pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er en sak for politi og rettsvesen.
Dat gullá politiijaide ja riektedoaimmahahkii.
Ansvar og skyld må løftes fra de utsatte og plasseres hos gjerningspersonene.
Ovddasvástádus ja sivva ferte loktejuvvot eret gillájeddjiin ja biddjojuvvot rihkolaččaide.
Fra sentralt hold har det vært uttrykt bekymring for om egen handlingsplan for den samiske befolkning er med på å stigmatisere den samiske befolkning.
Guovddáš eiseválddiid beales lea dovddahuvvon fuolla das ahte stigmatisere go sierra doaibmaplána sámi álbmoga várás sámi álbmoga.
Sametingsrådet har tilbakevist denne bekymring, og pekt på at ønske om å arbeide mot vold kommer fra det samiske samfunn selv.
Sámediggeráđđi lea gomihan dán fuola, ja lea čujuhan ahte sávaldat bargat veahkaválddi vuostá boahtá sámi servodagas alddis.
Det er voldsstatistikken i seg selv som kan være stigmatiserende, ikke tiltak for å bekjempe den.
Statistihkka veahkaválddi birra iešalddis sáhttá stigmatiseret, muhto eai doaibmabijut dan dáistaleami vuostá.
Implementering av kunnskap og holdninger i skole og barnehage
Máhtu ja miellaguottuid implementeren skuvllain ja mánáidgárddiin
Godt forebyggende arbeid starter tidlig i livet.
Buorre eastadeaddji bargu álggahuvvo árrat eallimis.
Det er også viktig å avdekke overgrep og vold så tidlig som mulig.
Deaŧalaš lea maiddái buktit albmosii vearredaguid ja veahkaválddi nu árrat go vejolaš.
Samiske elever og barnehagebarn har krav på informasjon om vold tilpasset egen språk og kultur.
Sámi ohppiin ja mánáidgárdemánáin lea riekti oažžut dieđuid veahkaválddi birra heivehuvvon sin gillii ja kultuvrii.
Sametinget har ansvar for å utvikle samisk pedagogisk materiell og læremidler om vold og overgrep til bruk i skolen.
Sámedikkis lea ovddasvástádus das ahte ovddiduvvojit sámi pedagogalaš ávdnasat ja oahpponeavvut veahkaválddi ja vearredaguid birra skuvllaid geavahussii.
Sametinget fastsetter læreplaner i samisk språk og i samråd med Kunnskapsdepartementet samisk innhold i nasjonal og samisk læreplanverk.
Sámediggi mearrida oahppoplánaid sámegielas ja ovttas Máhttodepartemeanttain sámi sisdoalu nationála ja sámi oahppoplánabuktosiin
Barneombudet har i sin rapport om seksuelle krenkelser. (Alle kjenner noen som har opplevd det: 2018) pekt på at det ikke finnes opplæringsmateriell til bruk i skolen på samisk om grensesetting, relasjoner og seksuelle krenkelser.
Mánáidáittardeaddji lea raporttastis seksuála loavkašuhttimiid birra (Buohkat dovdet gean nu gii lea dan vásihan: 2008) čujuhan ahte gávdnojit oahpahusmateriálat geavahussii skuvllas sámegillii rájáid bidjama, relašuvnnaid ja seksuála loavkašuhttimiid birra.
Barneombudet peker på Sametingets ansvar for læremiddelutvikling og anbefaler Sametinget å sikre at det utvikles opplæringsmateriale på samisk om temaet.
Mánáidáittardeaddji čujuha Sámedikki ovddasvástádussii oahpponeavvuid ráhkadeames ja rávve Sámedikki sihkkarastit ahte ovddiduvvojit oahpahusmateriálat sámegillii fáttá birra.
Sametinget er i en prosess med utvikling av læremidler til bruk i skolen om temaet.
Sámediggi lea proseassas ovddideamen oahpponeavvuid skuvllaid geavahussii fáttá birra.
Fremlegging av rapporten: Svikt og svik, hvor alvorlig vold mot barn har blitt gransket, viser at det offentlige hjelpeapparatet i stor grad har sviktet overfor disse barna.
Raportta ovdanbuktin: Beahtus ja beahttin, man duođalaš veahkaváldi mánáid vuostá lea guorahallojuvvon, čájeha ahte almmolaš veahkkeapparáhta hui guhkás lea beahttán dáid mánáid.
Sametingsrådet har benyttet seg av i sin konsultasjonsadgang i denne saken, og vil gjøre det videre i liknende saker.
Sámediggeráđđi lea geavahan konsultašuvdnavejolašvuođa dán áššis, ja áigu ain dan dahkat sullasaš áššiin.
Konsultasjoner pågår fortsatt.
Konsultašuvnnat leat ain dahkkojuvvomin.
Avslutning
Loahpahus
Sametingsrådet har hatt gode erfaringer med Sametingets handlingsplan for likestilling 2009-2013 og sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse 2012.
Sámediggeráđis leat leamaš buorit vásihusat Sámedikki 2009-2013 dásseárvodoaibmaplánain ja Sámediggeráđi 2012 dásseárvopolitihkalaš čilgehusain.
Vi vil at det skal utarbeides en sametingsmelding for likestilling for inneværende valgperiode.
Mii háliidat ahte ráhkaduvvo sámediggedieđáhus dásseárvvu birra dán válgaáigodagas.
Vi ønsker også å fortsette arbeidet med likestilling på den internasjonale arenaen.
Mii háliidat maiddái joatkit dásseárvobargguin riikkaidgaskasaš arenas.
Sametingsrådet foreslår å følge opp redegjørelsen med en egen sametingsmelding om likestilling, der vold i samiske samfunn er et av innsatsområdene.
Sámediggeráđđi evttoha ahte čilgehus čuovvuluvvo sierra sámediggedieđáhusain dásseárvvu birra, mas veahkaváldi sámi servodagas lea okta áŋgiruššansurggiin.
Øvrige innsatsområder er seksuell orientering og kjønnsidentitet, funksjonsnedsettelser og kjønnslikestilling.
Eará áŋgiruššansuorggit leat seksuála sodju ja sohkabealidentitehta, doaibmahehttehusat ja sohkabealdásseárvu.
Et likestilt samisk samfunn med like rettigheter og muligheter for alle.
Ovttaárvosaš sámi servodat gos buohkain leat seamma vuoigatvuođat ja vejolašvuođat.
Bidra til likestilling og hindre diskriminering.
Mihttomearri: Ovddidit dásseárvvu ja eastadit vealaheami.
Bidra til større åpenhet om vold i nære relasjoner og seksuell vold gjennom holdningsskapende arbeid.
Oččodit stuorát rabasvuođa veahkaválddi birra lagaš oktavuođain ja seksuála veahkaválddi birra miellaguottuid duddjojeaddji barggu bokte.
Bidra til økt kunnskap om grensesetting, relasjoner og seksuelle krenkelser gjennom utvikling av læremidler.
Oččodit eanet máhtu rájáid bidjama, relašuvnnaid ja seksuála loavkašuhttimiid birra oahpponeavvuid ráhkadeami bokte.
De framtidige innsatsområdene i Sametingets likestillingsarbeid kommer i ny sametingsmelding for likestilling og i Sametingets budsjett.
Sámedikki dásseárvobarggu áŋgiruššansuorggit boahtteáiggis bohtet ovdan ođđa sámediggedieđáhusas dásseárvvu birra ja Sámedikki bušeahtas.
