pere/sami_parallel huggingface dataset:
Forvaltningen på sin side ønsker å framstå som troverdig, og det satses mye på å øke kunnskapsgrunnlaget gjennom forskning og overvåking av rovdyrbestanden.
Hálddahus bealistis dáhttu leat jáhkehahtti, ja vuoruhit ollu lasihit vuođđogelbbolašvuođa dutkama ja boraspirenáli goziheame bokte.
Finnmarkseiendommen er et nytt regionalt forvaltningsorgan.
Finnmárkkuopmodat lea ođđa regionála hálddašanorgána.
Erfaringer fra de første årene viser at Finnmarkseiendommen må finansiere driften gjennom egne inntekter som staten tidligere bidro til.
Vuosttaš jagit čájehit ahte Finnmárkkuopmodat ferte ruhtadit doaimma iežaset dietnasa bokte, dakkáriid máid stáda ovdal mávssii.
De største inntektene kommer fra gebyrer for festekontrakter og salg av mineraler.
Eanemus dinejit eanaláigoheami divadiin ja minerála vuovdimiin.
Lokale forvaltningsorganisasjoner har fått økt forvaltningsavgift til Finnmarkseiendommen samt at de må bekoste laksetrapper og lignende over eget budsjett.
Báikkálaš hálddašanorganisašuvnnain leat lassánan hálddašandivat Finnmárkkuopmodahkii ja sii fertejit máksit luossatráhpáid ja sullásaččaid iežaset bušeahta bokte.
Rypefangsten har gått kraftig ned de siste årene, trolig som følge av nedgang i smågnagerbestanden og høyt jaktpress over lengre tid i mange områder.
Rievssatbivdu lea njiedjan garrasit maŋemus jagiid, jáhku mielde danne go smávvafuođđonálli lea njiedjan ja lea leamaš garra bivdodeaddu guhkit áiggi ollu guovlluin.
Finnmark er størst på sjølaksefiske på landsbasis, og dette utgjør fremdeles en viktig næringsinntekt for mange.
Finnmárkku mearraluossabivdu lea stuorimus riikkadásis ja dat lea ain oallugiidda dehálaš dienasealáhus.
Naturbruk står ennå sentralt i Finnmark, men kampen om arealene spisser seg til.
Luonddudoallu lea ain dehálaš Finnmárkkus, muhto gižžu areálaid nalde lassána.
Den økte globale etterspørselen etter mineraler har medført et økt krav om at industriutviklingen av de geologiske ressursene må skje raskere.
Go globálalaččat lea lassánan minerála dárbu, de lea dat mielddisbuktán stuorit gáibádusa jođáneappot mannui geologalaš resurssaid industriijaovdáneamis.
I dette ligger et potensial for arealkonflikter mellom tradisjonelt baserte næringer og gruveindustri.
Das lea fas potensiála areálariidduide árbevirolaš ealáhusaid ja ruvkeindustriija gaskkas.
Samene er et urfolk med rettigheter fundamentert i internasjonale konvensjoner.
Sápmelaččain leat eamiálbmogin rievttit vuođuštuvvon internašunála konvenšuvnnain.
Rettighetssituasjonen i Finnmark er under utredning.
Finnmárkkus leat vuoigatvuođadilálašvuođa guorahallame.
Dette må bergverksindustrien og andre aktører forholde seg til.
Dan fertejit bákteindustriija ja eará aktevrrat váldit vuhtii.
3.1 Innledning
3.1 Álggaheapmi
Mandatet for denne artikkelen er å kommentere utgitt statistikk som kan belyse miljø- og ressursforvaltning i samiske områder.
Dán artihkkala mandáhtta lea čielggadit almmuhuvvon statistihka mii sáhttá čuvgehit biras- ja resursahálddašeami sámi guovlluin.
Det er valgt å fokusere på to aktuelle forhold.
Leat válljen deattuhit guokte áigeguovdilis oasi.
Det ene er rovviltforvaltningen i hele det samiske området, og det andre gjelder natur- og ressursforvaltningen på Finnmarkseiendommen.
Nubbi lea boraspirehálddašeapmi olles sámi guovllus ja nubbi lea luonddu- ja resursahálddašeapmi Finnmárkkuopmodagas.
Rovviltforvaltningen har vært et aktuelt tema over lang tid fordi den direkte angår primærnæringsutøvere.
Boraspirehálddašeapmi lea leamaš áigeguovdilis temá guhkit áiggi,danne go dat njuolgut guoská vuođđoealáhusdolliide.
Primærnæringene står fremdeles sterkere blant den samiske befolkningen enn tilfellet er for landsgjennomsnittet for øvrig (samediggi.no, Andersen 2008).
Vuođđoealáhusat leat ain dábálaččabut sámi álbmogis, go muđui riikkagaskamearis (samediggi.no, Andersen 2008).
Finnmarkseiendommen (FeFo) er valgt ut fordi den representerer en nyskapning innen areal-, ressurs-, og miljøforvaltning styrt av befolkningens egne representanter fra Sametinget og Finnmark fylkesting.
Finnmárkkuopmodaga (FeFo) leat válljen go dat ovddasta ođasteami areála-, resursa-, ja birashálddašeamis máid álbmoga iežaset áirasat Sámedikkis ja Finnmárkku fylkkadikkis stivrejit.
FeFo har som ett av sine lovfestede formål å sikre det materielle grunnlaget for samisk kultur.
FeFo:s lea okta lágalašmihtuin sihkkarastit sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođu.
3.1.1. Samiske tall forteller om hva og hvor?
3.1.1. Máid ja movt muitalit sámi logut?
Samiske områder defineres av SSB som sammenfallende med Sametingets fond for tilskuddsordninger for næringsutvikling (STN), tidligere kjent som Sametingets næringsfond.
Sámi guovllut definerejuvvojit Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas (SGD) oktahahkan Sámedikki foandda ealáhusovdáneami doarjjaortnega guovlluin (SED), ovdal namain Sámedikki ealáhusfoanda.
Forrige utgivelse i denne serien, Samiske tall forteller II, kapittel 3 Primærnæringene reindrift, jordbruk og fiske, legger områdene i STN til grunn (Andersen 2008).
Ovddit almmustus dán ráiddus, Sámi logut muitalit II, kápihttal 3 Vuođđoealáhusat boazodoallu, eanadoallu ja guolásteapmi, bidjet SED guovlluid vuođđun (Andersen 2008).
Geografisk er dette de kommuner og deler av kommuner nord for Saltfjellet som frivillig definerer hele eller deler av kommunen som samisk og selv har søkt om opptak i STN.
Geográfalaččat leat dat suohkanat ja oasit suohkaniin davábealde Sáltoduoddara mat eaktodáhtolaččat definerejit olles dahje oasi suohkanis sámi suohkanin ja mat ieža lea ohcan beassat SED guovlun.
Når det gjelder tall fra SSB om ressurs- og miljøforvaltning på Finnmarkseiendommen, skilles det ikke mellom samiske/ikke-samiske områder.
Mii guoská SGD loguide resursa- ja birashálddašeami dáfus Finnmárkkuopmodagas, de eai earut sámi/ii-sámi guovlluid.
Sørsameområdet er ikke med i STN og har dermed ikke vært inkludert i samisk statistikk fram til i dag.
Lullisámeguovlu ii leat oassin SED:s ja ii leat leamaš oassin sámi statistihkas dássážii.
Imidlertid dekkes sørsamisk reindrift av tall fra rovviltforvaltningen.
Muhto lullisámi boazodoalu logut boraspirehálddašeamis leat mielde.
Det er rovviltforvaltningen selv eller andre på oppdrag fra forvaltningen som i hovedsak samler inn data og utarbeider tallmaterialet.
