pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ášši / Sak 007/12 - Cealkámuš 2012 eanadoallošiehtadallamiidda / Innspill til jordbruksforhandlingene 2012 Innspill til jordbruksforhandlingene 2012 Rapportering om Sametingets tilskudd til jordbruk i 2011 Landbrukspolitisk uttalelse fra Tana kommunestyre Landbruk Lyngen bondelag ber om at Sametinget støtter denne uttalelsen
Ášši / Sak 007/12 - Cealkámuš 2012 eanadoallošiehtadallamiidda / Innspill til jordbruksforhandlingene 2012 Innspill til jordbruksforhandlingene 2012 Rapportering om Sametingets tilskudd til jordbruk i 2011 Landbrukspolitisk uttalelse fra Tana kommunestyre Landbruk Lyngen bondelag ber om ahte Sametinget støtter denne uttalelsen
Jordbruk i samiske områder har spilt en betydelig rolle som råvareprodusent , som sysselsetter og som grunnlag for bosetting i samiske områder .
Eanadoallu sámi guovlluin lea leamaš deaŧalaš vuođđoávdnasiidbuvttadeaddjin , barggolašvuhtii ja vuođđun ássamii sámi guovlluin . Eanadoalus lea ain dát rolla , muhto dat rolla lea geahnohuvvamin .
Jordbruket spiller også en viktig rolle i å videreføre samisk språk og kulturtradisjon .
Eanadoallu lea deaŧalaš maiddái sámi giela ja kulturárbevieruid gaskkusteapmái .
Sametinget er opptatt av at jordbruksnæringen har gode rammebetingelser for sin drift og utvikling .
Sámedikki mielas lea mávssolaš ahte eanadoalus leat buorit rámmaeavttut doibmii ja ovddideapmái .
Landbruks- og matdepartementet la fram en stortingsmelding om ny landbruks- og matpolitikk i 2011 .
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta ovddidii stuorradiggedieđáhusa ođđa eanadoallo- ja biebmopolitihka birra 2011:s .
Meldingen har som overordnet mål matvaresikkerhet , landbruk over hele landet , økt verdiskaping og bærekraftig landbruk .
Dieđáhusa bajimuš ulbmilin lea borramušgálvosihkarvuohta , eanadoallu galgá leat miehtá riikka , eanet árvoháhkan ja ceavzilis eanadoallu .
Det har de siste årene vært en bekymringsfull utvikling for jordbruksnæringen i de samiske områdene .
Eanadoalus lea maŋimuš jagiin leamaš hárehis ovdáneapmi sámi guovlluin .
I Troms er nedgangen enda større fra
Finnmárkkus
Mens det i Finnmark var 18 % brukere over 60 år i 2004 var andelen steget til 25 % i 2011 .
352 siidu 379 siiddus ledje 18 % dolliin badjel 60 jagi 2004:s ja juo 25 % 2011:s .
I Troms er det samme utvikling – der var tallene henholdsvis 18 % i 2004 og 26 % i 2011 .
Romssas lea ovdáneapmi seammalágan – gos seamma logut leat 18 % 2004:s ja 26 % 2011:s .
Opprettholdelse av sysselsettingen er en av de største utfordringene i samiske områder .
Barggolašvuođa doalaheapmi lea okta daid stuorámus hástalusain sámi guovlluin .
Sametinget har gjennomført en analyse av næringsutvikling i 22 utvalgte samiske kommuner .
Sámediggi lea iskan ealáhusovdáneami 22 dihto sámi gielddain .
Den viser at en nedgang i sysselsatte på nærmere 200 for fiskeri og landbruk i årene 2009 og 2010 .
Dát čájeha ahte barggolašvuohta guolásteamis ja eanadoalus lea njiedjan 200:n jagiin 2009 ja 2010 .
Befolkningsutviklingen viser en negativ trend i samiske områder .
Dát njiedjan lea 8,6 % . Ássanrievdan čájeha negatiiva tendeanssa sámi guovlluin .
Nedgangen i antall bruk er ekstra bekymringsfull ettersom jordbruksmiljøene i de samiske områdene allerede er små sammenliknet med jordbruket på landsbasis .
Doallologu njiedjan lea liige eanet balddihahtti dan sivas go eanadoallobirrasat sámi guovlluin leat juo unnit go buohtastahttá eanadoaluin riikadásis .
En ytterligere nedgang i jordbruket vil derfor utfordre det samiske næringslivet og true næringen som en betydningsfull kultur- og språkarena .
Eanadoalu vel eanet goarráneapmi hástala danne sámi ealáhuseallima ja áitá ealáhusa mávssolaš kultur- ja giellaarenan .
Nedgangen vil også få negative konsekvenser for matproduksjonen , meierier , slakterier , videreforedlingsanlegg og for handelsstanden i de samiske bosetningsområdene .
Geahppáneapmi čuohcá negatiivvalaččat maiddái borramušbuvttadeapmái , meieriijaide , njuovahagaide , nállašuhttin rusttegiidda ja gávpeealáhussii sámi ássanguovlluin .
Levende bygder er den beste garantien for at samisk kultur og språk får en sikker fremtid .
Ealli gilit dáhkidit buoremusat sámi kultuvrii ja gillii sihkkaris boahtteáiggi .
Å sikre dagens bruksstruktur og opprettholde sysselsettingen i næringen og øke lønnsomheten er avgjørende for å opprettholde levende bygder .
Dáláš doallostruktuvrra sihkkarastin ja barggolašvuođa bisuheapmi ealáhusas ja gánnáhahttivuođa buorideapmi leat vealtameahttun deaŧalaččat ealli giliid bisuheapmái .
Derfor er det viktig for Sametinget å jobbe for et styrket driftsgrunnlag i det samiske jordbruket .
Danne lea Sámediggái deaŧalaš gievrudahttit sámi eanadoalu doaibmavuođu .
Sametinget har som langsiktig mål å øke sysselsettingen og produksjonen i næringen .
Sámedikki guhkes áiggi mihttomearrin lea nannet barggolašvuođa ja buvttadeami ealáhusas .
Et av virkemidlene Sametinget har er tilskudd til investeringer og ulike tiltak – forbruket de siste årene har variert mellom 4 og 5 millioner kroner til jordbruksformål .
Okta váikkuhangaskaoapmi mii Sámedikkis lea , lea doarjja investeremiidda ja sierra doaibmabijuide – golahus maŋimuš jagiin lea rievddadan 4 ja 5 miljon ruvnnu gaskka eanadoalu ulbmiliidda .
Tilskuddene er i hovedsak bevilget til investerings- , utviklings- og samarbeidstiltak i jordbruket .
Doarjagat leat eanaš juolluduvvon investeren- , ovddidan- ja ovttasbargodoaibmabijuide eanadoalus .
I landbruksmeldingen er et lagt opp til en særskilt satsing på arktisk landbruk .
Eanadoallodieđáhusas lea erenoamáš áŋgiruššansuorgin árktalaš eanadoallu .
Produkter fra arktisk landbruk har et stort potensial både med tanke på kvalitet og som en merkevare fra arktiske områder .
Árktalaš eanadoalu buktagiin lea stuorra potensiála sihke dasa mii guoská kvalitehtii ja árktalašguovlluid mearkagálvun .
Disse begrepene må innarbeides i de kommende jordbruksavtalene - det gjelder å legge til rette for å profilere og markedsføre arktisk landbruk .
