pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hele livet har Trygve vært interessert i sang og musikk .
Olles eallima lea Trygve beroštan lávlumis ja musihkas .
Allerede i barndommen skaffet han seg et trekkspill , og fortsatt er han aktiv på dette instrumentet , bl.a. i Ringerike trekkspillklubb .
Jo mánnán hágai geasanasa , ja ain čuojahallá dáinna čuojanasain , ee. Ringerike geasanasjoavkkus .
Ellers er det piano som han har spilt mest .
Muđui son lea eanemusat čuojahan piano .
Han har komponert mange sanger og da den aller første plata med samisk sang kom ut i 50-åra , var det Marie Varsi som sang Gussavuordi med melodi av Trygve Madsen .
Son lea bidjan šuoŋa máŋgga lávlagii ja go buot vuosttamuš sámi lávlunskearru ilmmai 50-logus , de lávllui Marie Varsi Gussavuordi masa Trygve Madsen lei šuoŋa bidjan .
Han har også oversatt en del sanger til samisk og gitt ut en tospråklig sangbok [ Lávlagirji – samisk sangbok .
Son lea maid jorgalan ollu lávlagiid sámegillii ja almmustahttán guovttegielalaš lávlungirjji ovttas Isak Østmoin ja Thorleif Bergain . [ Lávlagirji – samisk sangbok .
Universitetsforlaget 1975 ] , sammen med Isak Østmo og Thorleif Berg .
Universitetsforlaget 1975 ] – Mii eat beassan juigosiid gal geavahišgoahtit skuvllas .
Hadde vi gjort det , og foreldrene fått høre det , hadde jeg fått sparken .
Jos mii dan livččiimet dahkan , ja váhnemat dan gullan , de livččen lihcohallan .
Det vi kunne gjøre var å oversette norske sanger til samisk og å lage nye sanger .
Áidna maid sáhtiimet dahkat lei heivehit dárogiel lávlagiid sámegillii ja ráhkadit ođđa lávlagiid .
En av de første bøkene med samiske sanger var av Pekka Lukkari .
Ovtta dain vuosttaš sámegiel lávlungirjjiin doaimmahii Pekka Lukkari .
Den første utgaven kom i 1948 , den andre i 1960 .
Vuosttaš girji ilmmai 1948:s , nubbi gis 1980:s .
Der var det fem nye sanger som vi hadde samarbeidet om .
Das ledje vihtta ođđa lávlaga maiguin moai ovttasbarggaime .
En initiativrik musikklærer sørfra satte igang opplæring på strykeinstrumenter , og resultatet blei dette orkesteret .
Hutkás ja ealljáris mátta-norgalaš musihkkaoahpaheaddji álggii streaŋgačuojanasaid čuojahanoahpahusa , ja boađus lei dát čuojahanjoavku .
Samisk grunnfag i Oslo
Sámegiela vuođđofága Oslos
I 1962–63 dro både Randi og Trygve til Oslo for å studere samisk grunnfag .
Áigodaga 1962–63 leigga sihke Randi ja Trygve Oslos lohkamin sámegiela vuođđofága .
Det var første året det ble tilbudt dette studiet i Oslo .
Dalle lei vuosttaš geardde go sáhtii lohkat vuođđofága Oslos .
Det ble da gitt tilbud til lærere om et års studiepermisjon for å lese samisk , mot 5 års bindingstid .
Oahpaheddjiide fállojuvvui jagi lohkanvirgelohpi lohkat sámegiela , ja čatnanáigi lei 5 jagi .
Samiskfaget var et unntak fra kravet om studiekompetanse .
Dán fágii ii gáibiduvvon lohkangelbbolašvuohta .
Å få studiekompetanse var noe annet enn senere , det eneste som telte var eksamen fra gymnas eller examen artium som det da ble kalt .
Oažžut lohkangelbbolašvuođa lei juoga eará go maŋŋá , áidna mii galggai lei gymnása eksámen dahje examen artium , manin dan dalle gohčodedje .
Randi hadde studiekompetanse , siden hun hadde gått gymnaset , mens Trygve ikke hadde det etter datidens regler , selv om han hadde 4-årig lærerskole og norsk mellomfag fra Norges lærerhøgskole .
Randis lei lohkangelbbolašvuohta , go lei vázzán gymnása , muhto Trygves ii lean dat dalá njuolggadusaid mielde , vaikko sus lei 4-jagi oahpaheaddjiskuvla ja dárogiela gaskafága Norgga oahpaheaddjiskuvllas .
Samisk var derfor det eneste faget han fikk lov til å studere på universitetet .
Sámegiella lei danin áidna fága maid son sáhtii lohkat universitehtas .
Samisklærerne var Thor Frette , Knut Bergsland og Asbjørn Nesheim .
Sámegiela oahpaheaddjit ledje Thor Frette , Knut Bergsland ja Asbjørn Nesheim .
– De var ganske forskjellige : Frette var systematisk og teoretisk , Bergsland var nokså flygende , mens Nesheim , som hadde hovedansvar for kulturhistorien , var en veldig flink underviser .
– Sii ledje iešguđetláganat : Frette lei systemáhtalaš ja teorehtalaš , Bergsland lei gis hui mohkkái ja Nesheim , geas lei váldoovddasvástádus kulturhistorjjás , lei hui čeahppi oahpahit .
Språkdelen var svært teoretisk grammatikk .
Giellaoassi lei hui teorehtalaš giellaoahppa .
Blant studentene var det både folk med samisk som morsmål og folk som knapt kunne noe samisk fra før .
Studeanttat ledje sihke olbmot , geain lei sámegiella eatnigiellan ja olbmot , geat eai báljo máhttán sámegiela ovdalaččas .
Studentene kom stort sett fra Finnmark , og faget ble kalt « Finnmarkssamisk » .
Eanaš studeanttat bohte Finnmárkkus , ja fága gohčoduvvui « Finnmárkku sámegiellan » .
Undervisningen foregikk på norsk og studentene skulle og svare på norsk ved skriftlig eksamen .
Oahpahus lei dárogillii ja studeanttat galge maiddái vástidit dárogillii eksámenis .
Blant studentene var det mange som senere skulle spille en stor rolle i samisk skole og kulturliv , som Nils og Laila Jernsletten , Thorleif Berg , Kristian Nymo , Anna Mørk og Isak Østmo .
Studeanttaid searvvis ledje máŋggas , geat maŋŋil šadde guovddáš olmmožin sámi skuvllas ja kultureallimis , nugo Nils ja Laila Jernsletten , Thorleif Berg , Kristian Nymo , Anna Mørk ja Isak Østmo .
I den tiden måtte lærere som hadde vanlig lærerutdanning og tok tilleggsutdanning søke skolestyret om å få godkjent adjunktkompetanse .
Dan áigge galge oahpaheaddjit , geain lei dábálaš oahpaheaddjioahppu ja geat válde lassioahpu , ohcat skuvlastivrras oažžut adjunktagelbbolašvuođa dohkkehuvvot .
Etter bestått samisk grunnfag søkte Randi om å få adjunktkompetanse .
Maŋŋá go sámegiela vuođđofága cevzzii , de Randi ozai oažžut adjunktagelbbolašvuođa dohkkehuvvot .
Skolesjefen innstilte på avslag , og skolestyret sa nei .
Skuvlahoavda árvalii biehttalit ohcamuša , ja skuvlastivra mieđihii dasa .
De mente samisk ikke var et undervisningsfag , og derfor ikke telte i skolen .
Sii oaivvildedje ahte sámegiella ii lean oahpahusfága , ja danin ii lohkkojuvvon buorrin skuvllas .
Randi anket til Skoledirektøren og fikk støtte .
