av styrets fem medlemmer oppnevnes av Samisk høgskole etter forslag fra sametingene i Finland , Norge og Sverige .
Sámi allaskuvla nammada golbmasa stivrra viđa miellahtus Suoma , Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid evttohusaid vuođul .
Instituttlederen er samtidig forsk ­ningsdirektør ved Samisk høgskole .
Instituhta jođiheaddji lea seammás Sámi allaskuvla dutkandirektevra .
Instituttets basisbevilgning fra Nordisk ministerråd er gradvis redusert til at den i 2007 dekker 25 prosent .
Instituhta vuođđojuolludus maid Davviriikkalaš ministtarráđđi addá lea dađistaga unniduvvon dassážii go dat jagi 2007 gokčá 25 proseantta .
Øvrig basisfinansiering dekkes av Norge med 50 prosent , Sverige med 15 prosent og Finland med 10 prosent .
Vuođđoruhtadeami muđui gokčá Norga 50 proseanttain , Ruoŧŧa 15 proseanttain ja Suopma 10 proseanttain .
Bevilgningene tildeles Samisk høgskole øremerket for instituttets virksomhet .
Juolludusat addojit Sámi allaskuvlii merkejuvvon instituhta doibmii .
Instituttet har i tillegg en vesentlig andel oppdragsinntekter .
Instituhtas leat dasa lassin viehka stuorra oassi doaibmasisaboađut .
Instituttets formål er gjennom forsk ­ning å styrke og utvikle samisk språk , kultur og samfunnsliv sett i et allsamisk perspektiv .
Instituhta ulbmil lea dutkamiin nannet ja ovdánahttit sámi giela , kultuvrra ja servodateallima gehččojuvvon buotsámi perspektiivvas .
Instituttet prioriterer tre faglige satsingsområder : samfunnsforskning , samisk språkforskning og rettshistorisk forsk ­ning .
Instituhtta vuoruha golbma fágalaš áŋgiruššansuorggi : Servodatdutkama , sámegieldutkama ja riektehistorjjálaš dutkama .
Det er ca. 20 forskere ansatt på åremål med kompetanse innen de ulike fagområdene .
Leat sullii 20 dutki biddjon virgái mearreáigái geain lea gelbbolašvuohta dáid iešguđet fágasurggiin .
12.1.6 Utvikling av faglig nivå
12.1.6 Fágalaš dási ovdánahttin
Sentrale elementer i denne sammenheng var styrking av samisk språk og duodji med sikte på at fagene skulle kunne opprettes på høyere nivå .
Guovddáš áššit dán oktavuođas ledje sámegiela ja duoji nannen dainna áigumušain ahte fágat galge sáhttit ásahuvvot alit dásis .
Høgskolen har i dag fem doktorgradsstillinger finansiert over sitt grunnbudsjett .
Allaskuvllas leat odne vihtta doavttergrádavirggi mat ruhtaduvvojit vuođđobušeahtas .
Samorganiseringen av de to samiske institusjonene , Samisk høgskole og Nordisk Samisk Institutt , vil føre til en vesentlig styrking av det samiske akademiske miljøet .
Visti galgá plána mielde leat gárvvis jagi 2009 . Dán guokte sámi ásahusa , Sámi allaskuvlla ja Sámi instituhta oktiiorganiseren , nanne sámi akademalaš birrasa hirpmosit .
De to institusjonene har i stor grad en komplementær fagportefølje , og det forventes at samorganiseringen vil gi faglige synergieffekter .
Dan guovtti ásahusas lea viehka muddui ollisteaddji fágačoakkáldat , ja vurdojuvvo ahte oktiiorganiseren buvttiha fágalaš synergiijaváikkuhusaid .
Det er fastsatt en felles strategisk plan gjeldende for årene 2006 – 2011 .
Lea mearriduvvon oktasaš strategalaš plána mii guoská jagiide 2006 – 2011 .
Et hovedmål i strategiplanen er at en slik samlet institusjon blir akkreditert som vitenskapelig høgskole i løpet av denne perioden .
Okta váldoulbmil strategiijaplánas lea ahte dakkár oktasaš ásahus dohkkehuvvo dieđalaš allaskuvlan dán áigodagas .
Regjeringen har sluttet seg til målsettingen om at den vitenskapelige kompetansen skal bygges opp slik at høgskolen fyller kravene til å bli akkreditert som vitenskapelig høgkole .
