pere/sami_parallel huggingface dataset:
11 Internasjonalt samarbeid 11.1 Virkemidler til urfolks rettigheter og internasjonalt arbeid Nordisk Samekonvensjon I januar 2017 ble forhandlingsresultatet for nordisk samekonvensjon offentliggjort.
11.1 Váikkuhangaskaoamit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ja riikkaidgaskasaš barggu várás
Prosessen videre vil være at Sametingene behandler forslaget til nordisk samekonvensjon.
Proseassa viidáseappot lea, ahte sámedikkit meannudit davviriikkalaš sámekonvenšuvdnaevttohusa.
Det er først når eller om Sametingene gir sin tilslutning til konvensjonen at regjeringene i de tre landene kan gå videre i arbeidet med å undertegne og ratifisere konvensjonen.
Easkka maŋŋá go sámedikkit leat guorrasan, dahje jos guorrasit konvenšuvdnii ahte ráđđehusat golmma riikkas sáhttet joatkit barggu konvenšuvnna vuolláičállimiin ja dohkkehemiin.
Avtale mellom Norge og Finland om fiske i Tanavassdraget Rett før Sametingets plenumsbehandling fattet regjeringen vedtak om en avtale mellom Norge og Finland om fiske i Tanavassdraget.
Šiehtadus Norgga ja Suoma gaskka Deanujoga guolásteamis Njuolga ovddabealde Sámedikki dievasčoahkkima meannudeami mearridii ráđđehus šiehtadusa Norgga ja Suoma gaskka guolástusas Deanujogas.
Saken er sendt over til Stortinget for ratifisering.
Ášši lea sáddejuvvon Stuorradiggái dohkkeheapmái.
Sametingsrådet har hatt møter med rettighetshavere, og har også sendt brev til Stortingets kontroll og konstitusjonskomite der Sametingsrådet stiller seg bak en klage fra Tanavassdragets fiskeforvaltning (TF) om at selve avtalen ikke har vært gjenstand for forhandlinger i delegasjonsforhandlingene.
Sámediggeráđis leat leamaš čoahkkimat vuoigatvuođaoamasteddjiiguin, ja lea maiddái sádden reivve Stuorradikki bearráigeahččanlávdegoddái ja konstitušuvdnalávdegoddái, mas Sámediggi doarju Deanučázádaga guolástanhálddašeami das ahte ieš šiehtadus ii leat šiehtadallojuvvon delegašuvdnašiehtadallamiin.
Sametingsrådet har også understreket sjølaksefiskernes manglende involvering i forhandlingsprosessen, til tross for at konvensjons- og reguleringsforslaget også legger føringer for deres rettigheter.
Sámediggeráđđi lea maiddái deattuhan ahte mearraluossabivdit eai leat dohkálaččat searvvahuvvon šiehtadallanproseassas, vaikko konvenšuvdna- ja regulerenevttohus bidjá láidestusaid maiddái sin vuoigatvuođaide.
Sametingsrådet vil følge opp saken videre i Stortingsbehandlingen og har også informert FNs spesialrapportør for urfolk om saken.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit ášši viidáseappot go dat meannuduvvo Stuorradikkis ja lea maiddái dieđihan ášši birra ON erenoamášdieđiheaddjái álgoálbmogiid hárrái.
Arctic Frontiers 2017 Sametingspresident Vibeke Larsen holdt innlegg på Arctic Frontiers 25. januar 2017 på temadagen om forskning i bolken om biologisk mangfold – status, trusler og bevaring.
Arctic Frontiers 2017 Sámedikki presideanta Vibeke Larsen doalai sáhkavuoru Arctic Frontiers ođđajagimánu 25. b. 2017 fáddábeaivvi dutkama birra oasis biologalaš valljodat – stáhtus, áitagat ja suodjaleapmi.
Innholdet i innlegget var om økosystembasert forvaltning, noe som betyr å kunne tenke helhetlig om forvaltning av natur og naturressurser.
Sáhkavuoru sisdoallun lei ekovuogádatvuđot hálddašeami birra, mii mearkkaša ahte sáhttit jurddašit ollislaččat luonddu ja luondduresurssaid hálddašeami birra.
Den menneskelige aktiviteten må da forvaltes slik at økosystemenes funksjoner og strukturer opprettholdes.
Olbmuid doaimma ferte dalle hálddašit nu ahte ekovuogádaga doaimmat ja struktuvrrat bisuhuvvojit.
Det ble vist til et eksempel om at Nussir ASA sine planer om gruvedrift og dumping av gruveavfall i Repparfjorden vil gi skader på reindrift og fiskeri, og at slike tiltak ikke er i tråd med økosystembasert forvaltning eller urfolks rettigheter.
Ovdamearkan čujuhuvvui ahte Nussir ASA plánat ruvkedoaimma ja ruvkebázahusaid luoitimis Riehpovutnii leat vahágin boazodollui ja guolástussii, ja ahte dán lágan doaibmabijut eai dávis ekovuogádatvuđot hálddašeapmái dahje álgoálbmogiid vuoigatvuođaide.
I tillegg deltok sametingspresident Vibeke Larsen i en paneldebatt om temaet, og hadde diverse møter med representanter fra inn- og utland som har interesser i nordområdene.
Dasa lassin searvvai Sámedikki presideanta paneladigaštallamii fáttá birra, ja sus ledje čoahkkimat sisriikka ja olgoriikka ovddasteddjiiguin main leat beroštumit davviguovlluin.
Nordområdestrategi Regjeringen vil i april-mai legge fram en nordområdestrategi.
Davviguovlostrategiija Ráđđehus áigu čuoŋo-miessemánus ovddidit davviguovlostrategiija.
Strategien søkes forankret på regionalt politisk nivå og i Sametinget, og regjeringen har derfor etablert «Regionalt nordområdeforum», hvor politisk ledelse i fylkeskommunene og Sametinget er invitert.
Strategiija geahččaluvvo fakkastuvvot regionála politihkalaš dásis ja Sámedikkis, ja ráđđehus lea danne ásahan “Regionála davviguovloforuma”, masa fylkkagielddaid ja Sámedikki politihkalaš jođiheaddjit leat bovdejuvvon.
Under et møte i nordområdeforumet i Kirkenes 8. februar 2017 ble strategier for å styrke utdanningsløpet i nord særlig drøftet.
Davviguovločoahkkimis Girkonjárggas guovvamánu 8. b. 2017 guorahallojuvvui erenoamážit strategiijaid birra movt nannet oahppomannolaga davvin.
Fra Sametinget sin side ble det uttrykt forventninger om at Sametinget blir en partner i dette arbeidet.
Sámediggi dovddahii ahte vuordá ahte Sámediggi šaddá oasebeallin dán barggus.
Sametinget ser det som spesielt viktig å forbedre det samiske barnehagetilbudet og å jobbe for utdanning av samiskspråklige lærere.
Sámediggi oaidná ahte lea erenoamáš deaŧalaš buoridit sámi mánáidgárdefálaldaga ja bargat sámegielat oahpaheddjiid oahpuin.
Det ble videre framhevet at en kunnskapssatsing for å styrke næringsutviklingen i nord også må ha et element som bygger på og bringer fram modeller for utviklingen av et samisk småskalanæringsliv.
Dasto deattuhuvvui ahte máhttoáŋgiruššamis, nannen dihtii ealáhusovddideami davvin, ferte maiddái leat oassi mii vuođđuduvvá ja buvttiha málliid sámi smávitlágan ealáhusaid ovddideapmái.
Arktisk råd Sametingspresident Vibeke Larsen holdt et innlegg under seminaret om biologisk mangfold og Árbediehtu, urfolks tradisjonelle kunnskap i Guovdageaidnu 31. januar.