Randi váidalii Skuvladirektevrii ja doppe oaččui doarjaga .
Men skolesjefen ga seg ikke og anket saken til departementet .
Muhto skuvlahoavda ii vuollánan ja váidalii ášši departementii .
Etter vedtak i departementet fikk hun endelig godkjenning .
Departemeantta mearrádusa vuođul de oaččui viimmat dan dohkkehuvvot .
Dermed var det slått fast fra høyeste hold at samisk var en kompetanse som skolen trengte .
De lei celkojuvvon bajimuš dásis ahte sámegiella lei gelbbolašvuohta man skuvla dárbbašii .
Men ennå skulle det gå flere år før faget kom på timeplanen i grunnskolen .
Muhto ain galge mannat ollu jagit ovdalgo fága iđii vuođđoskuvlla diibmoplánii .
Samisk for norsken sin del
Sámegiella dárogiela nannema várás
Da det ble åpnet for samisk begynneropplæring , var det stor skepsis blant mange foreldre .
Go beassagohte oahpahit sámegiela álgodásis , de váhnemat eai lean nu mielas dasa .
Da skoledirektøren sendte ut skriv om dette , argumenterte han med at samiskundervisningen var for å styrke norsklæringen .
Go skuvladirektevra sáddii čállosa dán birra , de ákkastalai ahte sámegieloahpahus lei dárogiela nannema várás .
Selv om mange mente det å lese og skrive samisk hadde en egenverdi , var norsklæring ennå det eneste anerkjente målet .
Vaikko ollugat oaivvildedjege ahte lohkat ja čállit sámegiela lea iešalddis mávssolaš , de lei dárogiela oahppan ain áidna dohkkehuvvon mihttun .
Trygve og Randi arbeidet begge på Karasjok barneskole da samisk begynneropplæring starta i 1967 .
Trygve ja Randi barggaiga goappašagat Kárášjoga mánáidskuvllas go sámegiela álgooahpahus álggahuvvui 1967:s .
Det var bare 7 elever som fikk opplæring på samisk første året , alle var fra kirkestedskretsen .
Ledje 7 oahppi , geat ožžo sámegiela oahpahusa vuosttaš jagi , buohkat gulle márkanbirii .
Trygve hadde klassen i samisk , Randi hadde den i norsk .
Trygve oahpahii sidjiide sámegiela , Randi gis dárogiela .
Det var ikke bare samiskundervisningen som var noe nytt , men også at norsk skulle undervises som det fremmedspråket det var for elevene , ikke som noe de « burde » forstå .
Ii lean dušše sámegieloahpahus mii lei ođas , muhto maiddái ahte dárogiella galggai oahpahuvvot amasgiellan nugo dat lei ohppiide , dárogiella ii oahpahuvvon juonin man sii « berrejedje » áddet .
[ Trygve Madsen forteller mer om dette i artikkelen Om sameskolen i Norge , som står i Samisk skolehistorie 1 . ]
[ Trygve Madsen muitala eambbo dán birra artihkkalis Norgga sámeskuvlla birra , girjjis Sámi skuvlahistorjá 1. ]
Karasjok kommune fikk tidlig ungdomsskole , og fikk oppleve de skiftende ordningene for organisering av ungdomsskolen .
Kárášjoga gildii ásahuvvui áigá jo nuoraidskuvla , ja sii besse vásihit nuppástuhtti ortnegiid ahte mo nuoraidskuvla galggai organiserejuvvot .
– Det verste var perioden med kursplaner .
– Váigadeamos lei kursaplánaáigodat .
Foreldra valgte som regel laveste kursplan , de trodde ikke ungene ville klare mer .
Váhnemat dábálaččat válljejedje vuolimus kursaplána , eai sii navdán mánáideaset nagodit eambbo .
I andre miljøer der foreldrene hadde mer ambisjoner for ungenes skolegang , valgte de høyere kursplan , selv om elevene ikke var særlig flinke .
Eará birrasiingis váhnemiin ledje eambbo vuordámušat mánáidasaset , ja válljejedje bajimuš kursaplána , vaikko vel oahppit eai lean nu čeahpit .
Resultatet ble veldig urettferdig : En elev med Mg fra kursplan 2 ble rangert etter en elev med Ng fra kursplan 3 .
Boađus ii šaddan govttolaš : Muhtin kursaplána 2 oahppi , gii oaččui Hui buorre ( Mg ) árvvoštallojuvvui heajubun go kursplana 3 oahppi geas lei Oalle buorre ( Ng ) .
Og samiske elever fikk ofte en ekstra ulempe når de søkte videregående skoler , de kom ikke inn fordi de hadde hatt lave kursplaner i ungdomsskolen .
Ja sámegielat ohppiide dat čuozai eambbo go earáide go ohce joatkkaskuvllaide , eai sii beassan dohko álgit , go sis ledje vuolit kursaplánat nuoraidskuvllas .
I Karasjok var Trygve og Randi med på mye kulturell aktivitet i bygda .
Kárášjogas soai oassálasttiiga ollu kultuvrralaš doaimmain báikkis .
De første årene de var i Karasjok dirigerte Trygve blandakoret .
Vuosttaš jagiid go leigga Kárášjogas , de Trygve láidestii seahkalaskoara .
I årene 1958–60 var Trygve aktivt med og startet teatergruppa « Katta » ( Karasjok Amatør-Teater Til Adspredelse ) .
Jagiid 1958–60 Trygve lei searvvis álggaheamen teáhterjoavkku « Katta » ( Karasjok Amatør-Teater Til Adspredelse ) .
Alle disse stykkene ble spilt på norsk .
Buot dát bihtát čájehuvvojedje dárogillii .
Trygve arrangerte også riksteaterforestillinger på samisk , den første var Dávggaid vuolde i 1963 , den neste Dola birra med Per Hætta .
Trygve maid lágidii riikkateáhterčájálmasaid sámegillii , vuosttaš lei Dávggáid vuolde 1963:s , nubbi lei Dola birra Per Hættain .
Trygve og Randi var også med og spilte i Riksteaterets første samiske dukketeaterforestilling : Mikku-Mát`te ja su us`tibat .
Trygve ja Randi leigga maid čájeheamen Riikkateáhtera vuosttaš vávváteáhterčájáhusa ; Mikku-Mát`te ja su us`tibat .
Trygve Madsen var en ildsjel i arbeidet med å få igang teater på samisk .
Trygve Madsen barggai hui áŋgirit oaččuhit sámegiel teáhtera .
På 1960-tallet arrangerte Riksteateret sammen med Svenska Teatern en turne med dukketeater på samisk .
1960-logus jođii Riksteateret ovttasbarggus Svenska Teaterniin sámegiel vávváteáhteriin .
Oslo : Elevutveksling og samiskkurs
Oslo : Ohppiidlonohallan ja sámegielkursa
I 1968 ble Randi valgt til nestleder i Norsk lærerlag , og flyttet da til Oslo .
1968:s válljejuvvui Randi Norgga oahpaheaddjisearvvi nubbinjođiheaddjin , ja fárrii dalle Osloi .
Dette vervet hadde hun frem til 1973 .
Dát doaibma sus lei gitta 1973`rádjai .
Etter tida i lærerlaget var Randi rektor i Oslo , først på Årvoll , så på Nordseter ungdomsskole .
Maŋŋá oahpaheaddjisearvvi áiggi , de lei Randi rektorin Oslos , álggos vuos Årvollas , ja dasto Nordseter nuoraidskuvllas .
Trygve flyttet også med til Oslo , der han fikk arbeid som rektor i nabokommunen Nittedal og senere på Munkerud skole i Oslo .