Dáid doahpagiid ferte heivehit boahttevaš eanadoallošiehtadusaide – ferte láhččit diliid nu ahte sáhttá čalmmustahttit ja vuovdalit árktalaš eanadoalu .
Klimaet gjør at vi har kortere vekstsesong , som sammen med en karrig jord , gjør at vi må ha store arealer og har høye driftskostnader .
Dálkkádat dagaha ahte mis lea oaneheabbo šaddoáigodat , ja dasto eana mii ii šaddat johtilit , dagaha ahte mii dárbbašit stuorra areálaid ja leat alla doaibmagolut .
Gjennomsnittsstørrelsen pr bruk er på 270 dekar i Finnmark , 227 dekar i Troms og 219 dekar ellers i landet .
Gaskamearálaš doallosturrodat lea 270 mihtu Finnmárkkus , 227 mihtu Romssas ja 219 mihtu muđui riikkas .
Størrelsen på areal er misvisende som målestokk for omfanget av jordbruksproduksjonen .
Areála sturrodat addá boasttu gova go galgá čájehit eanadoallobuvttadeami viidodaga .
Arealbehovet pr dyreenhet er mer enn dobbelt så stort i nord som på de beste jordbruksområdene i landet .
Areáladárbu juohke ealli nammii lea eambbo go duppal geardde stuorát davvin go daid buoremus eanadoalloguovlluin riikkas .
Det forholdet at det er en høsting i sesongen i de nordligste områdene tilsier at arealbehovet vil bli mer enn det dobbelte i disse områdene .
Dat go lea okta láddjen geasis davvi guovlluin mielddisbuktá ahte areáladárbu gártá leat duppal geardde stuorát dáin guovlluin .
Det innebærer også høyere investeringer pr dyreenhet enn lenger sør i landet .
Dát maiddái dagaha stuorát investeremiid juohke ealli nammii go buohtastahttá máttit guovlluin riikkas .
Samtidig er det arktiske klimaet en styrke fordi mat dyrket i slike omgivelser har mindre behov for sprøytemidler , og er av den grunn forbundet med kvalitet , renhet og sikkerhet .
Dasto lea árktalaš dálkkádat givrodahkan danne go dakkár oktavuođas ii dárbbaš geavahit cirgguhanávdnasiid šattuide , ja dan geažil oažžut kvalitehta , buhtis ja sihkkaris biebmu .
Et annet positivt forhold er at det sjelden er problemer med å finne spredeareal i nord siden det er større arealer pr dyreenhet enn lenger sør .
Nubbi positiivalaš bealli lea ahte hárve lea váttisvuohta gávnnat areálaid muhkkiide davvin dan sivas go davvin lea stuorát areálat juohke ealli nammii go máddelis .
Klimaendringene vil gi størst utslag i arktiske og subarktiske områder .
Dálkkádatrievdamat buktet stuorámus váikkuhusaid árktalaš ja vuolleárktalaš guovlluin .
Vi har allerede registrert lengre vekstsesong .
Mii leat juo vásihan guhkkit šaddosesoŋŋa .
Konsekvensene er vanskelige å forutse , men lengre sesong vil gi muligheter for dyrking av nye vekster .
Váikkuhusaid lea váttis einnostit , muhto guhkit sesoŋŋa buktá vejolašvuođaid gilvit ođđa šattuid .
Samtidig kan klimaendringene gi utfordringer i forhold til inntreden av sykdommer , skadeinsekter og fremmede planter .
Dasto sáhttet dálkkádatrievdamat buktit hástalusaid ođđa dávddaid , vahátboatkadivrriid ja amas šattuid ihtimii ektui .
Dette innspillet til tiltak i jordbruksforhandlingene vurderes derfor som svært viktige for det samiske samfunnet , både i samfunnspolitisk og næringspolitisk forstand .
Danne árvvoštallat ahte dát cealkámuš doaibmabijuid ektui eanadoallošiehtadallamiin lea hui deaŧalaš sámi servodahkii , sihke servodat- ja ealáhuspolitihkalaččat .
Sametinget ønsker å få mulighet til å bidra til at jordbruksnæringens rammebetingelser sikres , og på den måten bidra til levende samiske miljøer og levende bygder .
Sámediggi háliida oažžut vejolašvuođa váikkuhit eanadoalu rámmaeavttuid sihkkarastima , ja dieinna lágiin váikkuhit ealli sámi birrasiid ja giliid bisuheami .
Side 351 av 377
353 siidu 379 siiddus
Slik er det ikke i dag og dette bærer næringen preg av med stadige bruksnedleggelse og manglende rekruttering til næringen .
Nu ii leat dál ja dat vuhtto ealáhusas go ohpihii heaittihuvvojit doalut ja rekrutteren ealáhussii váilu .
For at noen skal finne det interessant å satse på bondeyrket framfor andre yrker er at disse finner det økonomisk interessant .
Jos ovttasge galggaš leat beroštupmi bargat boandan eará ámmáhiid sajis , de ferte dat leat ekonomalaččat miellagiddevaš .
Dessverre er inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre grupper i samfunnet altfor stor .
Šállošahtti lea go dienaserohusat eanadoalu ja eará joavkkuid gaskka servodagas leat menddo stuorrát .
Den store inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre grupper må reduseres .
Ferte unnidit dan stuorra dienaserohusa mii lea eanadoalu ja eará joavkkuid gaskka .
Inntektsgrunnlaget må styrkes slik at det er mulig å ha bondeyrke som ene yrke med en akseptabel inntekt .
Dienasvuođu ferte nannet nu ahte lea vejolaš bissut dušše boandaámmáhis ja oažžut das dohkálaš dietnasa .
Dette vil gjøre næringen attraktiv for unge mennesker og vil være avgjørende for rekruttering av ungdom til bondeyrket .
Dát geasuhivččii nuorra olbmuid ealáhussii ja livčče mearkkašahtti deaŧalaš nuoraid rekrutteremii boandan .
I landbruksmeldingen legges det opp til å prioritere den grovforbaserte produksjonen .
Eanadoallodieđáhusas lea jurdda vuoruhit roavvafuođarvuđot buvttadusa .
En slik politikk vil være i tråd med den utvikling Sametinget ønsker seg .
Dákkár politihkka dávistivčče dan ovdáneapmái maid Sámediggi sávvá .
Melkeproduksjonen og saueholdet er bærebjelken for landbruket i samiske områder .
Mielkebuvttadus ja sávzadoallu dat guddet sámi guovlluid eanadoalu .
Saueholdet utnytter utmarka på en optimal måte og må sikres en positiv økonomisk utvikling i 2012 .
Sávzadoallu geavaha meahci divdna ja dasa ferte sihkkarastojuvvot positiivvalaš ekonomalaš ovdáneapmi 2012:s .
Produksjonstilskudd er avgjørende for lønnsomheten .
Buvttadandoarjagis lea mearrideaddji váikkuhus gánnáhahttivuhtii .
Selv om områdene i Troms og Finnmark har høyere satser enn resten av landet legges det ned flere og flere bruk .
Vaikko vel Romssas ja Finnmárkkus leat stuorát máksomearit go muđui riikkas , de heaittihuvvojit eanet ja eanet doalut .
God lønnsomhet vil gjøre jordbruksnæringen mer attraktiv .
Buorre gánnáhahttivuohta dagašii eanadoalus eanet geasuheaddji ealáhusa .
Allerede i dette jordbruksoppgjøret må tilskuddssatsene for areal , melk og kjøtt heves i Troms og Finnmark .