Boraspirehálddahus ieš dahje earát hálddahusa ovddas, čohkkejit loguid ja ráhkadit lohkomateriálaid.
Tall fra rovviltforvaltningen er vanligvis ikke inkludert i samisk statistikk, men er svært relevante og berører viktige samiske næringer som reindrift og jordbruk /næringskombinasjoner i rovviltforvaltningsregioner (se appendiks 2) fra Finnmark til Hedmark.
Boraspirehálddahusa logut eai leat dábálaččat mielde sámi statistihkas, muhto leat hui dehálaččat ja gusket dehálaš sámi ealáhusaide nugo boazodollui ja eanadollui/lotnolasealáhusaide boraspirehálddašanguovlluin (gč. appendix 2) Finnmárkkus Hedmarkii.
Tallene for sauenæringen i denne presentasjonen fokuserer på Nordland, Troms og Finnmark.
Sávzaealáhusa logut dán ovdanbuktimis leat guovlluin Nordlánda, Romsa ja Finnmárku.
Her kommenteres ikke all relevant statistikk, men det gis et utvalg som dekker noen sentrale utviklingstrekk ved rovdyrforvaltningen, rovdyrpolitikken og det store folkelige engasjement som kommer til uttrykk i massemedia og gjennom organisasjoner.
Dás eai čielggaduvvo visot áššáiguoskevaš statistihkat, muhto muhtumat mat čájehit guovddáš ovdánanhámiid boraspirehálddašeamis, boraspirepolitihkas ja stuora álbmot beroštumis máid leat oaidnán mediain ja organisašuvnnain.
I dette ligger også et forsøk på å skissere sentrale begreper i rovdyrforvaltningen og hvordan denne er organisert.
Dás geahččalit maiddái hábmet guovddáš doahpagiid boraspirehálddašeamis ja das mo dat lea organiserejuvvon.
3.1.2 Kommentar til tilgjengelig statistikk – metode og utilgjengelighet
3.1.2 Kommentárat statistihkkii mat leat olámuttus – metoda ja beasatlašvuohta
Rovviltforvaltningen er et særlig komplekst system med mange nivåer og organisatoriske enheter med forskjellige formål og ansvarsområder (se appendiks 3 for modell).
Boraspirehálddahus lea oalle máŋggabealat vuogádat ollu dásiiguin ja organisatuvrralaš ossodagaiguin main guhtesge lea sierra mihttu ja ovddasvástádusguovlu (geahča appendix 3 govvosa).
Offentliggjort informasjon om rovviltforvaltningen og forskning på rovvilt er i dag spredt på flere forskjellige nettsteder.
Almmuhuvvon dieđut boraspirehálddašeamis ja boraspiriid dutkamis leat dál biđgejuvvon máŋgga iešguđetge neahttabáikái.
Innen rovviltforvaltningen foreligger det få ferdige statistikker som umiddelbart kan kommenteres, og det er et problem å skaffe en dekkende og samlet oversikt over tilgjengelig og gyldig tallmateriale.
Boraspirehálddahusas leat unnán válmmas statistihkat máid dakkaviđe sáhttá čielggadit, ja lea váttis háhkat bures fátmmasteaddji ja čohkkes oppalašgeahčastaga dasa makkár lohkomateriála lea gustojeaddji ja vejolaš oažžut.
Det er ikke publisert en felles oversikt over statistikk på nett om sentrale områder innen rovviltforvaltningen.
Ii leat almmuhuvvon oktasaš oppalašgeahčastat das makkár statistihkat leat neahtas boraspirehálddašeami guovddáš áššiin.
Direktoratet for naturforvaltning har imidlertid en god nettside – Rovviltportalen.no – som gir en generell oversikt over forvaltningssystemet.
Luondduhálddašan direktoráhtas lea goitge buorre neahttasiida– Rovviltportalen.no – mas lea dábálaš oppalašgeahčastat hálddašanvuogádagas.
For tallmateriale henvises publikum i stedet til Rovbase 3.0 – en interaktiv database som blant annet inneholder talldata om dokumentert død eller antatt død rein og sau funnet i marka, samt omsøkt og faktisk utbetalt erstatning.
Lohkomateriálaid dihte čujuhit lohkkiid baicca báikái Rovbase 3.0 – interaktiiva diehtovuđđui mii earret eará sisdoallá lohkodataid duođaštuvvon jápmán dahje árvvoštallojuvvon jápmán bohccuin dahje sávzzain mat leat gávdnon meahcis, ja buhtadus ohcamušain ja man ollu duođai lea máksojuvvon buhtadus.
Det påpekes også av forvaltningen selv at antall dokumenterte dyr døde på beite er langt lavere enn antall dyr det er utbetalt sannsynlighetsberegnet erstatning for.
Hálddahus ieš nai čujuha dasa, ahte lohku galle ealli leat duođas duođaštan jápmán guohtun eatnamiin lea arvat unnit go duođavuogirehkkenastojuvvon buhtadus.
I Rovbase 3.0 lar det seg likevel ikke gjøre å få antall faktisk dokumenterte tilfeller fram i samme kurve som omsøkte og faktisk erstattede dyr, selv om det finnes slike framstillinger hos fylkesmannen (se diagram side 7 og 8).
Rovbases 3.0 ii sáhte goitge oažžut seamma dávgegovvosii galle ealli duođai leat duođaštan massán ja galle leat ohcan- ja duođai ožžon buhtaduvvot vaikko fylkkamánnis leat dakkár ovdanbuktimat. (geahča diagrámma siidu 7 ja 8)
Rovbase 3.0 overlater til brukeren å velge de data han eller hun ønsker.
Rovbases 3.0 ferte geavaheaddji ieš válljet data máid dáhttu iskat.
Men det er få kombinasjonsmuligheter og ingen direkte tilgang til grunnlagsmaterialet.
Muhto das leat unnán kombinašuvdnavejolašvuođat iige beasa njuolga vuođđomateriálaide.
Tall om tamrein ble tilsendt på forespørsel til bruk i dette kapitlet.
Dán kapihttala geavahussii bivddiimet sáddet loguid bohccuid hárrái.
Dersom brukeren ønsker å se utviklingen i erstatning over tid, for eksempel fra 2005–2010, får man i tabellen opp data som presenterer totaltall for hele perioden uten å få de enkelte år oppgitt.
Jus geavaheaddji dáhttu geahččat ovdáneami áiggi badjel, ovdamearka dihte 2005-2010, de tabeallas oažžu data mii ovdanbuktá olles logu olles áigodagas almma čájetkeahttá guhtege jagi loguid.
Når det velges ’vis som graf’, får man derimot en kurve med årstall angitt.
Go vállje ’čájet gráfan’, de baicca ihtá dávgegovus jahkeloguiguin.
Sammenhengen mellom tabelldata og grafisk framstilling henger derfor ikke helt sammen.
Oktavuohta tabealladata ja gráfalaš ovdabuktima gaskkas ii leat danne áibbas ovttalágan.
Når det så er ønskelig å få en oversikt over erstatninger for flere fylker, men ikke alle fylker og årstall, lar det seg ikke gjøre.
Jus lea dáhttu ges oaidnit oppalašgeahčastaga máŋgga fylkka buhtadusain, muhto ii buot fylkkaid ja jahkeloguid, de ii sáhte dan dahkat.
Riktig nok poengterer rovbasen at data kan løftes ut i excel for videre behandling.
Rovbase áiddostallá gal ahte data sáhttá loktejuvvot excelii viidásit meannudeapmái.