Árktalaš ráđđi Sámedikki presideanta Vibeke Larsen doalai sáhkavuoru semináras biologalaš valljodaga birra ja álgoálbmogiid árbedieđuid birra, Guovdageainnus ođđajagimánu 31. b. 2017.
Seminaret var en del av 25-årsjubileet til arbeidsgruppen for bevaring av arktisk fauna og flora (CAFF) under Arktisk råd.
Seminára lei okta oassi 25-jagi ávvudeamis árktalaš fauna ja flora (CAFF) suodjaleami ektui Árktalaš ráđi vuolde.
Sametingspresidenten viste til hvordan Sametinget engasjerer seg i arbeidet med Árbediehtu både i FN, Arktis råd og gjennom Sametingsbudsjettet.
Sámedikki presideanta čujuhii movt Sámediggi bargá árbedieđuid ektui sihke ON:s, Árktalaš ráđis ja Sámedikki bušeahta bokte.
En stor delegasjon med urfolk fra republikken Sakha helt øst i Russland, samt internasjonale representanter fra de fleste arktiske statene i tillegg til mange samiske institusjoner, deltok på seminaret.
Seminárii serve stuorra álgoálbmotdelegašuvdna republihkas Sakha nuortan Ruošša bealde, ja riikkaidgaskasaš ovddasteaddjit eanaš árktalaš stáhtain, ja dasa lassin serve ollu sámi ásahusat seminárii.
Sametinget var også vertskap for middagen som også hadde kulturinnslag.
Sámediggi guossohii mállásiid mas lei maiddái kultuvrralaš guoimmuheapmi.
Nasjonal institusjon for menneskerettigheter (NIM) Under Tråante 2017 holdt sametingspresident Vibeke Larsen et innlegg på et seminar om hvordan Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM) kan bidra til å styrke gjennomføringen av urfolks rettigheter nasjonalt.
Olmmošvuoigatvuođaid nationála ásahus (NIM) Tråantes 2017 doalai Sámedikki presideanta Vibeke Larsen sáhkavuoru semináras mainna lágiin Norgga nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahus (NIM) sáhtášii leat mielde nannemin álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ollašuhttima nationála dásis.
Seminaret hadde tittelen: "Fra lapp-privilegier til menneskerettigheter".
Seminára gohčoduvvui: "Fra lapp-privilegier til menneskerettigheter".
NIM orientere om etableringsfasen, og hvordan institusjonen er relevant for samene.
NIM čilgii ásahanmuttu birra, ja mainna lágiin ásahus lea relevánta sámiide.
De informerte også at Gáldu – kompetansesenteret for urfolks rettigheter, ble en del av NIM 1. januar 2017.
Sii muitaledje maiddái ahte Gáldu – álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš, šattai NIM oassin ođđajagimánu 1. b. 2017 rájes.
Møter med den canadiske parlamentspresidenten Sametingspresident Vibeke Larsen har drøftet nordområdespørsmål og forsoningsarbeid med den canadiske parlamentspresidenten Geoff Regan under hans besøk i Oslo 10. januar.
Čoahkkimat kanádalaš parlameantapresideanttain Sámedikki presideanta Vibeke Larsen lea guorahallan davviguovloáššiid ja soabahanbarggu birra kanádalaš parlameantapresideanttain Geoff Regan, dalle go son galledii Oslo ođđajagimánu 10. b. 2017.
Sametinget fulgte videre opp kontakten ved å delta på et møte med Canadas delegasjon på Arctic Frontiers 2017 der også Samerådet og Internasjonalt reindriftssenter (IRC) deltok.
Sámediggi čuovvulii dasto oktavuođa ja searvvai kanádalaš delegašuvnna čoahkkimii Arctic Frontiers 2017 oktavuođas, masa maiddái Sámiráđđi ja Riikkaidgaskasaš boazodoalloguovddáš (IRC) serve.
Hovedfokuset på møtet var felles interesser i Arktisk råd.
Váldofokus čoahkkimis lei min oktasaš beroštumit Árktalaš ráđis.
Norsk-svensk reinbeitekonvensjon Sametingsrådet har avgitt høringsuttalelse til den svenske regjeringen om fremlagt promemoria angående norsk-svensk reinbeitekonvensjon.
Norgga-Ruoŧa boazoguohtonkonvenšuvdna Sámediggeráđđi lea buktán gulaskuddancealkámuša Ruoŧa ráđđehussii ovddiduvvon promemoria birra mii guoská norgga-ruoŧa boazoguohtonkonvenšuvdnii.
I sitt høringssvar vektla Sametingsrådet behovet for å ta den samiske arbeidsgruppas forslag til etterfølgelse ved ratifisering av konvensjonen.
Gulaskuddanvástádusastis deattuhii Sámediggeráđđi ahte lea dárbu vuhtii váldit sámi bargojoavkku evttohusa konvenšuvnna dohkkeheamis.
Høringssvaret vektlegger faktorer som større adgang til samarbeidsavtaler, konfliktløsningsorgan og behovet for forutsigbare rammer i forhold til rettighetsavklaring, rovdyr og arealinngrep.
Gulaskuddanvástádusas deattuhuvvojit fáktorat nugo stuorát vejolašvuohta ovttasbargošiehtadusaide, gižžočoavdinorgánii ja dárbbašuvvojit einnostan vejolaš rámmat riektečielggadeami, boraspiriid ja areáladuohtademiid ektui.
Sametingsrådet har i denne prosessen hatt kontakt med de andre partene som deltok i den samiske arbeidsgruppa.
Sámediggeráđis lea leamaš dán proseassas oktavuohta eará beliiguin mat serve sámi bargojovkui.
Samisk Parlamentarisk Råd Samisk parlamentarisk råd (SPR) arrangerte den femte Sameparlamentarikerkonferansen 7. februar i 2017 i Trondheim.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi Sámi Parlamentáralaš Ráđđi (SPR) lágidii viđát Sámeparlamentarihkarkonferánssa guovvamánu 7. b. 2017 Troanddimis.
Tema for konferansen var " Sannhet og forsoning ", og var en del av Tråante 2017, 100-årsjubileet for samenes første felles møte.
Konferánssa fáddán lei “Duohtavuohta ja soabaheapmi”, ja lei oassi Tråante 2107, vuosttaš sámi čoahkkima 100-jagi ávvodoaluin.
Sameparlamentarikerkonferansen samler sametingenes representanter og representanter fra samiske organisasjoner i Russland til en felles konferanse hvert tredje år.
Sámeparlamentarihkarkonferánsii lávejit čoagganit sámedikkiid áirasat ja sámi organisašuvnnaid ovddasteaddjit Ruošša bealde oktasaš konferánsii juohke goalmmát jagi.
Resultatet av den femte Sameparlamentarikerkonferanse ble en uttalelse, som ble enstemmig godkjent av konferansen.
Viđát Sámeparlamentarihkarkonferánssa boađusin lei cealkámuš maid konferánsa ovttajienalaččat dohkkehii.
Styremøte i Samisk parlamentarisk råd Styret i Samisk parlamentarisk råd avholdt 20. januar 2017 sitt første møte etter at Sametinget i Norge overtok presidentvervet i Samisk parlamentarisk råd 22. September 2016.
Sámi Parlamentáralaš Ráđi stivra doalai vuosttaš čoahkkima ođđajagimánu 20. b. 2017, maŋŋá go Sámediggi Norgga bealde válddii badjelasas Sámi Parlamentáralaš Ráđi presideantadoaimma čakčamánu 22. b. 2016.