Juo dán eanadoallošiehtadusas ferte doarjjamáksomeriid areálaide , mielkái ja birgui bajidit Romssas ja Finnmárkkus .
Produksjonstilleggene må i det minste justeres i forhold til prisstigningen i landbruket .
Buvttadanlasáhusaid fertešii ain juo muddet haddegoarkŋuma ektui eanadoalus .
I landbruksmeldingen går det fram at departementet vil ha en gjennomgang av distriktsprofilen i produksjonstilskuddene .
Eanadoallodieđáhusas oidno ahte departemeanta áigu geahčadit buvttadandoarjagiid distriktaprofiila .
Sametinget regner med at Sametinget blir inkludert i dette arbeidet .
Sámediggi rehkenastá beassat leat mielde dán barggus .
Tilbakegangen i svinekjøttproduksjonen i Troms er urovekkende .
Spiinnebiergobuvttadusa geahppáneapmi Romssas lea suorggahahtti .
Fra 2000 til 2010 sank antall avlspurker fra 870 til 578 i fylket – en nedgang på 33 % .
Jagi 2000 rájes jahkái 2010 njidje ealihanspiinnit 870 rájes 578 rádjai fylkkas – njiedjan lei 33 % .
Antall bruk ble halvert til 25 bruk i 2010 .
Doaluid lohku unnui beliin 25 dollui jagis 2010 .
Produsentmiljøet er svekket som følge av færre produsenter .
Buvttadanbiras lea unnon dan geažil go eai leat šat nu ollu buvttadeaddjit .
Redusert produksjon av svinekjøtt vil også kunne skape problemer for slakteri og videreforedling ved slakteriet i Målselv .
Spiinnebierggu buvttadeami geahppáneapmi sáhttá maiddái buktit váttisvuođaid njuovahagaide ja viidáset nállašuhttimii Málatvuomi njuovahagas .
En styrking av svinekjøttproduksjonen vil kunne skje ved å øke distriktstilskuddet for svinekjøtt .
Spiinnebierggu buvttadeami sáhtášii nannet jos lasihivččii distriktadoarjaga spiinnebirgui .
Bedre økonomi vil samtidig sikre framtidig produksjon ved anlegget i Målselv .
Buoret ekonomiija sihkkarasttášii dasto buvttadusa boahtteáiggis Málatvuomi njuovahagas .
Investeringer
Investeremat
Økningen i investeringskostnadene i jordbruket og bygging av større bruk tilsier at ordninger for investeringsstøtte må endres .
Investerengoluid lassáneapmi eanadoalus ja stuorát doaluid huksen mearkkaša ahte investerendoarjja ortnegiid ferte rievdadit .
Dette gjelder spesielt unge etablerere som ofte ikke har klart å bygge opp egenkapital .
Dát guoská dávjá erenoamážit nuorra álggahedjiide geat eai nagot čohkket
Side 352 av 377
iežas kapitála .
Jordbruksnæringen har i tidligere tider hatt muligheter for fondsavsetning i jordbruket som skulle brukes til fremtidige investeringer i bygg .
Eanadoalus lea ovdalis áiggiid leamaš vejolašvuohta eanadoalu foandasajušteapmái mii galggai geavahuvvot boahtteáiggi hukseninvesteremiidda .
Dette må innføres på nytt igjen .
Dát ferte fas ođđasis váldojuvvot atnui .
Fondsavsetning vil gjøre det mulig å planlegge fremtidige investeringer på en bedre måte .
Foandasajušteapmi attášii vejolašvuođa plánet boahtteáiggi investeremiid buoret vuogi mielde .
Samtidig ville det ha gitt forutsigbarhet i skatteplanleggingen .
Dasto attašii dat einnostanvejolašvuođa vearroplánemis .
For øvrig må investeringsordningene i jordbruket beholdes slik at gårdbrukerne er sikret forutsigbare forhold .
Muđuid ferte eanadoalu investerenortnegiid bisuhit vai boanddaide sihkkarastojuvvo einnostanvejolašvuohta .
Byggeaktiviteten varierer fra år til år .
Huksendoaimmat rievddadit jagis jahkái .
Om vi skal ha tidsmessige bygninger i samiske områder må det åpnes for at vedlikehold av driftsbygg også kan oppnå investeringsstøtte .
Jos sámi guovlluin galggašedje leat áiggi mielde huksejuvvon visttit , de ferte addojuvvo vejolašvuohta oažžut investerendoarjaga maiddái doaibmavistti bajásdoallamii .
Det vil gjøre det mer attraktivt for unge til å overta gårdsbruk .
Dát geasuhivččii nuoraid eanet váldit badjelasaset doalu .
Slik situasjonen er i dag er mange av de brukene som legges ned nedslitte og umoderne .
Dilli lea odne nu ahte ollu doalut heaittihuvvojit danne go daid fertešii divodit ja go doalut leat boaresáigásaččat .
Etableringspakker for unge
Álggahanbáhkat nuoraide
En fjerdedel av bøndene i Troms og Finnmark er over 60 år .
Njealjádasoassi Romssa ja Finnmárkku boanddain leat badjel 60 jagi .
Det vil derfor være stort behov for nyrekruttering til landbruket , dersom ikke antall gårdsbruk skal bli betydelig redusert . .
Danne lea stuorra dárbu ođđa rekrutteremii eanadollui , jos doaluid lohku ii galggaš ollu geahppánit .
Det må være et mål å få gjennomsnittsalderen ned , men en forutsetning for dette er at lønnsomheten i jordbruket må heves .
Mihttomearrin ferte leat oažžut gaskamearálaš agi bodnelii , muhto eaktun dasa lea ahte gánnáhahttivuohta eanadoalus loktejuvvo .
Rekruttering til næringa krever dessuten gode kompetanse- og utdanningstilbud .
Ealáhussii rekrutteren gáibida dasto buriid gelbbolašvuođa- ja oahppofálaldagaid .
For å motivere unge til å starte med jordbruk må det settes inn økonomiske tiltak for å sikre rekrutteringen .
Movttiidahttin dihte nuoraid álgit eanadoaluin ferte álggahit ekonomalaš doaibmabijuid , sihkkarastin dihte rekrutterema .
Det må etableres en ordning med etableringskvote for melk for unge som vil starte med gård .
Ferte ásahuvvot mielkeearreortnet nuorra álggaheddjiide geat áigot álgit bargat doaluin .
De må ofte investere i produksjonsarealer , besetning , redskaper og bygninger .
Sii fertejit dávjá oastit buvttadanareálaid , šibihiid , reaidduid ja visttiid .
Når disse i tillegg må kjøpe melkekvote til statens pris ( kr. 3,50 pr liter ) eller på det private markedet , er det vanskelig å få det til å gå økonomisk .
Go sii dasa lassin fertejit oastit mielkeeari stáhta haddái ( 3,50 ru lihttera nammii ) dahje priváhta márkanis , de lea váttis nuoraide birget ekonomalaččat .
For å sikre rekruttering må det etableres gunstigere ordninger for unge som vil inn i jordbruksnæringen - gratis melkekvoter for unge under 35 år som vil starte med gårdsbruk eller utvide i samiske områder .
Rekrutterema sihkkarastima dihte ferte ásahit oiddoleappo ortnegiid nuoraide geat háliidit álgit eanadoaluin bargat – nuvttá mielkeeriid daidda nuoraide sámi guovlluin , geat leat vuollel 35 jagi ja háliidit álgit bargat doaluin dahje viiddidit dan .