Det finnes pr. dags dato ikke tilgjengelige tabeller for sauetap, mens det for rein foreligger gode tabeller som i dag kan fås på forespørsel.
Dássážii eai gávdno tabeallat sávzamassimis, muhto bohccuid ektui leat buorit tabeallat máid oažžu go bivdá.
Konklusjonen er at brukergrensesnittet for Rovbase 3.0 kan gjøres mer allment tilgjengelig, selv om den ikke er laget for å være et analyseverktøy.
Čoahkkáigeassu lea ahte Rovbase 3.0 geavaheaddjivejolašvuohta sáhttá dahkkot oppalaččat eanet beasatlažžan vaikko ii leat dahkkon analysareaidun.
Kommentarene i kapitlet tar derfor utgangspunkt i statistikk om sau utarbeidet av fylkesmennene eller statistikk for rein framstilt av undertegnede ved hjelp av Rovbase 3.0. (rovbase.no).
Dán kapihttala čielggadeamis lea danne vuolggasadji statistihkain máid fylkkamánnit leat ráhkadan sávzzaide ja máid dán čállosa vuolláičálli lea ráhkadan bohccuide Rovbase 3.0 (rovbase. no) bokte.
Finnmarkseiendommen har lagt ut noe statistikk og resultatregnskap i årsmeldingen for 2009. For statistikk innen jakt og fiske henvises publikum til Statistisk sentralbyrå.
Finnmárkkuopmodat lea almmuhan 2009 jahkedieđáhusas muhtun statistihkaid ja boađusrehketdoalu. Bivddu ja guolástan statistihkaid čujuhit olbmuid iskat Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas.
Regnskapstallene er å finne som saksdokumenter til styremøtene, også lagt ut på nett, men ikke umiddelbart tilgjengelige.
Rehketdoallologuid gávdná stivrračoahkkimiid áššedokumeantan, biddjon nehttii, muhto eai njuolgut olámuttus.
I aktivitetsregnskapet for 2010 er inntektsgrunnlaget spesifisert.
2010 doaibmarehketdoalus lea dienasvuođđu erenoamážit čilgejuvvon.
Men hvor mye av salgsinntektene på kr 76 671 390 i 2009 tjente Finnmarkseiendommen på salg av fiske- og jaktkort, mineraler og eiendommer?
Muhto man ollu jagi 2009 vuovdindietnasis ru.76 671 390 dinii Finnmárkkuopmodat oaggun- ja bivdokoarttain, minerálain ja opmodagain?
Alle slike opplysninger kunne for enkelhetens skyld sammenfattes og legges ut i en tallbank.
Visot diekkár dieđuid livčče sáhttán álkivuođa dihte biddjot čoahkkái ja almmuhuvvot lohkobáŋkkus.
Fordelen for Finnmarkseiendommen er at den kan kommentere inntektene direkte og hvordan disse fordeles på direkte og indirekte driftskostnader.
Finnmárkkuopmodaga ovdamunni lea ahte sáhttá čielggadit dietnasiid njuolga ja movt dát juhkkojuvvojit njuolga dahje eahpenjuolga doaibmagoluide.
Det er bra at statistikken er å finne hos Statistisk sentralbyrå, men FeFo kan med fordel publisere noen av diagrammene i en egen statistikkbank slik at mellomleddene mellom publikum og organisasjon blir færre.
Buorre lea go statistihka gávdná Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas, muhto FeFo sáhtášii ovdamunnin almmuhit muhtun diagrámmaid iežaset statistihkkabáŋkkus nu ahte eai leat nu ollu lađđasat álbmoga ja organisašuvnna gaskkas.
Som påpekt av Nygaard og Josefsen (2010) vil FeFo, som et framtidig maktorgan i Finnmark, “måtte akseptere at det er en sterk offentlig interesse for virksomheten”.
Nugo Nygaard ja Josefsen (2010) leaba čujuhan, de ferte FeFo boahtteáigásaš fápmoorgánan Finnmárkkus “dohkkehit ahte lea garra almmolaš beroštupmi doibmii.
Det betyr for Fefo, og for den saks skyld også for rovviltforvaltningen, å legge til grunn et tilgjengelighetsprinsipp i kommunikasjonen med publikum heller enn en minimumsstandard.
” Dat mearkkaša FeFo:i ja maiddái boraspirehálddahussii, ahte galggaše baicca bidjat vuođđun beasatlašvuođaprinsihpa gulahallamii álbmogiin ovdalii go unnimusstandárdda.
Dette kapitlet aktualiserer også den sosiale og kulturelle kontekst statistikken belyser.
Dát kápihttal dahká maiddái áigeguovdilin sosiála ja kultuvrralaš konteavstta máid statistihkka čuvgeha.
Både rovviltforvaltningen og Finnmarkseiendommen er synlige aktører i media og svært viktige for publikum.
Sihke boraspirehálddahus ja Finnmárkkuopmodat leat oinnolaš aktevrrat medias ja hui guoskevaččat álbmogii.
Jeg har derfor tatt utgangspunkt i noen relevante medieoppslag fra nrk.no og avisa Nordlys.
Mun lean danne váldán vuolggasaji muhtun áššáiguoskevaš mediaáššiin nrk. no ja Nordlys aviissas.
Disse er analysert som skriftlige kilder og en form for kommunikasjon, og bør betraktes som debattinnlegg og ikke nødvendigvis personers eller organisasjoners endelige standpunkter.
Daid lean analyseren čálalaš gáldun ja ovttalágan gulahallan vuohkin, ja galggašii gehččot debáhttačálusin iige aivve fal persovnnaid dahje organisašuvnnaid loahpalaš oaivilin.
3.2 Rovviltforvaltning
3.2 Boraspirehálddašeapmi
3.2.1 Formålet med rovviltforvaltningen
3.2.1 Boraspirehálddašeami mihttu
Rovviltforvaltningen skal i praksis balansere flere hensyn: sikre en levedyktig stamme av rovdyr og ivareta bønder og reindriftsutøveres interesse i å hindre at beitedyr blir tatt av rovdyr.
Boraspirehálddašeapmi galgá geavatlaččat bisohallat máŋgga beali gaskkas máid galgá váldit vuhtii: sihkkarastit ealaskas boraspire náli ja váldit vuhtii boanddaid ja boazobargiid beroštumi hehttet boraspiriid vahágahttimis guohtunelliid.
Virkemidler defineres som å skulle være “forebyggende og konfliktdempende”.
Doaibmabijuid leat defineren “eastadeaddjin ja riidováidudeaddjin”.
Det vil si at man erkjenner relasjonen mellom rovdyr og beitedyr som en konflikt.
Dat mearkkaša ahte dovddastit boraspiriid ja biebmoelliid gaskavuođa riidun.
Rovviltforvaltningen berører hele det samiske området fra Finnmark sør til Hedmark.
Boraspirehálddašeapmi guoská olles sámi guvlui Finnmárkkus lulás Hedmarkii.
Dette tilsvarer rovviltforvaltningsregionene 5, 6, 7 og 8 bestemt av Stortinget.
Dat leat boraspirehálddašeamiguovllut 5, 6, 7 ja 8 mearriduvvon Stuoradikkis.
For ordens bør skyld det nevnes at sørsameområdet ikke omfatter Møre og Romsdal, som er en del av viltforvaltningsregion 5.
Ortnetvuođa dihte namuhit ahte lullisámeguovlu ii fátmmas Møre ja Romsdal oassin boraspirehálddašanguovllus 5.
3.2.2 Hvordan ser organiseringen av forvaltningen ut?
3.2.2 Movt leat organiseren hálddašeami?
Rovdyrforvaltningen er et statlig ansvar, og rovdyrpolitikken fastsettes av regjeringen.
