pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget har imidlertid begrensede muligheter til å drive en aktiv og tilpasset politikk .
Sávzadoallu geavaha meahci lávga ja dasa ferte sihkkarastit buori ekonomalaš ovdáneami 2011:s. 3 .
De økonomiske virkemidlene er små , og Sametingets myndighetsområde og mulighet til å bestemme over rammebetingelsene i samfunnet er begrenset .
Ásahanbáhkat nuoraide Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga logut čájehit ahte njealjehasoassi Finnmárkku boanddain lea badjel 60 jagi .
Sametingets budsjett har hatt negativ realvekst de siste 12 år når man trekker fra øremerkede økninger .
Soames jagiid geahčen šaddá danne stuorra dárbu oažžut ođđa olbmuid eanadollui , jos boandadoalut eai galggaš sakka geahppánit .
De økningene som gis , gir ikke tilstrekkelig handlingsrom for Sametinget .
Finnmárkkus lea gaskamearálaš ahki sis geat váldet badjelasaset doalu 45 jagi .
Økningene som gis har føringer gitt av det departementet som står for bevilgningen .
Ulbmilin ferte leat oažžut gaskamearálaš agi bodnái , muhto dat eaktuda dan ahte gánnáhahttivuohta eanadoalus ferte buorránit .
Føringene er gitt ut fra regjeringens politikk , ikke Sametingets .
Ealáhussii rekrutteren gáibida dasto buori gelbbolašvuođaja oahpahusfálaldaga .
Sametinget er gitt myndighet etter plan- og bygningsloven , konsultasjonsordningen og innenfor kulturminneforvaltningen .
Go nuoraid galggaš movttiidahttit álgit bargat eanadoaluin , de ferte bidjat ekonomalaš doaibmabijuid maiguin dáhkidit rekrutterema .
Denne økte myndigheten er gitt uten at rammebevilgningen er økt .
Ferte ásahuvvot ásahanmielkeearreortnet nuoraid várás geat háliidit bargagoahtit doaluin .
Sametinget er som samenes representative folkevalgte organ , den viktigste premissleverandøren for samepolitikken i Norge .
Dávjá lea nu ahte nuorat geat álggahit doaluin fertejit oastit šibihiid , reaidduid ja visttiid . Muhtumat válljejit oastit eanadoalloopmodagaid .
Det går ut over Sametingets legitimitet når Sametinget ikke får de nødvendige ressursene til å utforme og forvalte samepolitikken .
Go sii vel dasa lassin fertejit oastit mielkeeriid stáhta haddái mii lea 3,50 ru lihtteris dahje priváhta márkanis , de lea váttis nuorain álggahit doaluin .
Dagens budsjettprosedyrer fungerer ikke tilfredsstillende , er ikke utviklende for det samiske demokratiet eller for statens samepolitikk , og er heller ikke i tråd med folkerettslige prinsipper .
Rekrutterema sihkkarastimii ferte ásahit oiddolaš ortnegiid daid nuoraid várás geat háliidit eanadollui – nuvttá mielkeeriid nuoraide geat leat vuollel 35 jagi geat háliidit cegget doalu dahje viiddidit dan sámi guovlluin .
Behandlingen av saken ble avsluttet 09.03.11 kl. 16.15
Nu go eará ealáhusain ge , de ferte láhčit eanet luomu ja astoáiggi .
Originalspråk : Norsk
223 siidu 272 siiddus
Ášši / Sak SP 009/11
heive buot guovlluide .
Fritak fra verv som vararepresentant i Sametinget - Ann Helen Guttorm Johansen Arkivsaknr .
Dasa sáhttet leat máŋggalágan sivat , muhto bálkkás lea stuorra mearkkašupmi rekrutteremii .
Behandlinger Politisk nivå Plenumsledelsen Sametingets plenum
Stuorát mielkeearit doaluide main lea unnit earri go 120 000 lihttara
Møtedato 19.01.11 08. – 11.03.11 Saksnr. DCJ 01/11 SP 009/11
Stuorát mielkeearri buoridivččii doaluid ekonomalaš vuođu .
Saken påbegynt 09.03.11 kl. 16.15 I Vedlegg Nr. .
Dat livččii mielde sihkkarastimin eanadoalu sámi guovlluin .
Plenumsledelsen
Fievrridandoarjja
Sak DCJ 01/11 Fritak fra verv som vararepresentant i Sametinget – Ann Helen Guttorm Johansen Søknad om permisjon
Mielkebuvttadandoaluid heaittiheamit lea bohciidan digaštallama njuovahagaid ja meieriijaid infrastruktuvrra bisuheami vuođu birra .
Fritaket opphører hvis hun slutter i sin stilling i Ávvir før valgperioden utløper .
Go eanadoallobuktagiid hivvodat uhccu , de sturrot fievrridan- ja buvttadangolut juohke ovttadaga nammii .
III Votering Av 39 representanter var 33 til stede . Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge :
Viidásetráhkadanfitnodagat , mat dávjá leat ovttasdoaibmifitnodagat , maid dárbbašit leat gánnáhahttit .
Plenumsledelsens innstilling ble vedtatt med 32 stemmer .
Daid fámohuhttin lea divrudan eanadolliid fievrridangoluid .
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
Njuovahagaid heaittiheapmi guhkida fievrridangaskkaid ja nie divruda fievrridangoluid .
V Taleliste og replikkordskifte 1 Innlegg Jarle Jonassen , saksordfører Jarle Jonassen
Doaluid logu njiedjama dihte guhkkot doaluid gaskkat ja dan geažil sturrot maiddái fievrridangolut .
Replikk Skjalg Jensen
Dán ferte gokčat movt nu .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Gorudiid fievrridangolut eai gal leat čuovvun gollolassáneami .
VI Sametingets vedtak Ann Helen Guttorm Johansen fritas fra sitt verv som 2. vararepresentant for Johttisápmelaččaid listu i valgkrets 2 Ávjovárri ut valgperioden 2009-2013 .
Dáid sivaid geažil dárbbašuvvo stuorát fievrridandoarjja . Gávdnojit maiddái čielga rájit man guhkás ealli elliid sáhttá fievrridit almmá válddekeahttá vuoiŋŋastanbottu .
Fritaket opphører hvis hun slutter i sin stilling i Ávvir før valgperioden utløper . Behandlingen av saken ble avsluttet 09.03.11 kl. 16.25
Seammá guoská maiddái veahkamuhkki- ja fuođarfievrrideapmái mas fuođardárbu lea lassánan sakka go mielkebuvttadeapmi juohke gusa nammii lea gorgŋon .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen Side 223 av 274
Fievrridandoarjaga rievdadeapmi galgá dásset hatti buvttadeddjiide beroškeahttá fievrridangaskkain .
Originalspråk : Norsk Ášši / Sak NKK 001/11 Ášši / Sak SP 010/11
Boraspiriid geahpedeapmi buoridan dihte sávzadoaluid ekonomiija .
Innspill til jordbruksforhandlingene 2011 Arkivsaknr .
Boraspirehálddašeamis ja sávzadoalu ekonomiijas lea lávga oktavuohta .
Behandlinger Politisk nivå Sametingsrådet Nærings- og kulturkomiteen Sametingets plenum
Boraspiresoabaheami mielde galget leat sihke guohttueallit ja boraspiret riikkas .