Tema for møtet var gjennomføring av Sameparlamentarikerkonferansen og forberedelse av utkast til sluttuttalelsen.
Čoahkkima fáddán lei Sámeparlamentarihkarkonferánssa čađaheapmi ja ráhkkanahttit evttohusa loahppacealkámušas.
Sametingets plenum - 002/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 002/17
Behandling av saken påbegynt 08.03.17 kl. 11.30
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.17 dii. 11.30.
Votering
Jienasteapmi
Protokolltilførsler
Beavdegirjelasáhusat
Behandling av saken avsluttet 08.03.17 kl.16.35
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.17 dii. 16.35
Ášši/Sak 003/17
Ášši 003/17
Arkivsaknr.
Áššenr.
Forslag 1: Representant Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket
Evttohus 1: Áirras Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket
Forslag 2: Representant Ronny Wilhelmsen, Ap
Evttohus 2: Áirras Ronny Wilhelmsen, BB
Forslag 3: Representant Hartvik Hansen, Árja
Evttohus 3: Áirras Hartvik Hansen, Árja
Forslag 4: Representant Torbjørg Leirbakken, Árja
Evttohus 4: Áirras Torbjørg Leirbakken, Árja
Forslag 5: Representant Henrik Olsen, NSR
Evttohus 5: Áirras Henrik Olsen, NSR
Forslag 6: Representant Henrik Olsen, NSR
Evttohus 6: Áirras Henrik Olsen, NSR
Forslag 7: Representant Silje Karine Muotka, NSR
Evttohus 7: Áirras Silje Karine Muotka, NSR
Forslag 8: Representant Tor Gunnar Nystad, NSR
Evttohus 8: Áirras Tor Gunnar Nystad, NSR
Forslag 9: Representant Sandra Márjá West, NSR
Evttohus 9: Áirras Sandra Márjá West, NSR
Forslag 10: Representant Aili Guttorm, NSR
Evttohus 10: Áirras Aili Guttorm, NSR
Forslag 11: Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Samer sørpå Forslag 1: Representant Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket Innføring av formannskapsmodell på Sametinget Sametinget styrer i dag sitt arbeid etter en parlamentarisk modell.
Evttohus 11: Áirras Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Sámit lulde Evttohus 1: Áir asis Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket Ovdagoddemodealla ásaheapmi Sámediggái Sámediggi doaimmaha dál iežas barggu parlamentáralaš modealla mielde.
En parlamentarisk modell innbefatter blant annet at posisjonen styrer selvstendig, og at opposisjonen ikke er med i beslutningsprosesser i daglig praktisk politikk, eller blir hørt i så henseende.
Parlamentáralaš modealla mielddisbuktá earret eará ahte posišuvdna stivre iešheanalaččat, ja ahte opposišuvdna ii leat mielde mearrideame beaivválaš politihkas, ii ge dainna gulahallojuvvo dan oktavuođas.
Tradisjonelt har man i samiske samfunn og hos flere urfolk, vært opptatt av å diskutere seg frem til enighet.
Árbevirolaččat lea sámi servodagain ja ollu earát álgoálbmotservodagain, leamaš dáhpi ahte digaštallama bokte soabadit.
Det har vært diskutert flere ganger å finne andre modeller, som passer bedre for å ivareta en type tradisjonell ledelsesmetode.
Lea máŋgii digaštallojuvvon gávdnat eará modeallaid, mat heivejit buorebut áimmahuššandihte juogalágan árbevirolaš jođihanmetoda.
Nordkalottfolket har som fremste mål å bidra til et sterkt Sameting med tillit hos folket.
Nordkalottfolket váldomihttomearri lea váikkuhit nanu Sámediggái mas lea luohttámuš álbmogis.
Det innbefatter en styringsmodell som nærmer seg «urfolkstanken» om konsensus og i det minste mulighet til å bli hørt, og være deltakende når ulike vedtak fattes.
Dat mielddisbuktá ahte lea stivrenmálle mii lahkona “álgoálbmotjurdaga” ovttamielalašvuohta ja juobe vejolašvuođa ge gullojuvvot, ja oassálastit go iešguđet mearrádusat dahkkojit.
Siste måneders hendelser med ustabilitet, vitner også om en styringsform som ikke tjener samiske interesser.
Maŋimus mánuid dáhpáhusat eahpedássidisvuođain, muitalit maid ahte lea stivrenmálle mii ii vuhtiiváldde sámi beroštumiid.
Formannskapsmodellen er godt kjent i Norge, og innbefatter en styringsmodell hvor også opposisjonen deltar i beslutningen, siden ledelsen (formannskapet) er satt sammen ut fra forholdstallsprinsippet.
Ovdagoddemodealla lea oahpes ášši Norggas, dat mearkkaša stivrenmálle mas maiddái opposišuvdna searvá mearrádusaide, dan dihte go jođiheapmi (ovdagoddi) lea oktiibiddjon gorreloguprinsihpa mielde.
I så måte synes formannskapsmodellen som en bedre modell for styring på Sametinget. Ordfører velges for hele perioden, og beslutninger vedtas i et «formannskap» eller ledelse som består av representanter fra både posisjon og opposisjon.
Dan dihte orro ovdagoddemodealla heiveme buorebut stivrenmállen Sámedikkis, sátnejođiheaddji válljejuvvo olles áigodahkii, ja mearrádusat dahkkojit “ovdagottis” dahje jođiheamis mas leat sihke posišuvnna ja opposišuvnna áirasat mielde.
Dette vil kunne bidra til mer stabilitet, mer åpenhet og at flere har hatt mulighet til å komme med sitt syn før beslutninger vedtas.
Dát mielddisbuvttášii eanet dássedisvuođa, eanet rabasvuođa ja ahte eambbogiin lea vejolašvuohta buktit oainnuset ovdal go mearrádusat dahkkojit.
Dette vil skape større tillit og legitimitet til Sametinget.
Dát sáhttá mielddisbuktit eanet luohttevašvuođa ja dohkkejumi Sámediggái.
Nordkalottfolket ber derfor om at det legges frem forslag til endring i forretningsorden og grunnregler som vedtar formannskapsmodellen som styringsform på Sametinget.
Nordkalottfolket bivdá danin ahte ovdanbuktojuvvo evttohus rievdadit čoahkkinortnega ja vuođđonjuolggadusaid mat mearridit ovdagoddemodealla stivrenmállen Sámedikkis.
Forslaget legges frem til Juni plenum 2017, slik at det kan vedtas på to følgende sameting, jmf grunnreglene.
Evttohus ovdanbuktojuvvo geassemánu 2017 dievasčoahkkimii, nu ahte dat sáhttá mearriduvvot guovtti čuovvovaš sámedikkis, gč. vuođđonjuolggadusaid.
Forslag 2: Representant Ronny Wilhelmsen, Ap Kongens unnskyldning, 20 år Høsten 2017 vil det være 20 år siden Kong Harald ba oss samer om unnskyldning for fornorskingspolitikken.
Evttohus 2: Áir asis Ronny Wilmhelsen, Bargiidbellodat Gonagasa ándagassii átnun, 20 jagi 2017 čavčča lea 20 jagi vássán dan rájes go Gonagas Harald ánui ándagassii dáruiduhttinpolitihka geažil.
Samtidig presiserte han at staten Norge er grunnlagt på territoriet til to folk – nordmenn og samer.
Seammás aiddostahtii ahte Norgga stáhta lea vuođđuduvvo guovtti álbmoga eatnamiidda – dážaid ja sápmelaččaid.
At kongen kom med en unnskyldning og på samme tid presiserte grunnlaget for statsdannelsen var en av flere viktige milepæler i både samisk og norsk politikk, samtidig var det viktig for samiske rettigheter.