Saken påbegynt 05.03.2019 kl. 17.20. Debatt 07.03.2019 kl. 17.15.
Ášši ovddideapmi 05.03.2019 dii. 17.20. Debáhtta 07.03.2019 dii. 17.15.
Sametingsrådet har drøftet likestillingspolitiske redegjørelse om vold i samiske samfunn.
Sámedikkeráđđi lea digáštallan dásseárvopolitihkalaš čilgehus veahkaválddi birra sámi servodagas.
Redegjørelsen er vedlagt protokollen.
Čilgehus čuovvu beavdegirjji mielddusin.
Saken ble avsluttet 07.03.2019 kl. 18.25
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.03.2019 dii. 18.25.
Ášši/Sak 006/19
Ášši 006/19
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen Dato: 19.02.2019-21.02.2019
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi 19.02.2019-21.02.2019
Sametingets forventninger til FN og statene i forbindelse med det internasjonale året for urfolksspråk
Sámedikki vuordámušat ON:ii ja stáhtaide riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajagi oktavuođas
Arkivsaknr. 18/3915
Áššenr. 18/3915
Sametinget gir honnør til FN for å ha vedtatt at 2019 er det internasjonale året for urfolksspråk.
Sámediggi rámiida ON go lea mearridan ahte jahki 2019 lea riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajahki.
Sametinget viser til at statene gjennom FNs erklæring om urfolks rettigheter fra 2007 har anerkjent urfolks rettigheter, herunder språklige rettigheter.
Sámediggi čujuha ahte stáhtat ON álgoálbmotvuoigatvuođaid 2007 julggaštusa bokte leat dohkkehan álgoálbmogiid vuoigatvuođaid, maiddái gielalaš vuoigatvuođaid.
Gjennom FNs resolusjon (A/RES/69/2) fra verdenskonferansen for urfolk i 2014 har statene forpliktet seg til å jobbe for å realisere urfolkserklæringen, i samarbeid med urfolk og konsultasjoner for å oppnå deres frie og informerte forhåndssamtykke.
ON álgoálbmogiid máilmmikonferánssa 2014 resolušuvnna (A/RES/69/2) bokte leat stáhtat geatnegahttojuvvon bargat álgoálbmotjulggaštusa duohtan dahkamiin, ovttas álgoálbmogiiguin ja konsultašuvnnaiguin juksan dihtii ovdagihtii dieđihuvvon miehtama.
Sametinget viser videre til FNs bærekraftmål, som blant annet skal sikre inkluderende, rettferdig og god utdanning og fremme muligheten for livslang læring for alle.
Dasto čujuha Sámediggi ON ceavzilvuođa mihttui, mii earret eará galgá sihkkarastit searvvaheaddji, vuoiggalaš ja buori oahpu ja ovddidit vejolašvuođa ahte buohkain lea eallima guhkkosaš oahppan.
Sametinget vil med dette uttrykke forventninger til FN og statene i forbindelse med det internasjonale året for urfolksspråk, herunder den avsluttende globale konferansen for språkåret.
Dákko bokte dovddaha Sámediggi vuordámušaid ON:ii ja stáhtaide riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajagi oktavuođas, maiddái loahpaheaddji máilmmiviidosaš konferánssa giellajagi ektui.
Bevaring og revitalisering viktig del av kulturen, identiteten og tilhørigheten.
Ollu álgoálbmotgielat máilmmis leat duođalaččat áitojuvvon, ja diehtit ahte go massit giela de massit deaŧalaš oasi kultuvrras, identitehtas ja gullevašvuođas.
Flere urfolk har opplevd og opplever store utfordringer med å få bruke eget språk i dagliglivet.
Ollu álgoálbmogat leat vásihan ja vásihit stuorra hástalusaid dan ektui ahte beassat geavahit iežas giela beaivválaččat.
Det har ført til at mange har vokst opp uten mulighet til å lære sitt eget språk.
Dat lea dagahan dan ahte ollugiin bajásšattadettiin ii lean vejolašvuohta oahppat iežas giela.
Det er dermed viktig å få kontinuitet i arbeidet med vitalisering og revitaliseringen av urfolksspråk.
Danne lea deaŧalaš oažžut oktilašvuođa álgoálbmotgielaid ealáskahttinbarggus ja ođđasis ealáskahttimis.
For at man skal lykkes med dette må all språkinnsats ses i sammenheng og bygge på hverandre.
Jos galggaš lihkostuvvat de ferte buot giellaáŋgiruššama geahččat fárrolagaid ja nubbi nuppi doarjumiin.
· Sametinget forventer at statene forplikter seg til å legge til rette for revitalisering, vitalisering, bevaring, styrking og utvikling av urfolksspråk.
· Sámediggi vuordá ahte stáhtat geatnegahttet iežaset láhčit diliid álgoálbmotgielaid ođđasis ealáskahttimii, ealáskahttimii, suodjaleapmái, nannemii ja ovddideapmái.
· Sametinget forventer at statene forplikter seg til å legge til rette for at urfolk skal kunne bevare og styrke sine institusjoner, sin kultur, sitt språk og sine tradisjoner, og at utviklingen skjer i samsvar med urfolkenes egne ambisjoner og behov.
· Sámediggi vuordá ahte stáhtat geatnegahttet iežaset láhčit diliid nu ahte álgoálbmogat galget sáhttit suodjalit ja nannet sin ásahusaid, kultuvrra, giela ja árbevieruid, ja ahte ovddideapmi dahkkojuvvo álgoálbmogiid iežaset ambišuvnnaid ja dárbbu mielde.
· Sametinget forventer at FN og statene retter oppmerksomhet mot å styrke urfolksspråk og rettigheter knyttet til realisering og sikring av urfolks kulturelle integritet, herunder vedvarende økonomisk og teknisk støtte.
· Sámediggi vuordá ahte ON ja stáhtat bidjet fuomášumi álgoálbmotgielaid ja vuoigatvuođaid nannemii čatnasemiin álgoálbmogiid kultuvrralaš integritehta duohtan dahkamiin ja sihkkarastimiin, dasa gullá maiddái bissovaš ekonomalaš ja teknihkalaš doarjja.
· Sametinget forventer at statene jobber for en helhetlig språksatsning hvor innsats rettes mot alle nivåer innenfor alle samfunnsområder.
· Sámediggi vuordá ahte stáhtat barget ollislaš giellaáŋgiruššamiin man oktavuođas áŋgiruššan biddjojuvvo buot dásiide buot servodatsurggiid siskkobealde.
Samarbeid
Ovttasbargu
Det er viktig å understreke at urfolksspråk ikke alltid følger statlige og intern-statlige/regionale grenser.
Deaŧalaš lea deattuhit ahte álgoálbmotgielat eai álo čuovo stáhta ja stáhta siskkáldas/regionála rájiid.
Det er dermed viktig å styrke språksamarbeidet på tvers av grenser, slik at språkene på en best mulig måte kan bevares, vitaliseres, revitaliseres, styrkes og utvikles.
Danne lea deaŧalaš nannet giellaovttasbarggu riikarájáid rastá, nu ahte gielaid sáhttá suodjalit, ealáskahttit, ođđasis ealáskahttit, nannet ja ovddidit buoremus vuogi mielde.
Grenseoverskridende samarbeid vil sikre at urfolksspråkene som strekker seg over grenser styrkes og utvikles i samme retning.
Rájárasttideaddji ovttasbargu sihkkarasttášii ahte álgoálbmotgielat maid gaskkas leat riikarájit nannejuvvojit ja ovddiduvvojit ovtta guvlui.