Ráđđehus lea dorjon ulbmila ahte dieđalaš gelbbolaš- vuohta galgá huksejuvvot nu ahte allaskuvla deavdá gáibádusaid dohkkehuvvot dieđalaš allaskuvlan .
Som ledd i dette arbeidet har Samisk høgskole arbeidet for å få opprettet masterstudium i samisk språk .
Dán barggu oassin lea Sámi allaskuvla bargan oažžut ásahuvvot masteroahpu sámegielas .
Studiet ble akkreditert av NOKUT i februar 2008 .
Našunála oahppokvalitehta orgána dohkkehii oahpu guovvamánus 2008 .
12.2 Universitetet i Tromsø
12.2 Romssa universitehta
Universitetet i Tromsø har et nasjonalt ansvar for urfolksrelatert forsk , ­ning utdanning og formidling .
Romssa universitehtas lea našunála ovddasvástádus eamiálbmogiidda guoski dutkamis , oahpahusas ja gaskkusteamis .
Samisk forsk ­ning og kunnskapsoppbygging , utdanning og formidling om samiske forhold har stått sentralt for Universitetet i Tromsø siden etableringen , og universitetet har et hovedansvar for utdanning og forsk ­ning for den samiske befolkningen innenfor et bredt fagspekter .
Sámi dutkan ja máhttohuksen , oahpahus ja gaskkusteapmi sámi diliid birra lea Romssa universitehtii leamaš guovdil dan ásaheami rájes , ja universitehtas lea váldoovddasvástádus oahpahusas ja dutkamis sámi álbmoga várás ollu fágaid siskkobealde .
Universitetet har ansvar for å gi utdanning fra grunn- til toppnivå innen de fleste fagområder som realfag , humanistiske fag , samfunnsfag og en rekke profesjonsutdanninger .
Universitehtas lea ovddasvástádus addit oahpu vuođđogitta bajit dássái eanas fágasurggiid siskkobealde nugo realfágain , humanisttalaš fágain , servodatfágain ja ollu profešuvdnaoahpuin .
De fleste fagområder inneholder også studieemner som tematiserer særlig urfolks og samiske problemstillinger .
Eanaw fágasuorggit sisttisetdollet maiddái oahppofáttaid main leat earenoamážit álgoálbmot- ja sámi váttisvuođat guovddážis .
Forskningsmiljøet ved universitetet utgjør nasjonalt , og innen enkelte fagområder internasjonalt , et tyngdepunkt innen samisk- og urfolksstudier .
Universitehta dutkanbiras lea našunála , ja muhtun fágasurggiin riikkaidgaskasaš nákcan sámi ja álgoálbmotoahpu dáfus .
Det foreligger planer om på sikt å gjøre Senter for samiske studier til et Senter for urfolksforskning generelt .
Leat plánat ovddosguvlui dahkat Sámi dutkamiid guovddáža dábálaš álgoálbmotdutkama guovddážin .
Samisk utdanning og forsk ­ning er et satsingsområde ved universitetet .
Sámi oahpahus ja dutkan leat universitehta áŋgiruššansuorggit .
I universitetets strategiplan for 2000 – 2010 inngår en rekke tiltak for å styrke samisk og urfolksrelatert forsk ­ning og utdanning .
Universitehta 2000 – 2010 áigodaga strategiijaplánas leat ollu doaimmat nannet sámiide ja álgoálbmogiidda guoski dutkama ja oahpu .
Bl.a. er det etablert et masterprogram i urfolksstudier som inkluderer urfolkstema innen historie , juss , sosialantropologi og humaniora .
Earret eará ásahuvvui álgoálbmotoahpu masterprográmma mas leat eamiálbmotfáttát historjjá , jussa , sosialantropologiija ja humaniora siskkobealde .
Det er også etablert et program for reindriftsrelatert forsk ­ning og en reisestøtteordning for samiske master- og doktorgradsstudenter .
Lea maiddái ásahuvvon prográmma boazodollui guoski dutkamii ja mátkedoarjjaortnet sámi master- ja doavttergrádastudeantattaide .
Senter for samisk helseforskning ble opprettet i 2001 med finansiering fra daværende Sosial- og helsedepartementet .
Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš ásahuvvui jagi 2001 dalá Sosiala- ja dearvvašvuođadepartemeantta ruhtademiin .