Trygve fárrii maiddái Osloi , gos son bargagođii rektorin kránnjágielddas Nittedalas ja maŋŋil Munkerud skuvllas Oslos .
Under tiden på Munkerud sto han i spissen for en storstilt elevutveksling mellom denne skolen og Karasjok barneskole .
Munkerudas barggadettiin son lei njunnošis láidesteamen hui viiddis ohppiidlonohallama dán skuvlla ja Kárášjoga mánáidskuvlla gaskkas .
– Det var slik at SAS hadde et ekstremt godt tilbud til barn under 12 år som reiste sammen med voksne .
– Lei nu ahte SAS:s lei hirbmat buorre fálaldat mánáide , geat eai lean vel deavdán 12 jagi ja geat mátkkoštedje rávesolbmuiguin fárrolaga .
Dette gjorde at denne utvekslingen ikke kostet skolene mer enn en vanlig leirskole i nærheten .
Dat mearkkaša ahte dát lonohallan ii šaddan skuvllaide máksit eambbo go dábálaš leairaskuvla lahkosiin .
Vi gjennomførte derfor utvekslingen med de eldste elevene som kunne utnytte dette tilbudet , dvs. 5. klasse .
Mii danin lonohalaimet boarráseamos ohppiid , geat sáhtte geavahit dán fálaldaga ; 5. luohkkálaččaid .
Elevene bodde hos hverandre en uke , og de var med i undervisningen på skolen .
Oahppit orro guhtet guimmiideaset luhtte vahkku , ja sii čuvvo oahpahusa skuvllas .
I Karasjok fikk elevene tur ut på vidda , i Oslo fikk de se turistattraksjoner som Holmenkollen og Norsk Folkemuseum .
Kárášjogas oahppit fitne maiddái duoddaris , Oslos gis besse fitnat erenoamáš turistabáikkiin nugo Holmenkollenis ja Norgga Álbmotmuseas ( Norsk Folkemuseumas ) .
En av de aller største begivenhetene var da elevene fra Karasjok ble invitert til lunsj hos Kong Olav på Slottet .
Stuorámus dáhpáhusaid searvvis lei go Kárášjoga oahppit bovdejuvvojedje Šlohttii Gonagas Ovllá lusa boradit .
Det kunne være 70 til 90 elever med på en slik tur , så vi fylte opp hele fly og SAS tjente nok ikke mye på oss .
Sáhtte leat 70–90 oahppi dákkár mátkkis mielde , nu ahte mii devddimet olles girdi ja SAS ii dáidde gal leat dinen áktánasat min dihtii .
Så det ble snart slutt på dette tilbudet og da hadde vi ikke råd til å fortsette .
Nu ahte fargga heaittihedje dán fálaldaga ja mis ii lean šat várri joatkit lonohallama .
Det er nå gått omtrent 30 år siden denne utvekslinga , men mange familier holdt kontakt lenge .
Dál leat gollan sullii 30 jagi lonohallama rájes , muhto máŋga bearraša leat guhká doalahan oktavuođaid .
Noen har fortsatt kontakt .
Soapmásiin lea ain oktavuohta .
Tidlig på 1980-tallet var det stor interesse for samiskkurs i Oslo .
1980-logu álggus jearahišgohte sámegielkurssaid Oslos .
Først fikk jeg spørsmål fra Sámiid Searvi ved Ragnhild Nystad om jeg kunne ta på meg et kveldskurs .
Álggos jearai Sámiid Searvvi Ragnhild Nystad mus ahte sáhtášin go váldit badjelasan eahketkurssa .
Etter hvert måtte vi dele opp i to nivå , for begynnere og for dem som kunne litt .
Veahá áiggi geažes fertiimet juohkit kurssa guovtti dássái , daid várás geat ledje álgodásis ja daidda geat jo máhtte veahá .
Davvin-bøkene var nettopp kommet , og de var på den nye rettskrivingen .
Davvin-girjjit ledje aiddo ilbman , ja dat ledje ođđa čállinvuohkái .
Den hadde ikke jeg lært , jeg måtte lære meg den etter hvert som jeg underviste .
Dan in lean oahppan , mun fertejin ieš oahppat dađistaga go oahpahin .
Så tok Sámiid Searvi initiativ til å få samisk inn i skolen i Oslo .
Ja de Sámiid Searvi oččodišgođii sámegiela Oslo skuvllaide .
Det var delte meninger i rektorkollegiet om det skulle åpnes for å bytte ut nynorsk med samisk .
Rektorat ledje guovtti oaivilis ahte galge go addit vejolašvuođa lonuhit ođđadárogiela sámegielain .
Men så kom det et rundskriv fra KUF som avklarte saken .
Muhto de sáddii Girko- ja oahpahusdepartemeanta johtočállosa , mii čielggadii ášši .
Da sendte jeg ut et skriv på skolen min og noen naboskoler og vi fikk 3–4 elever som ville ha samisk .
Dalle mun bidjen johtui čállosa iežan skuvllas ja muhtun kránnjá skuvllain ja oaččuimet 3-4 oahppi , geat háliidedje sámegiela .
Det måtte opp i skolestyret for at jeg som rektor skulle få lov å bruke undervisningstiden min til samiskundervisning .
Skuvlastivra fertii meannudit ahte galggan go mun rektorin beassat geavahit oahpahusáigán sámegieloahpahussii .
Etter noen år fikk vi den første eleven med samisk i videregående skole .
Muhtun jagiid maŋŋá oaččuimet vuosttaš oahppi sámegielain joatkkaskuvlii .
Jeg hadde henne første året , men så fikk jeg jobb i Kiruna og dro dit , og Randi tok over andre året .
Son lei mus oahppin vuosttaš jagi , muhto de ožžon barggu Gironis ja fárrejin dohko , ja Randi válddii badjelasas dán oahppi nuppi jagi .
Men så dro hun også nordover , så tredje året overtok Bibbi Johnskareng .
Muhto de fárrii Randige davás , nu ahte goalmmát jagi oahpahii Bibbi Johnskareng su .
Det pussige er at denne eleven ikke hadde noen samisk bakgrunn , hun var helnorsk .
Ártegeamos lei ahte dán oahppis ii lean sámi duogáš , son lei rivgonieida .
Hun hadde ikke tilgang på noe samisk språkmiljø i Oslo , så vi tok henne med til hytta i Karasjok hver gang vi reiste dit .
Sus ii lean vejolašvuohta hállat sámegiela Oslos , nu ahte moai válddiime su mielde iežame bartii Kárášjohkii álo go dohko manaime .
Samisk i Vadsø og Kirkenes
Sámegiella Čáhcesullos ja Girkonjárggas
I 1986 ble Randi Nordback Madsen utnevnt til skoledirektør i Finnmark , en stilling hun hadde til 1992 .
I1986:s nammaduvvui Randi Nordback Madsen Finnmárkku skuvladirektevran , dán virggis son lei 1992`rádjai .
I denne perioden bodde de i Vadsø .
Dán áigodaga soai ásaiga Čáhcesullos .
Trygve forteller : – I 1987 opprettet de samiske kunstnerorganisasjonene et felles sekretariat .
Trygve muitala : – 1987:s sámi dáiddárorganisašuvnnat ásahedje oktasaš čállingotti .
Det ble kalt « Čálli » .
Dan sii gohčodedje « Čállin » .
Jeg ble da ansatt som sekretær og begynte der i januar 1987 .
( Sámi Musihkkáriid Searvi ) . Mun álgen bargat čállin dohko ođđajagemánus 1987:s .
– Mens jeg arbeidet for kunstnerorganisasjonene fikk jeg spørsmål fra Vadsø videregående skole om jeg kunne ta på meg samiskundervisning .