Dat ahte gonagas ánui ándagassii ja seammás áiddostahtii dan mii lea vuođđun stáhta vuođđudeapmái, lei okta máŋgga guovddáš dáhpáhusas sihke sámi ja dáža politihkas, seammás dat lei deaŧalaš sámi vuoigatvuođaide.
Her er et sitat fra talen til kong Harald ved åpning av Sametinget høsten 1997: «Den norske stat er grunnlagt på territoriet til to folk - nordmenn og samer. I dag må vi beklage den urett den norske stat tidligere har påført det samiske folk gjennom en hard fornorskingspolitikk”.
Gonagas Harald dajai Sámedikki rahpamis 1997 čavčča ahte Norgga stáhta lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga eatnamiidda – dážaid ja sápmelaččaid ja ahte dál fertet šállošit dan vearrivuođa maid Norgga stáhta ovddežis lea dagahan sámi álbmogii garra dáruiduhttima bokte.
Kongens ord og det som har skjedd i ettertid viser et historisk øyeblikk.
Gonagasa sánit ja dat mii maŋŋá lea dáhpáhuvvan, čujuha historjjálaš dáhpáhussii.
I løpet av kongens tale kan vi kanskje snakke om før og etter kong Haralds åpning av Sametinget høsten 1997.
Gonagasa sártni oktavuođas mii sáhttit várra hállat dan birra mii lei ovdal ja maŋŋá Haralda Sámedikki rahpama 1997 čavčča.
En slik viktig historisk begivenhet bør markeres på høytidelig vis på 20 årsdagen for talen.
Dákkár deaŧalaš historjjálaš dáhpáhusa berre čalmmustahttit allaáiggálaččat sártni 20 jagi beaivvi.
Arbeiderpartiet ønsker at Sametinget markerer dagen sammen med kongehuset, Storting og regjering.
Bargiidbellodat háliida ahte Sámediggi čalmmustahttá dan beaivvi ovttas gonagasbearrašiin, Stuorradikkiin ja ráđđehusain.
Forslag 3: Representant Hartvik Hansen, Árja Gammebygging i Utmark Gammebygging og bruk av gammer i forbindelse med utmarkshøsting har lange tradisjoner i mange kommuner i Sápmi.
Evttohus 3: Áir asis Hartvik Hansen, Árja Goahteceggen meahccái Goahteceggemis ja goahtegeavaheamis meahcásteami oktavuođas lea guhkes árbevierru ollu gielddain Sámis.
Sentrale myndigheter slik som bl.a. Fylkesmannen i Finnmark lager mye byråkrati og har stoppet mange utmarksbrukere i å restaurere og reparere sine byggverk.
Guovddáš eiseválddit, nu go Finnmárkku fylkkamánni dahká olu byrokratiija ja lea bissehan ollu meahcásteddjiid divodit ja ođasmahttit iežaset gođiid.
Det har vi utallige eksempler på bare ved de saker som er godt belyst i media de seneste årene.
Dasa gávdnat mii lohkameahttun ovdamearkkaid, dušše dain áššiin juo mat leat beaggán medias maŋimus jagiid.
Viser og til Finnmarkskommisjonens rapport felt 2 Nesseby hvor tradisjonene med gammebygg er veldig godt belyst.
Čujuhan maid Finnmárkokommišuvnna raportii 2.fealtta birra Unjárggas, gos goahtehuksenárbevierru leat bures boahtán ovdan.
Buk av gammer ved utmarkshøsting er de «synlige bevisene» for en sammenhengende høstingstradisjon.
Goahtegeavaheapmi meahcásteami oktavuođas lea “oinnolaš duođaštus” dasa ahte leat čađat doaimmahuvvon meahcásteapmi.
En videreføring av gammebygging er meget viktig for at (meahccásteapmi) utmarkshøsting skal kunne overføres til neste generasjon.
Goahteceggema viidásetfievrrideapmi lea hui dehálaš jus meahcásteapmi galgá sáhttit sirdojuvvot boahtte bulvii.
Dette er spesiellt viktig ved jakt, fangst, fiske, bærplukking, reindrift og tradisjonell samisk snarefangst og andre ressurser som trevirke til duoddj m.m. Det må og vurderes om det er hensiktsmessig at dette innarbeides i aktuelle kommuners arealplaner.
Dát lea earenoamáš dehálaš bivddu, guolásteami, murjema, boazodoalu ja árbevirolaš sámi rievssatbivddu, ja eará resurssaid háhkama oktavuođas, nu go duodjeávdnasiid háhkama oktavuođas jna. Ferte maid árvvoštallat lea go ulbmillaš ahte dát hábmejuvvo mielde gielddaid areálaplánaide.
Sametinget må følge opp dette og lage en policy for restaurering og bygging av gammer.
Sámediggi ferte čuovvulit dán ášši ja dahkat ođđa bargovuogi gođiid huksema ja divodeami várás.
Forslag 4: Representant Torbjørg Leirbakken, Árja Rasisme på Rebbenesøy i Karlsøy kommune - "din skitne fjellfinn" Arja er sterkt bekymret over at en ung reindriftsutøver har blitt trakassert på det aller verste på butikken på Rebbenesøy slik at butikkeieren måtte gripe inn.
Evttohus 4: Áir asis Torbjørg Leirbakken, Árja NÁLLEVEALAHEAPMI RUOPPÁS Gálssa suohkanis – “duolva boazosápmelaš” Árjá lea sakka vuorjašuvvan go okta nuorra boazodoalli lea cielahuvvon fasttimus lági mielde Ruoppá rámbuvrris, nu ahte gávpeeaiggát šattai seaguhit dasa.
Truslene om at flere reineiere kan forsvinne, har påvirket han så sterkt at han frykter for sitt liv.
Áitta ahte eanet boazodoallit sáhttet jávkat, lea čuohcan nu garrasit dán divdui ahte ballá iežas heakka ovddas.
På toppen av trusler og trakassering, blir rein skadeskutt og snescooterkjøring skjer gjennom reinflokken.
Lassin áitagiidda ja cielahemiide, de báhččojit bohccot ja čađa ealu vudjet skohteriiguin.
I følge politiet er dette ikke deres borb.
Politiijat lohket diet ášši ii gula sidjiide.
Hvem sitt "bord" er det da?
Na geasa de gullá?
Hva gjør Sametinget for å få forhindret slik hverdagsrasisme?
Maid bargá Sámediggi hehttendihte dákkár árgabeairasismma?
Hva gjør Sametinget for å anavarliggjøre politiet som ikke gjør jobben sin?
Maid dahká Sámediggi politiijaid dahkamis ovddasvástideaddjin, go eai bargga iežaset barggu?
Arja mener denne saken gjelder oss alle og vi må ikke la saken gå upåaktet hen.
Árja mielas gullá dát ášši midjiide buohkaide eat ge mii galgga diktit ášši mannat fuomáškeahttá.
Forslag 5: Representant Henrik Olsen, NSR Sikring av kun s tarven etter Alf Salo Alf Salo var en av de sentrale samiske kunstnerne som brått gikk bort i 2013, bare 54 år gammel.
Evttohus 5: Áirras Henrik Olsen, NSR Alf Salo dáiddaárbbi sihkkarastin Alf Salo lei okta guovddáš sámi dáiddáriin gii jámii fáhkka jagis 2013, dušše 54 jagi boarisin.
Stor del av hans arbeider, pre arbeider, skisser og annet kunstnerisk arv, er oppbevart i hans bolig i Skarfvaggi i Gáivuotna/Kåfjord, og bør snarlig tas vare på en god og forsvarlig måte.