Møtedato 28.01.11 22.–24.02.11 08. – 11.03.11
8 . Nággoeastadeaddji doaibmabijut
Saksnr. SR 021/11 NKK 001/11 SP 010/11 Saken påbegynt 10.03.11 kl. 09.05
Šiehtadusbealit lávejit jahkásaččat várret 1,4 miljon ru nággoeastadeaddji doaibmabijuide .
Sak 021/11 Innspill til jordbruksforhandlingene 2011 Rapportering om Sametingets tilskudd til jordbruk 2011
Áiddiid ceggemiin seasttášii eanadoallu maŋit áiggis liigebarggu ja dan seammás sihkkarastojuvvošii šaddu .
II Forslag og merknader Sametingsrådets forslag til innstilling : Jordbruk i samiske områder har spilt en betydelig rolle som sysselsetter og som grunnlag for bosetting i samiske områder .
Sámedikki mielas lea dárbu ahte stáhta eiseválddit vuoruhit barggu nággoeastadeaddji doaibmabijuiguin buoridan dihte áddejumi ealáhusaid gaskka ja oktiiordnen dihte daid sierra geavaheaddjiberoštusaid .
Jordbruket spiller også en viktig rolle i å videreføre samisk språk og kulturtradisjon .
Psykososiálalaš deaddu maid nákkut mielddiset buktet guhkit áiggi badjel , sáhttet leat vahágin guoskevaš beliide .
Sametinget er opptatt av at jordbruksnæringen har gode rammebetingelser for sin drift og utvikling .
Sámediggi evttoha ahte ásahuvvojit dialogaarenat man ulbmil galgá leat lonuhallat oainnuid ja čilget goabbat ge beliid doaibmadiliid .
En ytterligere nedgang i jordbruket vil derfor utfordre det samiske næringslivet og true næringen som en betydningsfull kultur- og språkarena .
Diekkár arena sáhtašii leat positiivalaš doaibma easttadan dihtii nákkuid ja dagahivččii eaŋkalabbon gávdnat vuogas čovdosiid . .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Čuvgehusbargu ealáhusa historjjá , iešlági ja vuođu Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Side 224 av 274
224 siidu 272 siiddus
Levende bygder er den beste garantien for at samisk kultur og språk får en sikker fremtid .
birra lea deaŧalaš oassi nággoeastadeaddji doaibmabijuin . Dáinna lágiin sáhtašii buoredit beliid olbmuidgaskasaš diliid .
Derfor er det viktig for Sametinget å jobbe for et styrket driftsgrunnlag i det samiske jordbruket .
Máŋgii sáhttá stuorát areálaid áidun leat áigeguovdil . Sáhttet leat areálat maid eanadagat , huksehusat jed. lunddolaččat ráddjejit .
Sametinget har som langsiktig mål å øke sysselsettingen og produksjonen i næringen .
Berre leat vejolaš juolludit ruđaid dakkár nággoeastadeaddji doaibmabijuide maiddái .
Et av virkemidlene Sametinget har er tilskudd til investeringer og ulike tiltak - i 2010 tildelte Sametinget 5,0 millioner kroner til jordbruksformål .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta láve juolludit Sámedikki ealáhusovddidandoaibmabijuide 2,0 miljon ru ( ovddeš Sámi ovddidanfoanda ) .
Tilskuddene ble i hovedsak bevilget til investerings- , utviklingsog samarbeidstiltak i jordbruket .
Dát ruđat eai leat muddejuvvon máŋgga jahkái . Eanadoalu golut visttiide ja eará doaibmabijuide leat lassánan jagis jahkái .
Et interessant tiltak er et utviklingsprosjekt har som mål å skape ny optimisme i jordbruket i Ávjovárriurfolksregion .
Eanadoalu unnun sámi guovlluin buvttiha dasa lassin dárbbu ruhtadit stuorát bajásdoallanbarggu . Ruđaid ferte lasihit 4,0 miljon ruvdnui .
I denne regionen er kommunene Porsanger , Karasjok og Kautokeino med .
Ollu guovlluin hehttejit vátna areálaresurssat stuorát doaibmaovttadagaid ásaheami .
Hvis det lykkes vil det ha overføringsverdi for andre regioner .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanttas lea árvoháhkanprográmma biebmosuorggis .
For det samiske jordbruket er det arktiske klimaet og avstandene en ekstra utfordring .
Sámi guovlluid hástalus lea fas ealáskahttit sámi borramušvieruid oassin eanadoalu árvoháhkamis .
Gjennomsnittsstørrelsen pr bruk er på 256 dekar i Finnmark og 217 dekar ellers i landet .
Sámediggi čujuha dás davvinorgga eanadoalu erenoamáš vejolašvuhtii ovddidit buktagiid dihtomárkaniidda .
Sametinget ønsker at ‖arktisk landbruk‖ skal ha særskilt beskyttelse i internasjonale handelsavtaler og at begrepet skal brukes aktivt i utforming av fremtidige støtteordninger . Betydning av jordbruket for opprettholdelse og utvikling av samisk kultur i mange samiske områder , sammenholdt med næringens negative utvikling , tilsier at det må iverksettes flere tiltak som særlig sikter mot å styrke mulighetene og grunnlaget for jordbruk i de samiske områdene .
Lávdegotti unnitlohku , Norgga sámiid riikkasearvvi ( NSR ) lahtut Geir Tommy Pedersen , Mathis Nilsen Eira ja Norgga sámiid riikkasearvvi ( NSR ) ja Sámeálbmotbellodaga ( SáB ) lahttu Gunn-Britt Retter ja Johttisápmelaččaid listtu ( JsL ) lahttu Per A. Bæhr ovddidedje čuovvovaš mearkkašumi : Sámedikki stáhtus eanadoallošiehtadallamiid ektui Lávdegotti unnitlohku čujuha Sámedikki mearrádussii 2010 eanadoallošiehtadallamiin , ja gávnnaha dohkkemeahttumin ahte Sámedikki rolla šiehtadallamiin ii nannejuvvo .
Sametingets virksomhet Sametingets virksomhet omfatter de områder i landet der det bor samer .
Sámediggi lea ožžon viiddiduvvon rolla iešguđet sámi fágasurggiin , ja konsultašuvdnašiehtadusas .
Sametinget har registrert at flere kommuner i Troms har tilnærmet like utfordrende klimatiske forhold som Finnmark .
Lávdegotti unnitlohku gáibida ahte eanadoallošiehtadusa šiehtadallaninstituhtta ođasmahttojuvvo nu ahte dat reflektere álbmotrievttálaš ovdáneami .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Dat mearkkaša ahte Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Side 225 av 274 2 .
225 siidu 272 siiddus
Lønnsomhet
Evttohusat
Omfattende endringer i tilskuddsordningene gjør at gårdbrukerne ikke har forutsigbare forhold å drive etter . Forslag om å legge om produksjonstilleggene for mindre samdrifter og andre endringer i produksjonstilleggene er eksempler som skaper slik usikkerhet .
/ SfP lahttu Gunn-Britt Retter , Árjja lahttu Olaf Eliassen , Johttisápmelaččaid listtu ( JsL ) lahttu Per A. Bæhr ja Nordkalottfolket lahttu Toril Bakken Kåven ovddidedje čuovvovaš evttohusa : Evttohus 1
Byggeaktiviteten varierer fra år til år .
Čuokkis 2 : Gánnáhahttivuohta Lasáhus mainna čuokkis álgá .
Siden 2008 er det en halvering av antall kvadratmeter nybygg i norske fjøs .
Eanadoalu loahppameanut adnojuvvojit leat eanadoalloealáhusa fidnobargiid sisaboađu loahppameannun .