Melkekvoter
Mielkeearit
For å sikre en variert bruksstruktur må de minste brukene prioriteres ved økning av melkekvoter .
Sihkkarastin dihte máŋggalágan doallostruktuvrra , de ferte daid unnimus dolliid vuoruhit mielkeeriid lasiheami oktavuođas .
En økning i melkekvoten vil bedre det økonomiske grunnlaget for drift på disse gårdene .
Mielkeeari lasiheapmi buoridivččii dáid doaluid ekonomalaš vuođu .
Det vil være med på å sikre jordbruk i samiske områder .
Dat lea mielde sihkkarastimin eanadoalu sámi guovlluin .
Frakttilskudd
Geasehandoarjja
Avgangen i antall melkeproduksjonsbruk har ført til diskusjon om det økonomiske grunnlaget for opprettholdelse av slakterier og meierier .
Mielkebuvttadandoaluid logu unnun lea buktán digaštallama ekonomalaš vuođu birra njuovahagaid ja meieriijaid bisuheami oktavuođas .
Mindre volum på de enkelte jordbruksproduktene fører til høyere frakt- og produksjonskostnader pr enhet .
Unnit hivvodat ovttaskas eanadoallobuvttadeaddjis buvttiha stuorát geasehan- ja buvttadangoluid ovttadaga nammii .
Videreforedlingsbedriftene , som ofte er samvirkebedrifter , er også avhengige av å drive med lønnsomhet .
Viidáset nállašuhttinfitnodagat , mat dávjá leat ovttasdoaibmafitnodagat , leat maiddái sorjavaččat gánnáhahttivuođain doaibmamis .
En svekkelse av disse har hittil påført gårdbrukeren høyere fraktkostnader .
Dáid goarideapmi leat dán rádjai dagahan doallái stuorát geasehangoluid .
Nedleggelse av slakterier fører til lengre transportavstander og dermed høyere fraktkostnader .
Njuovahagaid heaittiheapmi buvttiha guhkit geasehangaskkaid ja nie divrudahttá geasehangoluid .
Nedgang i antall bruk fører til at det blir lengre mellom gårdene og fraktkostnadene vil også av den grunn øke .
Doallologu njiedjan dagaha maiddái ahte šaddá guhkit gaska doaluid gaskka ja dan geažil lassánit maiddái geasehangolut .
Dette må dekkes inn på en eller annen måte .
Dán ferte máksit movt nu .
Inntektsutviklingen for kjøtt har ikke fulgt kostnadsutviklingen for inntransport av slakt .
Dienasovdáneapmi biergovuovdimis ii leat čuvvon geasehangoluid ovdáneami njuovahahkii .
Av den grunn er det nødvendig å ha høyere tilskudd på frakt .
Dan geažil lea dárbu oažžut stuorát doarjaga geaseheami ovddas .
Det samme forholdet gjelder også for transport av kunstgjødsel og kraftfôr der behovet for kraftfôr har økt betraktelig ettersom melkeytelsen har gått opp pr ku .
Seamma guoská maiddái dahkkofuođđariid ja fápmofuođđariid geasehangoluide , go fápmofuođar dárbu lea lassánan mealgat dađi mielde go gusat leat eanet bahčigoahtán mielkki .
Side 353 av 377
355 siidu 379 siiddus
Reduksjon av rovviltstammen for å få opp økonomien i saueholdet .
Boraspiriid geahpedeapmi buoridan dihte sávzadoalu ekonomiija
Sauenæringen er en arealkrevende næring hvor utnyttelsen av utmarka har vært avgjørende for det økonomiske resultatet .
Sávzadoallu ealáhussan gáibida ollu areálaid man oktavuođas meahci geavaheapmi lea leamaš vealtameahttun deaŧalaš ekonomalaš bohtosii .
Avbøtende tiltak iverksatt av rovviltforvaltningen for å redusere skader forvoldt av fredet rovvilt , har ført til at saueholdere blant annet har måttet redusere bruken av utmark til fordel for innmark .
Váidudeaddji doaibmabijut maid boraspirehálddašeapmi lea bidjan johtui unnidan dihtii vahágiid maid ráfáidahtton boraspiret leat dagahan , leat dagahan dan ahte sávzadoallit earret eará leat ferten geahpedit meahci geavaheami ja bidjat sávzzaid gittiide .
Større bruk av innmark vil i mange tilfeller øke kostnadene i form av mer gjødsling og jordbearbeiding og gjerdehold .
Eanet gittiid geavaheapmi ollu oktavuođain bajida goluid go ferte eanet gilvit ja bargat eatnamiin ja áidut .
En slik endret bruk vil også føre til større parasitt- og infeksjonsfare ( større dyretetthet ) blant sau .
Dán lágan geavaheapmi sáhttá maiddái buktit stuorát parasihtta- ja infekšuvdnavára ( ollu sávzzat ovtta sajis ) .
Avbøtende tiltak fordyrer saueholdet og avskjærer gårdbrukerne fra å bruke utmarka på en optimal måte .
Váidudeaddji doaibmabijut divrudit sávzadoalu ja hehttejit dolliid geavaheamis meahci nu ollu go vejolaš .
Selv om antall rovdyrdrepte sau er redusert i 2011 er det høye rovdyrtallet et hinder for å sikre en positiv utvikling i saueholdet .
Vaikko sávzalohku maid boraspiret leat goddán 2011:s leage unnon , de hehtte alla boraspirelohku sávzadoalu positiivvalaš ovdáneami .
I landbruket er det nødvendig å ha en langsiktighet og forutsigbarhet i støtteordningene som sikrer at husdyr kan gå på utmarksbeite .
Eanadoalus lea dárbu geahččat guhkes áiggi badjel ja oažžut einnostanvejolašvuođa doarjjaortnegiid ektui maiguin sihkkarastit ahte omiid sáhttá luoitit meahccái guohtut .
Rovviltpolitikken har direkte innvirkning på det økonomiske resultatet i saueholdet .
Boraspirepolitihkka váikkuha njuolga sávzadoalu ekonomalaš bohtosa .
Rovviltforliket innebærer at det skal være både beitedyr og rovvilt i landet .
Boraspiresoabahus mearkkaša ahte riikkas galget leat sihke guohtoneallit ja boraspiret .
Etter Sametingets syn er ikke disse to målene forenlig i det hele tatt .
Sámedikki oainnu mielde ii sáhte dáid mihttomeriid oppage bidjat oktii .
Konfliktforebyggende tiltak
Riidoeastadeaddji doaibmabijut
Ved å bygge gjerder vil jordbruksnæringen i ettertid bli spart for merarbeid samtidig som man sikrer avlingene .
Áiddiid huksemiin sáhttá eanadoallu maŋit áiggis seastit iežas liigebarggus , seammás go šattut sihkkarastojuvvojit .
Sametinget vil foreslå at det etableres dialogarenaer som skal ha som mål å utveksle synspunkter og redegjøre for hverandres driftsforhold .
Sámediggi evttoha ahte ásahuvvošedje gulahallanarenat maid ulbmilin lea lonuhallat oainnuid ja čilget nubbi nubbái doaibmadili birra .
En slik arena kan være et positivt tiltak for å forebygge konflikter og gjøre det enklere å finne konstruktive løsninger .
Dán lágan arena sáhtášii leat positiivvalaš doaibmabidju mainna eastadit riidduid šaddamis ja sáhtášii leat álkit gávdnat konstruktiivvalaš čovdosiid .