Stuorra oassi su bargguin, pre barggut, sárggastusat ja eará dáiddalaš árbi, lea vurkejuvvon su vissui Skárfvákkis Gáivuonas, ja daid berre farggamusat áimmahuššat buori ja dohkálaš vuogi mielde.
Alf Salo oppnådde i sin samtid stor anerkjennelse som kunstner.
Alf Salo olahii ieža áiggis stuorra rámi dáiddárin.
Mye for sin store profesjonalit et og perfeksjonisme som kunstner, inspirert av impresjonismen, kubismen og modernismen, men samtidig også sterkt inspirert av tradisjonell samisk duodji med sine organiske former.
Ollu su stuorra fidnolašvuođa ja perfekšunismma ovddas dáiddárin, imprešunismmas, kubismmas ja modernismmas movttiidahttojuvvon, muhto seammás maiddái hui ollu movttiidahttojuvvon árbevirolaš sámi duojis dainna orgánalaš hámiiguin.
Salo oppnådd stor anerkjennelse både i samiske og norske kunstmiljøer og ble innkjøpt av, og fikk utsmyknigsoppdrag av flere institusjoner.
Salo olahii stuorra rámi sihke sámi ja dáža dáiddabirrasiin ja máŋga ásahusa oste su dáidaga ja válljejedje su čiŋahit ásahusa.
Alf Salo drev mye sitt kunstnerskap i sin bolig i Skárfvággi.
Alf Salo doaimmahii ollu su dáiddabargguid iežas viesus Skárfvákkis.
Boligen og fjøsen der mye av kunsten i dag oppbevares er et eldre ubebodd bygningsmasse, som ikke gir forsvarlig oppbevaring av Salos kunstneriske arv, og bør snarlig og i samarbeid med familien sikres forsvarlig.
Viessu ja návet gos ollu dáidagat dál vurkejuvvojit, leat boarráset ávdin visttit, mas ii sáhte dohkálaččat vurket Salo dáiddalaš árbbi, ja berre farggamusat ovttas su bearrašiin sihkkarastojuvvot dohkálaččat.
Dette vil krev faglig og økonomisk kapasitet om ikke familien vil kunne ta ansvar for.
Dat gáibida fágalaš ja ekonomalaš návccaid mas bearaš ii sáhte váldit ovddasvástádusa.
En offentlig innsats vil derfor være nødvendig for å kunne sikre denne viktige samiske kulturarven.
Danne dárbbašuvvo almmolaš áŋgiruššan sihkkarastin dihtii dán deaŧalaš sámi kulturárbbi.
Sametinget sammen med andre aktører og faginstitusjoner, må snarlig ta et ansvar for å sikre den kunstneriske arven etter Alf Salo.
Sámediggi ovtta eará oassálastiiguin ja fágaásahusaiguin ferte farggamusat váldit ovddasvástádusa sihkkarastimis Alf Salo dáiddalaš árbbi.
Dette gjennom å kunne støtte en faglig gjennomgang av materialet, utarbeidelse av en plan for hvordan materialet kan sikres og overføring av materialet til sikker oppbevaring.
Dan sáhttá dahkat dainna lágiin ahte doarjut ávdnasiid fágalaš geahčadeami, plána ráhkadeami das mo ávdnasiid sáhttá sihkkarastit ja ávdnasiid sirdima sihkkaris rádjamiid.
Det vil også være viktig å holde mest mulig av materialet samlet, slik at det kan være tilgjengelig for etter tiden i forskningsøyemed og lignende.
Lea maid deaŧalaš doalahit čoahkis nu ollu ávdnasiin go vejolaš, nu ahte dat leat olámuttus maŋit áiggis dutkama ja eará sullasačča várás.
NSR anmoder Sametinget om å bidra til at dette gjøres.
NSR ávžžuha Sámedikki váikkuhit dasa ahte dat dahkkojuvvo.
Forslag 6: Representant Henrik Olsen, NSR Mulighetsstudie for felles byggeprosjekt - Beaivvás Sámi Nasunalteáhter og Samisk videregående skole og reindriftsskole Beaivváš Sámi Našunálteáhter/Det samiske nasjonalteateret Beaivváš ble etablert i 1980 og har i over 30 år holdt til i kulturhuset i Kautokeino, samt to andre lokaliteter i Kautokeino.
Evttohus 6: Áirras Henrik Olsen, NSR Vejolašvuohta iskat oktasaš huksenprošeavtta - Be a ivvá š Sámi Na š unal a teáhter ja Sámi joatkkaskuvla ja boazodoalloskuvlla gaskka Beaivváš Sámi Našunál a teáhter ásahuvvui 1980:s ja lea badjel 30 jagi doaibman kulturviesus Guovdageainnus, ja guovtti eará lokálain Guovdageainnus.
Kulturhuset der publikumsarealet, scenen og kontorer er lokalisert, er uegnet for teatervirksomhet, preget av dårlig vedlikehold som igjen har gitt dårlig inneklima og dermed dårlig arbeidsmiljø.
Kulturviessu gos leat geahččiareálat, lávdi ja kantuvrrat, lea dohkketmeahttun teáhterdoibmii, mas bajásdoallan lea fuotni mii fas buktá heajos sisáimmu ja dieinna lágiin heajos bargobirrasa.
Bygget ble også stengt en periode våren 2016 på grunn av fukt og mugg.
Visti lei maiddái giddejuvvon áigodagas giđđat 2016 go lei njuoskkas ja guhppon.
Behovet for et nytt bygg til Beaivváš er derfor påtrengende.
Danne lea dárbu oažžut ođđa vistti Beaivvážii hui johtilit.
Statsbyggs ferdigstilte byggeprogram for Beaivváš fra 2011 regnes som utdatert.
Stáhta huksenfitnodaga huksenprográmma Beaivváža várás 2011:s lea boarásmuvvan.
Høsten 2016 har det fremkommet forslag om å vurdere en sammenslåing av nybygg til Beaivváš og til Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino Det er derfor nødvendig å igangsette en mulighetsstudie som ser nærmere på teaterets ressurser og lokaliteter i dag, teaterets nasjonale forpliktelser og behov i framtida, samt alternativer for å løse teaterets funksjoner.
Čakčat 2016 lea boahtán evttohus ahte árvvoštallat bidjat seamma ođđa vistái Beaivváža ja Sámi joatkka- ja boazodoalloskuvlla Guovdageainnus. Danne lea dárbu álggahit geahččat lagabuidda teáhtera otná resurssaid ja lokálaid, teáhtera nationála geatnegasvuođaid ja dárbbu boahtteáiggis, ja dasto molssaeavttuid movt čoavdit teáhtera doaimmaid.
En samlokalisering av Beaivváš og Samisk videregående skole og reindriftsskole i et nytt fells bygg har både interessante og spennende synergier og effekter.
Beaivváža ja Sámi joatkka- ja boazodoalloskuvlla oktii lokaliseren ođđa oktasaš visttis lea sihke miellagiddevaš ja gelddolaš jurdda.
Herunder kan blant annet nevnes felles kantine, felles mottakelse/resepsjon, felles kultursal/prøvesal, gymsal som kan brukes av begge parter, verksteder og lignende for produksjon av kostymer/rekvisitter/kulisser m.m. I tillegg til de mulig fysiske synergiene er det også mulige synergier knyttet undervisningstilbud i eksempelvis drama, samisk musikk, scenekunst, duodji m.m..