Behovet for å ruste opp og vedlikeholde bygninger som er bygd på 1980-tallet i samiske områder er økende .
Jus galgá leat beroštahtti ovdal álgit boandan go eará fidnuin , erenoamážit nuoraide , de galgá dat sin mielas leat gánnáhahtti .
Slik situasjonen er i dag er mange av de brukene som legges ned nedslitte og umoderne .
Dađibahábut leat sisaboahtoerohusat menddo stuorrát eanadoalu ja eará servodaga joavkkuid gaskkas .
Jordbruksnæringen har i tidligere tider hatt muligheter for fondsavsetning i jordbruket som skulle brukes til fremtidige investeringer i bygg .
Sámediggi oaivvilda ahte váldomihttomearri eanadollui ferte leat ahte sisaboađut loktejuvvojit ollu vai boanda oažžu dakkár sisaboahtovuođu ( ja astoáiggi ) , mii dávista bargohivvodahkii .
Fondsavsetning vil gjøre det mulig å planlegge fremtidige investeringer på en bedre måte .
Dat geasuhivččii nuoraid ja livččii hui deaŧalaš dasa ahte rekrutteret nuoraid boandafidnui .
Samtidig ville det ha gitt forutsigbarhet i skatteplanleggingen .
Cealkaga " Gorudiid fievrridangolut eai gal leat čuovvun gollolassáneami . "
I 2011 er det viktig å prioritere den grovforbaserte produksjonen i nord .
2011 boazodoallošiehtadusas várrejuvvui 1,4 miljon ru. seamma doaibmabidjui .
Saueholdet utnytter utmarka på en optimal måte og må sikres en positiv økonomisk utvikling i 2011. 3 .
Bealit fertejit várret seamma stuorra supmi dán ortnegii . Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Etableringspakker for unge
226 siidu 272 siiddus
Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at en fjerdedel av bøndene i Finnmark er over 60 år .
Čuoggás 8 i 1. ja 2. teakstaoasis lea evttohus čuvgehusbarggu birra geardduhuvvon guktii .
Gjennomsnittsalderen ved overtaking av gårdsbruk er 45 år i Finnmark .
Danne evttohuvvo ahte : Čuokkis 8 , 2. teakstaoassi , nubbi maŋimus cealkka sihkkojuvvo .
Det må være et mål å få gjennomsnittsalderen ned , men en forutsetning for dette er at lønnsomheten i jordbruket må heves .
Čuokkis 8 , ođđa 3. teakstaoassi : Dál lea uhccán diehtu biologalaš diliid birra daid guovlluin gos sihke šibihat ja bohccot guhtot .
Rekruttering til næringa krever dessuten gode kompetanse- og utdanningstilbud .
Dárbbašuvvo maiddá eanet diehtu mo dávddat njommot eallis eallái guohtuneatnamiin .
For å motivere unge til å starte med jordbruk må det settes inn økonomiske tiltak for å sikre rekrutteringen .
Čuokkis 8 , ovddeš 3. teakstaoassi ( ođđa 4. teakstaoassi ) , ođđa maŋimus cealkka : Eaktun lea ahte bealit soabadit .
Det må etableres en ordning med etableringskvote for melk for unge som vil starte med gård . Unge som skal starte med bruk må ofte investere i besetning , redskaper og bygninger .
Dálvevahágat gittiide ja šaddovahágat Eanadoalus leat guokte ortnega daid vahágiid várás mat čuožžilit dálkkádagaid geažil - dálvevahágat mat čatnasit dálveáigodahkii ja dálvevahágat mat dáhpáhuvvet šaddoáigodagas .
For å sikre rekruttering må det etableres gunstigere ordninger for unge som vil inn i jordbruksnæringen - gratis melkekvoter for unge under 35 år som vil starte med gårdsbruk eller utvide i samiske områder .
Dáid guovlluin leat maid ollu láigoeatnamat , giettit leat biđgosis ja dávjá lea gittiid gaska guhkki . Dákkár dilit buvttihit stuorra hástalusaid vahágiid oktavuođa go gittiid ferte gilvit ođđasis .
Avløserordning for ferie og fritid
Romssa fylkkas lea 2010 šaddoáigodat leamaš erenoamáš .
I likhet med utviklingen i det øvrige næringslivet må det legges til rette for økt ferie og fritid .
Dat čájeha ahte eanadoallu doaimmahuvvo árktalaš diliin mas sihke dálvevahágat ja šaddovahágat leat dáhpáhuvvan seamma jagi .
Etablering av samdrifter har sikret økt fritid for de som går inn i et slikt samarbeid , men samdrift egner seg ikke i alle områder .
Romssa boanddaidsearvvi logut čájehit ahte 289 eanadoalli leat ohcan buhtadusa dálvevahágiid ovddas ja 500 eanadoalli šaddovahágiid ovddas .
Det kan være ulike årsaker til det , men lønna har mye å si for rekrutteringen .
Dálvevahágiid buhtadusortnegat doaibmagohtet easkka dalle go eanet go 20 % eatnamiin leat divvojuvvon .
Refusjonssatsen for ferie- og fritidsordningen må økes .
Máksomearri lea dat seamma olles riikii .
En slik ordning vil gjøre det mer attraktivt å drive med gård samtidig som den motiverer unge til å starte med gårdsdrift .
Jus galggaš buhtadit dan stuorra areáladárbbu ja dálkkádat diliid , de ferte iežasoassi vuoliduvvot 10 prosentii dálvevahágiid ovddas Romssa ja Finnmárkku fylkkain .
5 . Økte melkekvoter for bruk som har lavere kvote enn 120 000 liter
Seamma láhkai go dálvevahágiid oktavuođas , de lea seamma proseantamearri olles riikii .
Selv om noen bruk ikke klarer å fylle opp kvotene sine er det enkelte gårder som har mulighet til å øke melkeproduksjonen . En økning i melkekvoten vil bedre det økonomiske grunnlaget for drift på disse gårdene .
Earret daid hástalusaid mat leat namuhuvvon ovddabealde , de ii sáhte eanadoalli davvin vuordit ahte sáhttá gilvit gietti dan jagi go vahát deaividii ja seammás sáhttit rádjat šattuid dan jagi obanassiige .
Det vil være med på å sikre jordbruk i samiske områder .
Molssaeaktun lea juogo njuovvat šibihiid dahje oastit dálvefuođđara .
For å sikre en variert bruksstruktur må de minste brukene prioriteres ved økning av melkekvoter .
Boanddat galget adnojuvvot iehčanas ealáhusdoallin seamma dásis go eará ealáhusdoallit .
Side 226 av 274
227 siidu 272 siiddus
En svekkelse av disse har hittil påført gårdbrukeren høyere fraktkostnader .
Sámediggi háliida ahte Norggas galgá leat šláddjás šaddo- ja elliidgeardi .
Nedleggelse av slakterier fører til lengre transportavstander og dermed høyere fraktkostnader .
Berre geahččalit várjalit geatke- , guovža- ja albbasmáddodaga .
Dette må dekkes inn på en eller annen måte . Kostnadsutviklingen for inntransport av slakt har heller ikke fulgt kostnadsutviklingen .
Dan hálddašeapmi ferte dahkkojuvvot báikkálaččat doppe gos lea máhtolašvuohta árvvoštallat dilli , ja danne ferte heaittihit vuoruhuvvon boraspireavádagaid .
På bakgrunn av det forannevnte er det nødvendig å ha høyere tilskudd på frakt .