– Dáiddárorganisašuvnnain barggadettiin jearai Čáhcesullo joatkkaskuvla mus ahte sáhtášin go oahpahit sámegiela doppe .
De hadde ikke hatt noe tilbud om samisk før , så jeg var den første samisklæreren der .
Sis ii lean leamaš goassege sámegiela fálaldat ovdal , nu ahte mun ledjen vuosttaš sámegieloahpaheaddji doppe .
Første året hadde jeg bare en elev , og var bare timelærer .
Vuosttaš jagi lei mus dušše okta oahppi , ja ledjen dušše diibmooahpaheaddjin .
Allerede året etter var det mange flere elever som ville ha samisk .
Maŋit jagi juo ledje eanet oahppit , geat háliidedje oahppat sámegiela .
Da hadde jeg full lærerjobb , med noen musikktimer ved sida av samisken .
Dalle mus lei olles oahpaheaddjivirgi , ja sámegiela lassin ledje vel moadde musihkkadiimmu .
Deretter var det full jobb med samisk og vel så det .
Dan maŋŋil lei olles bargu sámegielain ja vel eambboge .
Siste året jeg var der hadde jeg 36 elever .
Maŋimuš jagi go ledjen doppe , de ledje mus 36 oahppi .
Jeg sørget for å fortelle elevene at dersom de valgte samisk ville de stå mye sterkere når de søkte arbeid , og det var argument som virket !
Mun váruhin muitalit ohppiide ahte jos sii válljejit sámegiela , de sii čužžot nannosat juolggi alde go ohcet bargguide , ja dat ágga gal doaimmai !
Jeg hadde undervisning på hele 4 trinn : førstespråk , andrespråk , de som hadde hatt litt samisk i grunnskolen og de som starta helt blanke .
Mun oahpahin 4 dásis : sámegiela vuosttaš giellan ja nubbingiellan , daid geat ledje veahá oahppan sámegiela nuoraidskuvllas ja daid geat eai máhttán maidege .
De fleste elevene kom fra Tana og Nesseby .
Eanaš oahppit ledje Deanus ja Unjárggas eret .
Gruppene varierte fra en enslig elev til over 10 elever .
Joavkkut ledje iešguđet sturrodagas , ovtta oahppis gitta logi oahppái .
Siste året hadde jeg i tillegg samiskundervisningen på Kirkenes videregående skole .
Maŋimuš jagi lei mus vel sámegieloahpahus Girkonjárgga joatkkaskuvllas .
De var desperate fordi de manglet samisklærer , og jeg fikk tilbud om enten å ta fly eller kjøre bil .
Sii ledje heađis go váillui sámegieloahpaheaddji , ja munnje fálle jogo girdit dahje vuodjit dien gaskka .
Men flyrutene passet ikke , så jeg ble å kjøre bil 17 mil hver vei hver fredag .
Muhto girdiruvttot eai heiven , nu ahte fertejin vuodjit 17 miilla goappáge guvlui juohke bearjadaga .
Jeg startet klokken 6 om morgenen og var ikke hjemme før sene kvelden .
Vulgen ruovttus 6 áigge iđđedis ja in joavdan ruoktot ovdalgo maŋŋiteahkeda .
Det var fire elever på to forskjellige nivå .
Ledje njeallje oahppi goabbat dásis .
« Samefiendtlig » skoledirektør
« Sámevuostálasti » skuvladirektevra
Randi var skoledirektør i en tid med store endringer i skoletilbudet for samiske elever .
Randi barggai skuvladirektevran daid áiggiid go sámi ohppiid skuvlafálaldat sakka nuppástuvai .
Skoledirektøren skulle kontrollere at skolestyrenes vedtak var etter lov og rett .
– Skuvladirektevra galggai dárkkistit ahte skuvlastivrraid mearrádusat ledje lágaid ja njuolggadusaid mielde .
Vi gikk derfor gjennom skolestyreprotokollene .
Mii geahčadeimmet danin skuvlastivrraid beavdegirjjiid .
I Kautokeino hadde skolestyret vedtatt å innføre samisk som obligatorisk fag .
Guovdageainnu skuvlastivra lei mearridan álggahit sámegiela geatnegahtton fágan .
Men det var ikke lovhjemmel for det i den tiden , det ble det først senere .
Muhto dan áigge ii lean dasa láhkavuođđu , easkka maŋŋil šattai nu .
Jeg var derfor nødt til å si fra at vedtaket var ulovlig , selv om jeg kunne ønske at det skulle være lov .
Danin fertejinge cealkit ahte mearrádus ii lean lobálaš , vaikko vel livččenge dáhtton dan lobálažžan .
Dermed ble jeg hengt ut i avisen Sámi Áigi som den samefiendtlige skoledirektøren .
Danin Sámi Áigi-aviisa fallehii mu sámevuostálasti skuvladirektevran .
I starten hadde vi også ansvar for å gå gjennom tilsettinger av lærere , det vil si at vi måtte godkjenne skolestyrenes vedtak .
Álggedettiin lei mis maiddái ovddasvástádus geahčadit oahpaheddjiid virgádemiid , dat mearkkaša ahte mii galggaimet dohkkehit skuvlastivrraid mearrádusaid .
Dette ble senere desentralisert til kommunene .
Maŋŋil daid adde gielddaide mearridit .
En viktig oppgave for Skoledirektøren var å heve kunnskapsnivået blant lærerne .
Skuvladirektevrras lei deaŧalaš bargu nannet oahpaheddjiid máhttodási .
Derfor satte vi i gang kurs for lærere – forsøkte å få i gang kurs også for samisk opplæring , i samarbeid med Samisk utdanningsråd .
Danin álggaheimmetge kurssaid oahpaheddjiid várás – geahččalin maid álggahit kurssaid sámegiela oahpahusa várás , ovttasráđiid Sámi oahpahusráđiin .
Et viktig ledd i arbeidet var å få ansatt pedagogiske konsulenter i kommunene .
Deaŧalaš oassi dán barggus lei virgádit pedagogalaš konsuleanttaid gielddaide .
Skoledirektøren i Finnmark fikk en ganske stor bevilgning til å fordele til kommunene for styrking av opplæringen for samiske elever .
Finnmárkku skuvladirektevra oaččui oalle ollu ruđa juohkit gielddaide nannet sámi ohppiid oahpahusa .
Det meste gikk til samiskundervisning , men vi kunne også gi penger til delingstimer i fag som norsk og matematikk .
Eanemusat manai sámegieloahpahussii , muhto sáhtiimet maiddái addit ruđa juohkindiimmuide dakkár fágain go dárogielas ja matematihkas .
Jeg arbeidet også mye med finskundervisningen .
Bargen maiddái ollu suomagieloahpahusain .
I den tiden begynte en skole med kvenskundervisning , noe jeg var skeptisk til .
Dan áigge oahpahišgođii okta skuvla kveanagiela , dasa in lean nu mielas .
Jeg mente de skulle holde seg til finsk , som var et standardisert språk .
Oaivvildin ahte sii galge čuovvut suomagiela , mii lei standardiserejuvvon giella .
Det var i mi tid som skoledirektør at arkivet for Skoledirektøren i Finnmark ble overført til Statsarkivet i Tromsø .
Mu áiggis go ledjen skuvladirektevran , de Finnmárkku skuvladirektevrra arkiiva sirdojuvvui Stáhtaarkiivii Tromsii .
Jeg måtte gå gjennom dette , bl.a. for å avgjøre hva som skulle være offentlig tilgjengelig og hva som skulle være unntatt offentlighet .
Fertejin dan dárkkistit , ee. mearridit maid sáhtii albmosin dahkat ja mat eai galgan šaddat almmolažžan .