Dán oktavuođas sáhttá earret eará namuhit oktasaš kantiinna, oktasaš vuostáiváldima/resepšuvnna, oktasaš kultursála/geahččalansála, lášmmohallansála, maid goappašagat sáhttet geavahit, bájit ja sullasaččat kostym aid /rekvisi htaid /kulissaid jna buvttadeapmái. Lassin vejolaš fys alaš beliide, leat maiddái vejolašvuođat mat čatnasit oahpahusfálaldahkii ovdamearkka dihtii drama, sámi musihkka, lávdedáidda, duodji jna. Vejolašvuođa iskamis lea danne lunddolaš ahte molssaeaktu oktii lokaliseremis dán guovtti namuhuvvon ásahusa gaskka vuoruhuvvo ja árvvoštallojuvvo vuosttaš molssaeaktun.
NSR foreslår derfor med henvisning til bevilgninger gjort i 2017 budsjettet, at
Danne evttoha NSR čujuhettiin juolludusaide 2017 bušeahtas, ahte
Sametinget ber Statsbygg om å utarbeide en mulighetsstudie for et nybygg for det samiske nasjonalteateret Beaivváš, med flere mulige alternativer for å løse de bygningsmessige behovene for teatret.
Sámediggi bivdá Stáhta huksenfitnodaga iskat vejolašvuođa hukset ođđa vistti sámi našunálateáhtera Beaivváža várás, mas leat máŋga vejolaš molssaeavttu movt čoavdit teáhtera huksendárbbuid.
Sametinget anser at mulighetsstudien bør ta utgangspunkt i teatrets forpliktelser som nasjonalteater, at foreliggende informasjon blir systematisert, og at teaterets virksomhet og funksjoner blir sett i sammenheng med andre sammenlignbare institusjoner.
Sámedikki mielas galggašii vejolašvuođa iskan váldit vuolggasaji teáhtera geatnegasvuođain mat das leat go lea nationála teáhter, ahte dieđut mat leat ordnejuvvojit, ja ahte teáhtera doaibma ja doaimmat gehččojuvvojit fárrolaga eará ásahusaiguin maiguin sáhttá buohtastahttit.
Sametinget ber om at alternativet med samlokalisering av Samisk videregående skole og reindriftsskole i Kautokeino og Beaivváš vurderes i første rekke og som en første prioritet i en mulighetsstudie.
Sámediggi bivdá ahte molssaeaktu bidjat seamma vistái Sámi joatkka- ja boazodoalloskuvlla ja Beaivváža árvvoštallojuvvo ovddimusat ja vuoruhuvvo bajimužžii vejolašvuođa iskamis.
Sametinget ber Kulturdepartementet og Kunnskapsdepartementet se nærmere på dette alternativet og samordne de to byggeprosessene.
Sámediggi bivdá Kulturdepartemeantta ja Máhttodepartemeantta geahččat lagabuidda dán molssaeavttu ja ovttastahttit dán guokte huksenproseassa.
Forslag ikke fremmet.
Evttohus ii ovddiduvvon.
Forslag 8: Representant T or Gunnar Nystad, NSR
Evttohus 8: Áirras Tor Gunnar Nystad, NSR
Samisk kunstmuseum Sámi Dáiddamusea en museumsperformance av RidduDuottarMuseat og Nordnorsk Kunstmuseum i Tromsø har med utstillingen There is no, aktualisert spørsmålet om manglende etablering av et eget permanent samisk kunstmuseum.
Sámi Dáiddamusea Sámi Dáiddamusea lea museadoaibma mii RidduDuottarMuseat:s ja Davvi-norgga dáiddamuseas lea Romssas, čájáhusain There is no, lea dahkan áigeguovdilin gažaldaga váilevašvuohta bistilis sámi dáiddamusea ásaheamis.
Ideene om et eget samisk kunstmuseum oppsto allerede i 1970-årene av samiske kunstnere selv.
Jurdda ásahit sierra sámi dáiddamusea čuožžilii juo 1970-logus sámi dáiddáriin.
Dette var omtrent samtidig som ideene om et nordnorsk kunstmuseum oppsto.
Dát lei sullii seamma áiggi go jurdda davvinorgga dáiddamuseas čuožžilii.
Nordnorsk Kunstmuseum ble etablert allerede i 1985 og åpnet for publikum i 1988.
Davvinorgga dáiddamusea ásahuvvui juo 1985:s ja rahppui gehččiide 1988:s.
Sámi Dáiddamusea /Samisk Kunstmuseum, som en egen fysisk enhet, er ikke etablert enda.
Sámi Dáiddamusea, sierra fysalaš ovttadahkan, ii leat vel ásahuvvon.
Dette til tross for at både Norsk kulturråd og Sametinget ha
Dát vaikko sihke Norgga kulturráđđi ja Sámediggi
r samlet bortimot 1300 samiske kunstverk gjennom en egen innkjøpsordning i 40 år.
leat 40 jagi čohkken lahka 1300 sámi dáidaga sierra sisaoastinortnega bokte
Kunsten oppbevares i magasiner ved Riddu DuottarMuseum(RDM) på Sámi Vuorkka Dávvirat(SVD).
Dáidda vurkejuvvo magasiinnain Riddu DuottarMuseum(RDM) lanjain Sámi Vuorká Dávvirat(SVD) visttis.
Disse kunstskattene er dessverre i liten grad tilgjengelig for publikum, da det ikke finnes utstillingslokaler i form av et samisk kunstmuseum.
Dáid dáiddaártnaid eai dađi bahábut beasa olbmot oaidnit, go eai leat čájáhuslanjat, nu go sámi dáiddamusea livččii leamaš.
Det er trist at nye generasjoner går glipp av hvordan samisk kultur og samfunn har blitt fortolket av samiske kunstnere.
Lea váivi go ođđa buolvvat eai beasa vásihit movt sámi kultuvra ja servodat leat dulkojuvvon sámi dáiddáriin.
En viktig kilde til forståelse av vårt eget samfunn, til samfunnskritikk og –debatt er ikke tilgjengelig for de fleste av oss.
Dehálaš gáldu ipmárdussii min iežamet servodaga birra, servodatárvvoštallamii ja –digaštallamii eai leat olahanmuttus eatnašiidda mis.
Samisk kunst har gjennom tidene spilt en viktig rolle for samefolkets realisering av selvbestemmelse over egen kultur og samfunn.
Sámi dáidagis lea áiggiid čađa leamaš ollu dadjamuš sámeálbmoga duohtandahkamii iešmearrideamis iežamet kultuvrra ja servodaga badjel.
Samiske kunstnere har vært og er sentral i kampen om oppbyggingen av fremtidens samiske samfunn med frihet til ytring og selvrealisering av den samiske stemmen i alle former i et demokratisk Sapmi.
Sámi dáiddárat leat leamaš ja leat guovddážis boahtteáiggi sámi servodaga huksemis, mas lea friddjavuohta cealkit maid dáhttu ja sámi jiena iežasrealiseren juohke ládje demokráhtalaš Sámis.
Samisk kunstmuseum er tenkt etablert i tilknytning til RDMs nåværende lokaler i Karasjok.
Sámi dáiddamusea lea jurddašuvvon ásahuvvot RDM dálá lanjaide gittá Kárášjogas.
I likhet med flere andre samiske kulturbygg, lar dette byggeprosjektet vente på seg.
Nu go máåga eará sámi kulturvistti, de fertet dán nai huksenprošeavtta vuorddašit.
Sametinget henstiller til Sametingrådet, å arbeide aktivt for realisering av en egen Samisk Dáiddamuseum så snart som mulig.
Sámediggi ávžžuha Sámediggeráđi bargat aktiivvalaččat duohtandahkat sierra Sámi Dáiddamusea nu jođánit go vejolaš.
Suttesája
Suttesája
Suttesája eller Bassejohka er en kilde i nærheten av Karigasniemi, Finland.