Heahtegádjunvuoigatvuhtii berre maid gullat beana maid boraspire falleha njuolgga .
Reduksjon av rovviltstammen for å få opp økonomien i saueholdet . Sauenæringen er en arealkrevende næring hvor utnyttelsen av utmarka har vært avgjørende for det økonomiske resultatet .
Dan lassin ferte heahtegádjunvuoigatvuohta gustot go boraspiret bohtet gittiide ja daid ii sáhte ádjit eret , ja ahte berre bidjat seamma dulkoma vuođđun go geavaha heahtegádjunvuoigatvuođa guovžža ektui , go eará boraspiriid ektui .
Avbøtende tiltak innen rovviltforvaltningen har ført til at saueholdere blant annet har måttet redusere bruken av utmark til fordel for innmark .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovačča : Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusevttohusa .
Rovviltforliket innebærer at det skal være både beitedyr og rovvilt i landet .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 35 čoahkis . Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde :
Etter Sametingets syn er ikke disse to målene forenlig i det hele tatt . Avbøtende tiltak ( tidligere henting av sau på beite , gjerder etc ) fordyrer saueholdet og avskjærer gårdbrukerne fra å bruke utmarka på den mest optimale måten .
Lávdegotti unnitlohku , Norgga sámiid riikkasearvvi ( NSR ) lahtut Geir Tommy Pedersen , Mathis Nilsen Eira ja Norgga sámiid riikkasearvvi ( NSR ) ja Sámeálbmotbellodaga ( SáB ) lahttu Gunn-Britt Retter ja Johttisápmelaččaid listtu ( JsL ) lahttu Per A. Bæhr gesse ruovttoluotta mearkkašumi lávdegotti árvalusas .
Konfliktforebyggende tiltak
Evttohus 2 hilgojuvvui 31 jienain .
Avtalepartene har årlig satt av 1,4 millioner kroner til konfliktforebyggende tiltak .
Evttohus 1 mearriduvvui 32 jienain 3 jiena vuostá . Lávdegotti ráva mearriduvvui 32 jienain 3 jiena vuostá .
For å minimere arealkonfliktene mellom jordbruk og reindrift er det nødvendig å øke midlene til denne posten .
IV Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus . V Sáhkavuorrolistu ja replihkat
Bygging av reingjerder er et tungt økonomisk løft , men er en investering for mange år framover .
Sáhkavuorru Olaf Eliassen , áššejođiheaddji Olaf Eliassen Inga-Lill Sundset Aud Marthinsen
Det er derfor viktig å unngå at slike forhold skal kunne utvikle seg .
Geir Tommy Pedersen Per Andersen Bæhr Skjalg Jensen 9 10 11 12 13
På den måten vil de mellommenneskelige forholdene mellom partene kunne forbedres .
Skjalg Jensen Bjørn Inge Mo Marianne Balto Egil Olli Geir Tommy Pedersen Skjalg Jensen
Det kan dreie seg om arealer som er avgrenset på en naturlig måte av terreng , bebyggelse etc. . Det bør være mulig å bevilge tilskudd til slike konfliktforebyggende tiltak også .
Replihkka Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Bjørn Inge Mo Olaf Eliassen Geir Tommy Pedersen Skjalg Jensen Olaf Eliassen Mathis Nilsen Eira Aili Keskitalo Geir Tommy Pedersen
Side 227 av 274 9 .
228 siidu 272 siiddus
Sametinget har også utvidet virkeområdet for ordningen i den samme perioden .
Olaf Eliassen , áššejođiheaddji Geir Tommy Pedersen , čoahkkinortnegii
Nedgangen i jordbruket i samiske områder gjør det dessuten nødvendig å åpne for finansiering av større vedlikeholdsarbeid .
VI Sámedikki mearrádus Eanadoallu sámi guovlluin lea mearkkašan ollu barggolašvuhtii ja vuođđun ássamii sámi guovlluin .
Midlene må økes til 4,0 millioner kroner . 10 .
Eanadoalus lea ain dát rolla , muhto dat lea hedjoneamen .
I mange områder er tilgang til arealer en begrensing for etablering av større driftsenheter .
Sámediggái lea deaŧalaš ahte eanadoalus leat buorit rámmaeavttut dan doibmii ja ovddideapmái .
I disse områdene må det fortsatt være mulig å satse på forskjellige former for kombinasjonsnæringer .
Sámi guovlluid eanadoalu ovdáneapmi maŋimuš jagiin lea leamaš negatiivvalaš ja dat fuolastuhttá .
På denne måten vil en bevare mangfoldet innen næringen , samtidig som dette er med på å sikre en stabil bosetting .
Finnmárkku fylkkas lea doaluid lohku čielgasit njiedjan 2004 rájes 2010 rádjai , 427 doalus 360 dollui .
11 . Nisjeproduksjoner
Dat lea badjel 15 % njiedjan .
Utfordringen for jordbruk i samiske områder er å revitalisere de samiske mattradisjonene som ledd i verdiskapingen i jordbruket .
Gaskamearri olles riikii lea 13 % njiedjan . Máŋgga gielddas lea eanadoallu nu njiedjan ahte leat dušše moadde buvttadeaddji vel báhcán .
Utvikling og videreføring av lokale kulturvariasjoner vil styrke landbruksnæringen som en viktig verdiskaper i samiske områder .
Doaluid geahppáneapmi buktá lassi balu dannego eanadoallu sámi guovlluin juo lea unni go buohtastahttá eanadoaluin riikadásis .
Sametinget vil her spesielt vise til det nordnorske landbruket sin unike mulighet for utvikling av nisjeprodukter .
Jos eanadoallu unnu vel eanet , de lea dat hástalussan sámi ealáhuseallimii ja áitá ealáhusa saji mearkkašahtti kultur- ja giellaarenan .
Nærings- og kulturkomiteens innstilling Innledning Sametinget kommer med innspill til jordbruksforhandlingene mellom staten og næringsorganisasjoner i jordbruket .
Das leat maiddái negatiivvalaš váikkuhusat borramušbuvttadeapmái , meieriijaide , njuovahagaide ja eará viidáset náláštuhttinrusttegiidda sámi ássanguovlluin .
Sametinget har fått utvidede roller innen ulike samiske fagområder , samt konsultasjonsavtalen .
Ealli gilit leat buoremus dáhkádussan dasa ahte sámi kultuvra ja giella ceavzá boahtteáiggis .
Komiteens mindretall ønsker å få mulighet til å bidra til at jordbruksnæringens rammebetingelser sikres og styrkes , og på den måten følge opp våre forpliktelser overfor næringen , blant annet har for levende samiske bygder .
Go galgá nagodit bisuhit ealli giliid , de lea deaŧalaš sihkkarastit dálá doallostruktuvrra ja bisuhit ealáhusa barggolašvuođa ja buoridit gánnáhahttivuođa . Danne lea deaŧalaš Sámediggái oččodit sámi eanadoalu doallovuođu nannejuvvot .
Komiteens mindretall krever at forhandlingsinstituttet for jordbruksavtalen revideres slik at den reflekterer den folkerettslige utvikling .
Okta Sámedikki váikkuhangaskaomiin lea investerendoarjja ja sierranas doaibmabijut – 2010:s juolludii Sámediggi 5,0 miljon ruvnnu eanadoalloáigumušaide .
Videre ber komiteens mindretall om at også avtaleinstituttet for jordbruksforhandlingene vurderes , herunder flerpartsforhandlinger mellom Sametinget , Norges Bondelag , Norsk Bonde- og Småbrukarlag og Staten .