Boraspirehálddašeapmi lea stáda ovddasvástádus ja boraspirepolitihka mearrida ráđđehus.
Miljøverndepartementet har det overordnete ansvar for all viltforvaltning gjennom budsjett, lovverk og langtidsplanlegging.
Birasgáhttendepartemeanttas (BD) lea bajemus ovddasvástádus buot fuođđohálddašeamis bušeahta, láhkamearrádusaid ja guhkesáigeplánema bokte.
Dette innebærer å iverksette politiske målsettinger for rovviltforvaltningen og å utnevne de regionale rovviltnemndene.
Dat mielddisbuktá bidjat johtui boraspirehálddašeami politihkalaš mihttomeriid ja nammadit guovllulaš Boraspirelávdegottiid.
Departementet er følgelig ankeinstans for vedtak fattet av nemndene.
Departemeanta lea nu maiddái guoddalaninstánsa lávdegottiid mearrádusaide.
Direktoratet for naturforvaltning (DN) er underlagt departementet og er den sentrale faginstansen for viltforvaltning.
Luondduhálddašan direktoráhta (LD) lea departemeantta vuollásaš ja lea fuođđohálddahusa guovddáš fágainstánsa.
DN er rådgivende organ for MD og har ansvar for saksbehandling etter gjeldende lovverk samt forskning og formidling av kunnskap og informasjon innen feltet.
LD lea ráđđeaddi orgána BD:i ja das lea ovddasvástádus áššemeannudeapmái gustojeaddji láhkamearrádusaid mielde ja dutkamii ja gaskkusteapmái fáttá máhtolašvuođas ja dieđuin.
Rovviltnemndene er krumtappen i den regionale rovviltforvaltningen.
Boraspirelávdegottit leat váldodoaimmaheaddjit guovllulaš boraspirehálddašeamis.
Nemndene har hovedansvaret for gjennomføring av nasjonal politikk og forvaltningen av rovvilt i sin region.
Lávdegottiin lea váldoovddas Fylkkamánniid (FM) birasgáhttenossodat lea Boraspirelávdegottiid čállingoddi ja ráđđejeaddji orgána.
Nemndene utarbeider en regional forvaltningsplan for rovvilt, og har ansvaret for prioritering av forebyggende og konfliktdempende virkemidler, samt ansvaret for de ulike såkalte jakt- og fellingsregimer for rovvilt i regionen.
Stáda luonddubearráigeahčču (SLB) čađaha geavatlaš gieddebarggu ja iská boraspirevahágahttimiid guohtunelliin, goziha ja suodjala boraspiremáddodaga biraskriminalitehtas. vástádus čađahit našunála politihka ja hálddašit boraspiriid guovlluineaset.
Fylkesmennenes (FM) miljøvernavdeling er sekretariat og rådgivende organ for rovviltnemnda. Statens naturoppsyn (SNO) gjennomfører det praktiske feltarbeidet og foretar undersøkelser av rovviltskader på beitedyr, overvåker og beskytter rovviltbestanden mot miljøkriminalitet.
Lávdegottit ráhkadit guovllulaš boraspire hálddašanplána, ja sis lea ovddasvástádus vuoruhit eastadeaddji ja riidováidudan doaibmabijuid, ja maiddái ovddasvástádus iešguđetlágan nu gohčoduvvon boraspiriid bivdo-ja njeaidinregimai guovllusteaset.
3.2.3 Forebyggende og konfliktdempende virkemidler
3.2.3 Eastadeaddji ja riidováidudeaddji doaibmabijut
Konflikter oppstår mellom husdyr og rovvilt og mellom tamrein og rovvilt i den forstand at rovdyr angriper og/eller dreper tamdyr på beite.
Riiddut biebmošibihiid ja boraspiriid gaskkas ja bohccuid ja boraspiriid gaskkas čuožžilit go boraspire rohkkáha ja/dahje goddá šibiha guohtumis.
Av husdyrartene er det stort sett sau som tas av rovdyr.
Biebmošibitšlájain lea eanemusat sávza máid boraspiret vahágahttet.
Bønder og reineiere kan søke om støtte til å iverksette forebyggende tiltak mot rovdyrangrep.
Boanddat ja boazoeaiggádat sáhttet ohcat doarjaga álggahit doaibmabijuid eastadit boraspirefallehemiid.
For bønder kan dette være gjerding, å opprette beredskapsarealer dyrene kan flyttes til ved hyppige rovdyrangrep, og såkalt tidlig nedsanking av dyr fra beite, noe som betyr å hente dyrene inn fra beite før seinsommeren, da enkelte rovdyrarter er spesielt aktive.
Boanddaide sáhttá dát leat áidun, ásahit gearggusvuođaareálaid gosa šibihiid sáhttá sirdit jus dávjá boraspiret rohkkáhit ja sáhttet árrat viežžat šibihiid guohtuneatnamiin, mii mearkkaša ahte vižžet šibihiid ovdal maŋŋigeasi go muhtun boraspiret leat erenoamáš aktiivat.
Dette har vist seg å være et spesielt godt tiltak mot angrep fra jerv.
Dat lea vásáhusaid mielde erenoamáš buorre doaibmabidju getkkiid ektui.
For tamreineiere kan det være å flytte flokken til andre områder og å fore rein i områder med store tap til rovdyr.
Bohccuid dáfus sáhttá sirdit ealu eará guovlluide ja biebmat bohccuid guovlluin gos ollu masset boraspiriide.
For både saue- og tamreineiere kan også gjeting i forskjellige varianter vurderes som gode tiltak som utløser eventuell støtte.
Sihke sávza- ja boazoeaiggádiidda sáhttá iešguđetlágan guođoheapmi maiddái veardiduvvot buorren doaibmabidjun masa vejolaččat oažžu doarjaga.
3.2.3.1 Erstatninger – dokumentert og skjønnsmessig tap
3.2.3.1 Buhtadusat –duođaštuvvon ja meroštallon massimat
Av særlig konfliktdempende midler er utbetaling av erstatning for sau eller rein som er tapt til rovdyr.
Nanu riidováidudeaddji vuohki lea buhtadusa máksin sávzzaid dahje bohccuid ovddas máid leat massán boraspiriide.
Dersom det fullt ut kan dokumenteres at bjørn, gaupe, jerv eller ørn har tatt beitedyr, utbetales full erstatning.
Jus áibbas vissásit sáhttá duođaštit guovžža, albasa, geatki dahje goaskima váldán guohtunealli, de mákso olles buhtadus.
Dersom dyr dør uten at kadaveret kan finnes eller det kan fastsettes dødsårsak, kan det vurderes skjønnsmessig erstatning.
Jus ealli jápmá nu ahte rábbi ii gávdno dahje nu ahte eai nagot gávdnat jápmin siva, de sáhttet meroštallat buhtadusa.
Med skjønnsmessig menes det at det er sannsynlig at tap er forårsaket av rovdyr, etter en totalvurdering av en rekke faktorer.
Meroštallamiin oaivvildit ahte lea jáhkehahtti ahte lea massán boraspirii go lea ollislaččat árvvoštallan muhtun áššiid.
Dette kan være nærvær av rovdyr og tidligere tap av beitedyr i området.
Nu go leat go boraspiret lahkosiin dahje leat go ovdal massán guohtunelliid guovllus.
Dette betyr i praksis at faktisk utbetalt erstatning er langt lavere enn antall innkomne søknader skulle tilsi, men samtidig langt høyere enn det som faktisk kan dokumenteres.
Geavatlaččat mearkkaša dat ahte duođai mákson buhtadus lea ollu unnit go lohku mii ohcamušain lea, muhto goitge ollu eanet go máid duođai sáhttet duođaštit.