Suttesája dahje Bassejohka lea galbmagáldu Gáregasnjárgga láhkosis.
Her planlegges det å etablere en bedrift som skal tappe kildevannet i flasker for salg.
Dohko lea plánejuvvon fitnodat mii áigu gáldočázi bidjat boahtaliidda ja vuovdit.
I 2002 var det lignende planer, men disse ble lagt bort da kommunen påklaget dette og saken gikk til øverste forvaltningsrett/
2002:s ledje maid sullasaš plánat, muhto dalle ii šaddan mihkkege dasgo dáhkkui gielddaváidda mii manai alimus hálddahusriektái.
Suttesája eller Bassejohka, er et gammelt samisk hellig sted, slik også stedsnavnene i området bevitner, Áilegas, Bassejávri, Bassejohka og Basseskáidi.
Suttesája, dahje Bassejohka, lea dološ sámi bassibáiki – nu muitalit maiddái guovllu eará báikenamat: Áilegas, Bassejávri, Bassejohka ja Basseskáidi.
Suttesája er også et samisk kulturminne og en flyttelei.
Suttesája lea maid sámi kulturmuitu ja johtingeaidnu.
Dette er et viktig sted, også for flere enn bare innbyggerne i Karigasniemi, og berøre også innbyggerne på denne siden av grensen, siden vi tidligere var en siida.
Báiki lea dehálaš eanet olbmuide go dušše Gáregasnjárgga ássiide, ja guoskkaha maiddái sámiid dán beal’ rája, dasgo ovdal leimmet mii oktan siidan.
Bedriften har lokale eiere, men det er flere eksempler i Finland på at slike bedrifter har gått konkurs og er solgt ut til utlandet.
Fitnodagas leat báikkálaš eaiggádeaddjit, muhto Suomas leat máŋga ovdamearkka mo sullasaš fitnodagat leat reastaluvvan ja vuvdojuvvon olgoriikii.
I Norge er bedriften VOSS solgt ut til Kina.
Maiddái Norggas lea fitnodat VOSS vuvdojuvvon Kiinnái.
Vann er blitt en vare på verdensmarkedet.
Máilmmidásis lea čáhci šaddan gálvun.
Mange steder er vann privatisert, store selskaper eier vannet, og stedenes innbyggere har ikke tilgang på drikkevann.
Máŋgga sajis lea čáhci privatiserejuvvon, stuorra fitnodagat eaiggádit čáziid, muhto báikki olbmuin ii leat juhkančáhci.
I Sápmi må vi være våkne for å ikke havne i samme situasjon.
Sámis fertet eat gozuid alde vai mii eat gártta seamma dillái.
NSR ber det norske Sametinget om å samarbeide med det finske Sametinget for å følge opp saken.
NSR bivdá Norgga Sámedikki ovttasbargat Suoma Sámedikkiin čuovvulit dán ášši.
I henhold til samisk tenkemåte og tradisjon skal man høste varsomt av naturens ressurser slik at kommende generasjoner også er sikret rent vann.
Sámi jurddašanvuogis ja árbevierus ferte várrugasat ávkkástallat eatnama riggodagain vai min maŋisbohttiide lea buhtes čáhci.
Flere samiske flaggstenger
Eanet sámi leavgastákkut
Det samiske flagget er et viktig symbol som knytter sammen samene over landegrensene.
Sámi leavga lea deaŧalaš govastat mii čatná oktii sápmelaččaid badjel riikkarájáid.
6. februar blir av mange allerede sett på som en offisiell festdag som blir markert over hele landet.
Guovvamánu 6. b. atnet ollugat juo virggálaš ávvobeaivin mii čalmmustahttojuvvo miehtá riikka.
Under feiringen av 100 årsjubileet i Tråante vaiet det samiske flagget i over hele byen i over en uke.
100-jagi ávvudeamis Tråantes libardii sámi leavga miehtá gávpoga badjel vahku.
Dette hadde Trondheim kommune tatt ansvar for, og står som et eksempel til etterfølgelse for andre kommuner og offentlige institusjoner.
Das lei Roandima suohkan váldán ovddasvástádusa, ja dat lea dakkár ovdamearka maid eará gielddat ja almmolaš ásahusat berrešedje čuovvut.
I 2004 kom forskriftene om samisk flagg og 6. februar ble en offisiell flaggdag.
2004:s bohte láhkaásahusat sámi leavgga birra ja guovvamánu 6. b. šattat virggálaš leavgabeaivin.
I dag er det slik at det er opp til den enkelte institusjonen å velge om det ønsker å flagge med det norske eller det samiske flagget hvis man bare har en flaggstang.
Dál lea nu ahte dat lea ovttaskas ásahus duohken válljejit go sii levget dáža vai sámi leavggain jus lea dušše okta leavgastággu.
Sametinget bør arbeide for at alle offentlige bygninger skal flagge med det samiske flagget på 6. februar. Institusjonene må dermed legge til rette for det, for eksempel ved anskaffelse av en ekstra flaggstang og det samiske flagget.
Sámediggi berre bargat dan ala ahte buot almmolaš visttiin galgá levgejuvvot sámi leavggain guovvamánu 6. b. Nu fertejit ásahusat láhčit dasa, ovdamearkka dihtii go háhket ovtta leavgastákku vel ja sámi leavgga.
Dette vil bidra til å løfte statusen til den samiske nasjonaldagen og synliggjøre samer over hele landet.
Dat livččii mielde loktemin sámi álbmotbeaivvi árvvu ja oainnusmahtášii sápmelaččaid miehtá riikka.
Forslag 11: Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Samer sørpå Et Sameting nærmere folket
Evttohus 11: Áirras Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Sámit lulde Sámediggi lagabus álbmoga
Samer sørpå foreslår at Sametinget åpner for en ordning der folket kan stille spørsmål direkte til Sametingets representanter og Sametingsrådet.
Sámit lulde evttohit ahte Sámediggi rahpá vejolašvuođa ásahit ortnega mas álbmot sáhttá jearrat gažaldagaid njuolga Sámedikki áirasiin ja Sámediggeráđis.
Vi er kjent med at flere kommunestyrer har denne praksisen, og dette er en ordning som er godt mottatt blant befolkningen.
Mii diehtit ahte máŋgga suohkanstivrras lea dát bargovuohki, ja ahte dat lea ortnet mii lea bures vuostáiváldon álbmogis.
For Sametingets del foreslår Samer sørpå at vi tar i bruk teknologien, slik at folk over hele landet kan stille spørsmål, ikke bare de som fysisk er tilstede i Karasjok.
Sámedikki olis evttoha Sámit lulde ahte mii váldit atnui teknologiija, nu ahte olbmot miehtá riikka sáhttet buktit gažaldagaid, eai ge dušše sii geat fysalaččat leat Kárášjogas.
Vi ønsker også at folk kan stille spørsmål til Sametingets seminarer etc, som blir
Mii háliidit ahte olbmot sáhttet jearrat gažaldagaid Sámedikki semináraide mat streamejuvvojit jna.
For å gjøre ordningen noe forutsigbart, så skal folk sende inn spørsmålene på
Jus ortnet galgá šaddat einnostahtti, de fertejit olbmot sáddet gažaldagaid ovdagihtii.
Sametingets plenum - 003/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 003/17
Behandling av saken påbegynt 08.03.17 kl. 17.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.17 dii. 17.00.
Forslag 7: Ikke fremmet
Evttohus 7: Ii ovddiduvvon
Forslag 11: Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Samer sørpå Silje Karine Muotka, NSR: Siden Sametingets plenum har votert over at man ikke ønsket behandling av forslag om sjøsamiske strategier tar jeg dette til etterretning og velger å ikke fremme forslag om ny sak sjøsamiske strategier som tidligere varslet innen fristen i går.