Det er også viktig å styrke internasjonalt samarbeid mellom ulike urfolksspråk, da urfolk ofte har samme erfaringer angående tap av språk, arbeid med revitalisering, styrking og utvikling av språkene.
Deaŧalaš lea maiddái nannet riikkaidgaskasaš ovttasbarggu iešguđege álgoálbmotgielaid gaskka, go álgoálbmogiin dávjá leat ovttalágan vásihusat go guoská giela massimii, ealáskahttinbargui, gielaid nannemii ja ovddideapmái.
Samarbeidet vil kunne være til hjelp for utvikling av metoder for styrking av språkene, samt for språkforskning.
Ovttasbarggus sáhtášii leat veahkki vugiid ovddideapmái gielaid nannema várás, ja gielladutkamii.
· Sametinget forventer at statene legger til rette for at urfolksspråk som strekker seg over statlige og regionale grenser skal kunne utvikles og styrkes i samme retning.
· Sámediggi vuordá ahte stáhtat láhčet diliid dasa ahte álgoálbmotgielaid mat mannet stáhta ja regionála rájáid rastá galgá sáhttit ovddidit ja nannet ovtta guvlui.
· Sametinget forventer at statene legger til rette for internasjonalt samarbeid i arbeidet med urfolksspråk.
· Sámediggi vuordá ahte stáhtat láhčet diliid riikkaidgaskasaš ovttasbargui barggus álgoálbmotgielaiguin.
Synliggjøring
Oainnusmahttin
Synliggjøring av språk er symbol på tilhørighet, tilstedeværelse og annerkjennelse.
Giela oainnusmahttin lea gullevašvuođa, leahkima ja dohkkeheami symbola.
Synliggjøring av språk skjer tydeligst gjennom skriftspråket, noe som vil øke språkets verdi og status.
Giela oainnusmahttin dáhpáhuvvá čielgasepmosit čállingiela bokte, mii buorida giela árvvu ja stáhtusa.
Språkets synlighet er et grunnleggende virkemiddel i språkopplæring samtidig som det stimulerer til språkbruk.
Go giella lea oidnosis de lea dat vuođđováikkuhangaskaoapmi giellaoahpahusas seammás go movttiidahttá giela geavaheapmái.
Bruk og synliggjøring av samiske stedsnavn er et eksempel på et viktig språk- og kulturfremmende tiltak.
Sámi báikenamaid geavaheapmi ja oainnusmahttin lea ovdamearka deaŧalaš giella- ja kulturovddideaddji doaibmabidjun.
· Sametinget forventer at FN og statene forplikter seg til å løfte urfolksspråkenes verdi og status ved å synliggjøre urfolksspråkene offentlig, blant annet gjennom stedsnavn og andre lingvistiske landskap.
· Sámediggi vuordá ahte ON ja stáhtat geatnegahttet iežaset loktet álgoálbmotgielaid árvvu ja stáhtusa álgoálbmotgielaid oainnusmahttima bokte almmolaččat, earret eará báikenamaid ja eará lingvisttalaš eanadagaid bokte.
· Sametinget forventer at FN og statene aktivt synliggjør urfolksspråk i all offentlig skriftlig materiell og slik løfter urfolksspråkenes verdi og status.
· Sámediggi vuordá ahte ON ja stáhtat árjjalaččat oainnusmahttet álgoálbmotgielaid buot almmolaš čálalaš materiálain ja dieinna lágiin loktejit álgoálbmotgielaid árvvu ja stáhtusa.
Digitalisering og språkteknologi
Digitaliseren ja giellateknologiija
Verdenssamfunnet endres kontinuerlig mot den digitale verden.
Máilmmiservodat rievdá oktilaččat digitála máilmmi guvlui.
Dette gjelder blant annet kommunikasjon, læremidler, medier, underholdning m.m. Digitale verktøy som smarttelefoner, nettbrett og PC har stor innvirkning på det dagligdagse livet i samfunnet, også blant urfolk.
Dát guoská earret eará gulahallamii, oahpponeavvuide, mediaide, guoimmuheapmái jna. Digitála reaidduin nugo fiehttotelefovnnain, giehtadihtoraččain ja PC:in lea stuorra váikkuhus servodaga beaivválaš eallimii, maiddái álgoálbmogiid gaskkas.
Den digitale verdenen utvikles konstant og digitale verktøy tilpasses slik at de blir mer praktiske for samfunnet.
Digitála máilbmi rievdá oktilaččat ja digitála reaiddut heivehuvvojit nu ahte dat šaddet leat eanet geavatlaččat servodahkii.
Likevel er det betydelige mangler når det gjelder digitale verktøy som er tilpasset urfolkspråk.
Dattetge váilu ollu go guoská digitála reaidduide heivehuvvon álgoálbmotgielaid várás.
Dette gjelder også veldig grunnleggende ting, som for eksempel tastatur for smarttelefoner og nettbrett.
Dát guoská maiddái vuođđoelemeanttaide, nugo ovdamearkka dihtii fiehttotelefovnnaid ja giehtadihtoriid boallobeavdái.
For at urfolksspråkene skal kunne følge den språkteknologiske utviklingen og digitaliseringen i samfunnet er det nødvendig at urfolksspråkene integreres i utviklingen, blant annet ved at det tilbys fungerende operativsystemer, korrekturprogrammer, grammatikk-kontroller, tastaturer, oversettelsesprogrammer, talesyntese, talestyring m.m.
Jos álgoálbmotgielat galget sáhttit čuovvut giellateknologalaš ovdáneami ja digitaliserema servodagas, de lea dárbu ahte álgoálbmotgielat integrerejuvvojit, earret eará dainna lágiin ahte fállojuvvojit operatiiva vuogádagat, divvunprográmmat, grammatihkkadivvut, boallobeavddit, jorgalanprográmmat, hállansyntesa, hállanstivren jna.
· Sametinget forventer at FN, i dialog med statene og urfolk, anmoder de store teknologiske selskapene til å bidra for at urfolksspråk ikke dør ut, blant annet ved å åpne opp for at teknologiske hjelpemidler også utvikles og blir tilgjengelig på urfolksspråk.
· Sámediggi vuordá ahte ON, gulahallamiin stáhtaiguin ja álgoálbmogiiguin, ávžžuha stuorra teknologalaš servviid váikkuhit dan ahte álgoálbmotgielat eai nogaše, earret eará dainna lágiin ahte teknologalaš veahkkeneavvut ovddiduvvojit maiddái álgoálbmotgielaide ja leat daidda olámuttus.
Videre må det arbeides for at urfolksspråkene blir en selvsagt del i utviklingen av ny språkteknologi.
Dasto ferte bargat dan ala ahte álgoálbmotgielat šaddet diehttelas oassin ođđa giellateknologiija ovddideames.
Sametinget ber FN om å oppfordre medlemsstatene, UNESCO og andre FN-organer, urfolksspesifikke FN-mandater og andre mellomstatlige organisasjoner om å forplikte seg til konkrete tiltak, gjennom mobilisering, ved blant annet økonomisk samarbeid og teknisk bistand, for å støtte stater og urfolk i utviklingen av innovative og kreative språklæringsverktøy og språkressurser.