3.2.4 Andre forklaringer på høyt oppgitt rovdyrtap – stimulerer erstatningsordningen for rovviltskader høye reintall?
3.2.4 Eará čilgehusat alla dieđihuvvon boraspiremassimii – váikkuha go boraspirevahágahttimiid buhtadusortnet alla boazologuid?
Næss et al (2010) hevder at økonomiske erstatningsordninger kan være med på å bidra til at reintallet holdes høyt.
Næss et al (2010) čuoččuha ekonomalaš buhtadusortnegiid sáhttit leat váikkuheaddjin doalahit boazologu badjin.
Det ligger et insentiv i selve erstatningsordningen til å rapportere høye tapstall og samtidig beholde en stor flokk.
Buhtadusortnegis lea insentiiva dieđihit alla massinloguid ja seammas doalahit stuora ealu.
Å ha en stor flokk gjør det mulig å rapportere om høye tapstall samtidig som slaktingen kan holdes på et minimum.
Stuora ealuin lea vejolaš dieđihit alla massinloguid seammás go njuovvat ii dárbbaš go unnánaš.
Det antatt døde dyret gjøres om til kapital og gir dermed høyere inntekt enn ordinær slaktning ville gjort.
Ealli máid jáhkket jápmán dahkko ruhtan ja addá nu eanet dietnasa go dábálaš njuovvan attašii.
Insentivene til å øke produksjonen av reinkjøtt for å få ned reintallet har derfor begrenset virkning fordi det for reineiere er mer lønnsomt å ha en stor flokk.
Insentiiva lasihit bohccobiergobuhtadeami vai boazologu oažžu njiedjat lea danne ráddjejuvvon doaibmat, go boazoeaiggádiidda lea eanet gánnáhahttin stuora eallu.
3.2.5 Saueerstatning – økning i antall dokumenterte drap av sau
3.2.5 Sávzabuhtadusat - lassáneapmi logus galle sávzza duođaštuvvot goddon
Når det gjelder saueerstatning, er det valgt statistikk fra Finnmark, Troms og Nordland.
Sávzabuhtadusaid ektui leat válljen statistihka Finnmárkkus, Romssas ja Nordlánddas.
Dermed vil den dekke majoriteten av norske samer som driver ulike former for jordbruk og kombinasjonsbruk som involverer sauehold.
Dainna lágiin fátmmastit eanas oasi norgga sápmelaččain geat doaimmahit iešguđetlágan eanadoalu ja lotnolasealáhusdoalu mas lea sávzadoallu oassin.
En viktig forskjell i beregningen av erstatning sammenlignet med reindrift er at det føres tall over hvor mange sauer og lam som slippes ut på beite.
Dehálaš erohus buhtadusa rehkenastimis boazodoalu ektui lea ahte lea lohku galle sávzza ja lábbá luitet guohtumiidda.
Statistikk for erstatning av sau drept av rovvilt i Finnmark synliggjør det omtalte forholdet mellom antall faktiske søknader, dokumenterte drap og faktisk utbetalt erstatning.
Statistihkka mii čájeha galle sávzza leat gottáhallan boraspiriin Finnmárkkus oainnusmahttá namuhuvvon oktavuođa gaskal loguid galle ohcamuša duođai leat, galle duođaštuvvon gottáhallama leat ja galli ovddas duođai mákso buhtadus.
For 2008 kan det dokumenteres tap i underkant av hundre sau til rovdyr, mens den skjønnsmessige erstatningen er satt til i overkant av 800 dyr.
2008 ovddas duođaštedje vuollel čuođi sávzza massán boraspiriide, meroštallojuvvon buhtadus biddjui badjelaš 800 eallái.
Figuren viser for øvrig at det var en jevn økning i antall omsøkte tap i tidsrommet 2000–2001, mens det var en svak nedgang fram til 2004. I årene 2005–2007 har antallet tap steget.
Govus čájeha leamaš dássedis lassáneami logus galle ohcamuša massimiid ovddas bohte 2000-2001 rádjai ja fas veaháš njiedjama 2004 rádjai. Jagiid 2005-2007 lea massimiid lohku lassánan.
I 2008–2009 økte omsøkte tap i Finnmark, mens antallet omsøkte tap gikk ned på landsbasis i perioden 2008–2010. Dette skyldes ifølge direktoratet færre dokumenterte tilfeller.
2008-2009 lassánedje massimiid ohcamušat Finnmárkkus muhto riikkadásis njiejai ohcamuš lohku massiimiid ovddas áigodaga 2008-2010. Direktoráhta dieđuid mielde lei dasa sivva unnit duođaštuvvon massimat.
Når det gjelder Troms derimot, har antallet omsøkte tap og faktisk erstatning vist en fallende tendens siden 2005, men har igjen økt noe siste året.
Romssas baicca, lea lohku ohccojuvvon massimiin ja duođai buhtaduvvon buhtadusain leamaš njieddji tendeansas 2005 rájes, muhto lea fas lassánan veaháš maŋemus jagi.
Den skjønnsmessige erstatningen har økt noe, og en økning i antall rovdyr det siste året øker sannsynligheten for at disse er synderne.
Meroštallojuvvon buhtadus lea lassánan veaháš: boraspire logu lassáneapmi maŋemus jagi lasiha jáhkehahttivuođa ahte dat leat sivalaččat.
I Troms og Finnmark har man altså ikke klart å overholde det antall jerv sin er fastsatt i de nasjonale bestandsmålene, noe som betyr at det vært en økning i bestanden av jerv og gaupe i denne regionen.
Romssas ja Finnmárkkus oainnat eai leat nagodan doalahit geatki logu mii lei mearriduvvon našunála nállemihtus, mii mearkkaša ahte geatki ja albbas nálli lea lassánan dan guovllus.
Når det gjelder Nordland, meldte NRK om ”Rekordlave sauetap til fredet rovvilt” i oktober 2010. Dette stemte delvis med realiteten.
Nordlánddas dieđihii NRK “Erenoamáš unnán sávzamassimat ráfáiduhtton boraspiriide” golggotmánus 2010:s. Dat doalai deaivása duohtavuođain muhtun muddui.
Da erstatningsoppgjøret skulle holdes, viste det seg at antall omsøkte tap var gått opp, mens antallet undersøkte og dokumenterte tap gikk ned.
Go buhtadusaid galge bidjat oktii, de čájehuvvui ahte lohku ohcamušain massimiid ovddas lei lassánan, ja lohku iskojuvvon ja duođaštuvvon ráppiin njiejai.
Av kommunene i Nordland som har størst tap det siste året, er Hattfjelldal med et tap på hele 942 sau.
Nordlándda suohkaniin ledje maŋemus jagi eanemus massimat Aarbortes, olles 942 sávzza.
Både Hattfjelldal og Snåsa i Nord-Trøndelag er sentrale samiske sentra og grenseområder til Sverige.
Sihke Aarborte ja Snåasa Davvi-Trøndelagas leat guovddáš sámi báikkit ja rádjeguovllut Ruŧŧii.
Begge har store utmarksområder med både rein- og sauedrift og samtidig hyppig rovdyraktivitet.
Goappaš báikkiin leat stuora meahcceguovllut sihke boazo- ja sávzadollui ja seammás maiddái stuora boraspire aktivitehtain.
Med tanke på at primærnæringene er viktigere i samiske områder enn landet for øvrig, forårsaker store tap til rovdyr naturlig nok uro og engstelse i næringene, og i lokalsamfunnet for øvrig.
Go lea jurdagis ahte vuođđoealáhusat leat dehálaččabut sámi guovlluin go muđui riikkas, de daguhit stuora massimat boraspiriide vuorrádusa ealáhusain, ja muđuige báikkálaš servodagain.