Doarjagat juolluduvvojedje vuosttažettiin investeren- , ovddidan- ja ovttasbargodoaibmabijuide eanadoalus . Miellagiddevaš doaibmabidju lea ovddidanprošeakta man ulbmil lea bajidit eanadoalu optimismma Ávjovári álgoálbmotguovllus .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen Side 228 av 274
Dán guvlui gullet Porsáŋggu ja Kárášjoga gielddat ja Guovdageainnu suohkan .
Slik strukturen for jordbruksforhandlingene er i dag , samsvarer dette ikke med folkerettslige forpliktelsene som Norge har påtatt seg ovenfor samene som urfolk . .
Dáin gielddain lea nu stuorra njiedjan ahte dárbbašuvvo álggahit stuorra movttiidahttinproseassa vai earret eará nuorat váldet badjelasaset eanadoalu dahje áŋgiruššet dainna .
Komiteens flertall , medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe ) ( Ap .
Sámi eanadollui lea árktalaš dálkkádat ja gaskkat min guovlluin liige hástalussan .
Knut Store , Inga-Lill Sundset , Heidi Persdatter Greiner Haaker og Skjalg Jensen , medlemmene fra Norske samers riksforbund ( NSR . )
Dálkkádat dagaha dan ahte mis lea oanehet šaddoáigodat , ja dasa lassin šattohis eana , man geažil mii dárbbašit viiddes areálaid ja danne šaddet alla doaibmagolut .
Jordbruksoppgjøret er å betrakte som et inntektsoppgjør for yrkesutøverne for jordbruksnæringen .
Finnmárkku doaluid gaskamearálaš sturrodat lea 256 mihtu ja riikkas muđui dat lea 217 mihtu .
En grunnleggende forutsetning for at landbruket eksistens og utvikling er at lønnsomheten i jordbruket skal være konkurransedyktig i forhold til andre yrker .
Muhto seammás lea árktalaš dálkkádat givrodat danne go borramuššii mii buvttaduvvo dán birrasis lea unnit dárbu geavahit cirgganasávdnasiid , ja dan geažil šaddá dat buhtis ja sihkar .
For at noen skal finne det interessant å satse på bondeyrket framfor andre yrker , spesielt unge mennesker , er at disse finner det økonomisk interessant .
Sámediggi háliida ahte “ árktalaš eanadoallu ” galgá erenoamážit suodjaluvvot riikkaidgaskasaš gávpesoahpamušain ja ahte doaba geavahuvvo aktiivvalaččat go boahtteáiggi doarjjaortnegat hábmejuvvojit .
Sametinget mener at hovedmålsetningen for jordbruket må være at det gis et kraftig inntektsløft som gir bonden et inntektsgrunnlag ( og fritid ) som gjør det mulig å kunne ha en inntekt som står i forhold arbeidsmengden .
Eanadoalu mearkkašupmi sámi kultuvrra bisuheapmái ja ovddideapmái ollu sámi guovlluin , go buohtastahttá ealáhusa negatiivvalaš ovdánemiin , mearkkaša ahte ferte álggahit eanet doaibmabijuid maid ulbmilin lea erenoamážit nannet eanadoalu vejolašvuođaid ja vuođu sámi guovlluin .
Den store inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre grupper må reduseres .
Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen 229 siidu 272 siiddus
Konfliktforebyggende tiltak endring i punkt 8 , erstatter 1. setning : Avtalepartene har avsatt 1,0 mill , kr over jordbruksavtalen 2011 til konfliktforebyggende tiltak mellom jordbruks- og reindriftsnæringen .
Regjeringen vil sikre et landbruk med en variert bruksstruktur over hele landet gjennom en klar distriktsprofil , og videreføre styrking av de grasbaserte husdyrholdet ” Sámediggi ovddida čuovvovaš evttohusaid jagi 2011 eanadoallošiehtadallamiidda : 1 .
Partene må avsette like store beløp til denne ordningen .
Sámedikki doaibma guoská daid guovlluide riikkas gos sámit ásset .
Sametinget ønsker derfor mer kunnskap og forskning på beitemønster i forhold til biotop utnyttelse .
Sihke doarjaga areálarájiid rievdadeapmi ja mielkeeriid lasiheapmi leat boahtán ávkin maiddái sámi álbmogii Finnmárkkus .
Det er også behov for mer kunnskap om sykdomsoverføring mellom dyr på utmarksbeite .
Sámit geat barget eanadoaluin ásset maiddái olggobealde Finnmárkku – erenoamážit Romssas ja Norlándda davvioasis .
Punkt 8 , tidligere 3. avsnitt ( nytt 4. avsnitt ) , ny siste setning : Dette forutsetter enighet mellom partene .
Ekonomalaš doaibmabijut mat álggahuvvojit sámi guovlluin galget guoskat stuorát guovlluide go dušše Finnmárkui .
Ved skader skaper disse forholdene store utfordringer når engareal må sås på nytt igjen .
Det kan være grunn til å vurdere sonegrensene og utvide disse til disse kommunene .
Det har vært en spesiell vekstsesong i Troms i 2010 .
Eanadoalu loahppameanut adnojuvvojit leat eanadoalloealáhusa fidnobargiid sisaboađu loahppameannun .
Det viser at jordbruket drives under arktiske forhold der både vinterskader og avlingssvikt i vekstsesongen har forekommet samme år .
Vuođđoeaktun dasa ahte eanadoallu galgá ceavzit ja ovdánit , lea ahte gánnáhahttivuohta eanadoalus galgá sáhttit gilvvohallat eará fidnuiguin .
I følge tall fra Troms bondelag har 289 gårdbrukere søkt om vinterskader på eng og 500 om avlingssvikt .
Nu ii leat dál ja dat čuohcá ealáhussii dainna lágiin ahte čađat heaittihuvvojit doalut go rekrutteren ealáhussii lea váilevaš .
Erstatningsordningene for overvintringsskader trer først i kraft når en har skader på mer enn 20 % av arealet og dette er reparert .
Jus galgá leat beroštahtti ovdal álgit boandan go eará fidnuin , erenoamážit nuoraide , de galgá dat sin mielas leat gánnáhahtti .
Det er lik sats for hele landet .
Dađibahábut leat sisaboahtoerohusat menddo stuorrát eanadoalu ja eará servodaga joavkkuid gaskkas .
For å kompensere for det store arealbehovet og klimatiske forhold må egenandelen reduseres til 10 % for overvintringsskader i Troms og Finnmark .
Sámediggi oaivvilda ahte váldomihttomearri eanadollui ferte leat ahte sisaboađut loktejuvvojit ollu vai boanda oažžu dakkár sisaboahtovuođu ( ja astoáiggi ) , mii dávista bargohivvodahkii .
I likhet med vinterskader på eng er det lik prosentsats for hele landet .
Ferte uhcidit dan stuorra sisaboahtoerohusa mii lea eanadoalu ja eará joavkkuid gaskkas .
Alternativet er enten å slakte ned buskapen eller å kjøpe inn vinterfôr .
Dat geasuhivččii nuoraid ja livččii hui deaŧalaš dasa ahte rekrutteret nuoraid boandafidnui .
Egenandelen må halveres til 15 % for avlingssvikt i samiske områder . Forslag 2
Ekonomalaš ortnegiid eanadoalus ferte doalahit vai eanadolliide sihkkarastojuvvo einnostahtti dilli .