Sámediggi bivdá ON ávžžuhit lahttoriikkaid, UNESCO ja eará ON-orgánaid, álgoálbmogiid guovdilis ON-mandáhtaid ja eará stáhtaid gaskasaš organisašuvnnaid geatnegahttit iežaset konkrehta doaibmabijuiguin, mobiliserema bokte, earret eará ekonomalaš ovttasbarggu ja teknihkalaš veahki bokte, doarjut stáhtaid ja álgoálbmogiid innoatiivvalaš ja hutkás giellaoahppanreaidduid ja giellaresurssaid ovdánahttimis
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen - 001/19
Bajásšaddan- fuolahus- ja oahppolávdegoddi - 001/19
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens innstilling
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen har behandlet sak 001/19 Sametingets forventninger til FN og statene i forbindelse med det internasjonale året for urfolksspråk.
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi lea gieđahallan ášši 001/19 Sámedikki vuordámušat ON:ii ja stáhtaide riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajagi oktavuođas.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Ann Karin Kvernmo, Anne Henriette Reinås Nilut, Gunn Anita Jacobsen, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi og Piera Heaika Muotka, fra Åarjel-Saemiej Gielh Ingo Meehte Danielsen, fra Senterpartiet Elisabeth Erke, fra Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski, fra uavhengig parti Kåre Ivar Olli, og fra Samefolkets parti AnnElise Finbog stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo, Anne Henriette Reinås Nilut, Gunn Anita Jacobsen, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi ja Piera Heaika Muotka, Åarjel-Saemiej Gielh Ingo Meehte Danielsen, Guovddášbellodaga Elisabeth Erke, Bargiidbellodaga (BB) Jørn Are Gaski, soarjjasmeahttun áirras Kåre Ivar Olli ja Sámeálbmotbellodaga Ann-Elise Finbog dorjot:
Merknad 1
Mearkkašupmi 1:
I dag begrenser norske registre blant annet hvor mange navn og hvilke bokstaver man kan bruke.
Dálá dilis ráddjejit norgga registerat earret eará galle nama beassá geavahit ja makkár bustávaid geavaha.
Dette hindrer samer i å bruke sine tradisjonelle navn og skrivemåter.
Dát hehtte sápmelaččaid geavaheamis iežas árbevirolaš namaid ja čállinvugiid.
I samisk tradisjon er det vanlig at navnet forteller om slektstilhørighet.
Sámi árbevierus lea dábálaš ahte namma muitala sogalaš gullevašvuođa.
Navnet kan fortelle hvem forelderen er, hvilken slekt man tilhører og hvilken slekt man har giftet seg inn i.
Namma sáhttá muitalit gii váhnen lea, guđe sohkii gullá ja guđe sohkii lea náitalan.
Norske registre er til hinder for tradisjoner når de ikke godtar registrering av flere navn.
Norgga registerat hehttejit árbevieru go eai dohkket eambo namaid registrerema.
Dette er spesielt utfordrende når man gifter seg inn i en annen slekt.
Dát lea erenoamáš hástaleaddji jus náitala nuppi sohkii.
Betydningen av navnet kan endres totalt.
Nama áddejupmi sáhttá ollislaččat rievdat.
Forståelsen av navnet kan for eksempel endres slik at en gift kvinne kan synes å være av mannens slekt og ikke hans kone.
Ovdamearkan de sáhttá nama áddejupmi nu botnjasit ahte náitalan nissonolmmoš orru leamen isida sogalaš ii ge eamit.
Disse medlemmene forventer at den norske stat ivaretar også slike særtrekk i sine registre, og tilpasser dem slik at navnetradisjoner ikke blir borte for godt.
Dát miellahtut vurdet ahte norgga stáhtat maiddái vuhtiiváldá dákkár erenoamášvuođaid iežas registeriin ja heiveha nu ahte nammaárbevierut eai oalát jávkka.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Ann Karin Kvernmo, Anne Henriette Reinås Nilut, Gunn Anita Jacobsen, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi og Piera Heaika Muotka, fra Åarjel-Saemiej Gielh Ingo Meehte Danielsen, fra Senterpartiet Elisabeth Erke, fra Arbeiderpartiet (AP) Jørn Are Gaski, fra uavhengig parti Kåre Ivar Olli, fra Samefolkets parti Ann-Elise Finbog og Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo, Anne Henriette Reinås Nilut, Gunn Anita Jacobsen, Niko Valkeapää, Nils Mikkelsen Utsi ja Piera Heaika Muotka, Åarjel-Saemiej Gielh Ingo Meehte Danielsen, Guovddášbellodaga Elisabeth Erke, Bargiidbellodaga (BB) Jørn Are Gaski, soarjjasmeahttun áirras Kåre Ivar Olli, Sámeálbmotbellodaga Ann-Elise Finbog ja Nordkalottfolket Kjellrun Wilhelmsen dorjot:
Forslag 1
Evttohus 1:
Tillegg som første punkt til «Digitalisering og språkteknologi»: Sametinget forventer at FN og statene tar i bruk bokstaver og skrivemåter til urfolkspråkene i sine offentlige registre og tilpasser teknologiredskapene til disse.
Lasithit vuosttaš čuoggán "Digitaliseren ja giellateknologiija" oassái: Sámediggi vuordá ahte ON ja stáhtat váldet atnui álgoálbmotgielaid bustávaid ja čállinvugiid sin almmolaš registeriin ja heivehit teknologiija reaidduid dan hárrái.
Utgangspunktet for andre nasjonale registre, tjenester og tilbud er ofte grunnregistre, som folkeregisteret.
Eará nationála registeriid, bálvalusaid ja fálaldagaid vuolggasadjin leat dávjá vuođđoregisterat, dego álbmotregister.
For å bevare språket er det viktig at urfolk får mulighet til å bruke sine tradisjonelle måter å skrive sitt eget navn og stedsnavn på.
Gielaid seailluheapmái lea deaŧalaš ahte álgoálbmogat besset geavahit iežaset árbevirolaš vuogi čállit iežas namaid ja báikenamaid.
Sametingets plenum - 006/19
Sámedikki dievasčoahkkin - 006/19
Nordkalottfolket v/representant Kjellrun Wilhelmsen støtter merknad 1 fra komiteen Flyttsamelista v/representant Anders Somby jr. støtter merknad 1 fra komiteen
Doarjja lávdegotti mearkkašupmái Nordkalottfolket, áirras Kjellrun Wilhelmsen doarju mearkkašumi 1 lávdegottis. Johttisámiid listu, áirras Anders Somby jr. doarju mearkkašumi 1 lávdegottis.
Støtte til forslag 1 fra komiteen Representant Anders Somby jr., Flyttsamelista støtter forslag 1 fra komiteen
Doarjja lávdegotti evttohussii Áirras Anders Somby jr., Johttisámiid listu, doarju evttohus 1 lávdegottis.
Saken påbegynt 06.03.2019 kl. 09.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 06.03.2019 dii. 09.00.
· Forslag 1 ble enstemmig vedtatt · Komiteens tilrådning ble enstemmig vedtatt
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: · Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Bevaring og revitalisering
Suodjaleapmi ja ealáskahttin
Mange urfolksspråk i verden er alvorlig truet, og det er allment kjent at ved tap av språk mister man en viktig del av kulturen, identiteten og tilhørigheten.
Ollu álgoálbmotgielat máilmmis leat duođalaččat áitojuvvon, ja diehtit ahte go massit giela de massit deaŧalaš oasi kultuvrras, identitehtas ja gullevašvuođas.
Sametinget forventer at FN og statene tar i bruk bokstaver og skrivemåter til urfolkspråkene i sine offentlige registre og tilpasser teknologiredskapene til disse.