Som vi skal se nedenfor, fikk rovdyrproblematikken reindriftssamer og bønder til å demonstrere foran Stortinget i 2010.
Nugo oaidnit vuollelis de boraspireváttisvuohta oaččui boazosápmelaččaid ja boanddaid demonstreret Stuoradikki ovddabealde jagi 2010.
3.2.6 Reinerstatning 2005–2009. Tapsrekord i Finnmark og 50 % kalvetap i Nord-Trøndelag.
3.2.6 Buhtadusat bohccuid ovddas 2005-2009. Finnmárkkus erenoamáš ollu vaháguvvon bohccot ja Davvi-Trøndelagas 50 % miessemassin
Når det gjelder erstatning for tap av rein til rovdyr, er det på samme måte som for sau vanskelig å finne døde dyr og fastslå dødsårsak for alle dyr som er bortkommet på beite.
Mii guoská buhtadusaide bohccuid ovddas máid massá boraspiriide, de lea das nai váttisvuohta gávdnat ráppiid ja gávnnahit jápminsiva buot elliin mat leat lahppon guohtumis.
På landsbasis viser kurven at et stort antall dyr er omsøkt erstattet og faktisk erstattet.
Riikkadásis čájeha govusdávgi bissu stuora logu elliin maid ovddas lea ohccon buhtadus ja maid ovddas lea mákson buhtadus.
Som med sauenæringa må vi helt inn på fylkesnivå for å se variasjonene fra år til år.
Nugo sávzadoalus, de aitto fylkkadásis oaidnit rievddademiid jagis jahkái.
La oss først se på erstatning til tap av rein til rovdyr på landsbasis i perioden 2005–2009:
Álggos gehččot buhtadusaid riikkadásis bohccuid ovddas máid leat massán boraspiriide áigodagas 2005-2009:
Figur 3.4 Reinerstatning: Alle reinbeiteområder i Norge 2005 til 2009. (Rovbase 3.0)
Govus 3.4 Boazobuhtadusat: Buot boazodoalloguovllut Norggas 2005 rájes 2009 rádjai. (Rovbase 3.0)
Grafen viser at omsøkt tap til rovdyr jevnt over er høyt og faktisk har økt de to siste sesongene, vurdert ut fra omsøkt tapt.
Gráfa čájeha ahte ohcamušat massimiid ovddas boraspiriide leat dássedit ollu ja leat lassánan guokte maŋemus jahkeáigodaga go geahččá massinlogu ohcamušain.
I 2005/2006 lå dette på 60 000, mens det i 2009/2010 ligger på om lag 65 000 dyr.
Jagi 2005/2006 lei dat 60 000 ja 2009/2010 lei dat sullii 65 000 ealli.
Det faktisk dokumentert antallet dyr tapt til rovdyr i 2008/09 var ca. 6 % eller 1284 dyr på landsbasis.
Lohku galle ealli duođai duođaštuvvo vaháguvvon boraspiriide jagis 2008/2009 lei su. 6% dahje 1284 ealli riikkadásis.
Det er ikke oppgitt tall for 2010. Faktisk utbetalt erstatning har fulgt økningen i omsøkt støtte.
2010 eai leat almmuhan loguid. Duođai mákson buhtadus lea čuvvon buhtadus ohcamušaid lassáneami.
Dersom vi går på regionalt nivå til Nord-Trøndelag og Finnmark, ser vi at antall rein og kalv som er erstattet, har økt noe i 2008/2009-sesongen. Det kan ha sammenheng med økt antall søknader, men også med at man den sesongen lyktes i å skaffe bedre dokumentasjon på faktiske tap til rovdyr.
Guovllulaš dásis Davvi-Trøndelagas ja Finnmárkkus, oaidnit ahte lohku bohccuin ja misiin mat leat buhtaduvvon lea lassánan veaháš 2008/2009 áigodagas mii sihke sáhttá leat čuovus ohcamušaid lassáneamis ja das go dan áigodaga lihkostuvve háhkat buoret duođaštusaid elliin máid duođai leat massán boraspiriide.
Faktisk ble det høyest rapporterte tapstall noensinne lagt på bordet i 2008/2009, dersom man legger sammen omsøkt erstatning, rapporterte tap og faktisk dokumenterte tap.
2008/2009 almmuhuvvui bajemus boraspire vahágahttin lohku obanassiige, sihke buhtadus ohcamušain, dieđihuvvon massimiin ja duođai duođaštuvvon massiimiin.
I Finnmark ble det totalt søkt om erstatning for om lag 49 000 dyr.
Finnmárkkus ohce buhtadusa oktiibuot 49 000 ealli ovddas.
For Vest-Finnmark ser vi igjen en nedadgående utvikling på reinerstatningen i 2009/2010, noe som skyldes færre rapporterte og dokumenterte tilfeller.
OarjeFinnmárkkus oaidnit fas njieddji ovdáneami boazobuhtadusain jahkeáigodagas 2009/2010, danne go leat unnibut dieđihuvvon ja duođaštuvvon massimat.
For Vest-Finnmark vil det si et omsøkt tap på 27 090 dyr.
Oarje-Finnmárkkus ledje ohcamušain massimat 27090 ealli ovddas.
Av disse ble 5695 dyr eller om lag 21 % av omsøkt tap erstattet.
Dain mákse buhtadusa 5695 ealli ovddas dahje 21 % ohccojuvvon massimiin.
Figur 3.5 Reinerstatning: Vest-Finnmark 2005 til 2009. (Kilde: Rovbase 3.0)
Govus 3.5 Boazobuhtadusat: Oarje-Finnmárku 2005-2009 (Gáldu: Rovbase 3.0)
Nord-Trøndelag er det av fylkene som har vært hardest rammet av rovdyrangrep både på sau og rein.
Davvi-Trøndelaga lea okta fylkkain mii eanemusat lea gillán sávzzaid ja bohccuid boraspirevahágahttimiin.
Dette gjenspeiler seg i fig. 4, der det omsøkte antall tap av rein har økt, mens antallet faktisk erstattet har holdt seg jevnt siden 2005, med unntak av 2006/2007, markert med en svak nedgang.
Dat oidno govvosis 3 mas lohku galle bohcco ovddas lea ohccojuvvon buhtadus lea lassánan seammás go lohku duođai buhtaduvvomiid ovddas lea bisson dássedin 2005 rájes earret 2006/2007 goas lei veaháš njiedjan.
Når vi sammenholder disse tallene med det antatte antall tamrein i NordTrøndelag på om lag 12 239 i 2007, utgjør tapstallene rapportert av reineierne opp mot 40– 50 % av reintallet, de fleste av disse er simler og kalv.
Go mii daid loguid doallat oktii loguin galle bohcco Davvi-Trøndelagas oktiibuot leat 12239 jagi 2007, de dahket massinlogut máid boazoeaiggádat leat dieđihan 40-50 % boazologus, eanas dain leat álddut ja miesit.
Når vi ser på prosent faktisk erstattete dyr, fikk Troms erstattet 69 %, Nord-Trøndelag 63 % mens Vest-Finnmark kun fikk erstattet 22 % av omsøkte dyr i 2008/09. Den samme tendensen er gjennomgående fra sesongen 2005/06 til 2009/10. Antallet dokumenterte tap til rovdyr ligger på om lag 6 % i samtlige av de nevnte distrikter.