Det bør være mulig å bevilge tilskudd til slike konfliktforebyggende tiltak også .
Berrešii leat vejolašvuohta juolludit doarjaga maiddái dán lágan riidoeastadeaddji doaibmabijuide .
Vinterskader på eng og avlingssvikt
Gittiid guorban dálvet ja šaddovahágat
I jordbruket finnes det to ordninger for skader forårsaket av klimatiske forhold — vinterskader er relatert til forhold som skjer i overvintringsperioden og avlingssvikt som skjer i vekstsesongen .
Eanadoalus leat guokte ortnega vahágiid várás maid dálkkádat dagaha – dálvevahágiin lea oktavuohta beliide mat dáhpáhuvvet dálveáigodagas ja šaddováttisvuohta giđđat .
Jordbruket drives under arktiske forhold der både vinterskader og avlingssvikt i vekstsesongen kan forekomme samme år slik det gjorde i Troms i 2010 .
Eanadoallu lea árktalaš man oktavuođas sáhttet šaddat vahágat sihke dálvit ja šaddováttisvuohta šaddoáigodagas , ovtta ja seamma jagis nugo dáhpáhuvai Romssas 2010:s .
Ordningene for erstatning av skader på eng er ikke tilrettelagt for Troms og Finnmark .
Gieddevahátbuhtadanortnegat eai leat heivehuvvon Romsii ja Finnmárkui .
De færreste kan høste mer enn en gang på grunn av klimatiske forhold .
Eatnašat sáhttet láddjet eanet go oktii jagis dálkkádaga geažil .
Jordbruket i disse områdene er dessuten preget av høy andel av leiejord , jordteigene ligger spredt og avstanden mellom teigene er ofte store .
Dáin guovlluin lea dasto eanadoalus ollu láigoeana , eanabihtát leat bieđgguid ja bihtáid gaskka lea dávjá guhkes gaska .
Ved skader skaper disse forholdene store utfordringer når engareal må sås på nytt igjen .
Dán lágan vahágat buktet stuorra hástalusaid dalle go gittiid ferte ođđasis fas gilvit .
Side 354 av 377
356 siidu 379 siiddus
Erstatningsordningene for overvintringsskader trer først i kraft når en har skader på mer enn 20 % av arealet og dette er reparert .
Buhtadusortnegat dálvevahágiid ovddas bohtet fápmui easkka dalle go vahágat leat eanet go 20 % areálain ja go dat leat divvojuvvon .
Det er lik sats for hele landet .
Máksomearri lea seamma miehtá riikka .
For å kompensere for det store arealbehovet og klimatiske forhold må egenandelen reduseres til 10 % for overvintringsskader i Troms og Finnmark .
Buhtadan dihte dan stuorra areáladárbbu ja dálkkádat diliid , de ferte Romssas ja Finnmárkkus unnidit iežas oasi 10 prosentii dálvevahágiid ovddas .
Egenandelen ved avlingssvikt er på 30 % .
Šaddovahágiin lea iežas oassi 30 % .
I likhet med vinterskader på eng er det lik prosentsats for hele landet .
Nugo dálvevahágiid ovddas gittiin lea seamma proseantamearri miehtá riikka .
Det slår uheldig ut for jordbruket i samiske områder .
Dát lea eahpeoiddolaš sámi guovlluid eanadollui .
Foruten de utfordringene som er nevnt ovenfor vil ikke en gårdbruker i nord kunne regne med å så enga i skadeåret og samtidig få avling det året i det hele tatt .
Earret hástalusaid geažil mat leat namahuvvon bajábealde , de ii sáhte eanadoalli davvin rehkenastit gilvit eatnama vahátjagi ja seamma jagi oažžut šattu oppanassii ge .
Alternativet er enten å slakte ned buskapen eller å kjøpe inn vinterfôr .
Molssaeaktun lea juogo njuovvat omiid dahje oastit dálvebiebmu .
Egenandelen må halveres til 15 % for avlingssvikt i samiske områder .
Iežas oasi dálvevahágiin sámi guovlluin fertešii unnidit beliin 15 prosentii .
Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling .
Sámedikki doarjjaortnegat ealáhusovddideapmái
Sametingets virksomhet omfatter de områder i landet der det bor samer .
Sámedikki doaibma siskkilda daid guovlluid riikkas gos sámit ásset .
Enkelte av Sametingets innspill i forbindelse med jordbruksforhandlingene er tatt til følge de siste årene , men med en begrensning til Finnmark fylke .
Oassi Sámedikki cealkámušain eanadoallošiehtadallamiid oktavuođas leat vuhtii váldojuvvon maŋimuš jagiin , muhto dat leat ráddjejuvvon guoskat Finnmárkku fylkii .
Det finnes en rekke områder utenfor Finnmark hvor det bor samer som driver med jordbruk - det gjelder spesielt Troms og nordre del av Nordland .
Leat ollu guovllut olggobealde Finnmárkku gos ásset sámit geat barget eanadoaluin – dat guoská erenoamážit Romsii ja davit osiide Norlánddas .
Økonomiske tiltak som settes verk i samiske områder må dekke større områder enn bare Finnmark .
Ekonomalaš doaibmabijut mat biddjojuvvojit johtui sámi guovlluin galget guoskat stuorát guovlluide go dušše Finnmárkui .
Landbruks- og matdepartementets overføring til Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling ( STN ) utgjør 2,0 millioner kroner .
Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta juolludus Sámedikki ealáhusovddidandoarjjaortnegii lea 2,0 miljon ruvnnu .
Midlene har ikke vært justert på mange år .
Ruđat eai leat loktejuvvon máŋgga jahkái .
Kostnadene til bygg og andre tiltak i jordbruket har økt hvert år .
Golut visttiide ja eará doaibmabijuide eanadoalus leat lassánan jagis jahkái .
Sametinget har også utvidet virkeområdet for ordningen i den samme perioden .
Sámediggi lea maiddái viiddidan ortnega doaibmaguovllu seamma áigodagas .
Nedgangen i jordbruket i samiske områder gjør det dessuten nødvendig å åpne for finansiering av motivasjonstiltak for å sikre rekruttering til jordbruket og sikre jordbruket i disse områdene .
Eanadoalu geahppáneapmi sámi guovlluin dagaha dasto dárbbašlažžan rahpat movttiidahttin doaibmabijuid ruhtadeami várás sihkkarastin dihte rekrutterema eanadollui ja sihkkarastin dihte eanadoalu dáin guovlluin .
Midlene må økes til 4,0 millioner kroner .
Ruđaid ferte lasihit nu ahte dat leat 4,0 miljon ruvnnu .
I Finnmark fylke er det en markant nedgang i antall bruk fra 2004 til 2011 fra 438
Nubbi teakstaoassi sihkkojuvvo . Goalmmát teakstaoasi sadjái biddjojuvvo čuovvovaš :
Side 355 av 377
357 siidu 379 siiddus
Første setning i 3. avsnitt under punkt 1 . Lønnsomhet , endres til : Sametinget mener at den grovfor baserte produksjonen skal prioriteres spesielt i nordområdene .
Vuosttaš cealkka goalmmát teakstaoasi čuoggá 1 vuolde , Gánnáhahttivuohta , rievdaduvvo leat ná : Sámediggi oaivvilda ahte roavvafuođarvuđot buvttadus galgá vuoruhuvvot erenoamážit davvi guovlluin .