Evttohus 11: Áirras Marie Therese Nordsletta Aslaksen, Sámit lulde Silje Karine Muotka, N SR: Go Sámedikki dievasčoahkkin dasto lea jienastan ahte ii hálit mearrasámi strategiija evttohusa meannudit, válddán dán vuhtii. Dasto válljen ahte in ovddit mearrasámi strategiija evttohusa ođđa áššin nu go ovdal ledjen ikte áigemeari siskkobealde dieđihan.
Plenumledelsens innstilling: - Nye saker 2 - 11 sendes til sametingsrådet for behandling.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: - Ođđá áššit 2 - 11 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
- Ny sak 1 avvises og tas ikke til behandling.
- Ođđá ášši 1 hilgojuvvo ja ii meannuduvvo.
Plenumsledelsens innstilling ble vedtatt enstemmig.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Torbjørg Leirbakken
Torbjørg Leirbakken
Kirsten Ellinor Guttorm Utsi
Kirsten Ellinor Guttorm Utsi
Tor Gunnar Nystad, til forretningsorden
Tor Gunnar Nystad, čoahkkinortnegii
Jovna Zakarias Dunfjell, til forretningsorden
Jovna Zakarias Dunfjell, čoahkkinortnegii
Nye saker 2 - 11 sendes til sametingsrådet for behandling.
Ođđa áššit 2 - 11 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
Ny sak 1 avvises og tas ikke til behandling.
Ođđá ášši 1 hilgojuvvo ja ii meannuduvvo.
Behandling av saken avsluttet 08.03.17 kl.18.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.17 dii. 18.00
Ášši/Sak 004/17
Ášši 004/17
Spørsmål
Gažaldat
Representant Anita Ravna, NSR - Økonomiske konsekvenser etter maktovertakelsen
Áirras Anita Ravna, NSR –– Ekonomalaš váikkuhusat fápmováldimis
Representant Fred-René Buljo - Joint Viking
Áirras Fred-René Buljo – Joint Viking
Spørsmål 3:
Gažaldat 3:
Representant Kirsten Ellinor G. Utsi, NSR/SáB - Sametingets uttalelse til reindriftsavtalen
Áirras Kirsten Ellinor G. Utsi, NSR/SáB - Sámedikki cealkámuš boazudoallošiehtadallamiidda
Representant Henrik Olsen, NSR - Arbeidet med etiske retningslinjer for samisk helseforskning
Áirras Henrik Olsen, NSR – Bargu etihkalaš njuolggadusaiguin sámi dearvvašvuođadutkama várás
Spørsmål 5:
Gažaldat 5:
Representant Aili Guttorm, NSR - Økonomiske konsekvenser av Váibmogiella
Áirras Aili Guttorm, NSR - Ekonomalaš váikkuhusat Váibmogielas
Spørsmål 6:
Gažaldat 6:
Representant Sandra Márjá West, NSR - Statoil Standing Rock og Yamal
Áirras Sandra Márjá West, NSR - Statoil Standing Rock ja Yamal
Representant Silje Karine Muotka, NSR - Sametingsrådets arbeid i viktige fiskeripolitiske prosesser
Áirras Silje Karine Muotka, NSR - Sámediggeráđi bargu deaŧalaš guolástuspolitihkalaš proseassain
Representant Aili Keskitalo, NSR - Etablering av språkressurssentre
Áirras Aili Keskitalo, NSR - Giellaguovddážiid ásaheapmi
Representant Christina Henriksen, NSR/SáB - Oppvekstsenteret i Sirma og skolesamarbeidet med Utsjok kommune
Áirras Christina Henriksen, NSR/SáB - Sirpmá bajásšaddanguovddáš ja skuvlaovttasbargu Ohcejoga gielddain
Representant Thomas Åhrén, NSR - Ny sørsameavtale med berørte fylker
Áirras Thomas Åhrén, NSR - Ođđa lullisámi šiehtadus guoskevaš fylkkaiguin
Representant Ann-Mari Thomassen, NSR - Kommunereformen og regionreformen
Áirras Ann-Mari Thomassen, NSR - Gieldaođástus ja regiovdnaođástus
Representant Ellinor Marita Jåma, ÅaSG - Møte om revideringen av sørsameavtalen, samarbeidsavtale med Tåanten tjielte
Áirras Ellinor Marita Jåma, ÅaSG - Čoahkkin lullisámi šiehtadusa birra, ovttasbargošiehtadus Tåanten tjieltein
Sametingets plenum - 004/17
Sámedikki dievasčoahkkin - 004/17
Behandling av saken påbegynt 08.03.17 kl. 18.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.03.17 dii. 18.00
Fred-René Buljo
Fred-René Buljo
Behandling av saken avsluttet 08.03.17 kl. 19.25
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.03.17 dii. 19.25
Ášši/Sak 005/17
Ášši 005/17
16/4141
16/4141
31.01.17
31.01.17
Nærings- og kulturkomiteen
Plána- ja finánsalávdegoddi
6. – 7.
6. – 7.
03.17
03.17
NKK
PFL
8. – 10.
8. -10.
03.17
03.17 DC
Sametingets årsmelding for 2016 er vedtatt i henhold til vedlegg 1
Sámedikki 2016 jahkedieđáhus lea dohkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Plan og finanskomiteen - 001/17
Plána ja finansalávdegoddi - 001/17
Innledning
Álggahus:
Sametingets plan- og finanskomité har behandlet sak 05/17 Sametingets årsmelding 2016.
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan ášši 05/17 Sámedikki 2016 jahkedieđáhus.
Årsmeldingen omhandler Sametingets virksomhet for foregående år, og vil legges fram for Stortinget i den årlige stortingsmeldingen om Sametingets virksomhet.
Jahkedieđáhusas válddahuvvo Sámedikki ovddit jagi doaibma, ja dat ovddiduvvo Stuorradiggái jahkásaš stuorradiggedieđáhusa mielde Sámedikki doaimma birra.
Merknader:
Mearkkašupmit:
Merknaden ble fremmet av Henrik Olsen fra Norske samers riksforbund (NSR).
Mearkkašumi ovddidii Henrik Olsen Norgga Sámiid Riikasearvvis (NSR).
Komiteens flertall, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) Thomas Åhren, Anita P. Ravna, Henrik Olsen og Ann-Mari Thomassen, medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Marit Kirsten A. Gaup, Knut Store og Geir Johnsen, medlemmet fra Árja Hartvik Hansen, medlemmet fra Høyre (H) Ellen Kristin
Lávdegotti eanetlohku, Norgga Sámiid Riikasearvvi (NSR) lahtut Thomas Åhren, Anita P. Ravna, Henrik Olsen ja Ann-Mari Thomassen, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku lahtut (Bb) Marit Kirsten A. Gaup, Knut Store ja Geir Johnsen, Árja lahttu Hartvik Hansen, Olgešbellodaga lahttu Ellen Kristina Saba, Åarjel-Saemiej lahttu Giel Jovna Z. Dunfjell ja Ovddádusbellodaga lahttu Aud Marthinsen, ovddida čuovvovaš mearkkašumi:
Beaivváš
Beaivváš
Beaivváš Sámi Našunálateáhter har et prekært behov for nye lokaliteter for sin virksomhet, ettersom dagens lokaler på langt nær tilfredsstiller standard og forsvarlig arbeidsmiljø.
Beaivváš Sámi Našunálateáhter dárbbaša sakka ođđa lokálaid doaibmasis, go dáláš lokálain lea fuones standárda ja bargobiras.