Medlemmet fra Fremskrittspartiet ( Frp ) Aud Martinsen fremmet følgende forslag : Innspill til jordbruksforhandlingene 1 .
Eanadoalloeiseválddiid gáibádus nuppástuhttit luovosdoibmii ja WTO-šiehtadus bukte stuorra eahpesihkarvuođa eanadolliid gaskii maŋimuš logijagis .
Sametinget ønsker at det leges til rette for en utvikling av jordbruket i hele Norge .
Viiddis rievdadusat doarjjaortnegiin dagahit dan ahte eanadolliin ii šat leat einnostahtti dilli man mielde bargat .
Bønder må anses som selvstendig næringsdrivende på linje med andre næringsdrivende .
Jagi 2008 rájes lea Norggas ođđa návehiid njealjehasmehterlohku unnon beliin .
Nødvergeretten bør også omfatte hund som direkte angripes av rovdyr .
Dárbu divodit ja bajásdoallat visttiid mat leat huksejuvvon 1980-logus sámi guovlluin lassána .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Áiggi mielde huksejuvvon Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Side 230 av 274
230 siidu 272 siiddus
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge :
visttit geasuhit nuoraid eanet váldit badjelasaset eanadoalu .
Komiteens mindretall , medlemmer fra Norske samers riksforbund ( NSR . )
Nugo dilli lea dál , de heaittihuvvojit ollu boares- ja boaresáigásaš doalut .
Geir Tommy Pedersen , Mathis Nilsen Eira og medlemmet fra Norske samers riksforbund og Samefolkets parti ( NSR . )
Eanadoalus leat ovdalis áiggiin leamaš vejolašvuođat várret ruđa fondii eanadoalus mii galggai geavahuvvot visteinvesteremiidda boahtteáiggis .
, / SfP Gunn Britt Retter og medlemmet fra Flyttsamelisten ( Fsl ) Per A. Bæhr trekte merknaden i komiteinnstillingen .
Dasto attášii dát einnostanvejolašvuođa vearroplánema ektui . 2011:s lea deaŧalaš vuoruhit fuođarvuđot buvttadeami davvin .
Forslag 2 ble forkastet med 31 stemmer . 4 stemte for .
Mielkebuvttadeapmi dat lea mii guoddá eanadoalu sámi guovlluin .
Nærings- og kulturkomiteens forslag 1 ble vedtatt med 32 stemmer mot 3 stemmer .
Sávzadoallu geavaha meahci lávga ja dasa ferte sihkkarastit buori ekonomalaš ovdáneami 2011:s. 3 .
Komiteens tilrådning ble vedtatt med 32 stemmer . 3 stemte mot .
Finnmárkkus lea gaskamearálaš ahki sis geat váldet badjelasaset doalu 45 jagi .
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
Ealáhussii rekrutteren gáibida dasto buori gelbbolašvuođaja oahpahusfálaldaga .
Innlegg Olaf Eliassen , saksordfører Olaf Eliassen Inga-Lill Sundset Aud Marthinsen
Dávjá lea nu ahte nuorat geat álggahit doaluin fertejit oastit šibihiid , reaidduid ja visttiid .
Aud Marthinsen Gunn-Britt Retter
Luopmo- ja astoáiggesadjásašortnet
Geir Tommy Pedersen Per Andersen Bæhr Skjalg Jensen 1
Nu go eará ealáhusain ge , de ferte láhčit eanet luomu ja astoáiggi .
Replikk Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Bjørn Inge Mo Olaf Eliassen Geir Tommy Pedersen Skjalg Jensen Olaf Eliassen Mathis Nilsen Eira Aili Keskitalo Geir Tommy Pedersen
Oktasaš doaimmaid ásahemiin lea sihkkarastojuvvon eanet astoáigi sidjiide geat servet dán lágan ovttasbargui , muhto oktasaš doaimmat eai heive buot guovlluide .
Skjalg Jensen Bjørn Inge Mo Marianne Balto Egil Olli Geir Tommy Pedersen Skjalg Jensen Olaf Eliassen , saksordfører Geir Tommy Pedersen , til forr. orden
Lea čájehuvvon ahte sis geat eai leat mielde oktasaš doaimmain , leat stuorát hástalusat oažžut sadjásačča . Dasa sáhttet leat máŋggalágan sivat , muhto bálkkás lea stuorra mearkkašupmi rekrutteremii .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Luopmo- ja astoáigeortnegiid refušuvdnamáksomeriid ferte bajidit .
Side 231 av 274
5 . Mielkeearit
Jordbruket spiller også en viktig rolle i å videreføre samisk språk og kulturtradisjon .
Sihkkarastimin máŋggabealat doallostruktuvrra fertejit unnimus doalut vuoruhuvvot mielkeeriid lassánemiin .
Sametinget er opptatt av at jordbruksnæringen har gode rammebetingelser for sin drift og utvikling .
Vaikke vel muhtun doalut eai nagot deavdit eriideaset , de lea muhtun doaluin vejolašvuohta lasihit mielkebuvttadeami .
Det har de siste årene vært en bekymringsfull utvikling for jordbruksnæringen i de samiske områdene .
Stuorát mielkeearri buoridivččii doaluid ekonomalaš vuođu . Dat livččii mielde sihkkarastimin eanadoalu sámi guovlluin .
I Finnmark fylke er det en markant nedgang i antall bruk fra 2004 til 2010 fra 427 bruk til 360 bruk .
Sihkkarastin dihte máŋggabealat doallostruktuvrra , de ferte daid unnimus doaluid vuoruhit mielkeeriid lasiheami oktavuođas .
Det er en nedgang på over 15 % .
Fievrridandoarjja
I flere kommuner er jordbruket så svekket at det er en håndfull produsenter igjen .
Viidásetráhkadanfitnodagat , mat dávjá leat ovttasdoaibmifitnodagat , maid dárbbašit leat gánnáhahttit .
Nedgangen er ekstra bekymringsfull ettersom jordbruksmiljøene i de samiske områdene allerede er små sammenliknet med jordbruket på landsbasis .
Daid fámohuhttin lea divrudan eanadolliid fievrridangoluid . Njuovahagaid heaittiheapmi guhkida fievrridangaskkaid ja nie divruda fievrridangoluid .
En ytterligere nedgang i jordbruket vil derfor utfordre det samiske næringslivet og true næringen som en betydningsfull kultur- og språkarena .
Doaluid logu njiedjama dihte guhkkot doaluid gaskkat ja dan geažil sturrot maiddái fievrridangolut . Dán ferte gokčat Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Nedgangen vil også få negative konsekvenser for matproduksjonen , meierier , slakterier og andre videreforedlingsanlegg i de samiske bosetningsområdene .
Biergobuvttadeami sisaboahtoovdáneapmi ii leat čuvvon gorudiid fievrrideami gollolassáneami . Dáid sivaid geažil dárbbašuvvo stuorát fievrridandoarjja .
Levende bygder er den beste garantien for at samisk kultur og språk får en sikker fremtid .
Gávdnojit maiddái čielga rájit man guhkás ealli elliid sáhttá fievrridit almmá válddekeahttá vuoiŋŋastanbottu .
Å sikre dagens bruksstruktur og opprettholde sysselsettingen i næringen og øke lønnsomheten er avgjørende for å opprettholde levende bygder .
Seammá guoská maiddái veahkamuhkki- ja fuođarfievrrideapmái mas fuođardárbu lea lassánan sakka go mielkebuvttadeapmi juohke gusa nammii lea gorgŋon .