Go geahččat proseanttaid duođai buhtaduvvon elliin, de Romssas buhtaduvvo 69 %, DavviTrøndelagas 63 % ja Oarje-Finnmárkkus ožžo buhtadusa dušše 22 % ohccojuvvon elliin 2008/09. Seamma tendeansa lea čađat áigodagain 2005/06 gitta 2009/10 rádjai. Lohku duođaštuvvon boraspirevahágahttimiin lea birrasiid 6 % buot namuhuvvon guovlluin.
Det nevnes ikke hvorfor erstatningsprosenten er større i Nord-Trøndelag og Troms enn i Finnmark.
Ii namuhuvvo manne buhtadusproseanta lea stuorit Davvi-Trøndelagas ja Romssas go Finnmárkkus.
Figur 3.6 Reinerstatning: Nord-Trøndelag 2005 til 2009
Govus 3.6 Boazobuhtadusat: Davvi-Trøndelaga 2005 gitta 2009
3.2.7 Uttak av rovdyr som forebyggende tiltak
3.2.7 Boraspiriid jávkadeapmi eastadeaddji doaibmabidjun
Det ser ut til at av de forebyggende metoder som benyttes i dag, er det uttak av rovdyr som har forårsaket eller potensielt kan forårsake skade på beitedyr, som på kort sikt har størst effekt.
Dain eastadeaddji vugiin máid atnet dál, orru jávkadeapmi boraspiriin mat leat dahje dáidet vahágahttit elliid guohtumis, mas oanehis áigái lea eanemus ávki.
På landsbasis er det gaupe, jerv og ørn som tar mesteparten av de dokumenterte tapene av både sau og rein.
Albbas, geatki ja goaskin váldet riikkadásis eanemus duođaštuvvon vahágahttimiin sihke sávzzaid ja bohccuid.
Gaupe ser ut til å ta flest sau, mens jerven tar flest rein.
Albbas orru váldime eanemus sávzzaid ja geatki eanemus bohccuid.
Det har vært en nedgang i skader forårsaket av jerv i Troms, mens bjørneangrep har hatt en økning i Nord-Trøndelag det siste året.
Romssas leat geatkevahágahttimat njiedjan, ja Davvi-Trøndelagas leat guovžafalleheamit lassánan maŋemus jagi.
I Nasjonal forvaltningsplan for rovvilt (2004) er det fastsatt hvor mange rovdyr av hver art et område skal ha.
Boraspiriid Našuvnnalaš hálddašanplánas (2004) lea mearriduvvon man galle boraspire guđege šlájas guđege guovllus galget leat.
Sammen med naturmangfoldsloven og viltloven reguleres uttak av rovdyr prinsipielt ut fra disse bestandsmålene.
Oktan Luonddugirjáivuođalágain ja Fuođđolágain mearriduvvo boraspiriid jávkadeapmi prinsihpalaččat nállemihtuid ektui.
Fylkesmannen fastsetter på bakgrunn av bestandsmålene fellingskvoter for rovvilt.
Fylkkamánni mearrida nállemihtuid mielde boraspiriid goddineriid.
I tillegg kommer uttak av enkeltdyr som forårsaker stor skade.
Dasa lassin bohtet jávkadeamit eaŋkalelliin mat dahket stuora vahágiid.
Å felle rovvilt defineres innen ulike uttakskategorier slik:
Boraspiriid goddin definerejuvvo iešguđetlágan goddinlágiin ná:
”Kvotejakt” Ut fra bestandssituasjonen fastsetter fylkesmannen hvert år fylkesvise fellingskvoter på gaupe.
”Earrebivdu” Fylkkamánni mearrida fylkkas jahkásaččat nálledili mielde earrebivddu albasii.
Jakta kalles kvotejakt og foregår i februar og mars.
Bivddu gohčodit earrebivdun ja lea guovvamánus ja njukčamánus.
Lisensfelling I områder der det er nødvendig å regulere veksten i en rovdyrbestand på grunn av skader på husdyr og tamrein, kan det også gis tillatelse til lisensfelling.
Liseansanjeaidin Guovlluin gos lea dárbu unnidit stuorruma ovtta boraspirenális omiid dahje bohccuid vahágahttima dihte, sáhttá maiddái addot liseansanjeaidinlohpi.
Forutsetningen er at rovdyrbestanden skal være levedyktig på lang sikt.
Eaktun lea ahte boraspirenális galgá leat eallinvejolašvuohta guhkit áigái.
Skadefelling Det kan gis tillatelse til å felle enkeltdyr for å hindre skade på bufe eller tamrein.”
Goddinlohpi Eaŋkaleallit maidda addo goddin lohpi hehtten dihte vahágahttit omiid dahje bohccuid.
Rovviltnemndene i den enkelte region utarbeider detaljerte forvaltningsplaner for rovvilt.
Boraspirelávdegottit guhtege guovllus ráhkadit bienalaš boraspire hálddašanplánaid.
Disse godkjennes av DN med eventuelle kommentarer, for eksempel om den ligger innenfor rammene av nasjonal politikk.
Daid dohkkeha DN oktan vejolaš kommentáraiguin nugo ovdamearka dihte leago dat našunála politihka rámmaid siskkobealde.
Hvis vi eksempelvis ser på Troms, har rovviltnemnda her foreslått for sin forvaltningsplan geografisk differensiering av rovdyruttaket i A- og Bområder for hver av artene gaupe, jerv og bjørn.
Jus ovdamearka dihte geahččat Romssa, de lea boraspirelávdegoddi árvalan sin hálddašanplánas geográfalaš sirrema boraspiregoddimiin A ja B guovlluin šlájain albbas, geatki ja guovža.
I A-områdene skal artene forvaltes slik at det nasjonale bestandsmålet for regionen kan nås og opprettholdes.
A-guovllus galget šlájat hálddašuvvot nu ahte našunála nállemihttu guovllus bisuhuvvo.
I B-områdene skal beitedyr prioriteres, og det er i følge planen ikke ønskelig med rovvilt.
B-guovlluin galget guohtuneallit vuoruhuvvot ja doppe ii leat plána mielde sávahahtti atnit boraspiriid.
Direktoratet kommenterer forvaltningsplanen i brev til rovviltnemnda region 8 slik: “Direktoratet er imidlertid av den formening at streifindivider av artene også må aksepteres innenfor forvaltningsområde B, jf. formuleringen om at det ikke er ønskelig med rovvilt i Bområdene.
Direktoráhta kommentere hálddašanplána reivves Boraspirelávdegoddái guovllus 8 ná: “Direktoráhta lea dan oaivilis ahte johttieallit šlájain maiddái fertejit dohkkehuvvot hálddašanguovllu B siskkobealde, dan cealkaga ektui ahte ii leat sávahahtti atnit boraspiriid B-guovlluin.
En mer realistisk målformulering kan være at det i forvaltningssone B ikke er ønskelig med faste bestander av rovvilt.”
Eanet realisttalaš mihttocealkin sáhttá leat ahte hálddašanguovllus B ii leat sávahahtti atnit fásta boraspirenáliid ”
I region 8 Troms og Finnmark har det vist seg problematisk å oppnå de nasjonale bestandsmål, som er ti årlige ynglinger for både gaupe og jerv, innenfor ordinær jakttid.
Guovllus 8 Romsa ja Finnmárku lea leamaš váttis olahit našunála nállemihtuid, mat leat 10 jahkásaš čivgama sihke albasii ja geatkái, dábálašbivdoáiggi siskkobealde.
På landsbasis har årets gaupejakt (2010/2011) ført til rekord i antall felte gauper.
Riikkadásis lea dán jagi albbasbivdu (2010/2011) leamaš olahus dan ektui galle leat báhčán.
Det ble felt flest gauper i Sør- og Midt-Norge, mens det ble felt færrest i region 8 Troms og Finnmark.