Sámediggi vuordá ahte ON ja stáhtat váldet atnui álgoálbmotgielaid bustávaid ja čállinvugiid sin almmolaš registeriin ja heivehit teknologiija reaidduid dan hárrái.
Sametinget ber FN om å oppfordre medlemsstatene, UNESCO og andre FN-organer, urfolksspesifikke FN-mandater og andre mellomstatlige organisasjoner om å forplikte seg til konkrete tiltak, gjennom mobilisering, ved blant annet økonomisk samarbeid og teknisk bistand, for å støtte stater og urfolk i utviklingen av innovative og kreative språklæringsverktøy og språkressurser.
Sámediggi bivdá ON ávžžuhit lahttoriikkaid, UNESCO ja eará ON-orgánaid, álgoálbmogiid guovdilis ON-mandáhtaid ja eará stáhtaid gaskasaš organisašuvnnaid geatnegahttit iežaset konkrehta doaibmabijuiguin, mobiliserema bokte, earret eará ekonomalaš ovttasbarggu ja teknihkalaš veahki bokte, doarjut stáhtaid ja álgoálbmogiid innoatiivvalaš ja hutkás giellaoahppanreaidduid ja giellaresurssaid ovdánahttimis.
Saken ble avsluttet 06.03.2019 kl. 11.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 06.03.2019 dii. 11.05.
Ášši/Sak 007/19
Ášši 007/19
Nærings- og kulturkomiteen Dato: 19.02.2019-21.02.2019
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi 19.02.2019-21.02.2019
Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2019
Sámedikki cealkámuš 2019 eanadoallošiehtadallamiidda
Arkivsaknr. 18/6027
Áššenr. 18/6027
Jordbruket spiller en betydelig rolle som grunnlag for sysselsetting, verdiskaping, produksjon av matvarer og som grunnlag for bosetting i samiske områder.
Eanadoalus lea dehálaš rolla vuođđun barggolašvuhtii, árvoháhkamii, borramušgálvvuid buvttadeapmái ja vuođđun ássamii sámi guovlluin.
Jordbruk er også viktig for videreføringen av samisk språk og kulturtradisjoner.
Eanadoallu lea deaŧalaš maiddái sámi giela ja kulturárbevieruid viidásat fievrrideapmái.
Sametinget er opptatt av at jordbruksnæringen har gode rammebetingelser for sin drift og utvikling.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte eanadoalus leat buorit rámmaeavttut sin doibmii ja ahtanuššamii.
Å sikre dagens bruksstruktur og opprettholde sysselsettingen i landbruket og øke lønnsomheten er avgjørende for å opprettholde levende bygder.
Dáláš doallostruktuvrra sihkkarastin ja barggolašvuođa bisuheapmi eanadoalus ja gánnáhahttivuođa buorideapmi leat vealtameahttun deaŧalaččat ealli giliid bisuheapmái.
Derfor er det viktig for Sametinget å jobbe for et styrket driftsgrunnlag for jordbruk i samiske områder.
Danne lea Sámediggái deaŧalaš nannet eanadoalu doaibmavuođu sámi guovlluin.
Store endringer i jordbrukspolitikken vil ikke sikre denne forutsigbarheten, og det vil skape en usikker situasjon for de områder som slike endringer berører.
Stuorra rievdadusat eanadoallopolitihkas eai sihkkaraste dán einnostahttivuođa, ja dagahit eahpesihkkaris dili daidda guovlluide maidda dakkár rievdadusat gusket.
En ytterligere nedgang i jordbruket vil derfor utfordre det samiske næringslivet og true næringen som en betydningsfull kultur- og språkarena.
Eanadoalu eanet njiedjan buktá danne hástalusaid sámi ealáhuseallimii ja áitá ealáhusa mearkkašahtti kultur- ja giellaarenan.
Det er fortsatt en overvekt av menn i jordbruket.
Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga logut čájehit ahte ain leat eanet almmáiolbmot eanadoalus.
Blant annet har velferdsordninger betydning for at kvinner velger å jobbe i jordbruket.
Earret eará leat čálgoortnegat dagahan ahte nissonolbmot válljejit bargat eanadoalus.
Sammenslåing av Finnmark og Troms må ikke føre til dårligere vilkår for å drive med jordbruk i disse fylkene.
Finnmárkku ja Romssa ovttastahttin ii ábut buvttihit heajut eavttuid eanadoallobargui dáin fylkkain.
Slike sammenslåinger der større regioner oppstår fører til at jordbruket i klimatisk dårlige områder ikke klarer å konkurrere med områder som er bedre stilt klimatisk.
Dákkár oktavuođain goas šaddet stuorát regiovnnat dagaha ahte eanandoallu, dálkkádagaid dáfus fuones guovlluin, ii nagot gilvalit guovlluiguin main leat buoret dálkkádagat.
Plikten til konsultasjoner etter Konsultasjonsavtalen omfatter tiltak som kan berøre den samiske befolkningen.
Konsulterengeatnegasvuohta Konsultašuvdnašiehtadusa mielde guoská doaibmabijuide mat sáhttet guoskat sámi álbmogii.
På denne måten vil Sametinget kunne følge opp våre forpliktelser overfor næringen, blant annet ansvaret Sametinget har for levende samiske bygder.
Dainna lágiin sáhttá Sámediggi čuovvulit iežas geatnegasvuođaid ealáhussii, earret eará dan ovddasvástádusa mii Sámedikkis lea ealli sámi giliid ektui.
Sametinget er opptatt av å videreføre tilskuddene med samme profil som i dag.
Sámedikkis lea beroštupmi bisuhit buvttadanlasáhusaid otná dásis.
Den store inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre næringer må derfor reduseres.
Danne ferte stuorra dienaserohus eanandoalu ja eará ealáhusaid gaskka unniduvvot.
I regjeringserklæringen går det fram at gårdbrukere skal ha reell mulighet til inntektsutvikling på linje med andre i samfunnet.
Ráđđehusjulggaštusas boahtá ovdan ahte eanandolliin galgá reella vejolašvuohta dienasovdáneapmái nu go earáide lea servodagas.
Ordningen med avløsertilskudd for ferie og fritid må videreføres.
Sadjásašdoarjjaortnet luomu ja asttuáiggi várás ferte bisuhuvvot.
Dagens ordning sikrer bonden ferie og fritid noe som er spesielt viktig for å rekruttere unge til jordbruksnæringen.
Dálá ortnet sihkkarastá bondii luomu ja astoáiggi mii lea erenoamáš deaŧalaš nuoraid rekrutteremis eanadollui.
Ordningen med avløsertilskudd er også viktig av likestillingshensyn for å gjøre det mer attraktivt for kvinner å ha landbruk som hovedyrke.
Seammás lea sadjásašortnet deaŧalaš dásseárvvu vuhtiiváldimis, vai šaddá eanadoallu váldofidnun eanet geasuheaddji nissonolbmuide.
Jordbruket i samiske områder har arealer som ligger spredt og mange av eiendommene er små.
Sámi guovlluid eanadoalus leat lávdaduvvon areálat ja ollu eatnamat leat smávvát.
Andelen leiejord er også høyere i disse områdene enn i resten av landet.
Leat maid eanet láigoeatnamat dáin guovlluin go buohtastahttá eará guovlluiguin riikkas.
Sametinget vil ha høyere produksjonsstøtte på de minste brukene for å sikre lønnsomheten til disse.
Sámediggi háliida eanet buvttadandoarjaga uhcimus doaluide sihkkarastin dihtii sin gánnáhahttivuođa ovddideami.