Derfor er det viktig for Sametinget å jobbe for et styrket driftsgrunnlag i det samiske jordbruket .
Fievrridandoarjaga rievdadeapmi galgá dásset hatti buvttadeddjiide beroškeahttá fievrridangaskkain .
Sametinget har som langsiktig mål å øke sysselsettingen og produksjonen i næringen .
Boraspiriid geahpedeapmi buoridan dihte sávzadoaluid ekonomiija .
Tilskuddene ble i hovedsak bevilget til investerings- , utviklingsog samarbeidstiltak i jordbruket .
Sávzadoallu gáibida ollu areálaid man oktavuođas meahcceávkkástallan lea leamaš mearrideaddjin ekonomalaš bohtosii .
Hvis det lykkes vil det ha overføringsverdi for andre regioner .
Boraspirehálddašeamis ja sávzadoalu ekonomiijas lea lávga oktavuohta .
For det samiske jordbruket er det arktiske klimaet og avstandene en ekstra utfordring .
Boraspiresoabaheami mielde galget leat sihke guohttueallit ja boraspiret riikkas .
Klimaet gjør at vi har kortere vekstsesong , som sammen med en karrig jord , gjør at vi må ha store arealer og har høye driftskostnader .
Váidudeaddji doaibmabijut ( ovdal sávzzaid viežžan guohtumiin , áiddit jna ) divrudit sávzadoalu ja hehttejit dolliid meahcceávkkástallama ávkkáleamos vugiin .
Sametinget ønsker at ‖arktisk landbruk‖ skal ha særskilt beskyttelse i internasjonale handelsavtaler og at begrepet skal brukes aktivt i utforming av fremtidige støtteordninger .
Šiehtadusbealit leat várren Šiehtadusbealit lávejit jahkásaččat várret 1,4 miljon ru nággoeastadeaddji doaibmabijuide 2011 eanadoallošiehtadusas doaibmabijuide eastadit nákkuid eanadoalu ja boazodoalu gaskkas .
Dette innspillet til tiltak i jordbruksforhandlingene vurderes derfor som svært viktige for det samiske samfunnet , både i samfunnspolitisk og næringspolitisk forstand .
Bealit fertejit várret seamma stuorra supmi dán ortnegii . Unnidan dihte areálavuostálasvuođaid eanadoalu ja boazodoalu gaskka lea dárbu lasihit ruđaid dán postii .
Sametinget ønsker å få mulighet til å bidra til at jordbruksnæringens rammebetingelser sikres , og på den måten bidra til levende samiske miljøer og levende bygder .
Boazoáiddiid huksen lea hui divrras ekonomalaččat , muhto dat lea investeren máŋgga jahkái ovddasguvlui . Áiddiid ceggemiin seasttášii eanadoallu maŋit áiggis liigebarggu ja dan seammás sihkkarastojuvvošii šaddu .
Sametingets virksomhet Sametingets virksomhet omfatter de områder i landet der det bor samer .
Psykososiálalaš deaddu maid nákkut mielddiset buktet guhkit áiggi badjel , sáhttet leat vahágin guoskevaš beliide .
Enkelte av Sametingets innspill i forbindelse med jordbruksforhandlingene er tatt til følge de siste årene , men med en begrensning til Finnmark fylke .
Sámediggi evttoha ahte ásahuvvojit dialogaarenat man ulbmil galgá leat lonuhallat oainnuid ja čilget goabbat ge beliid doaibmadiliid .
Både endring av arealgrenser for tilskudd og økte melkekvoter har kommet også den samiske befolkning i Finnmark til gode .
Diekkár arena sáhtašii leat positiivalaš doaibma easttadan dihtii nákkuid ja dagahivččii eaŋkalabbon gávdnat vuogas čovdosiid .
Det finnes en rekke områder utenfor Finnmark hvor det bor samer som driver med jordbruk - det gjelder spesielt Troms og nordre del av Nordland .
Dáinna lágiin sáhtašii buoredit beliid olbmuidgaskasaš diliid . Dál lea uhccán diehtu biologalaš diliid birra daid guovlluin gos sihke šibihat ja bohccot guhtot .
Økonomiske tiltak som settes verk i samiske områder må dekke større områder enn bare Finnmark .
Danne háliida Sámediggi eanet dieđuid ja dutkama guohtunmálles biotohpa ávkkástallama ektui .
Sametinget har registrert at flere kommuner i Troms har tilnærmet like utfordrende klimatiske forhold som Finnmark .
Dárbbašuvvo maiddá eanet diehtu mo dávddat njommot eallis eallái guohtuneatnamiin . Máŋgii sáhttá stuorát areálaid áidun leat áigeguovdil .
Det kan være grunn til å vurdere sonegrensene og utvide disse til disse kommunene .
Sáhttet leat areálat maid eanadagat , huksehusat jed. lunddolaččat ráddjejit .
Lønnsomhet Jordbruksoppgjøret er å betrakte som et inntektsoppgjør for yrkesutøverne for jordbruksnæringen .
Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta láve juolludit Sámedikki ealáhusovddidandoaibmabijuide 2,0 miljon ru ( ovddeš Sámi ovddidanfoanda ) .
En grunnleggende forutsetning for at landbruket eksistens og utvikling er at lønnsomheten i jordbruket skal være konkurransedyktig i forhold til andre yrker .
Eanadoalu golut visttiide ja eará doaibmabijuide leat lassánan jagis jahkái . Dasto lea Sámediggi maiddái seamma áigodagas viiddidan ortnega doaibmaguovllu .
Slik er det ikke i dag og dette bærer næringen preg av med stadige bruksnedleggelse og manglende rekruttering til næringen .
Eanadoalu unnun sámi guovlluin buvttiha dasa lassin dárbbu ruhtadit stuorát bajásdoallanbarggu . Ruđaid ferte lasihit 4,0 miljon ruvdnui .
For at noen skal finne det interessant å satse på bondeyrket framfor andre yrker , spesielt unge mennesker , er at disse finner det økonomisk interessant .
Dáin guovlluin ferte ain leat vejolašvuohta áŋgiruššat sierralágan lotnolasealáhusaiguin . Dáinna lágiin bisuhit mii girjáivuođa ealáhusas , ja dan seammás sihkkarastojuvvo dássedis ássan .
Dessverre er inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre grupper i samfunnet altfor stor .
Buktagat dihtomárkaniidda Eanandoallo- ja biebmodepartemeanttas lea árvoháhkanprográmma biebmosuorggis .
Den store inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre grupper må reduseres .
Sámediggi čujuha dás davvinorgga eanadoalu erenoamáš vejolašvuhtii ovddidit buktagiid dihtomárkaniidda .
Driftsgrunnlag må styrkes , spesielt for mindre bruk , inntekten fra gården må gjøre det mulig å ha bondeyrket som eneyrke med en akseptabel inntekt .
Eanadoalus leat guokte ortnega daid vahágiid várás mat čuožžilit dálkkádagaid geažil - dálvevahágat mat čatnasit dálveáigodahkii ja dálvevahágat mat dáhpáhuvvet šaddoáigodagas .
Dette vil gjøre næringen attraktiv for unge mennesker og vil være avgjørende for rekruttering av ungdom til bondeyrket .
Gittiid vahátbuhtadusortnet ii leat heivehuvvon Romssa ja Finnmárkku fylkkaide . Hárvelohkosaš boanddat sáhttet rádjat šattuid eanet go oktii dálkkádaga geažil .