Eanemus albasiid godde Lulli- ja Gaska-Norggas ja guovllus 8 Romssas ja Finnmárkkus godde unnimus.
I mangel av andre virkemidler ble det derfor innvilget ny tidsfrist, ekstraordinær skadefellingstid, for inntil fem jerv i områder med konsentrerte jervskader fram til 31. mars i år (2011), og fristen ble igjen forlenget fram til 15. april.
Go eai lean eará doaibmabijut, de addui ođđa áigemearri, sierra goddinlohpi njukčamánu 31. beaivái (2011), gitta 5 geatkái guovlluin gos ledje ollu geatkevahágahttimat, mii fas guhkiduvvui cuoŋománu 15. beaivái.
Det samme gjelder gaupe.
Seamma dilli lea albasii.
Skadefellingstillatelse gitt av fylkesmannen 6. april ble forlenget til 31. mai. Det ble i 2010 gitt fellingstillatelse for 37 gauper på kvotejakt i region 8, hvorav 20 i Troms.
Fylkkamánni addon goddinlohpi cuoŋománu 6. beaivái guhkiduvvui miessemánu 31. Jagi 2010 adde goddinlobi 37 albasii earrebivddus guovllus 8, dain 20 Romssas.
Det ble felt sju gauper i perioden.
7 albasa godde áigodagas.
SNO melder om stor gaupeaktivitet i fylket.
SLB dieđiha stuora albbas aktivitehta fylkkas.
Særlig berører dette sauenæringen i Sør-Troms og Indre Troms med reindriftsnæringa der.
Erenoamážit guoská dat sávzadollui Lulli-Romssas ja Siskkit Romssas maiddái boazodollui.
Det lave fellingstallet kan ha sammenheng med at jaktlaget som tidligere bestod av erfarne jegere, og som de senere årene har stått for hoveddelen av skadefelling av rovdyr, har lagt ned våpnene i protest mot at prosjektet Eallit Luonddus / Leve i Naturen (se side 14) reduserte budsjettet til lønn og godtgjørelse til jegere.
Vuollegis goddinlogus sáhttá leat oktavuohta dainna ahte bivdojoavku mas ovdal ledje hárjánan bivdit ja geat maŋemus jagiid leat doaimmahan eanas boraspire jávkademiid, leat bidjan eret vearjjuid vuosttaldeapmin go prošeakta Eallit Luonddus / Leve i Naturen (geahča siidu 14), unnidii bušeahta bivdiid bálkái ja buhtadusaide.
Til NRK sa leder i rovviltnemnda i region 8, Willy Ørnebakk, at det ikke er ønskelig å bygge opp en egen fast gruppe jegere, og at det er kommet på plass nye jegere.
NRK:i dajai jođiheaddji boraspirelávdegotti guovllus 8, Willy Ørnebakk, ahte ii leat dáhttu hukset fásta bivdojoavkku ja ahte leat ožžon ođđa bivdiid.
I NRK-reportasjen hevdes det også fra bøndenes side at de nye jegerne ikke er like gode som de forrige, som karakteriseres som elitejegere.
NRK reportášas boanddat čuoččuhit maiddái ahte ođđa bivdit eai leat seamma buorit go ovddibut geaid gohčodedje njunušbivdin.
Ifølge tallene har man altså ikke på kort sikt klart å holde bestandsmålene i Troms med denne strategien.
Loguid mielde eai leat Romssas nagodan oanehis áigái doalahit nállemihtuid dáinna vugiin.
3.2.8 Bedre bestandsovervåkning
3.2.8 Buoret nállegoziheapmi
For å kunne sette inn bedre tiltak i forvaltningen av rovdyr er bedre kunnskap om rovviltet sentralt.
Vai galgá sáhttit buoridit boraspire hálddašeami doaibmabijuid, de lea guovddáš ášši eanet máhttu boraspiriid birra.
Nasjonalt overvåkningsprogram for de fire store rovviltartene ble igangsatt i år 2000, med utvidelse til ørn i 2006. Norsk institutt for naturforskning (NINA) er hovedansvarlig og overvåker bestandene av gaupe, jerv og ulv, mens blant annet Bioforsk og Ås universitet har vært inne i bjørneovervåkningen.
Našuvnnalaš gozihanprográmma njealji stuora boraspirešládjii álggahuvvui jagi 2000 ja goaskima bidje oassin 2006:s. Norsk institutt for naturforskningas (NINA) lea váldoovddasvástádus ja goziha náliid albbas, geatki ja gumpe ja earret eará Bioforsk ja Ås universitehta leat leamaš mielde guovžagoziheamis.
De legges ut på det felles nettstedet Rovdata, etablert i 2010. En stor og mektig natur er en utfordring i overvåkningen av rovviltbestandene.
Jahkásaččat almmuhit raporttaid iešguđetge šlájaide máid bidjet oktasaš neahttabáikái Rovdata, ásahuvvon 2010:s. Stuora ja fámolaš luondu lea hástalus boraspirenáliid goziheamis.
For å skaffe til veie best mulig forskning på rovvilt er det flere mindre prosjekt som bidrar til Rovdata.
Vai ožžot buoremus lági mielde boraspire dutkamiid, de leat máŋggat unnit prošeavttat mat oasálastet Rovdatas.
Blant disse er Scandlynx, Scandulv og Det Skandinaviske brunbjørnprosjektet.
Muhtumat dain leat Scandlynx, Scandulv ja Det Skandinaviske brunbjørnprosjektet.
3.2.9 Eeallit Luonddos / Leve i naturen – dialog og forvaltning?
3.2.9 Eallit Luonddus/Leve i naturen – dialoga ja hálddašeapmi?
De senere års utfordringer knyttet til rovdyrproblematikken har fått flere aktører til å gå sammen om prosjektet Eeallit Luonddos / Leve i naturen.
Maŋemus jagiid boraspirehástalusaid dihte leat máŋggat aktevrrat searvan prošektii Eallit Luonddus/Leve i naturen.
Prosjekt er “3-årig og rettet mot utfordringene knyttet til rovvilt, beitedyr og samfunn i Troms og Finnmark.
Prošeakta lea “3 jagi bisti ja galgá doaibmat hástalusaide mat čatnasit boraspiriide, guohtunelliide ja servodahkii Romssas ja Finnmárkkus.
Her er det samlet en del relevant materiell som medieoppslag, referater fra møter i rovviltnemnda og også dagsorden for prosjektets egen møteserie kalt Arena Rovvilt. Arena Rovvilt skal være en felles møteplass for utøvere med rein og sau, jegere, forvaltere og andre med interesse for rovvilt og beitedyr samt organisasjoner og offentlige etater som er berørt av utfordringene knyttet til spenningsforholdet beitedyr, rovvilt og samfunn.
Prošeavtta váldo ulbmiljoavku leat guođohanealáhusat” 17. Dasa leat čohkkejuvvon muhtun oasi áššáiguoskevaš dieđut nugo media čállosat ja almmuheamit, boraspirelávdegottiid čoahkkin referáhtat ja maiddái áššelistu prošeavtta iežas deaivvadanráiddus nammaduvvon Arena Rovvilt. Arena Rovvilt galgá leat oktasaš deaivvadanbáikin sávza- ja boazobargiide, bivdiide, hálddahusa bargiide ja earáide geain lea beroštupmi boraspiriide ja guohtunelliide ja maiddái organisašuvnnaide ja almmolaš etáhtaide geaidda gusket hástalusat mat čatnasit gealdagasoktavuhtii guohtunelliid, boraspiriid ja servodaga gaskkas.
3.2.10 Beitenekt i 2012?
3.2.10 Guođohangielddus jagi 2012?