Sametinget ser det som svært viktig å opprettholde samvirkeforetakene for å ha et desentralisert jordbruk og et jordbruk i hele landet.
Sámedikki mielas lea hui deaŧalaš bisuhit oktasaš fidnuid (samvirkeforetak) lávdaneanadoalu dihte ja dan dihte ahte mis lea eanadoallu miehtá riikka.
Svekkelse av samvirkeforetakenes rolle som markedsregulatorer vil gjøre det vanskeligere for jordbruket i distriktene å klare seg.
Oktasaš fidnuid márkanmuddejeaddji rolla geahnohuhttin dagaha váddáseabbon boaittobealguovllu eanadollui birget.
3. Grovforbaserte produksjoner
3. Roavvafuođđarbuvttadeamit
Sametinget registrerer at kanaliseringspolitikken som har vært gjeldende i flere tiår er i ferd med å endres.
Sámediggi vuohttá ahte kanaliserenpolitihkka, mii lea guston máŋggaid logenar jagiid, lea rievdame.
Grovforbaserte produksjoner, så som produksjon av melk, sau, geit og ammeku skulle drives i distriktene.
Roavvafuođđarbuvttadeamit, nugo mielke-, sávza-, gáicca- ja njamaheaddji gusa doalut galget doaimmahuvvot boaittobeale báikkiin.
Utviklingen siden 2010 til 2018 viser at ammekuproduksjonen har økt mest i Østlandsområdet, Sørlandet og Trøndelag, mens det har vært reduksjon i Nord-Norge og på Vestlandet.
Ovdáneapmi 2010 rájes gitta 2018 rádjái čájeha ahte njamaheaddjigusa doalut lea lassánan eanemus Østlánddas, Sørlánddas ja Trøndelágas, muhto lea njiedjan Davvi-Norggas ja Vestlánddas.
Utviklingen i antall sauebruk fra 2008 til 2017 viser at Troms og Finnmark har fått halvert antallet, mens fylker som Hordaland, Østfold, Vestfold, Akershus har økt.
Sávzadoaluid logut 2008 rájes gitta 2017 rádjái čájehit ahte Romssas ja Finnmárkkus leat beliin geahpiduvvon, muhto Hordalándda, Østfolda, Vestfolda ja Akershus fylkkain leat lassánan.
Sametinget er ikke tilfreds med denne utviklingen.
Sámediggi ii leat duhtavaš dáinna bázahallamiin.
I regjeringserklæringen tydelig er det slått fast at tyngden av den grasbaserte hudyrproduksjonen blir liggende i distriktene og at det skal være et landbruk i hele landet.
Ráđđehusjulggaštusas lea čielgasit daddjon ahte suoidnevuođđuduvvon šibitealáhusat galget leat doaresbealguovlluin ja ahte eanandoallu galgá miehtá riikkas.
Samiske områder har få andre muligheter til å drive med andre jordbruksproduksjoner enn grasforbaserte produksjoner.
Sámi guovlluin lea unnán eará vejolašvuođat doaimmahit eará eanandoallovuogi earet go suoidnefuođđardoalu.
De grovfôrbaserte produksjonene må prioriteres.
Roavvafuođđardoalut fertejit vuoruhuvvot.
Melkeproduksjonen, saueholdet og geiteholdet er bærebjelken for jordbruket i samiske områder.
Mielkebuvttadandoalut, sávzadoalut ja gáicadoalut guddet eanandoalu sámi guovlluin.
Saueholdet utnytter utmarka på en god måte, og må sikres en positiv økonomisk utvikling.
Sávzadoallu ávkkástallá mehciid bures, ja dasa ferte sihkkarastit positiiva ekonomalaš ovdáneami.
Produksjonstilskudd er avgjørende for lønnsomheten.
Buvttadandoarjja gáibiduvvo gánnihahttivuođa dihte.
Selv om områdene i Troms og Finnmark har høyere satser enn resten av landet legges det ned flere og flere bruk.
Vaikko Romssa ja Finnmárkku guovlluin lea alit máksomearri go reasta riikkas, de heaittihuvvojit eanet ja eanet doalut.
God lønnsomhet vil gjøre jordbruksnæringen mer attraktiv.
Buorre gánnihahttivuohta dahká eanandoalu eanet bivnnuhiin.
Areal- og kulturlandskapstilskudd må økes med 5 % fra 303 kr/daa til 318 kr/daa i sone 6 og fra 349 til 366 i sone 7.
Areála- ja kultureanadatdoarjja ferte lasihuvvot viđain proseanttain 303 ruvnnus mihttus 318 ruvdnui ávádagas 6, 349 ruvnnus 366 ruvdnui ávádagas 7.
Jordbruk i samiske områder ligger i marginale vekstområder.
Sámi eanandoalloguovllu lea marginála šaddoguovllus.
Vekstsesongen er kort, og veksten varierer i stor grad etter klimaet.
Šaddoáigodat lea oanehaš, ja šaddu rievdada unnit eanet dálkkádaga mielde.
Tilskuddene må videreføres og små og mellomstore bruk må få økning i tilskuddene også i 2019.
Doarjjaortnegat fertejit joatkašuvvot ja unna ja gaskasturrodat doalut fertejit oažžut lassi doarjaga 2019:s maid.
4. Melkeproduksjon
4. Mielkebuvttadeapmi
Fra 2034 vil det ikke lenger være tillatt å ha båsfjøs.
Jagi 2034 rájes ii leat hiŋggalnávet šat lobálaš.
I følge AgriAnalyse (2018) har 27 % av fjøsene i Troms løsdrift. I Finnmark har halvparten løsdrift.
Romssas leat sullii 27 % luovosdoallonávehat, čállá AgriAnalyse. Finnmárkkus lea bealli luovosdoallu.
Høyere byggekostnader i nord tilsier også en økning i rammene til bygg.
Alla huksengolut davvin ferte mielddisbuktit ahte vistehuksenrámmat lassánit.
De regionale virkemidlene må økes slik at Innovasjon Norge blir i stand til finansiere bruksutbygginger i samiske områder.
Regionála váikkuhangaskaomiid ferte lasihit vai Innovašuvdna Norga nákce ruhtadit návehiid stuoridemiid sámi guovlluin.
Av hensyn til rekrutteringen til jordbruket må andelen investeringstilskudd til unge løftes slik at etablerere som ofte ikke har klart å bygge opp egenkapital.
Rekrutterema vuhtiiváldima dihte eanandollui ferte investerendoarjjaoasi nuoraide bajidit nu ahte dat lea 10 % stuorát sámi guovlluin dan ektui mii dál lea.
Forholdstallet på melk er satt til 0,98 i 2019, og utfasing av eksportstøtte til Jarlsbergost vil føre til at melkebøndene må redusere sin produksjon.
Mielkki gorrelohku lea biddjon 0,98 rádjái 2019:s, ja Jarlsberg-vuostá eksportadoarjaga eretbidjan dagaha ahte mielkeboanddat fertejit unnidit iežaset buvttadeami.
I verste fall må produksjonen ned til 90 % av melkekvote innen få år.
Vuorjjahahtti lea ahte buvttadeapmi ferte biddjot 90 % rádjái mielkeearis moatti jagi geahčen.
For å sikre fortsatt jordbruksdrift i samiske områder bør ikke forholdstallet i samiske områder reduseres.
Sihkkarastin dihte doalahit ain eanandoalu sámi guovlluin de ii berre gorrelohku sámi guovlluin unniduvvot.