Det var mye som var skrevet om navngitte elever .
Ollu lei čállojuvvon nammejahkii ohppiid birra .
Blant annet har mange elever blitt stemplet som åndssvake , mens den reelle grunnen for mange kan ha vært språkproblemer , dysleksi eller kanskje også hørsels- og synshemninger .
Muhtun oahppit leat navdojuvvon miellaváillagin , muhto duohta sivva lei baicca ahte ollugiin ledje giellaváttisvuođat , dysleksiija dahje dáide maid leamaš gulus ja oainnus sivat .
Skolelegeordningen fungerte ikke alle steder like godt .
Skuvladoavtterortnet ii doaibman buot báikkiin seamma bures .
Jeg synes at det er galt å la slike dokumenter være offentlig tilgjengelige .
Mu mielas lea boastut dahkat dánlágan čállosiid almmolažžan .
De ble skrevet i en tid da diagnostisering av lærevansker og hjelpetiltak var så godt som ikke-eksisterende noe sted i landet .
Dát čállojedje dan áigge go oahppanváttisvuođat eai iskojuvvon eaige veahkkedoaimmat lean oažžunláhkai gostege dán riikkas .
Alle på sitt nivå
Juohkehaš iežas dásis
– Jeg har vært opptatt av at alle som ønsker samisk skal få et tilbud på sitt nivå , og krav som de kan mestre .
–– Lean beroštan das ahte juohkehaš gii háliideaš sámegiela , galgá oažžut fálaldaga iežas dásis ja gáibádusaid maid sáhttá hálddašit .
Derfor mener jeg det er viktig at grunnskolen har tilbudet « samisk språk og kultur » , som er en læreplan på lavere nivå enn andrespråk .
Danin oaivvildange deaŧalažžan ahte vuođđoskuvla sáhttá fállat « sámi giela ja kultuvrra » , mii lea oahppoplána vuolit dásis go nubbinegiella .
Om elever kommer flyttende til en samisk kommune f.eks. midt i grunnskolen , er det for hardt å kreve at de skal mestre andrespråksplanen .
Jos oahppit fárrejit sámi gielddaide omd. dalle go vuođđoskuvllas leat joavdan gaskkamuddui , de lea menddo garas gáibidit sin hálddašit nubbingielaplána .
En bør ikke legge planene for høyt , det kan elevene knekke både ryggen og interessen på .
Plánat eai berreše biddjot menddo alás , dalle sáhttet oahppit sihke vuollánit ja beroštumi massit .
I Utdanningsdepartementet
Oahpahusdepartemeanttas
Den siste jobben Randi Nordback Madsen hadde før hun gikk av med pensjon var i Oslo , i Utdanningsdepartementet som spesialrådgiver for samiske og nordnorske skolespørsmål .
Maŋimuš virgi mas Randi Nordback Madsen lei ovdalgo manai ealáhahkii , lei Oslos , Oahpahusdepartemeanttas . Doppe son lea sámi ja davvinorgalaš skuvlagažaldagaid erenoamášráđđeaddi .
Denne jobben var i grunnskoleavdelingen .
Dát bargu lei vuođđoskuvlaossodagas .
Hun hadde ikke noe med videregående opplæring eller høgskolen å gjøre , og det var ikke noen tilsvarende stilling for disse skoleslagene .
Sus ii lean mihkkege dahkamušaid joatkkaoahpuin iige allaskuvllain , ja dáid skuvllaid várás ii lean dánlágan virgi .
– Da jeg begynte i departementet fikk jeg igjen å gjøre med midlene til samiskundervisning , nå fra en annen vinkel , nemlig å fordele penger til fylkene .
– Go álgen departementii bargui , de fas šattai mu bargun sámegieloahpahusa ruđaid hálddašit , muhto dál earáláhkai , namalassii juohkit ruđaid fylkkaide .
Fra departementet kunne vi si at vi betaler , dersom dere skaffer lærer .
Departemeanttas sáhtiimet dadjat ahte mii máksit , jos dii háhkabehtet oahpaheaddji .
Det gjaldt også om det ikke var så mye som 3 elever , som var det minimum loven krevde for at elevene hadde krav på å få samiskundervisning .
Nu lei vejolaš vaikko vel eai leange 3 oahppi , mii lei unnimus gáibádus lága mielde ovdalgo oahppit sáhtte gáibidit sámegieloahpahusa .
Vi hadde veldig få saker der kommunene var negative til samiskundervisning .
Mis ledje hui unnán áššit , mas oidno ahte gielddat eai lean nu miellasat addit sámegiel fálaldaga .
Men det var noen tilfeller , der det fantes lærer , men der kommuner likevel ikke ville gi samiskundervisning .
Muhto lei gal moatti háve nu ahte livččii lean oahpaheaddji , muhto gielddat eai datte háliidan fállat sámegieloahpahusa .
De ville heller ikke søke om penger før foreldrene fikk bekreftet fra departementet at kommunen ville få penger om de søkte .
Eai ohcatge háliidan ruđaid ovdalgo vánhemat ožžo departemeantta duođaštit ahte gielda sáhttá oažžut ruhtadoarjaga jos ohcá .
Det største problemet for å kunne gi samiskopplæring til alle som ønsket det , var likevel mangel på lærere .
Stuorámus váttisvuohtan fállat sámegieloahpahusa buohkaide geat háliidedje , lei datte go oahpaheaddjit váilo .
Samisklærerne burde jo både ha lærerutdanning og samisk som fag , men ofte måtte man bruke lærere med mangelfull utdanning .
Sámegieloahpaheaddjiin berrii lean sihke oahpaheaddjioahppu ja sámegiella fágan , muhto dávjá fertejedje geavahit oahpaheddjiid , geain lei váilevaš oahppu .
I min tid begynte vi å arbeide for å utvikle et fjernundervisningstilbud til skoler uten samisklærer .
Mu áiggis bargagođiimet ovdánahttit gáiddusoahpahusfálaldaga skuvllaide , main eai lean sámegieloahpaheaddjit .
Det er svært gledelig å se at dette nå begynner å komme i orden flere steder .
Hávski lea oaidnit ahte dál lea dát doaibmagoahtán máŋgga sajis .
Fjernundervisning alene er ikke nok , det må være en kombinasjon med kortere opphold på en skole med samiskundervisning , slik man nå bl.a. gjør det på sameskolen i Hattfjelldal .
Dušše gáiddusoahpahus ii leat doarvái , oahppit fertejit beassat muhtun áiggiid leat skuvllain main lea sámegieloahpahus , nugo omd. Aarborde sámeskuvllas dahket .
Rektor Hans Lindkjølen ved Sameskolen i Målselv overrekker gave til Randi Nordback Madsen , fordi hun som konsulent i departementet hadde sørga for fortgang i saka med bygging av sameskole .
Málatvuomi sámeskuvlla rektor Hans Lindkjølen geige skeaŋkka Randi Nordback Madsenii , dan dihtii go son departemeantta konsuleantan lei váikkuhan dasa ahte huksejuvvui ođđa sámeskuvla .
I departementet kjente jeg det slik at jeg hadde en friere posisjon enn jeg hadde hatt som skoledirektør .
Departemeanttas dovden alddán friddjasat bargodili go dalle go bargen skuvladirektevran .
Det var mer åpning for å kunne foreslå ting .
Doppe lei buoret vejolašvuohta evttohit áššiid .
Jeg opplevde at de stolte på det arbeidet jeg gjorde og jeg fikk mye spørsmål om samiske saker .
Dovden ahte luhtte dan bargui maid bargen ja mus jerrojuvvui hui ollu sámi áššiid hárrái .