De økonomiske ordningene i jordbruket må beholdes slik at gårdbrukerne er sikret forutsigbare forhold .
Dáid guovlluin leat maid ollu láigoeatnamat , giettit leat biđgosis ja dávjá lea gittiid gaska guhkki .
Landbruksmyndighetenes krav om omlegging til løsdrift og WTO-avtalen skapte stor usikkerhet blant gårdbrukerne det siste tiåret .
Dákkár dilit buvttihit stuorra hástalusaid vahágiid oktavuođa go gittiid ferte gilvit ođđasis . Romssa fylkkas lea 2010 šaddoáigodat leamaš erenoamáš .
Omfattende endringer i tilskuddsordningene gjør at gårdbrukerne ikke har forutsigbare forhold å drive etter .
Dálvevahágiid buhtadusortnegat doaibmagohtet easkka dalle go eanet go 20 % eatnamiin leat divvojuvvon .
Forslag om å legge om produksjonstilleggene for mindre samdrifter og andre endringer i produksjonstilleggene er eksempler som skaper slik usikkerhet .
Jus galggaš buhtadit dan stuorra areáladárbbu ja dálkkádat diliid , de ferte iežasoassi vuoliduvvot 10 prosentii dálvevahágiid ovddas Romssa ja Finnmárkku fylkkain .
På samme måte må investeringsordningene i landbruket videreføres .
Seamma láhkai go dálvevahágiid oktavuođas , de lea seamma proseantamearri olles riikii .
Byggeaktiviteten varierer fra år til år .
Dat lea unohas sámi guovlluid eanadollui .
Siden 2008 er det en halvering av antall kvadratmeter nybygg i norske fjøs . Behovet for å ruste opp og vedlikeholde bygninger som er bygd på 1980-tallet i samiske områder er økende .
Earret daid hástalusaid mat leat namuhuvvon ovddabealde , de ii sáhte eanadoalli davvin vuordit ahte sáhttá gilvit gietti dan jagi go vahát deaividii ja seammás sáhttit rádjat šattuid dan jagi obanassiige .
Tidsmessige bygg gjør det mer attraktivt for unge til å overta gårdsbruk .
Molssaeaktun lea juogo njuovvat šibihiid dahje oastit dálvefuođđara .
Samtidig ville det ha gitt forutsigbarhet i skatteplanleggingen .
Iežasoasi ferte unnidit 15 proseantan šaddovahágiid oktavuođas sámi guovlluin .
I 2011 er det viktig å prioritere den grovforbaserte produksjonen i nord .
Sámediggi doarju muđui sámediggeráđi árvalusevttohusa .
Melkeproduksjonen er bærebjelken for landbruket i samiske områder .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 10.03.11 dii. 10.30 .
Side 233 av 274 3 .
233 siidu 272 siiddus
Etableringspakker for unge
Vuođđogiella : Dárogiella
Rekruttering til næringa krever dessuten gode kompetanse- og utdanningstilbud .
Ođđa meroštallannjuolggadusat guovttegielalašvuođadoarjagiid juolludeapmái Arkiivaáššenr . .
4 . Avløserordning for ferie og fritid
Beaivi 28.01.11 22. – 24.02.11 04. – 11.03.11
I likhet med utviklingen i det øvrige næringslivet må det legges til rette for økt ferie og fritid .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 10.03.11 dii. 11.00 . I Mildosat Nr. .
Etablering av samdrifter har sikret økt fritid for de som går inn i et slikt samarbeid , men samdrift egner seg ikke i alle områder .
Ášši SR 027/11 Ođđa meroštallannjuolggadusat guovttegielalašvuođadoarjagiid juolludeapmái Høringsnotat 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17
Refusjonssatsen for ferie- og fritidsordningen må økes .
II Evttohusat ja mearkkašumit Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
5 . Melkekvoter
234 siidu 272 siiddus
En økning i melkekvoten vil bedre det økonomiske grunnlaget for drift på disse gårdene .
Málles lea okta vuođđooassi , okta bálvalusoassi ja okta ovddidanoassi hálddašanguovllu gielddaid várás .
For å sikre en variert bruksstruktur må de minste brukene prioriteres ved økning av melkekvoter .
Sámegiela hálddašanguovllu fylkkagielddaide lea guovtteoasat málle mas lea vuođđo- ja bálvalusoassi ja ovddidanoassi .
Avgangen i antall melkeproduksjonsbruk har ført til diskusjon om grunnlaget for opprettholdelse av infrastruktur både innen slakteri- og meierisektoren .
Hálddašanguovllu gielddat Vuođđooassi : Vuođđooassi lea 25 % ollislaš guovttegielatrámmas gielddaide ja juogaduvvo dássálaga hálddašanguovllu gielddaid gaskka .
Mindre volum av de enkelte jordbruksproduksjonene fører til høyere frakt- og produksjonskostnader pr enhet .
Ovddidanoassi regulerejuvvo doaimma ja čađahuvvon doaibmabijuid mielde jagis jahkái , ja ovttasbargošiehtadusain ovttaskas gieldda ja Sámedikki gaskka .
Videreforedlingsbedriftene , som ofte er samvirkebedrifter er også avhengige av å drive med lønnsomhet . En svekkelse av disse har hittil påført gårdbrukeren høyere fraktkostnader .
Hálddašanguovllu fylkagielddat Vuođđo- ja bálvalusoassi : Vuođđo- ja bálvalusoassi lea 75 % fylkagielddaid ollislaš guovttegielatrámmas ja juogaduvvo dássálaga fylkagielddaid gaskka .
Nedleggelse av slakterier fører til lengre transportavstander og dermed høyere fraktkostnader .
Ovddidanoassi : Ovddidanoassi lea 25 % fylkagielddaid ollislaš guovttegielatrámmas .
Nedgang i antall bruk fører til at det blir lengre mellom gårdene og fraktkostnadene vil også av den grunn øke .
Ovddidanoassi regulerejuvvo doaimma ja čađahuvvon doaibmabijuid mielde jagis jahkái , ja ovttasbargošiehtadusain ovttaskas fylkagieldda ja Sámedikki gaskka .
Dette må dekkes inn på en eller annen måte . Inntektsutviklingen for kjøtt har ikke fulgt kostnadsutviklingenfor inntransport av slakt . .
Guovttegielatvuođadoarjaga ulbmilolahusa eavttut Ulbmilolahusa eavttut leat seammaláganat sihke gielddaide ja fylkagielddaide mat gullet sámegiela hálddašanguvlui .
På bakgrunn av det forannevnte er det nødvendig å ha høyere tilskudd på frakt .
Ulbmilolahusa eavttut galget geavahuvvot ruđaid geavaheami raporteremis Sámediggái .
Det samme forholdet gjelder også for transport av kunstgjødsel og kraftfôr der behovet for kraftfôr har økt betraktelig ettersom melkeytelsen har gått opp pr ku .
Ovddidanoassi regulerejuvvo doaimma ja čađahuvvon doaibmabijuid vuođul jagis jahkái ja ovttasbargošiehtadusain ovttaskas gieldda / fylkagieldda ja Sámedikki gaskka .
Endring av frakttilskudd skal virke utjevnende på pris til produsent uavhengig av transportavstand .
Ovddidanoasi sturrodaga mearrida Sámediggeráđđi ovttaskas gielddaide / fylkagielddaide dahje dat orgána masa Sámediggeráđđi addá fápmudusa .
Side 234 av 274 7 .
235 siidu 272 siiddus