Dette er gjerne ofte utmarksnæringer som innlandsfiske , bær- og urtesanking , Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Áinnas lea leamaš váldodienas eanadoalus , muhto vižže Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 356 av 377
358 siidu 379 siiddus
skogdrift eller annet .
dietnasa maiddái eará ealáhusain .
Utmarksnæring var tidligere sterk i hele landet , men kanskje aller sterkest i nord , hvor man også har hatt stor andel befolkning som drev med utmarksnæring uten å være knyttet til landbruket for øvrig .
Dat leat leamaš sáivaguollebivdu , murjjiid ja urtasiid čoaggin , meahccedoallu ja eará . Meahcceealáhus lei ovdal nanus miehtá riikka , muhto várra nannoseamos davvin , gos ollu olbmot barge meahcceealáhusaiguin almmá ahte livčče čadnojuvvon eanadollui muđui .
Avsnitt 2 under punkt 6 i sametingsrådets forslag til innstilling strykes og erstattes med : Sametinget har merket seg at antall rovdyrdrepte sau er redusert i 2011 , og vil bemerke at årsaken til dette kan være den store nedgangen av sauebruk i rovdyrutsatte områder .
Nubbi teakstaoassi Sámediggeráđi mearrádusárvalusa guđát čuoggás sihkkojuvvo ja sadjái biddjojuvvo dát : Sámediggi lea bidjan merkii ahte boraspiriid goddán sávzalohku lea unnon 2011:s , ja fuomášuhttá ahte sivvan dasa sáhttá leat go sávzadoalut leat geahppánan guovlluin gos leat ollu boraspiret .
Det høye rovdyrtallet et hinder for å sikre en positiv utvikling i saueholdet og beiteområder må ikke avgis til rovdyr pga. bruksnedleggelser .
Alla boraspirelohku hehtte positiivvalaš ovdáneami sávzadoalus ja guohtonguovllut eai galggašii mannat boraspiriide doaluid heaittihemiid geažil .
I landbruket er det nødvendig å ha en langsiktighet og forutsigbarhet i støtteordningene som sikrer at husdyr kan gå på utmarksbeite .
Eanadoallu dárbbaša guhkes áiggi ja einnostahtti doarjjaortnegiid maiguin sihkkarastojuvvo dat ahte oamit sáhttet guohtut meahcit .
Rovviltpolitikken har direkte innvirkning på det økonomiske resultatet i saueholdet .
Boraspirepolitihkka váikkuha njuolga sávzadoaluid ekonomalaš bohtosii .
Side 357 av 377
359 siidu 379 siiddus
Nytt 3. avsnitt : Sametinget har registrert at Landbruks- og matdepartementet har lagt fram en stortingsmelding om landbruks- og matpolitikk , St.meld. St.9 , velkommen til bords ( 2011-2012 ) .
Ođđa goalmmát teakstaoassi : Sámediggi lea oaidnán ahte Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta lea ovddidan stuorradiggedieđáhusa eanadoallo- ja biebmopolitihka birra , stuorradiggedieđáhus 9 , man namma lea " velkommen til bords " ( 2011-2012 ) .
Meldingen har overordnede målsetninger som bl.a. matvaresikkerhet , landbruk over hele landet , økt verdiskaping og bærekraftig landbruk .
Dieđáhusas leat bajimuš mihttomearit nugo earret eará borramušgálvosihkarvuohta , eanadoallu miehtá riikka , buoret árvoháhkan ja ceavzilis eanadoallu .
Side 358 av 377
360 siidu 379 siiddus
Forslag fra Fremskrittspartiet ( FrP ) Selmer Johansen Forslag 4
Evttohus Ovddádusbellodagas Selmer Johansen bokte Evttohus 4
Sametingsrådets forslag til innstilling utgår og erstattes med følgende : Ordningen med jordbruksforhandlinger har eksistert siden 1950 tallet .
Sámediggeráđi mearrádusárvalus sihkkojuvvo ja sadjái biddjojuvvo čuovvovaš : Eanadoallošiehtadallanortnet lea doaibman 1950 logu rájes .
Side 359 av 377
361 siidu 379 siiddus
Sametinget mener at dagens landbrukspolitikk er overmoden for endringer og vil i størst mulig grad fokusere på å legge til rette for at den som ønsker å være næringsutøver innen landbruket på heltid skal ha de beste rammevilkår for å kunne klare dette .
Sámediggi oaivvilda ahte dáláš eanadoallopolitihkka lea eanet go láddan rievdadusaide ja áigu nu ollu go lea vejolaš bidjat guovddážii láhčima ahte sii geat háliidit bargat eanadoalus olles áiggi galget oažžut buoremus rámmaeavttuid vai nagodit dan .
Sametinget mener at det viktigste må være å legge til rette for lønnsomhet i landbruket og heller nedtone distriktspolitiske hensyn for å sikre bosettingen rundt omkring .
Sámedikki oaivila mielde lea deaŧaleamos láhčit diliid nu ahte eanadoalus lea gánnáhahttivuohta ja baicce duvdilit dobbelii distriktapolitihkalaš beroštumiid sihkkarastin dihte ássama birrasiin .
Sametinget mener at for å nå disse målene må en foreta en deregulering av landbruket for å sikre næringsutøverne faktisk og juridisk rådighet over egen eiendom samt fjerne restriksjoner på produksjonen slik som dagens kvotetak representerer .
Sámediggi oaivvilda ahte go galgat juksat dáid mihttomeriid de ferte ođđasis reguleret eanadoalu sihkkarastin dihte ealáhusbargiide duohta ja juridihkalaš stivrejumi iežaset opmodaga badjel ja váldit eret buvttaduscakkiid nugo dáláš earremeari geažil .
Økt satsing på bioenergi innen landbruket Komiteens tilrådning
Eanet áŋgiruššat bio-energiijain eanadoalu siskkobealde .
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende : Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat : Muđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi mearrádusárvalusa . Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Merknad fra Norske samers riksforbund Geir Tommy Pedersen , Mathis Nilsen Eira og Randi A. Skum og Norske samers riksforbund / Samefolkets parti ( NSR . )
362 siidu 379 siiddus Mearkašumit Norgga Sámiid Riikasearvvi ( NSR ) ja Sámeálbmotbellodat ( SáB ) ovddidit čuovvovaš mearkkašumi :
Sametinget har registrert at Landbruks- og matdepartementet har lagt fram en stortingsmelding om landbruks- og matpolitikk , St.meld. St.9 , velkommen til bords ( 2011-2012 ) .
Sámediggi lea oaidnán ahte Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta lea ovddidan stuorradiggedieđáhusa eanadoallo- ja biebmopolitihka birra , stuorradiggedieđáhus 9 , man namma lea " velkommen til bords " ( 2011-2012 ) .
Forslag 5 , representant Geir Tommy Pedersen , NSRs sametingsgruppe , levert ett er fristen men godkjent av plenum .
Evttohus 5 , áirras Geir Tommy Pedersen , NSR:a sámediggejoavku . Buktán sisa maŋŋil áigemearri ja dohkkejuvvon dievasčoahkkimis .
Nytt avsnitt under pkt 4 etter første avsnitt : Villsauproduksjon har de senere årene tatt seg kraftig opp , og i enkelte områder har man lagt stor innsats i videreforedling og produktutvikling med utgangspunkt i villsau / utegangersau .