Noen hadde virkelig satt seg inn i sakene .
Muhtumat gal bures dovde dánlágan áššiid .
Jeg kan ikke si jeg møtte noen motstand i departementet .
In dovdan makkárge vuostehágu departemeanttas .
Arbeidet med Reform 97 startet så vidt i mi tid .
Ođastusa 97 bargu álggahuvvui mu áiggi .
Departementet ønsket i utgangspunktet å få en felles plan med en norsk og en samisk del .
Álggedettiin háliidii departemeanta oktasaš plána mas lea dáru ja sámi oassi .
Innholdet skulle være mest mulig likt .
Sisdoallu galggai lean nu ovttalágan go vejolaš .
Men Samisk utdanningsråd gikk inn for en egen samisk plan .
Muhto Sámi oahpahusráđđi háliidii sierra sámi plána .
De mente det ville gi bedre mulighet til gjennomgående å kunne sikre samisk kultur og historie i en egen samisk læreplan .
Doppe oaivvildedje ahte buorebut sáhtášii sihkkarastit sámi kultuvrra ja historjjá sierra sámi oahppoplánas .
Den ble vedtatt samtidig med at kjennskap til samene , deres historie og kultur ble integrert i den nasjonale ( norske ) planen .
Dat mearriduvvui seamma áiggi go našunála plánii integrerejuvvui ahte oahppit galge oahppat dovdat sámiid , sámi historjjá ja kultuvrra .
Imponert over Samisk utdanningsråd
Sámi oahpahusráđđi dagai buori barggu
– Samisk utdanningsråd var et av de rådene som departementet virkelig hadde nytte av .
– Sámi oahpahusráđđi lei okta dain ráđiin , mii duođaid lei departementii ávkin .
Jeg var særlig imponert over den jobben utdanningsrådet gjorde med lærebøker .
Mu mielas dagai Oahpahusráđđi viehka buori barggu oahppogirjjiid hárrái .
De fikk mye ut av lite , men jeg vet at de ofte slet med forlagene .
Sii ožžo unnánaččas ollu , muhto dieđán ahte sii dávjá bártidedje lágádusaiguin .
På denne tiden startet diskusjonen om Samisk utdanningsråd skulle være under Sametinget .
Dan áiggi ságastallagohte ahte galgá go Sámi oahpahusráđđi šaddat Sámedikki vuollásažžan .
Det var ikke noe entydig ønske fra rådets side .
Ráđđi ii nu čielgasit livčče háliidan dan .
Sett fra departementets side var det godt med direkte linjer , men jeg håper den løsningen som ble valgt er den beste for samisk skoleutvikling .
Departementii lei hui buorre go ledje njuolgga oktavuođat , muhto sávan ahte válljejuvvon čoavddus lea buoremus sámi skuvlaovdánahttimii .
Magne Skåden :
Magne Skåden :
Ingen forsto at jeg lærte
Sámás : Marit Eira Gaino
Magne Skåden , 2007 ( Foto : Rigmor Bang , Harstad Tidende )
Magne Skåden , 2007 ( Govva : Rigmor Bang , Harstad Tidende )
Magne domantrener Skåden ( 1977 ) er vokst opp og bosatt i Planterhaug i Skånland , ei av de samiske markebygdene , med samisk mor og norsk far .
Magne domantrener Skåden ( 1977 ) lea bajásšaddan ja orru sámi márkogilis Láŋtdievás Skániin , sámi etniin ja dáža áhčiin .
Han er diagnostisert dypt psykisk utviklingshemmet , en diagnose han har levd under og som fortsatt opprettholdes av helsevesenet .
Sus lea buozanvuohta mii lea gohčoduvvon garrasit psykalaččat doaimmashehttejuvvomin , ja dán nama vuolde son lea álo eallán , ja dearvvašvuođabálvalusas ain gohčodit su nu .
Hans nærmeste har alltid visst at det bodde mye i ham , men ikke visst hvordan få tak i det og utvikle det .
Su lagamusat leat álo diehtán ahte lei ollu su siste , muhto eai diehtán movt dan bohtet diehtit ja ovdánahttit dan .
Han har gått på Boltås skole , Skånland skole og Skånland videregående skole , med blanda resultat , fordi han i den tida ikke hadde noen effektiv metode for å kommunisere til omverdenen hva han forsto og hva han ville .
Son lea vázzán Vatnjavári skuvlla , Skániid skuvlla ja Skániid joatkkaskuvlla , iešguđet lágan bohtosiiguin , dan sivas go sus dan áiggis ii lean makkárge beaktilis metoda muitalit earáide maid son ipmirdii ja háliidii .
I 2004 ble forfatteren og familien hans kjent med The Institutes for the Achievement of Human Potential i USA , også kalt Domaninstituttet , og Magne Skåden begynte å trene etter instituttets metoder for hjerneskadde .
2004:s oahpásnuvai čálli ja su bearaš The Institutes for achievement of human potential , IAHP , maiddái gohčoduvvon Domaninstituhttan , Philadelphias USA:s . 2004 čavčča álggii Magne Skåden heivehit iežas hárjehallanmetodaide vuoiŋŋašvigát olbmuid várás .
Utviklinga deretter har vært rivende .
Ovdáneapmi das maŋás lea leamaš erenoamáš stuoris .
23. april 2005 skrev forfatteren sitt første ord ved fasilitert skriving , dvs. handskrift med finmotorisk støtte av en annens hand .
Cuoŋománu 23. b. 2005 dat luovvanii . Dán beaivvi čálii girječálli iežas vuosttaš sáni fasiliterema bokte , mii mearkkaša ahte čállá giehtačállagiin eará olbmo gieđa fiinnamotorihka vehkiin .
Siden har han fem bokutgivelser bak seg : I 2006 kom debutboka Jeg er fri !
Dan rájis lea son čállán vihtta girjji . 2006:s almmuhuvvui su vuosttaš girji Jeg er fri !
Ett år med domantrening .
Ett år med domantrening .
I 2007 kom bøkene På egne ben !
2007:s almmuhuvvui girji På egne ben !
To år med domantrening og Jeg hadde en underlig drøm .
Seamma jagi almmuhuvvui Jeg hadde en underlig drøm .
Fablisert møte mellom hjerneskade og helsevesen .
Fablisert møte mellom hjerneskade og helsevesen .
I 2008 kom oppfølgeren I mine drømmer åpnes hus !
2008:s almmuhuvvui čuovvoleapmi I mine drømmer åpnes hus !
Hans hittil siste bok , Jeg er ikke en fjellklatrer , er en novellesamling .
Su maŋimus girji dássážii , Jeg er ikke en fjellklatrer ( Mun in leat várregizzu ) , lea noveallačoakkáldat .
I 2006 holdt han sitt første foredrag på Høgskolen i Harstad om domantrening , siden har han hatt flere foredrag rundt i landet .
2006:s son doalai iežas vuosttaš logaldallama Harstad allaskuvllas domanhárjehallama birra , dan rájis lea son doallan ollu logaldallamiid miehtá riikka .
Forfatteren trener fortsatt doman .
Girječálli joatká ain domanhárjehallamiin .
Ville være som de andre
Háliidii leat dego earát
Jeg har alltid ønsket å være som de andre .
Mun lean álo sávvan beassat leat dego earát .
Jeg sammenlignet meg med andre barn i området – og i den sammenligninga falt jeg helt gjennom .
Mun buohtastahtten iežan eará mánáiguin guovllus , ja dan buohtastahttimis gahččen áibbas olggobeallai .
De sprang , syklet , lekte – og fremfor alt pratet .
Sii vihke , sihkkelaste , stohke – ja buot ovddemus – sii hupme .