Melkeproduksjonen i Troms og Finnmark utgjør bare en ubetydelig del av landets melkeproduksjon (3,6 %).
Mielkebuvttadeapmi Romssas ja Finnmárkkus dahká dušše mearkkašmeahttun oasi riikka mielkebuvttadeamis (3,6 %).
5. Sauenæringen
5. Sávzadoallu
Sauenæringen er i tillegg til melkeproduksjonen en av basisnæringene i jordbruket i samiske områder.
Sávzadoallu lea lassin mielkebuvttadeapmái okta sámi guovlluid vuođđoealáhus eanadoalus.
Ved å øke beitetilskuddet vil det både sikre økonomien i saueholdet og øke bruken av utmarksbeite.
Guohtundoarjaga lasiheapmi sihkkarasttášii sihke sávzadoalu ekonomiija ja lasihivččii meahcceguohtuma.
Overproduksjon av lammekjøtt i Norge har ført til lavere kjøttpris for sauebonden for 2018.
Lábbábierggu badjelmearebuvttadeapmi Norggas dagahii ahte sávzaboanda oaččui heajut biergohatti 2018:s.
Både Finnmark og Troms har underdekning av sauekjøtt.
Sihke Finnmárkkus ja Romssas lea vánis lábbábiergu.
Sametinget mener det ikke er riktig at disse fylkene må bære kostnadene for overproduksjon som er skjedd i andre deler av landet.
Sámedikki mielas ii leat riekta ahte dát fylkkat galget leat mielde gokčamin badjelmearebuvttadeami goluid mii geavai eará osiin riikkas.
Sametinget antar at når enkelte har valgt å slutte med sau så har rovdyrskadene vært avgjørende for dette valget.
Sámediggi jáhkká ahte go muhtumat válljejit heaitit sávzzaiguin, de leat boraspirevahágat váikkuhan dán válljemii.
6. Klimatiltak
6. Dálkkádatdoaibmabijut
Jordbruket sto for 8 % av de totale klimagassutslippene i landet.
Eanadoalu oassi lei 8 % ollislaš dálkkádatgássaluoitimiin riikkas.
Et klimautvalg har foreslått tiltak som kan redusere utslippene i jordbruket.
Dálkkádatlávdegoddi lea evttohan doaibmabijuid maiguin sáhtášii unnidit luoitimiid eanadoalus.
Tiltak i forbindelse med reduksjonen i utslipp av klimagasser må ikke gå ut over matproduksjonen i samiske områder.
Doaibmabijut dálkkádatgássaid luoitimiid unnideames eai galgga čuohcat biebmobuvttadeapmái sámi guovlluin.
Et av tiltakene som er foreslått for å redusere klimagasser er å bruke husdyrgjødsel i biogassproduksjonen.
Okta doaibmabidju mii lea evttohuvvon, lea dálkkádatgássaid unnideapmi dainna lágiin ahte geavahit muhkkiid biogássabuvttadeames.
Det er få anlegg som er etablert i landet.
Riikkas eai leat galle rusttega ásahuvvon.
Finansieringsordninger for klimainvesteringer må bedres.
Ruhtadanortnegiid dálkkádatinvesteremiidda ferte buoridit.
Bedre tilskuddsordninger for drenering og for behandling av husdyrgjødsel er tiltakene som kan redusere utslippene på sikt.
Buoret doarjjaortnegat dreneremii ja muhkkiid duohtadeapmái leat doaibmabijut mat sáhttet unnidahttit luoitimiid áiggi mielde.
Reduksjon i matsvinn både blant forbrukerne, matindustrien og dagligvarehandelen er et av tiltakene som er enklest å gjennomføre uten at det går ut over matproduksjonen.
Biebmu bálkáseami unnideapmi sihke geavaheddjiid, biebmoindustriija ja borramušgávppiid beales leat doaibmabijut maid lea álkimus čađahit almmá ahte dat čuohcá biebmobuvttadeapmái.
I dette ligger også å endre kravene til blant annet størrelse, utseende av frukt, bær og grønt.
Dasa gullá maiddái gáibádusaid rievdadeapmi earret eará šattuid, murjjiid ja ruotnasiid sturrodaga ektui.
Ordningen med overvintringsskade er avviklet og innarbeidet i arealtilskuddet.
Badjedálvevahátortnet lea heaittihuvvon ja biddjon areáladoarjagii.
Slik det fungerer i dag er den lite målrettet.
Nu go odne doaibmá de lea dát unnán mearrediđolaš.
De som får store overvintringsskader kommer dårlig ut med dagens ordning.
Sidjiide geain leat stuora badjedálvevahágat lea otnáš ortnet heittot.
Ordningen må gjeninnføres i sin opprinnelige form.
Ortnega berre bidjat ruovttoluotta nu go lei ovdal.
Det har sammenheng med klimaendringer, som nå oftere forekommer i nord der tining og frysing fører til mer skade på eng enn tidligere.
Dálkkádatrievdamiidda čatnasa dasa, mii dál dáhpáhuvvá davvin dávjjibut ja dávjjibut ja máizin ja galbmin dagaha eanet vahága gittiide go ovdal.
7. Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling
7. Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideami várás
Avtalepartene i jordbruket avviklet overføringen av 2,0 millioner kroner til Sametinget med virkning fra 2015.
Eanandoalu šiehtadusoasálaččat heite addimis 2,0 miljon ru Sámediggái jagi 2015 rájes.
Overføringen må innføres på nytt og samtidig økes for å fremme arktisk landbruk og muligheter for å møte klimaendringene med tilpasningsstrategier.
Dáid ruđaid ferte ođđasis váldit geavahussii ja seammás lasihit daid ovddidan dihtii árktalaš eanadoalu ja addit vejolašvuođa rahkanit dálkkádatrievdademiide heivehanstrategiijaiguin.
Disse midlene skal også kunne bøte på eventuelle negative konsekvenser av klimaendringene for næringa.
Dáiguin ruđaiguin galgat maiddái sáhttit buhtadit vejolaš negatiiva váikkuhusaid ealáhussii dálkkádatrievdamiid geažil.
Det arktiske klimaet er både en ulempe og en fordel.
Árktalaš dálkkádat lea sihke buorren ja hehttehussan.
Det positive med arktiske produkter er at de er mer smakfulle enn produkter produsert lenger sør i landet.
Buorren lea go árktalaš buktagat máistojit buorebut go buktagat mat leat buvttaduvvon máddelis.
Det vil øke verdiskapingen på gårdene, og dermed sikre sysselsettingen i jordbruket og det materielle grunnlaget for samisk kultur.
Dat buoridivčče árvoháhkama doaluin, ja dieinna lágiin sihkkarasttášedje barggolašvuođa eanadoalus ja sámi kultuvrra avnnaslaš vuođu.
Med disse midlene vil Sametinget kunne videreføre sin innsats mot videreforedling av lokal mat.
Dáiguin ruđaiguin sáhtášii Sámediggi áŋgiruššat ain báikkálaš biepmu muohkadeami hárrái.
Sametingets midler har i mange saker vært av avgjørende betydning for at bøndene har valgt å bygge ut.
Sámedikki ruhta lea ollu áššiin leamaš vealtameahttumat dasa go boanddat válljejedje stuoridit návehiid.
Nærings- og kulturkomiteen - 001/19
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 001/19
Merknad fremmet av Norske Samers Riksforbund(NSR Ann Karin Kvernmo.