Senteret er knyttet til Institutt for samfunnsmedisin ved Universitetet i Tromsø og driver forsk ­ning på helse og levekår i områder med samisk befolkning .
Guovddáš lea čadnon Romssa universitehta servodatmedisiinna instituhttii ja doaimmaha dearvvašvuođa- ja eallindili dutkamiid guovlluin main leat sápmelaččat .
Universitetet er fortsatt den eneste institusjon som gir utdanning i samisk språk på alle nivåer .
Universitehta lea ain áidna ásahus mii addá oahpu sámegielas buot dásiin .
Universitetet har på denne bakgrunn et særlig ansvar for forskerutdanning i samisk språk .
Universitehtas lea dainna duogážiin earenoamáš ovddasvástádus sámegielas dutkiid oahpaheamis .
Videre utvikling og bevaring av samisk språk , inklusive sørsamisk og lulesamisk der fagmiljøene er svært små , må stå sentralt og foregå i nært samarbeid med Samisk høgskole , Høgskolen i Bodø og Høgskolen i Nord-Trøndelag .
Sámegiela viidáset ovdánahttin ja seailluheapmi , oktan lullisámegielain ja julevsámegielain main leat hui unna fágabirrasaččat , ferte leat guovddážis ja dáhpá- huvvat lagaš ovttasbargguin Sámi allaskuvllain , Budeaju allaskuvllain ja Davvi-Trøndelága allaskuvllain .
Det har vært vanskelig å rekruttere til toppstillinger i samisk språk .
Bargiid háhkan alit virggiide sámegielas lea leamaš váttis .
Universitetet har nå tilsatt en professor II i samisk språkvitenskap , som har sin hovedstilling ved Universitetet i Umeå .
Universitehta lea dál bidjan professor II:ža sámi gielladiehtaga virgái , geas lea váldovirgi Upmi universitehtas .
En relativt stor andel av den samiske befolkningen i dag er ikke samisktalende .
Oalle stuora oassi sámi álbmogis odne ii máhte hupmat sámegiela .
Det har ført til stor etterspørsel etter samisk for nybegynnere .
Dan dihte lea stuorra jearru sámegielkursii álggahalliid várás .
Universitetet har også vedtatt å etablere et senter for samisk leksikografi og språkteknologi ( Senter for samisk språkteknologi ) .
Universitehta lea maiddái mearridan ásahit sámi leksikografiija ja giellateknologiija guovddáža ( Senter for samisk språkteknologi ) .
Det er en permanentgjøring av et prosjekt som startet i 2001 finansiert av Norges forsk ­ningsråd .
Dát lea dakkár prošeavtta bistevažžan dahkan maid Norgga dutkanráđđi ruhtadii ja mii álggahuvvui jagi 2001 .
Universitetet er tildelt to stipendiatstillinger for å ivareta ansvaret for samiske studier .
Universitehta lea ožžon guokte stipendiahtavirggi áimmahuššat sámi oahpahusovddasvástádusa .
12.3 Utdanning ved andre institusjoner
12.3 Eará ásahusaid oahput
12.3.1 Høgskolen i Bodø
12.3.1 Budeaju allaskuvla
Høgskolen i Bodø gir studietilbud i lulesamisk språk som ledd i allmennlærer- og førskolelærerutdanning eller som videreutdanningstilbud for søkere med ulik bakgrunn .
Budeaju allaskuvla addá oahppofálaldaga julevsámegielas oassin dábálašoahpaheaddje- ja ovdaskuvlaoahpaheaddjeoahpus dahje viidásetoahppofálaldahkan ohcciide geain lea iešguđetlágán duogáš .
Tilbudene gis annet hvert år avhengig av antall søkere og tilgang på lærere de enkelte år .
Fálaldagat addojit juohke nuppi jagi ja dat lea dan duohkin galle ohcci leat ja leat go oahpaheaddjit fidnemis jagi .
Tema med lulesamiske problemstillinger kan ellers inngå i flere utdanninger .
Fáttát main leat julevsámi čuolbmačilgehusat , sáhttet muđui leat fárus ollu oahpuin .
For å bygge opp kompetanse har høgskolen fått tildelt doktorgradsstipend og har for tiden en stipendiatstilling i lulesamisk språk .
Huksen dihte gelbbolašvuođa lea allaskuvla ožžon doavttergrádastipeandda ja dál lea okta stipendiáhtavirgi julevsámegielas .
Høgskolen har inneværende år inngått en samarbeidsavtale med árran lulesamiske senter med det formål å etablere et langsiktig forsk ­nings- og utdanningssamarbeid innen samisk og urfolksstudier .
Allaskuvla lea dán jagi dahkan ovttasbargošiehtadusa árran julevsámi guovddážiin dainna ulbmiliin ásahit guhkesáiggi dutkan- ja oahppoovttasbarggu sámegielas ja álgoálbmotoahpus .
I St.meld. nr. 34 ( 2001 – 2002 ) ble Høgskolen i Bodø tillagt et nasjonalt ansvar for lulesamisk språk som ledd i lærerutdanning .
Sd.dieđ. nr. 34:s ( 2001 – 2002 ) oaččui Budeaju allaskuvla našunála ovddasvástádusa julevsámegielas oahpaheaddjeoahpu oassin .
Det er lagt inn midler på høgskolens budsjett for å ivareta dette ansvaret .
Lea biddjon ruhta allaskuvlla bušehttii fuolahit dán ovddasvástádusa .
I 2005 hadde lulesamisk språk 10 registrerte studenter og 11 søkere .
Jagi 2005 ledje julevsámegielas 10 registrerejuvvon studeantta ja 11 ohcci .
Studiet har ikke blitt tilbudt i studieåret 2006/2007 , men høgskolen planlegger å tilby studiet igjen i studieåret 2008/2009 .
Oahput eai fállojuvvon oahppojagi 2006/2007 , muhto allaskuvla pláne fállat oahpu fas oahppojagi 2008/2009 .
Regjeringen vil vurdere å tildele ekstra midler til forkurs i lulesamisk , jf. omtale under kap. 12.1.3 .
Ráđđehus árvvoštallá juolludit liigeruđa ovdakursii julevsámegielas , gč. mii muitalluvvo kap. 12.1.3 vuolde .
Regjeringen vil også vurdere hensiktsmessigheten av stipendordninger som virkemiddel for å øke rekrutteringen til samiske lærerutdanninger .
Ráđđehus áigu maiddái árvvoštallat man ávkkálaččat stipeandaortnegat leat váikkuhangaskaoapmin háhkat studeanttaid sámi oahpaheaddjeohppui .
12.3.2 Høgskolen i Nord-Trøndelag
12.3.2 Davvi-Trøndelága allaskuvla
Det sørsamiske språket har vært utsatt for et særlig press da det ikke finnes noen kjerneområder for sørsamisk språk .
Lullisámi giella lea leamaš earenoamážit dulbmojuvvon danne go eai gávdno makkárge lullisámegiela váldoguovllut .
Det har derfor vært særlig viktig å utdanne samiskspråklige lærere for barnehage , grunnskole og videregående skole .
Danne lea leamaš earenoamáš deaŧalaš addit oahpu mánáidgárddiid , vuođđoskuvllaid ja joatkkaskuvllaid sámegieloahpaheddjiide .
Høgskolen har etablert sørsamisk som et halvårig studietilbud .
Allaskuvla lea ásahan jahkebeallásaš oahppofálaldaga lullisámegielas .
Studiet inneholder språkkunnskap , litteratur- og kulturkunnskap og fagdidaktikk og kan inngå i lærerutdanning eller bachelorutdanning eller tas som videreutdanning .
Oahppu sisttisdoallá giella- , girjjálašvuođa- ja kulturmáhtu ja fágadidaktihka ja sáhttá leat oassi oahpaheaddjeoahpus dahje bacheloroahpus dahje váldot joatkkaoahppun .
Høgskolen gir også etterutdanningskurs i samisk tradisjonskunnskap beregnet på tilsatte i skoleverket , offentlig og privat virksomhet .
Allaskuvla addá maiddái lassioahpposkurssa sámi árbevirolaš máhtus mii lea rehkenaston skuvlla bargiide , almmolaš ja priváhta doaimmaide .
Det er lagt inn ekstra ressurser i høgskolens budsjettrammer for å ivareta høgskolens ansvar for sørsamisk .
Leat biddjon liige resurssat allaskuvlla bušeahttarámmaide fuolahit allaskuvlla ovddasvástádusa lullisámegielas .
I 2007 hadde studiet sørsamisk språk ni registrerte studenter , tilsvarende tall i 2006 var seks studenter .
Jagi 2007 ledje julevsámegieloahpus ovcci registrerejuvvon studeantta , ja 2006 lei lohku fas guhtta studeantta .
Sørsamisk språk hadde i 2007 14 søkere , mens tilsvarende tall i 2006 var 7 søkere .
Lullisámegielas ledje 2007 14 ohcci , ja 2006 lei lohku fas 7 ohcci .
Regjeringen vil vurdere å tildele ekstra midler til forkurs i sørsamisk , jf. omtale under kap. 12.1.3 .
Ráđđehus áigu árvvoštallat juolludit liigeruđa ovdakursii lullisámegielas , gč. Mii muitaluvvo kap. 12.1.3 vuolde .
12.3.3 Høgskolen i Finnmark
12.3.3 Finnmárkku allaskuvla
Høgskolen har en rekke studietilbud der samisk kultur , historie og samfunnsliv inngår som en integrert del .
Allaskuvllas leat ollu oahppofálaldagat main sámi kultuvra , historjá ja servodateallin leat integrerejuvvon oasit .
Det gjelder både innen profesjonsutdanninger som lærerutdanning og ulike sosial- og helsefagutdanninger , men også innen fag som reiseliv , friluftsliv og naturressursforvaltning inngår emner med samiske problemstillinger .
Dát guoská sihke profešuvdnaoahpuide nugo oahpeaddje- ohppui iešguđet sosiala- ja dearvvašvuođafágaoahpuide , muhto maiddái dakkár fágain go mátkkoštanealáhusas , meahcásteamis ja luondduvalljodathálddašeamis leat fáttát main leat sámi čuolbmačilgehusat .
Høgskolen er ikke tillagt et spesielt ansvar for samiskrelaterte fag , men har utviklet en faglig profil der samiske problemstillinger ivaretas .
Allaskuvlii ii leat biddjon earenoamáš ovddas- vástádus sámegillii guoski fágain , muhto lea ovdánahtton fágalaš profiila mii áimmahuššá sámi váttisvuođaid .
12.3.4 Samarbeid mellom institusjonene
12.3.4 ásahusaid gaskasaš ovttasbargu
De samiske akademiske miljøene er små og det ble derfor i St.meld. nr. 34 ( 2001 – 2002 ) lagt stor vekt på at samarbeidet mellom institusjonene måtte bli styrket .
Sámi akademalaš birrasat leat smávvát ja Sd. meld . nr. 34:s ( 2001 – 2002 ) deattuhuvvui danne hirpmosit ahte ovttasbargu gaskal ásahusaid ferte nannejuvvot .
Som et ledd i oppfølgingen av stortingsmeldingen foreligger det en utredning om faglig samarbeid mellom Universitetet i Tromsø , Samisk høgskole / Nordisk Samisk Institutt og Høgskolen i Finnmark .
Oassin stuorradiggedieđáhusa čuovvoleamis lea čielggadeapmi fágalaš ovttasbarggu birra gaskal Romssa universitehta , Sámi allaskuvla , Sámi allaskuvla / Sámi instituhta ja Finnmárkku allaskuvlla .
Eksisterende samarbeidsavtaler og utvidete rammer for samarbeid presenteres .
Ovttasbargošiehtadusat mat gávdnojit ja ovttasbarggu viiddiduvvon rámmat buktojit ovdan .
Det foreslås samarbeid om utdanning innen samisk språk ( begynneropplæring ) , naturressursforvaltning , samt behovet for kompetanseoppbygging som følge av nasjonale målsettinger om inkludering av samiskrelaterte emner både i barnehager og grunnskoler .
Evttohuvvo ovttasbargu oahpuid siskkobealde nugo sámegielas ( álgooahpus ) , luonddduhálddašeamis , ja dárbu hukset gelbbolašvuođa našunála ulbmiliid geažil searvadahttit sámiide guoski fáttáid sihke mánáidgárddiin ja vuođđoskuvllas .
Innen forsk ­ning foreslås bl.a. samarbeid om forskerutdanning innen samisk- og urfolksrelaterte emner og en videreføring og økt støtte til urfolksnettverket .
Dutkama siskkobealde evttohuvvo earret eará ovttasbargu dutkioahpu hárrái mii guoská sámiid ja álgoálbmogiid fáttáide ja joatkit ja lasihit doarjaga álgoálbmotfierpmádahkii .
Tradisjonell kunnskap foreslås som et konkret tema for forskersamarbeid .
árbevirolaš máhttu evttohuvvo konkrehta fáddán dutkanovttasbarggus .