Ođđa teakstaoassi čuoggá 4 vuollái maŋŋil vuosttaš teakstaoasi Villasávzadoallu lea maŋimuš jagiid lassánan garrasit , ja muhtun guovlluin leat bidjan ollu barggu viidáseappot nállašuhttimii ja buvttaovddideapmái mas vuolggasadjin leat villasávzzat / olgosávzzat .
For mange har dette betydd å gå tilbake til de sauerasene som ‖naturlig‖ hørte til i ens eget område .
Ollugiidda lea dát mearkkašan dan ahte váldit atnui fas daid sávzanáliid mat “ lunddolaččat ” gullet dihto guvlui .
Denne sauerasen synes godt tilpasset å overleve i nordområdene .
Dát sávzanálli orru bures birgemin ja heivemin davviguovlluide .
Samtidig som den gir noe mindre svinn på beite enn vanlig sau , gir den også lavere vekt pr dyr .
Seammás go dát nálli buorebut birge guohtumin go dábálaš sávzzat , de lea dain gal unnit deaddu ealli nammii .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 5 ble enstemmig vedtatt .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 5 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Forslag 4 ble forkastet med 34 stemmer .
Evttohus 4 hilgojuvvui 34 jienain .
Forslag 1 ble vedtatt med 34 stemmer mot 3 stemmer Forslag 2 ble vedtatt med 34 stemmer mot 3 stemmer .
Evttohus 1 mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá . Evttohus 2 mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá .
Deler av forslaget ble omgjort til merknad .
Oasit evttohusas rievdaduvvo mearkkaášupmin .
Forslag 3 ble enstemmig vedtatt .
Evttohus 3 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Følgende setning fjernes fra forslaget : ‖på neste plenumsmøte‖ Nærings- og kulturkomiteens innstilling ble vedtatt 34 stemmer mot 3 stemmer
Čuovvovaš cealkka sihkkojuvvo evttohusas : “ boahtte dievasčoahkkimis ” . Ealáhus- ja kulturlávdegotti ráva mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá .
3 Geir Tommy Pedersen 4 Heidi Persdatter Greiner Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 361 av 377
363 siidu 379 siiddus
Geir Tommy Pedersen Olaf Eliassen Alf Isaksen Olaf Eliassen Alf Isaksen Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk
Geir Tommy Pedersen Olaf Eliassen Alf Isaksen Olaf Eliassen Alf Isaksen Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk
VI Sametingets vedtak Jordbruket har spilt og spiller en betydelig rolle som grunnlaget for produksjon av dyrefor og matvarer , som sysselsetter , kulturbærer og som grunnlag for bosetting i samiske områder .
VI Sámedikki mearrádus Eanadoallu lea leamaš ja lea ain deaŧalaš vuođđun šibitfuođđariid ja borramušgálvvuid buvttadeapmái , barggaheaddjin , kulturguoddin ja ássama vuođđun sámi guovlluin .
Jordbruket spiller også en viktig rolle i å videreføre samisk språk og kulturtradisjon .
Eanadoalus lea ain dát rolla , muhto dat rolla lea geahnohuvvamin .
Sametinget er opptatt av at jordbruksnæringen har gode rammebetingelser for sin drift og utvikling .
Eanadoallu lea deaŧalaš maiddái sámi giela ja kulturárbevieruid gaskkusteapmái .
Det har de siste årene vært en svært bekymringsfull utvikling for jordbruksnæringen i de samiske områdene .
Sámedikki mielas lea mávssolaš ahte eanadoalus leat buorit rámmaeavttut doibmii ja ovddideapmái .
Et annet forhold er at gjennomsnittsalderen for gårdbrukerne har økt .
Nubbi eará bealli lea dat go persovnnalaš doallit leat boarásmuvvan .
I Troms er det samme utvikling – der var tallene henholdsvis 18 % i 2004 og 26 % i 2011 .
Romssas lea ovdáneapmi seammalágan - gos seamma logut leat 18 % 2004:s ja 26 % 2011:s .
Opprettholdelse av sysselsettingen er en av de største utfordringene i samiske områder .
364 siidu 379 siiddus Barggolašvuođa doalaheapmi lea okta daid stuorámus hástalusain sámi guovlluin .
Befolkningsutviklingen viser en negativ trend i samiske områder .
Ássanrievdan čájeha negatiiva tendeanssa sámi guovlluin .
Begrepet arktisk landbruk er blitt lansert fra ulik hold og Sametinget ønsker en særskilt satsning på arktisk landbruk .
Ollugat geavahit doahpaga árktalaš eanadoallu ja Sámediggi háliida erenoamážit áŋgiruššat árktalaš eanadoaluin .
For at noen skal finne det interessant å satse på bondeyrket framfor andre yrker er at disse finner det økonomisk interessant .
( Ráđđehus háliida addit buriid rámmaeavttuid sihke árbevirolaš ealáhusaide ja ođđaáigásaš bargosajiide kultuvrra ja teknologiija oktavuođas sámi ássánguovlluin . )
Side 363 av 377
365 siidu 379 siiddus
Inntektsgrunnlaget må styrkes slik at det er mulig å ha bondeyrke som eneyrke med en akseptabel inntekt .
Eanadoalu leahkimii ja ovddideapmái lea áibbas deaŧalaš eaktu ahte eanadoalus lea buorre gánnáhahttivuohta ja ahte dat nagoda gilvalit eará ámmáhiid ektui .
Dette vil gjøre næringen attraktiv for unge mennesker og vil være avgjørende for rekruttering av ungdom til bondeyrket .
Nu ii leat dál ja dat vuhtto ealáhusas go ohpihii heaittihuvvojit doalut ja rekrutteren ealáhussii váilu .
I Sametinget mener at den grovfor baserte produksjonen skal prioriteres spesielt i nordområdene .
Jos ovttasge galggaš leat beroštupmi bargat boandan eará ámmáhiid sajis , de ferte dat leat ekonomalaččat miellagiddevaš .
Melkeproduksjonen og saueholdet er bærebjelken for landbruket i samiske områder .
Šállošahtti lea go dienaserohusat eanadoalu ja eará joavkkuid gaskka servodagas leat menddo stuorrát .
Saueholdet utnytter utmarka på en optimal måte og må sikres en positiv økonomisk utvikling i 2012 . Produksjonstilskudd er avgjørende for lønnsomheten .
2012 eanadoallošiehtadusas ferte hui sakka loktet dietnasa dan dássái ahte boanddas lea dakkár dienasvuođđu mii dávista bargohivvodahkii .
Når departementet vil ha en gjennomgang av distriktsprofilen i produksjonstilskuddene , regner Sametinget med at Sametinget blir inkludert i dette arbeidet .
Dalle go departemeanta áigu geahčadit buvttadandoarjagiid distriktaprofiila , rehkenastá Sámediggi beassat leat mielde dán barggus .
Dette gjelder spesielt unge etablerere som ofte ikke har klart å bygge opp egenkapital .
Dát guoská dávjá erenoamážit nuorra álggahedjiide geat eai nagot čohkket iežas kapitála .
Andelen tilskudd til unge må løftes slik at den er 10 % høyere i samiske områder enn tilfellet er i dag .
Doarjjameari nuoraide ferte loktet nu ahte dat lea 10 % eanet sámi guovlluin otnáža ektui .
Samtidig ville det ha gitt forutsigbarhet i skatteplanleggingen .
Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna 366 siidu 379 siiddus
Melkeproduksjon
Mielkebuvttadeapmi
Geitenæringen har vært og er under omfattende omstilling ved en sanering av geitebesetningen i Norge , hvor målsetningen er å avskaffe enkelte sykdommer som opptrer hos geit .
Gáicaealáhus lea leamaš ja lea viidát nuppástuhttojuvvomin gáicadikšuma ektui Norggas , ja mihttomearrin lea oažžut eret muhtun dávddaid mat bohtet gáiccaide .
Villsauproduksjon har de senere årene tatt seg kraftig opp , og i enkelte områder har man lagt stor innsats i videreforedling og produktutvikling med utgangspunkt i villsau / utegangersau .
Villasávzadoallu lea maŋimuš jagiid lassánan garrasit , ja muhtun guovlluin leat bidjan ollu barggu viidáseappot nállašuhttimii ja buvttaovddideapmái mas vuolggasadjin leat villasávzzat / olgosávzzat .
Dette må dekkes inn på en eller annen måte .
Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Inntektsutviklingen for kjøtt har ikke fulgt kostnadsutviklingen for inntransport av slakt .
geasehangoluid ovdáneami njuovahahkii .
Det samme forholdet gjelder også for transport av kunstgjødsel og kraftfôr der behovet for kraftfôr har økt betraktelig ettersom melkeytelsen har gått opp pr. melkeproduserende dyr .
Dat seamma guoská maiddái gieddegilvagiid ja šibitjáffuid geasehangoluide , go dárbu šibitjáffuide lea lassánan mealgat dađi mielde go mielkebuvttadeaddji gusat ealli nammii leat eanet bahčigoahtán .
Endring av frakttilskudd skal virke utjevnende på pris til produsent uavhengig av transportavstand .
Geasehandoarjaga rievdadeapmi galggašii dássidahttit buvttadeaddji hatti sorjjakeahttá geasehangaskkain .
I generasjoner har samer høstet av naturen ; i kombinasjon mellom ulike næringer , som jordbruk , utmarksnæringer og sjøfiske .
Buolvvas bulvii leat sámit ávkkástallan mehciin ; lotnolagaid sierra ealáhusaid gaskka , nugo eanadoalu , meahcceealáhusaid ja mearrabivddu gaskka .
Sametinget har merket seg at antall rovdyrdrepte sau er redusert i 2011 , og vil bemerke at årsaken til dette kan være den store nedgangen av sauebruk i rovdyrutsatte områder .
Sámediggi lea bidjan merkii ahte boraspiriid goddán sávzalohku lea unnon 2011:s , ja fuomášuhttá ahte sivvan dasa sáhttá leat go sávzadoalut leat geahppánan guovlluin gos leat ollu boraspiret .
Det psykososiale presset konflikter medfører vil over lengre tid kunne være til skade for berørte parter .
Dat psykososiála deaddu sáhttá guhkkit áiggi badjel dagahit vahágiid guoskevaš beliide . Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Landbruks- og matdepartementets overføring til Sametingets tilskuddsordninger til næringsutvikling ( STN ) utgjør 2,0 millioner kroner i 2011 .
Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta juolludus Sámedikki ealáhusovddidandoarjjaortnegii lei 2,0 miljon ruvnnu 2001:s .
Side 367 av 377
369 siidu 379 siiddus
Sametinget vil behandle stortingsmelding om landbruks- og matpolitikken , Meld . St. 9 ( 2011-2012 ) , Velkommen til bords .
Sámediggi áigu meannudit Eanadoallo- ja biebmodepartemeantta ovddidan stuorradiggedieđáhusa eanadoallo- ja biebmopolitihka birra , stuorradiggedieđáhus 9 , man namma lea " velkommen til bords " ( 2011-2012 ) .
Behandlingen av saken ble avsluttet 24.02.12 kl. 09.55
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 24.02.12 dii. 09.55 .
Side 368 av 377
370 siidu 379 siiddus
Ášši / Sak OOUK 002/12 Ášši / Sak SP 012/12
Ášši / Sak BFOL 002/12 Ášši / Sak DC 012/12
Rusbehandling og forebygging av rusmisbruk Arkivsaknr .
Gárrenmirkodikšu ja gárrenmirkogeavaheami easttadeapmi Arkiivaáššenr . .
Saksnr. SR 013/12 OOUK 002/12 SP 012/12
Áššenr. . SR 013/12 BFOL 002/12 DC 012/12
Saken påbegynt 24.02.12 kl. 10.35 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 24.02.12 dii.10 .
Ášši / Sak 013/12 Gárrenmirkodikšu ja gárrenmirkogeavaheami easttadeapmi / Rusbehandling og forebygging av rusmisbruk
Ášši / Sak 013/12 Gárrenmirkodikšu ja gárrenmirkogeavaheami easttadeapmi / Rusbehandling og forebygging av rusmisbruk
Forebygging , behandling og ettervern er tre tema som er svært viktig når en helhetlig ruspolitikk skal utformes .
Easttadeapmi , dikšu ja maŋit áiggi dikšu ( ettervern ) leat golbma guovddáš fáttá mat leat hui dehálaččat go galgá hábmet ollislaš gárrenmirkodivššu .
Vi vet allerede nå at håndtering av rusproblematikk kan være kulturelt betinget , og kan uttrykkes forskjellig alt etter hvilken kultur man lever i .
Mii diehtit dál ahte gárrenmirkováttisvuođaid čoavdin lea čadnon kultuvrii , ja sáhttá leat iešguđet ládje iešguđetlágan kultuvrrain .
Tema som rus og rusproblematikk er tabubelagte tema i det samiske samfunnet , og kan dermed være vanskelig og nå frem .
Gárrenmirkkot ja gárrenmirkkuid geavaheapmi leat fáttát maid birra ii ságastallojuvvo sámi servodagas ja sáhttá dan dihte váttis olahit vehkiin .
En slik taushet kan føre til at problemer får vokse seg store før mennesker får hjelp .
Dákkár jávohisvuohta sáhttá maid dahkat ahte váttisvuođat besset stuorrut ovdal go olbmot ožžot veahki .
Sametinget mener at fokus på forebygging av rusmisbruk er viktig også for å bryte denne tausheten .
Sámedikki mielas lea dehálaš deattuhit gárrenmirkkuid boasttogeavaheami eastadeami maiddái vai dát jávohisvuohta botkejuvvo .
Tilnærmingsmåte i de behandlingsformer som tilbys i dag er så fremmede at de kan virke skremmende for mange samiske pasienter .
Otná dikšunvugiid lahkonanvuogit leat nu apmasat ahte sáhttet baldit ollu sámi pasieanttaid .
Sametinget mener det er viktig å sette fokus på hvordan man kan jobbe annerledes for å nå ut til samer som har et rusproblem .
Sámedikki mielas lea dehálaš geahččat movt sáhttá eará ládje bargat vai olaha sápmelaččaid geain leat gárrenmirkováttisvuođat .
Samiske pasienter har rett på et likeverdig rusbehandlingstilbud som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur .
Sámi pasieanttain lea riekti oažžut ovttadássásaš gárrenmirkodivššu mas sámegiella ja sámi kultuvra lea divššu vuođđun .
I dag vet vi at kompetansen om samisk språk og kultur er varierende .
Mii diehtit ahte odne rievddada gelbbolašvuohta .
Psykiske helseproblemer og rusmisbruk henger ofte sammen .
Psyhkalaš buozanvuohta ja gárrenmirkoboasttugeavaheapmi leat dávjá olbmuin oktanis .