En gang måtte det bli min tid , trodde jeg , og naivt trodde jeg at dette skulle skje på skolen .
Oktii ferte boahtit mu áigi , jáhkken , ja ovttageardán go ledjen de jáhkken ahte dát dáhpáhuvvá skuvllas .
Det var jo på skolen man lærte ting , hadde jeg forstått .
Skuvllas han oahpai áššiid , ledjen ipmirdan .
Så full av forhåpninger var jeg klar for min første skoledag .
Dievva vuordámušaiguin ledjen gárvvis vuolgit vuosttaš skuvlabeaivái .
Antagelig var jeg den mest spente førsteklassingen som begynte på bygdeskolen det året .
Várra ledjen dat vuosttašluohkáhas guhte lei eanemus gealdagasas gii álggii giliskuvlii dan jagi .
Men jeg lærte fort at heller ikke her skjedde det noe særlig .
Muhto ohppen johtilit ahte ii dáppe ge dáhpáhuvvan nu ollu .
Jeg klarte aldri det andre klarte , og etter som årene gikk , resignerte jeg og innså at jeg aldri ville klare å nå de andre igjen .
Mun in nagodan goasse dan maid earát nagodedje , ja go jagit vásse , vuollánin ja oidnen ahte in goasse nagot šat joksat earáid .
For meg var det uforståelig hvorfor det var slik med meg – og jeg begynte å se på meg selv som dumme Magne .
Munnje lei ipmirmeahttun man dihte mun ledjen dákkár – ja álgen oaidnit iežan doavkkes Magnen .
Etter hvert trodde jeg at navnet mitt , Magne , betydde den dumme .
Áiggi mielde álgen jáhkkit ahte mu namma , Magne , mearkkaša doavki .
Så fast var den forestillinga at da livet mitt tok en U-sving i 2005 da domantreninga begynte , følte jeg ubehag ved navnet mitt .
Nu garrasit lei dat jáhkku darvánan munnje , ahte go mu eallin nuppástuvai 2005:s go domanhárjehallan álggii , de dovden vuostehágu iežan nammii .
Jeg ville være noe annet enn Magne nå som jeg domantrente , og jeg prøvde på alle måter å få signalisert dette .
Mun áigon leat soames eará go Magne dál go domanhárjehallen , ja geahččalin dan juohke ládje gaskkustit lagamusaide .
Selvsagt lyktes jeg ikke i det før jeg i april 2005 begynte å fasilitere og etter hvert begynte å skrive om domantrenerarbeidet .
Diehttelas in lihkostuvvan dainna ovdal cuoŋománu 2005:s go álgen fasiliteret ja dađistaga čállit domanhárjehallanbarggu birra .
I august 2005 fikk jeg egen blogg , og jeg signerte med domantrener .
Borgemánu 2005:s ožžon iežan blogga , ja doppe vuolláičállen domanhárjehallin .
For en stund siden spurte foreldrene mine om jeg ville forandre fornavnet mitt , det var jo en enkel sak i dag , og jeg måtte ta en gjennomgang for meg sjøl på navnet mitt og om det var meg .
Ii nu áigá jearaiga mu váhnemat ahte áiggun go lonuhit iežan ovddanama , dat han lea álkis ášši dán áigge , ja dalle šadden guorahallat akto iežan nama , ja lei go dan-namat olmmoš mun .
Jeg foretok en del vurderinger , en stund på navnet Magnus , som er navnet på en tippoldefar , men jeg forkastet også det .
Dalle veardádallen dárkilit , oanehiš áiggi nama Magnus , mii maid lei mu máttar- máttarádjá namma , muhto hilgon dan .
Jeg forble Magne med domantrener som mellomnavn .
Mu namman bisui ain Magne , muhto bidjen domanhárjehalli gaskanamman .
Bildet er tatt vinteren 1985 på barneskolen .
Govvejuvvon mánáidskuvllas 1985 dálvvi .
Mamma mente diagonalgang-trening var viktig og fikk ordnet meg ski med to sett bindinger og staver med to sett handlykkjer .
Eadni oaivvildii diagonála-čuoiganhárjehallan livččii dehálaš ja son fuolahii munnje sabehiid guvttiid bessodagaiguin ja soppiid guvttiid giehtafárffuiguin .
Men disse skiene ble tunge å manøvrere , så skolen la dem bort .
Muhto dáiguin sabehiiguin lei hui lossat čuoigat , ja skuvllas bidje daid eret .
Men pappa og jeg brukte dem .
Muhto moai áhčiin geavaheimme daid .
To år på rad ble jeg klubbmester i Fjell skilag på disse skiene .
Šadden Fjell skilag klubbameašttirin dáiguin sabehiiguin guokte jagi maŋŋálaga .
Senere ble skiene satt bort heime også .
Maŋŋil vurkejuvvojedje sabehat ruovttus maid .
Nå er de på hanebjelkene i garasjen og minner om en svunnen tid .
Dál sii leat báhcán boares muitun garáša bielkkaid ala .
Noen arkiv lukket jeg dypt ned i minnet
Muhtin árkiivvaid vurkejin čiekŋalassii muitui
Samisk skolehistorie – skrive til bindet om spesialundervisning – var et spørsmål det tok tid å svare ja på , faktisk 3 ½ år .
Sámi skuvlahistorjá – čállit girjái erenoamášoahpahusa birra – lei gažaldat masa golai guhkes áigi vástidit , juo , olles 3 ja bealle jagi .
Jeg fikk spørsmålet høsten 2005 , svarte ja , men ombestemte meg .
Ožžon dán gažaldaga 2005 čavčča , vástidin juo , muhto fas geassádin .
Jeg orket ikke åpne arkivene fra skoletida .
In háliidan rahpat boares arkiivvaid skuvlaáiggis .
Men i påsken 2009 , da jeg igjen fikk spørsmålet , kjente jeg at jeg nå kunne gå tilbake til skoletida og huske derfra .
Muhto beassážiid 2009 , go fas ožžon gažaldaga , de dovden ahte dál sáhtán fas muittašit skuvlaáiggi .
Jeg har i ettertid skjønt at jeg nok hadde en skolegang over gjennomsnittet for min hjerneskade , fordi mine foreldre fulgte meg tett , og fordi skoleadministrasjonen i Skånland var uhyre positiv i forhold til min utvikling . De to faktorene tok jeg den gang som en selvfølge , men senere har jeg skjønt at det ikke var det .
Mu skuvlavázzima dássi lei badjelis gaskameari mu vuoiŋŋašvigi ektui , go mu váhnemat čuovuiga dárkilit mu skuvlavázzima , lean dál maŋŋil ipmirdan , ja maiddái dál maŋŋil oaidnán ahte skuvlahálddahus Skániin lei hui positiiva mu ovdáneapmái ; guokte faktora maid dan áiggi válden diehttelassan , muhto maid maŋŋil lean fuobmán ahte eai dattege lean nu diehttelas áššit .
Ingen kunne vite da de drev og tilrettela mitt tilbud at det eneste jeg ønsket , var å være som de andre , klare det de andre klarte og lære det de andre lærte .
Ii oktage sis geat barge ja heivehalle munnje skuvlafálaldaga , ipmirdan ahte áidna maid háliidin lei leat dego earát , máhttit dan maid earát ja oahppat dan maid earát .
Så sterk var trangen til å lære det de andre lærte at da Miki Nagayaki på Domaninstituttet i november 2005 spurte hva jeg ønsket å lese , svarte jeg at jeg ville lese det de andre lærte og leste gjennom grunnskolen og videregående skole .
Nu nanu miella lei oahppat seamma maid earát ahte go Miki Nagayaki Domaninstituhtas skábmamánu 2005 jearai mus maid mun háliidan lohkat , de vástidin ahte háliidan lohkat dan seamma maid earát lohket , ja nu lohken buot vuođđoskuvlla ja joatkkaskuvlla girjjiid .
Og slik ble det .
Ja nu šattai .
Da vi var tilbake fra USA og skulle bygge opp det nye programmet , inklusive leseprogrammet , lånte vi grunnskolens bøker , et forholdsvis stort antall , av Skånland skole , og videregåendes bøker lånte vi av Skånland videregående skole .
Go bođiimet ruovttoluotta USA:s ja galggaimet hukset munnje dan ođđa prográmma , maiddái lohkanprográmma , de luoikkaheimmet mii vuođđoskuvlla girjjiid , mat gárte oalle ollu , Skániid vuođđoskuvllas , ja joatkkaskuvlagirjjiid luoikkaheimmet Skániid joatkkaskuvllas .
Vi registrerte og registrerer alle aktiviteter systematisk , og går vi tilbake til leselista for perioden fra november 2005 til mai 2006 finner vi grunnskolens bøker der .
Ášši lea nu ahte mii logahalaimet ja ain logahallat buot doaimmaid systemáhtalaččat , ja jus mii geahččat lohkanlisttu maŋos áigodahkii skábmamánu 2005:s miessemánu 2006 rádjái , gávdnat mii vuođđoskuvlla girjjiid doppe .
Jeg hadde et skoleopplegg der jeg skulle jobbe med å utvikle fysiske ferdigheter .
Skuvllas lei mu bargovuohki nu ahte galgen geahččalit ovdánahttit iežan fysalaš attáldagaid .
Dette skulle skje på et rom der jeg var alene med en lærer eller en assistent , alt etter som .
Dát galggai dáhpáhuvvat ovtta lanjas gos ledjen akto oahpaheddjiin dahje assisteanttain , movt ain heivii .
Min skolehverdag var som jeg sa antagelig litt mer enn gjennomsnittet fordi jeg har de foreldrene jeg har , og fordi det i utdanningssystemet alltid har befunnet seg positive støttespillere for meg , folk som gjerne ville gjøre noe for min utvikling .
Mu árgabeaivi skuvllas lei nu go ovdal namuhuvvon várra veahá eanet losit go gaskamearalaččat dan sivas go mus leat dat váhnemat mat mus leat , ja dan sivas go oahpahusvuogádagas álo leat leamaš positiivvalaš doarjjaolbmot mu lahka , olbmot geat háliidedje dahkat juoidá mu ovdáneapmái .
Likevel , jeg var alene og utenfor , alltid alene uansett om jeg hadde en assistent i nærheten .
Lihkká ledjen akto ja olggobealde , álo akto vaikko mus lei assisteanta iežan lahka .
Jeg var alene og hadde bare meg selv , følte jeg , å stole på i systemet .
Ledjen akto , ja dovden ahte mus eai lean vuogádagas earát go ieš , geasa sáhtten luohttit .
I ettertid i fugleperspektiv ser jeg noe annet , men den gang var jeg alene .
Maŋŋil lean oaidnán ahte ii lean nu , muhto dalle ledjen akto .
Helt alene .
Áibbas akto .
Jeg var alene i livet til jeg begynte å fasilitere og slik kunne kommunisere meg ut .
Ledjen akto máilmmis gitta álgen fasiliteret ja dan bokte bessen kommuniseret olggos guvlui .
Mange ting spilte inn i læringsprosessen .
Vuosttažettiin váillui mus oahppanmokta .
For det første var jeg null motivert , langt under null motivert , til å være på enerom og gjøre noe jeg anså som dilldall .
Mu oahppanmokta lei vuollelis go ii veaháge , mokta leat sierra lanjas ja dahkat juoidá mii mu mielas lei joavdelas .
For det andre bygde ikke opplegget på en forståelse av hjernefunksjoner , hjerneskade og reparasjon av hjerneskade .
Nuppádassii , oahpahusvuohki ii leat vuođđuduvvon ipmárdusa nala jierpmi doaibmamis , vuoiŋŋašvigi birra ja dan divodeamis .
Det ble symptomrettet , ikke årsaksrettet .
Šattai dovdomearkkaid birra bargu , ii ge sivaid vuostá bargojuvvot .
For det tredje bygde det på en slags forståelse som sa at jeg ikke kunne foreta noe særlig intelligensmessig læring .
Goalmmádassii lei mu oahppan huksejuvvon juoga lágan ipmárdussii ahte mun in sáhttán doaimmahit makkárge jierpmálaš oahppama .
For det fjerde manglet vi totalt kommunikasjonsverktøy mellom meg og de andre .
Njealjádassii váilo mis gulahallangaskaoamit gaskkal mu ja earáid .
De andre forstod ikke mine lyder , og noen annen kommunikasjon som tegnspråk og piktogram ble aldri noe kommunikasjonsverktøy av ulike årsaker .
Earát eai ipmirdan mu jienaid , ja eará lágan gulahallangaskaoamit nugo giehtagiella ja piktográmma eai šaddan goasse gulahallangaskaoapmin ieš guđet lágan sivaid geažil .
Piktogram var i min oppfatning tull .
Piktográmma lei mu mielas joavdelas .
I tillegg var opplæringa sporadisk og fungerte best etter hver gang mine foreldre hadde hatt møte med skolen omkring min opplæring .
Dasa lassin lei oahpahus dušše muhtumin , ja doaimmai buoremusat maŋŋil juohke háve go mu váhnemat ledje čoahkkinastán skuvllain mu oahppama birra .
Så konklusjonen må bli – det var ingen kommunikasjon mellom meg og mine lærere eller assistenter – langt mindre med mine medelever .
Loahpa loahpas sáhttá dadjat ahte ii lean makkárge gulahallan gaskal mu ja oahpaheddjiid dahje assisteanttaid – ja vel unnit eará skuvlamánáiguin .
Jeg forstod dem .
Mun ipmirdin sin .
De forstod ikke meg og anså antagelig at jeg ikke hadde noe å formidle som var verd å høre på .
Sii eai ipmirdan mu ja doivo sihkkarit ahte mus ii lean mihkke gaskkustit maid livččii gánnáhan gullat .
Inn – men ikke ut
Sisa – muhto ii olggos
Jeg ble ansett å ikke ha noe å formidle i det hele tatt .
Ipmárdus lei ahte mus ii lean mihkke gaskkustit earáide .
Kanskje fordi min hjerneskade arter seg slik at jeg ikke har samsyn .
Soaitá leat dan sivas go mu vuoiŋŋašvihki lea dakkár ahte mun in nagodan darvvihit čalmmiid ovtta sadjái .
Vel , det er blitt bedre etter fire år med domantrening .
Muhto dát lea buorránan njealji jagi doman-hárjehallamiin .
Ved manglende samsyn fester man ikke øynene .
Go váilu dákkár darvvihanoaidnu , de ii nagot bissehit čalmmiid ovtta sadjái .
Tomme øyne betyr for de fleste at det ikke er noe budskap å formidle .
Guoros čalmmit leat eatnasiidda seamma go ahte ii leat mihkke gaskkustit .
Jeg har autistiske trekk og ansikt som ikke viser følelser .
Mus leat autistalaš dovdomearkkat ja ámadadju mii ii čájet dovdduid .
Gråt jeg eller lo jeg så ingen det , og det var lett å anta at jeg ikke følte noe .
Jus mun čirron dahje boagustin , de ii oaidnán oktage dan , ja dan sivas lei álki jáhkkit ahte mus eai lean dovddut .
Tomme øyne , tomt ansikt !
Guoros čalmmit , guoros ámadadju !