Evttohus ovddiduvvon Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Ann Karin Kvernmo bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund Nora Marie Brandsfjell, Sandra Andersen Eira og Mathis Nilsen Eira, Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB)Jovna Vars Smuk, Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola, Senterpartiet (SP) Hans Ole Eira og Flyttsamelista Anders Somby Jr. stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Nora Marie Bransfjell, Mathis Nilsen Eira ja Sandra Andersen Eira, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, bellodatsorjjasmeahttunáirras Tor Mikkola, Guovddášbellodaga (SP) Hans Ole Eira, ja Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. dorjot:
Geitenæring.
Gáicaealáhus.
Forbudet mot frakt av geit over fylkesgrensen inn til Finnmark har fungert en periode.
Gielddus fievrridit gáiccaid rastá fylkaráji Finnmárkui lea doaibman muhtun áiggi.
Vi ser at brukene og drifta av geit er kraftig redusert i Finnmark.
Mii oaidnit ahte gáicadáluid ja doaimmaid lohku lea garrasit njiedjan Finnmárkkus.
Sametinget ber om det sees på tiltak for at næringen ikke dør ut.
Sámediggi bivdá geahčadit mot sáhttá eastadit ahte ealáhus ii oalát noga.
Et godt tiltak vil kunne være å innføre samiskgeit (lappgeit) som et tiltak for å få opp næringa.
Buorre evttohus livččii viežžat sisa sámegáiccaid (lappgeit) nannen dihte ealáhusa.
Dette vil gangne næringa med også bestanden av samiskgeit som er en utdøende rase.
Dat livččii buorre ealáhussii, muhto maiddái sámegáiccanállái mii lea jávkame.
I samisk landbruk har geiten vært sentral.
Sámi eanandoalus lea gáica leamaš dehálaš.
Historisk sett var geiten viktig da den var mulig å flytte med sammen og i kombinasjon med reindrift og hele dyret ble benyttet slik som reinen ved slakt.
Historjjálaččat lei gáica dehálaš danne go dat sáhtii johtit boazoealu mielde, ja olles goruda ávkkástalle seamma ládje go bohccogoruda go dan njuvve.
Geitemelk er et produkt som er en mangelvare og melken kan i enkelte tilfeller også drikkes av de med intoleranse for vanligmelk.
Gáiccamielki váilo dáid áiggiid, ja muhtumat geat eai gierdda dábálaš mielkki sáhttet juhkat gáiccamielkki.
Geiten er også svært viktig for kulturlandskapet da den kultiverer.
Gáica lea maid hui dehálaš kulturduovdagiidda danne go dat dikšu eatnama.
Vi ser at kulturlandskapet i Finnmark holder på gro ned, som går utøver faunaen og dyrelivet.
Mii oaidnit ahte Finnmárkku kulturduovdagat visot vuovdáiduvvojit, ja dat čuohcá šattuide ja elliide.
Geitas bidrag vil være positiv i dagens problematikk.
Gáica sáhttá čoavdit dálá váttisvuođaid.
Med god kunnskap og geografisk tilpasning er geit et nyttedyr på flere områder.
Buriin máhtuin ja geográfalaš heivehemiin lea gáica ávkkálaš ealli máŋgga suorgái.
Merknad fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga.
Evttohus ovddiduvvon bargiidbellodaga Arild Pettersen Inga bokte.
Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet John Kappfjell og Per Mathis Oskal stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Bargiidbellodaga (BB) John Kappfjell ja Per Mathis Oskal dorjot:
Jordbruk i samiske områder skal gi grunnlag for bosetting og verdiskapning gjennom lokal merkevarebygging, dessuten være bærekraftig og med variert struktur med tilrettelagt infrastruktur og driftsgrunnlag.
Sámi guovllu eanandoallu galgá dahkat vuođu ássamii ja árvoháhkamii báikkálaš gálvomearkkaiguin, ja dasa lassin leat ceavzil máŋggabealat struktuvrrain ja heivehuvvon infrastruktuvrrain ja doallovuođuin.
• Sikre at lovverket ivaretar tradisjonelle driftsmønstre.
• Sihkkarastit ahte lágat vuhtiiváldet árbevirolaš doaibmaminstariid.
• Videreutvikle jordbruksavtalen med fokus på arktisk landbruk, med egne tiltakssoner.
• Ovddidit eanandoallošiehtadusa ja das deattuhit árktalaš eanandoalu, sierra doaibmaavádagain.
• Sikre matjord for fremtidens produksjon.
• Sihkkarastit muolddu boahttevaš buvttademiide.
• Videreføre ordningen med konfliktforebyggende tiltak finansiert over jordbruks- og reindriftsavtalen.
• Joatkit riidoeastadeaddji doaibmabijuiguin maid eanandoallo- ja boazodoallošiehtadus ruhtada.
• Støtte arbeidet med lokal mat og merkevarebygging.
• Doarjut barggu báikkálaš biepmuin ja gálvomearkahuksemiin.
• Sikre et godt generasjonsskifte i jordbruket høy prioritet.
• Sihkkarastit buori buolvamolsuma eanandoalus, vuoruhit nannosit.
• Gi ungdom mulighet for praksis-/lærlingeplass på gårdene.
• Fállat nuoraide vejolašvuođa oažžut bargohárjehalli-/oahpahallisaji dáluin.
• Stimulere til økt fornyelse av bygningsmassen og økt produksjon av kjøtt og melk.
• Movttiidahttit eanet ođastit vistiid ja buvttadit eanet bierggu ja mielkki.
• Legge til rette for nyetableringer innenfor landbruket.
• Láhčit dili ođđaásahemiide eanandoalus.
• Arbeide for fortsatt statlig finansiering av interkommunale skadefellingslag for rovvilt.
• Bargat viidásit stáhtalaš ruhtademiin gielddaidgaskasaš boraspiriid jávkadanservviide.
• Arbeide for at mindre gårdsbruk får økte melkekvoter ved generasjonsskifte.
• Bargat dan ala ahte smávit dállodoalut ožžot eanet mielkeeriid buolvamolsuma oktavuođas.
• Gjennomføre ordningene med støtte til driftsutbygging og tilleggsnæring i landbruk og reindrift ved generasjonsskifte.
• Čađahit doarjjaortnegiid vistehuksemii ja liigeealáhusaide eanandoalus ja boazodoalus buolvamolsuma oktavuođas.
Forslag fremmet av Arbeiderpartiet (AP) Arild Pettersen Inga.
Evttohus ovddiduvvon bargiidbellodaga Arild Pettersen Inga bokte.
Komiteens medlemmer fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira, Nora Marie Bransfjell, fra Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, fra Arbeiderpartiet (AP) Per Mathis Oskal og John Kappfjell, fra Senterpartiet Hans Ole Eira, fra Flyttsamelista Anders Somby Jr. og Partipolitisk uavhengig Tor Mikkola stiller seg bak:
Lávdegotti miellahtut Norgga sámiid Riikasearvvi (NSR) Sandra Andersen Eira, Mathis Nilsen Eira ja Nora Marie Bransfjell, Norgga sámiid Riikasearvvi/Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) Jovna Vars Smuk, Bargiidbellodaga (BB) Per Mathis Oskal ja John Kappfjell, Guovddášbellodaga (SP) Hans Ole Eira, Johttisámiid listtu (FL) Anders Somby jr. ja bellodatsorjjasmeahttunáirras Tor Mikkola dorjot:
Pkt. 5 Sauenæring: Ny setning settes inn etter setning 3 i avsnittet.
Čuokkis 5 Sávzaealáhus Ođđa cealkka bidjo sisa cealkaoasis 3 cealkaga maŋŋái: