pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saker : Økt driftsstøtte til samiske kulturhus og fast driftsstøtte til samiske språksentra .
Áššit : Eambbo doarjaga sámi kulturviesuide ja bissovaš doaibmadoarjaga sámi giellaguovddážiidda .
Presidenten og gruppeleder Egil Olli møtte representanter for Familie- , kultur- og administrasjonskomiteen 28. oktober .
Presideanta ja joavkojođiheaddji Egil Olli deaivvaiga golggotmánu 28. b. . Bearaš- , kultur- ja hálddahuskomiteá áirasiid .
Saker : Samisk tusenårssted ( Østsamisk museum ) , Ája Samisk Senter og tilskudd til samiske aviser .
Áššit : Sámi duhátjahkebáiki ( Nuortalaš museá ) , Ája sámi guovddáš ja doarjja sámi áviissaide .
Visepresidenten møtte representanter for Sosialkomiteen 4. november .
Várrepresideanta deaivvai Sosiálakomiteá áirasiid skábmamánu 4. b. .
Sak : Etablering av samisk helseforskning .
Áššin : Sámi dearvvasvuođadutkama ásaheapmi .
Eventuelle resultater av møtene ser vi ikke før Stortinget legger fram statsbudsjettet før jul .
Vejolaš čoahkkinbohtosiid eat dieđe ovdal go Stuorradiggi ovdalaš juovllaid ovddida stáhtabušeahta .
2.3 Barne- og ungdomssaker
2.3 Mánáid- ja nuoraidáššit
Halve prosjektperioden til Samisk barne- og ungdomsprosjekt er gjennomført , og det er utarbeidet en prosjektbeskrivelse som ble vedtatt av Sametingsrådet 23. mars i år .
Bealli Sámi mánáid- ja nuoraidprošeavtta prošeaktaáigodagas lea nohkan , ja lea ráhkaduvvon prošeaktačilgehus maid Sámediggeráđđi mearridii dán jagi njukčamánus .
Det er pr. 9. november avtalt følgende møter : Lavangen kommune 18. november og Sør-Varanger kommune 30. november .
Skábmamánu 9. b. rádjai leat čuovvovaš čoahkkimat šiehtaduvvon : Loabát gielddain skábmamánu 18. b. ja Mátta-Várjjat gielddain skábmamánu 30. b. .
Det er også rettet forespørsel til Røros og Oslo kommuner om møte , og det er gitt positiv tilbakemelding men møtedato er foreløpig ikke fastsatt .
Leat maid bivdán čoahkkima Røros ja Oslo gielddaiguin , ja leat ožžon positiivvalaš vástádusa , muhto čoahkkinbeaivi ii leat vel mearriduvvon .
Det legges vekt på å knytte hele sametingssystemet til prosjektet , og det er derfor opprettet en prosjektgruppe som et administrativt tiltak .
Joavku lea siskkáldas fierpmádat mii deaivvada go lea dárbu , ja mas lea ovddasvástádus gozihit mánáid- ja nuoraidáššiid ovddideami iežaset ossodagain .
Gruppen danner et nettverk internt som samles etter behov , og som har ansvar for å være pådrivere av barne- og ungdomssaker i sine avdelinger .
Lea vuođđuduvvon bargojoavku mas leat Mánáid- ja bearašdepartemeantta , Gielda- ja guovludepartemeantta , Finnmárkku fylkkamánni , Sámi oahpahusráđi ja Sámedikki ( háld .
Det er planlagt at tilskuddet overføres til Sametingets forvaltning fra år 2001 .
Doarjja sirdojuvvo Sámedikki hálddašeapmái 2001 rájes .
2.4 Utdanningssaker
2.4 Oahpahusáššit
I forbindelse med overføringen av Samisk utdanningsråd er det på Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementets ( KUF ) budsjett avsatt midler til Sametingets disposisjon til utdanningsformål , jf. sak 44/99 .
Sámi oahpahusráđi sirdima oktavuođas lea Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeantta bušeahtas biddjojuvvon ruhta maid Sámediggi beassá háldet oahpahusulbmiliidda , gč. ášši 44/99 .
I tillegg til disse midlene har departementet foreslått midler til styrking av det spesialpedagogiske feltet med et årsverk .
Dasto lea departemeanta maid evttohan ruđaid ovtta virgái earenoamášpedagogalaš suorggi nannemii .
Samisk utdanningsråds sekretariat vil fra 1. januar neste år opprettes som egen avdeling i Sametingets hovedadministrasjon .
Sámi oahpahusráđi čállingoddi galgá boahtte jagi ođđajagimánu 1. b. rájes ásahuvvot sierra ossodahkan Sámedikki váldohálddahusas .
Samisk utdanningsråds direktør er ansatt i åremålsstilling , og åremålet går ut 31. desember i år .
Sámi oahpahusráđi direktevra lea dál mearreáigásaš virggis mii nohká dán jagi juovlamánu 31. b. .
Fra samme dato opprettes en fast stilling som avdelingsdirektør .
Seamma beaivvi rájes ásahuvvo bissovaš virgi ossodatdirektøran .
Stillingen er lyst ledig .
Virgi lea almmuhuvvon .
Arbeidet vil da ventelig bli konsentrert rundt rolle- og oppgavefordeling .
Eanaš bargu galgá dalle čadnojuvvot rolla- ja bargojuogadeapmái .
Sametinget har i brev av 25. mai i år bedt KUF starte prosessen med utvidelse av « samisk distrikt » etter opplæringsloven .
Sámediggi lea dán jagi miessemánu 25. b. reivves bivdán KUF:a álggahit proseassa man ulbmilin galggašii viiddidit « sámi guovllu » oahpahuslágas .
Henvendelsen ble rettet til departementet etter initiativ fra foreldreforeningen for samiskundervisninga i Skånland .
Dán čáliimet maŋŋá go Skániid váhnensearvi mii bargá sámegieloahpahusain lei vuolggahan ášši .
KUF har i brev av 27. oktober besluttet på dette tidspunkt ikke å reise spørsmål om utviding av samisk distrikt .
KUF lea golggotmánu 27. b. reivves dadjan ahte eai dáhto dál bargagoahtit « sámi guovllu » viiddideami áššiin .
Departementet har i statsbudsjettet for 1999-2000 satt av midler til samisk undervisning utenfor samisk distrikt .
Departemeanta lea stáhtabušeahtas 1999-2000 bidjan ruđaid sámegiel oahpahussii olggobealde « sámi guovlluid » .
Midlene fordeles av Statens utdanningskontor etter skjønn .
Ruđaid juogadit stáhta oahpahuskantuvrrat árvvoštallama vuođul .
Etter departementets vurdering vil dette kunne ivareta intensjonene bak søknaden om utviding av samisk distrikt .
Departemeantta oainnu mielde vuhtiiváldet dát ruđat « sámi guovllu » viiddideami ohcamuša áigumuša .
2.5 Fredning av skoltebyen i Neiden og Østsamisk museum
2.5 Nuortalaccaid siidda Njávdámis ráfáidahttin
Sametingsrådet har i sak R 93/99 støttet forslaget om fredning av skoltebyen i Neiden , Sør-Varanger kommune , som kulturmiljø etter kulturminnelovens § 20 .
Sámediggeráđđi lea áššis R 93/99 dorjon eavttuhusa ráfáidahttit nuortalaččaid siidda Njávdámis Mátta-Várjjat gielddas , kulturbirasin kulturmuitolága § 20 vuođul .
Forslaget er usedvanlig godt begrunnet både faglig , kulturpolitisk og etisk .
Eavttuhus lea vuođustuvvon earenoamáš bures sihke fágalaččat , kulturpolitihkalaččat ja etihkalaččat .
De foreslåtte fredningsbestemmelsene synes veloverveid , klare og presise , og vil også danne et godt og forutsigbart grunnlag for en framtidig bruk og forvaltning av området .
Evttohuvvon ráfáidahttinnjuolggadusat orrot hui jierpmálaččat , čielgasat ja dárkilat , ja ráhkadivčče maid buori ja einnostahtti vuođu guovllu boahttevaš geavaheapmái ja hálddašeapmái .
Fredningen må settes i en nødvendig sammenheng med en permanent realisering av et østsamisk museum i Neiden .
Ráfáidahttin ferte leat nuortalaš museá bissovaš duohtandahkama oassin Njávdámis .
Østsamenes spesielle historie i statsrettslige , religiøs , språklig og kulturell sammenheng tilsier et særlig statlig engasjement omkring de østsamiske kulturvernoppgavene .
Nuortalaččaid earenoamáš historjá stáhtarievttálaš , oskkolaš , gielalaš ja kultuvrralaš oktavuođas gáibida earenoamáš stáhtalaš áŋgiruššama nuortalaš kultursuodjalanbargguid oktavuođas .
Ansvarlige myndigheter må være villig til å strekke seg så langt som overhode mulig i arbeidet for å bevare , styrke og videreutvikle østsamisk kultur .
Ovddasvástideaddji eiseválddit fertejit leat mielas bidjat nu ollu searaid go fal lea vejolaš nuortalaš kultuvrra seailluheapmái , nannemii ja ovddideapmái .
Fredningen av Skoltebyen i Neiden må ses på som ett av flere viktige elementer i dette arbeidet .
Nuortalaččaid siidda ráfáidahttin Njávdámis lea okta máŋgga deaŧalaš bealis dán barggus .
Sametinget , ved Samisk kulturminneråd , deltok på et informasjonsarrangement vedrørende etableringen av Østsamisk museum 10. november 1999 .
Sámediggi lei Sámi kulturmuitoráđiin diehtojuohkinlágideamis skábmamánu 10. b. . Nuortalaš museá ásaheami birra .
På møtet deltok 60 personer , og tilbakemeldingene på etableringen var svært positive .
Čoahkkimis ledje 60 olbmo , ja mearkkašumit ásaheapmái ledje hui positiivvalaččat .
Imidlertid har Regjeringen gjennom forslag til statsbudsjett for år 2000 ikke gitt signaler om bevilgning til Østsamisk museum som samisk tusenårssted .
Dattetge ii leat Ráđđehus 2000 stáhtabušeahttaeavttuhusas dadjan maidege juolludeami birra Nuortalaš museái sámi duhátjahkebáikin .
Sametingspresidenten har tatt dette opp med Stortingets familie- , kultur- og administrasjonskomite ( jf. pkt. 2.2 ) .
Sámediggepresideanta lea jearran dán birra Stuorradikki Bearaš- , kultur- ja hálddahuskomiteás ( gč. čuo. 2.2 ) .
Sametinget må derfor ta ansvar for å sikre drift av Østsamisk museum inntil institusjonen er sikret gjennom statsbudsjettet , i første omgang vil dette gjelde for år 2000 ( jf. pkt. 2.6 ) .
Sámediggi ferte váldit badjelasas ovddasvástádusa sihkkarastit Nuortalaš museá doaibmajođiheami dassážii go stáhtabušeahtas lea sihkkarastojuvvon . Dás lea vuos sáhka 2000-jagis ( gč. čuo. 2.6 ) .
2.6 Samiske kulturhus
2.6 Sámi kulturviesut
Fra Sametingets side orienterte vi om vedtaket , også sett i sammenheng med Sametingets prioritering i statsbudsjettet 2000 ( sak 47/98 ) .
Sámedikki bealis čilgiimet mearrádusa , maiddái Sámedikki vuoruhemiid 2000 stáhtabušeahta oktavuođas ( ášši 47/98 ) .
Når det gjelder driftssituasjonen for eksisterende samiske kulturhus , støttet Kulturdepartementet prinsippene i Sametingets vedtak , men kunne verken love « nødhjelp » eller fremtidig økning i driftsstøtteordningen .
Kulturdepartemeanta doarjjui Sámedikki mearrádusa prinsihpaid dálá sámi kulturviesuid doaibmadilálašvuođa dáfus , muhto ii sáhttán lohpidit ii « heahteveahki » iige lasáhusa doaibmadoarjjaortnegii .
Kulturdepartementet var heller ikke meddelsom mht fremdriftsplanene for samisk tusenårs-sted , Østsamisk museum i Neiden .
Kulturdepartemeanta ii dáhtton muitalit boahtteáigeplánaid Sámi duhátjahkebáikki birrage , Nuortalaš museá Njávdámis .
Departementets merknad i statsbudsjettet signaliserer noe om ambisjonsnivået i prosjektet , dvs. at kostnadsrammen er for høy .
Departemeantta mearkkašupmi stáhtabušeahtas geažida juoidá prošeavtta ambišuvdnadási birra , namalassii dan ahte golut leat menddo stuorrát .
Departementet viste til at rammen for fylkenes tusenårssteder er satt til 10 mill. kr. .
Departemeanta logai ahte fylkkaid duhátjahkebáikkiid rámma lea 10 milj. kr. .
Departementet lovte imidlertid å svare Sametinget i januar neste år om oppfølgingen av østsamisk museum , og spesielt om videre drift .
Dattetge lea departemeanta lohpidan boahttejagi ođđajagimánus vástidit Sámediggái nuortalaš museá čuovvuleami birra , ja earenoamážit boahttevaš doaibmajođiheami birra .
Kulturdepartementet orienterte om sitt arbeid med stortingsmelding om arkiv , bibliotek og museer .
Kulturdepartemeanta čilgii barggus birra stuorradiggedieđáhusain arkiivva , bibliotehka ja museáid birra .
Meldingen planlegges oversendt Stortinget før jul , og vil i tillegg til ovennevnte fagområder inneholde en oversikt over gjennomførte , igangsatte og planlagte kulturbygg .
Lea áigumuššan sáddet dieđáhusa Sámediggái ovdal juovllaid , ja das galgá maid oaidnit gárvvistuvvon ja álggahuvvon kulturvisttiid ja plánaid mat leat .
Det skal også lages en investeringsplan til kulturbyggkapittelet , muligens kun for intern bruk i departementet .
Galgá maid ráhkaduvvot investerenplána kulturvistekapihttalii , mii soaitá geavahuvvot dušše siskkáldasat departemeanttas .
Sametingsrådet er opptatt av at det samiske perspektiv innefor fagområdene arkiv , bibliotek , museum samt kulturbygg , ivaretas i meldingen .
Sámediggeráđđi atná deaŧalažžan ahte sámi perspektiiva gozihuvvo dieđáhusa arkiiva , bibliotehka , museá ja kulturvistti fágasuorggis .
Presidenten har i brev av 10. november fremmet skriftlige innspill til stortingsmeldingen og samtidig bedt om et møte med den nye kulturministeren for å drøfte innholdet i meldingen spesielt og samiske kulturspørsmål generelt .
Presideanta lea skábmamánu 10. b. reivves ovddidan čálalaš mearkkašumiid stuorradiggedieđáhussii , ja seammás bivdán čoahkkima ođđa kulturministeriin divaštallan dihte dieđáhusa sisdoalu earenoamážit ja sámi kulturáššiid oppalaččat .
2.7 Sosial- og helsesaker
2.7 Sosiála- ja dearvvasvuodaáššit
Sametinget har i samarbeid med Sámi Allaskuvla avholdt et arbeidsseminar i Tromsø 4. og 5. november .
Sámediggi lea skábmamánu 4.-5. b. ovttas Sámi allaskuvllain doallan bargoseminára Tromssas .
Seminaret er et ledd i oppfølingen av prosjektene som er igangsatt med midler til samisk helse og sosial formål ( NOU .
Seminára lea prošeavttaid čuovvuleami oassin , mat leat álggahuvvon ruđaiguin sámi dearvvasvuođa- ja sosiála ulbmiliidda ( NOU .
Arbeidsseminaret var vellykket og deltakerne ga god tilbakemelding på oppfølgingen det legges opp til .
Bargoseminára lihkostuvai bures , ja seminára oassálastit bukte buriid mearkkašumiid plánejuvvon čuovvuleapmái .
WHO og UNEP skal utarbeide en egen plan om urfolks helse sett i forhold til miljøproblemer .
WHO ja UNEP sohpe ráhkadit sierra plána eamiálbmogiid dearvvasvuođa birra birasváttisvuođaid oktavuođas .
På GRID Arendals konferanse i september inviterte visepresidenten til samarbeid om planarbeidet i arktiske områder .
GRID Arendal konferánssas čakčamánus hásttuhii várrepresideanta bargat ovttas árktalaš guovlluid plánabargguid birra .
Visepresidenten vil delta på WHOs internasjonale konsultasjon om urfolkenes helse , 23. - 26. i Geneve , Sveits .
Várrepresideanta áigu leat mielde WHO riikkaidgaskasaš konsultašuvnnas eamiálbmogiid dearvvasvuođa birra Geneves Sveitsas skábmamánu 23.-26. b. .
2.8 Arctic leaders summit
2.8 Arctic leaders summit
Visepresidenten deltok på Arctic leaders summit 13. - 17. september i Moskva .
Várrepresideanta lei mielde Arctic leaders summit konferánssas Moskva:s čakčamánu13.- 17. b. .
Hovedtema på konferansen var helsesituasjonen for arktiske folk .
Konferánssa váldofáddán lei árktalaš álbmogiid dearvvasvuođadilli .
Det kom klart fram at urfolkenes helsesituasjon ikke er ensartet , og spesielt har urfolk i Russland en rekke helse- og sosiale problemer .
Daddjojuvvui čielgasit ahte eamiálbmogiid dearvvasvuođadilli ii leat ovttalágan , ja earenoamážit leat Ruošša eamiálbmogiin ollu dearvvasvuođa- ja sosiála váttisvuođat .
Målsetting om god helse og velvære for urfolk er svært avhengig av et rent miljø , en bærekraftig ressursbruk , en funksjonsdyktig primærnæringsvirksomhet og av at vanlige samfunnsstrukturer fungerer tilfredstillende .
Jos buori dearvvasvuođa ja buori dili mihttomeari galgá joksat eamiálbmogiidda , de dárbbašuvvo buhtes biras , ceavzi resursageavaheapmi , vuođđoealáhusat mat doibmet bures ja dábálaš servodatstruktuvrrat mat doibmet dohkálaččat .
Det er nødvendig med nasjonal og internasjonal innsats på kort- og langsikt for å bedre urfolkenes helsesituasjon i arktiske strøk .
Lea dárbu nášuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš oanehis- ja guhkesáiggi searaide jos galgá nagodit buoridit árktalaš guovllu eamiálbmogiid dearvvasvuođadili .
Det ble utarbeidet en felles erklæring mellom Samerådet , ICC og RAIPON .
Sámiráđđi , ICC ja RAIPON ráhkadedje oktasaš julggaštusa .
2.9 Arbeidet med FNs urfolkserklæring
2.9 Bargu ON:a eamiálbmotjulggaštusain
FNs arbeidsgruppe for erklæring om urfolks rettigheter avholdt sitt 5. møte i Geneve 18. - 29. oktober .
ON:a eamiálbmotvuoigatvuođaid julggaštusa bargojoavku doalai 5. čoahkkima Geneves golggotmánu 18. -29. b. .
Sametinget deltok med rådgiver Gro Dikkanen i den norske delegasjonen sammen med Utenriksdepartementet og Kommunal- og regionaldepartementet .
Sámedikki ovddas lei ráđđeaddi Gro Dikkanen mielde Norgga delegašuvnnas ovttas Olgoriikkadepartemeantta ja Gielda- ja guovludepartemeantta ovdddasteddjiiguin .
Temaene på dette møtet var selvbestemmelse , landrettigheter og artiklene 15 - 18 i erklæringsutkastet .
Dán čoahkkima fáddán lei iešmearrideapmi , eanavuoigatvuođat ja julggaštuseavttuhusa 15. - 18. artihkkalat .
Norge aksepterte urfolks rett til selvbestemmelse i sitt innlegg , men hadde modifikasjoner i forhold til landrettigheter .
Norga dohkkehii sáhkavuorustis eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa , muhto háliidii ložžet eanavuoigatvuođaid .
I forhold til artiklene 15 - 18 har Norge tidligere sagt at man kan akseptere den opprinnelige teksten .
Norga lea ovdal dadjan 15. -18. artihkkaliid birra ahte sáhttá dohkkehit teavstta nugo lei álggos .
Videre ble urfolk - indigenous peoples satt i parantes i teksten , fordi ikke alle stater har akseptert bruken av begrepet peoples .
Dasto biddjojuvvui eamiálbmot — indigenous peoples ruođuid sisa teavsttas , danne go buot stáhtat eai leat dohkkehan peoples doahpaga geavaheami .
Fra urfolkenes side ( NGO ) ble ikke dette akseptert .
Dán eai dohkkehan eamiálbmogat ( NGO ) .
Det må tiltross for uenighetene kunne betegnes som positivt at mange stater under arbeidsgruppens møte gjorde en innsats for at arbeidet skulle komme videre .
Vaikke vel eai leange ovttaoaivilis , de ferte atnit buorrin dan go máŋga stáhta bargojoavkku čoahkkimis rahče vai bargu jotkojuvvošii .
FNs menneskerettighets komite hadde møte samtidig i Geneve , og Norge ble 19. oktober eksaminert av komiteen .
ON:a olmmošvuoigatvuođakomiteás lei maid dalle čoahkkin Geneves , ja golggotmánu 19. b. eksaminerii komiteá Norgga .
Samenes situasjon var noe av det komiteen var opptatt av , herunder retten til selvbestemmelse i art. 1 i FN konvensjonen for sivile og politiske rettigheter ( CCPR ) .
Komiteá dáhtui diehtit maiddái sápmelaččaid dili birra , nu maiddái iešmearridanvuoigatvuođa birra 1. artihkkalis ON-konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra ( CCPR ) .
Norge er særskilt bedt om å rapportere tilbake på urfolks selvbestemmelsesrett i hht. art 1.2 - som går på landrettigheter .
Norga lea earenoamážit gohčohallan raporteret ruovttoluotta eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa birra 1.2 artihkkala ektui mii lea eanavuoigatvuođaid birra .
Forut for møtet i FNs arbeidsgruppe for FNs urfolkserklæring var presidenten 14. oktober i møte med statssekretær Wegger Strømmen i UD .
Ovdal ON:a eamiálbmotjulggaštusa bargojoavkku čoahkkima lei presideanta golggotmánu 14. b. čoahkkimis Olgoriikkadepartemeantta stáhtačálli Wegger Strømmen:iin .
På møtet ble også samarbeidet mellom Sametinget og UD drøftet .
Čoahkkimis ságastallojuvvui maid Sámedikki ja departemeantta gaskasaš ovttasbargu .
Det er Sametingsrådets oppfatning at Norge på noen områder har sakket etter internasjonalt i sitt arbeid med urfolksspørsmål .
Sámediggeráđi oainnu mielde lea Norga muhtun surggiin bázahallan eamiálbmotbarggus riikkaidgaskasaččat .
Det gjelder forberedelser til og deltakelse i arbeidsgruppen for urfolkserklæringen .
Dat guoská ráhkkanemiide ja searvamiidda eamiálbmotjulggaštusa bargojoavkkus .
Norge var dårlig forberedt til fjorårets møte .
Norga ii lean ráhkkanan bures diimmá čoahkkimii .
Til tross for påpekninger fra Sametinget , og lovnader om oppfølging fra Utenriksdepartementet , var Norge også i år lite forberedt .
Beroškeahttá Sámedikki cuiggodemiin ja Olgoriikkadepartemeantta čuovvulanlohpádusain , de ii lean Norga dánge jagi ráhkkanan bures .
Dessuten holdt staten en relativt lav profil under årets forhandlinger .
Dasto Norga ii dáhtton leat nu guovddážis šiehtadallamiin .
På møtet 14. oktober ble Sametinget heller ikke orientert om Norges rapportering til FN . ’ s menneske-rettighetskomite .
Čoahkkimis stáhtačálli Strømmen:iin golggotmánu 14. b. ii ožžon Sámediggi dieđuid Norgga raporterema birrage olmmošvuoigatvuođakomitéii .
Svarene til komiteen er formulert uten Sametingets deltakelse .
Komiteá vástádusat leat hábmejuvvon almmá Sámedikki searvama haga .
2.10 Situasjonen for Mayafolket i Guatemala ( tillegg til sak 33/99 )
2.10 Mayaálbmoga dilli Guatemalas ( lasáhus áššái 33/99 )
Visepresidenten hadde møte med Rigoberta Menchu Tum på Womens World’99i Tromsø i juni .
Várrepresideanta doalai čoahkkima Rigoberta Menchu Tum:ain davviriikkalaš nissonforumas geassemánus .
Menchu Tum orienterte om den svært vanskelige situasjonen for urfolk i Guatemala .
Menchu Tum muitalii ahte eamiálbmoga dilli Guatemalas lea hui váttis .
Urfolk blir fortsatt utsatt for rasistiske overgrep , og dette påvirker den manglende deltakelsen til politisk deltaking .
Eamiálbmot šaddá ain gillát nállevealahanvearredaguid geažil , ja hui ollu eamiálbmotovddasteaddjit danin eai searvva almmolaš politihkkii .
Urfolket tapte i folkeavstemning om grunnlovsfesting av urfolkets status , og Grunnloven ble derfor ikke endret .
Maŋimuš álbmotjienasteamis , mas lei sáhka vuođđoláhkamearrádusas eamiálbmogiid árvvu birra , vuoittahalai eamiálbmot ja Vuođđoláhka ii rievdaduvvon .
Det trenges en massiv opplysningskampanje om demokratiutvikling og om urfolks situasjon generelt .
Dárbbašuvvo nana čuvgenkampanja demokratiija ovdáneami birra ja oppalaččat eamiálbmogiid dili birra .
Mencu Tum ser behovet for økt representasjon av mayafolket både i nasjonale , regionale og lokale organ i Guatemala .
Sihke našuvnnalaš , regiovnnalaš ja báikkálaš orgánaide dárbbaša mayaálbmot eanet ovddasteddjiid .
Hun ønsket en delegasjon fra Sametinget til høstens nasjonalvalg i Guatemala , men rådet fant ikke mulighet for å prioritere dette .
Son háliidii delegašuvnna Sámedikkis Guatemalai juo dán čavčča válgga čuovvut , muhto ráđđi ii sáhttán prioriteret dán .
Norske myndigheter sendte valgobservatører til dette valget .
Guovddaš eiseválddit sáddejedje válgaobservatøraid dán válgii .
Menchu Tum vil gjennomføre en verdens omspennede tribunal , summit for urfolk , i år 2000 og 2001 .
Menchu Tum háliida lágidit tribunála , summit , buot máilmmi eamiálbmogiidda 2000-2001 .
Hun ønsker og trenger økonomisk , organisatorisk og moralsk hjelp til å planlegge og gjennomføre tribunalet .
Son háliida ja dárbbaša sihke ekonomalaš , organisatuvrralaš ja morálalaš veahki tribunála plánemii ja čađaheapmái .
2.11 Urfolksarbeidet i Barentsregionen .
2.11 Barentsregiovnna eamiálbmotbargu
Guovdageainnu suohkan / Kautokeino kommune , som vennskapskommune med Narjan-Mar , bør ta på seg et koordineringsansvar for prosjektene .
Dasto galggašii Guovdageainnu suohkan váldit badjelasas koordinerenovddasvástádusa prošeavttain dan olis go lea Narjan-Mar ustitvuođasuohkan .
Videre bør andre som organisasjoner , kommuner m.v. oppfordres til samarbeid i dette området .
Maiddái earát , nugo organisašuvnnat , joavkkut ja gielddat ávžžuhuvvojit bargat ovttas dán guovllus .
Det er nødvendig med prosjektet innen de fleste samfunnsområder ; næringer , kultur , språk , skole og helse / sosial .
Lea dárbu prošeavttaide eanaš servodatsurggiin ; ealáhus- , kultur- , giella- , skuvla- ja dearvvasvuođa- ja sosiála suorggis .
Arbeidsgruppen for urfolk la fram urfolksprogrammet 2000-2003 for Regionrådet .
Eamiálbmotbargojoavku ovddidii 2000-2003 eamiálbmotprográmma Regiovdnaráđđái .
Programmet ble tatt til etterretning og vil bli vedtatt som en del av Regionrådets program i løpet av 1999 .
Prográmma váldojuvvui diehtun ja šaddá mearriduvvot Regiovdnaráđi prográmma oassin ovdal 1999 loahpa .
Aleksander Vyutsjejskyj , Narjan-Mar er valgt som urfolksrepresentant i Regionrådet og Ludmilla Laptander , Narjan-Mar skal representere urfolk i den administrative regionkomiteen .
Aleksander Vyutsjejskyj , Narjan-Mar:as eret , lea válljejuvvon Regiovdnaráđi eamiálbmotovddasteaddjin , ja Ludmilla Laptander , Narjan-Mar:as eret , galgá ovddastit eamiálbmogiid hálddahuslaš Regiovdnalávdegottis .
Urfolksgruppen har valgt Anna Prahova , Murmansk som leder .
Eamiálbmotjoavku lea válljen Anna Prahova , Murmansk:as eret , jođiheaddjin .
2.12 Halkavárri skytefelt
2.12 Hálkavári báhcinguovlu
Hálkavárri og Porsangmoen skytefelt var tema på møte mellom visepresidenten og forsvarsminister Eldbjørg Løwer 14. oktober .
Hálkavári ja Iŋggášguolbana báhčinguovlu lei fáddán várrepresideantta ja suodjalusminister Eldbjørg Løwer čoahkkimis golggotmánu 14. b. .
Skytefeltene ligger i områder som er meget viktige for reindriften , og siden 1996 har det ikke vært noen avtale mellom forsvaret og reindriften hva gjelder områdene .
Dát guovllut leat hui deaŧalaččat boazodollui , ja 1996 rájes ii leat leamaš makkárge soahpamuš suodjalusa ja boazodoalu gaskka guovllu birra .
Visepresidenten framholdt for ministeren at en mulighet kunne være at reindriftsutøverne fikk mulighet til kontakt med forsvaret på et noe høyere nivå enn hittil , inntil nå har dialogen foregått med Forsvarets bygningstjeneste .
Bealit leat guhká šiehtadallan , almmá čovdosiid gávdnama haga , ja dál lea dilli hui váttis . Várrepresideanta logai ministerii ahte soaittášii ávki jos boazodoallit beasašedje gulahallat bajit dásiin suodjalusas go dán rádjai leat beassan .
Sametinget foreslo også at en større befaring i området kunne være hensiktsmessig .
Sámediggi oaivvildii maid ahte stuorát dárkkisteapmi guovllus soaittášii ávkkálaš .
Det ble også understreket at ingen vil være tjent med en stor rettssak .
Deattuhuvvui maid ahte stuorra diggeášši ii livčče oktiige ávkin .
Saken har flere sider , blant annet har det aldri vært noen politisk behandling av etableringen av anleggene , dette i tillegg til spørsmålene om samiske rettigheter .
Áššis leat máŋga beali , ja rusttegiid ásaheapmi ii leat omd. goassege politihkalaččat gieđahallojuvvon , ja dasto lea dán áššis sáhka sámi vuoigatvuođain .
Forsvarsministeren registrerte Sametingets forslag , samtidig som hun erkjente at dette er en vanskelig sak .
Suodjalusminister registrerii Sámedikki eavttuhusaid , ja dovddastii maid ahte lea váttis ášši .
Ministeren lovet å komme tilbake til saken .
Minister lohpidii máhccat fas áššái .
2.13 Fiskerisaker
2.13 Guolástusáššit
Ordningen fører til økt fangstkapasitet for trålerflåten og dermed økt press på ressursene .
Ortnet dagahivččii ahte feastonuohttefatnasiiguin nagodivčče bivdit eambbo , ja resurssaid loaktin šattašii garraseabbu .
Rådet vil heller at fangstkapasiteten økes til båter under 13 meter .
Ráđđi háliida baicce nannet daid fatnasiid bivdinnávccaid mat leat unnit go 13 mehtera .
I forbindelse med Fiskeridepartementets refordeling av torsk- og hysekvote høsten 1999 , har Sametingsrådet pekt på den vanskelige situasjonen som er oppstått etter at de lokale båtene har fisket opp sine kvoter .
Guolástusdepartemeantta dorske- ja šakšaeari ođđasis juogadeami oktavuođas 1999 čavčča , lea Sámediggi čujuhan váttis dillái mii lea čuožžilan go báikkálaš fatnasat leat bivdán eriideaset .
Ut fra dagens ressurssituasjon har rådet ansett det som forsvarlig å åpne for fritt fiske for båter under 13 meter .
Dálá resursadilálašvuođa ektui lea ráđi oainnu mielde riekta luoitit fatnasiid mat leat unnit go 13 mehtera bivdit nu ollu go áigot .
Sametingsrådet har bedt om en utredning av ordningen for garantilott og arbeidsledighetstrygd for fiskere .
Sámediggeráđđi lea dáhtton guolásteddjiid bivdodáhkádusa ja bargguhisvuođaruđa čielggaduvvot .
Departementet har fremmet forslag til samordning mellom arbeidsledighets-trygden og garantilotten for båteierne .
Departemeanta lea evttohan mo galggašii heivehit bivdofanaseaiggádiid bargguhisvuođaruđa ja bivdodáhkádusa .
Hva gjelder mannskapenes sosiale rettigheter , er forslagene svært mangelfulle , mener rådet .
Fanasbargiid sosiálalaš vuoigatvuođat leat ráđi mielas hui váilevaččat .
Fiskere bør ha samme rett til ledighetstrygd som andre lønnstakere som er arbeidsløse .
Guolásteddjiin galggašedje seamma vuoigatvuođat bargguhisvuođaruhtii go eará bargiin leat geat leat barggu haga .
Fiskeridepartementet har foreslått at det innføres 4 ukers karantenetid for fiskere uten fartøytilknytning , dersom fiskere blir oppsagt på grunn av stopp i fiske ved reguleringer , sesongavslutning eller leveringsvansker .
Guolástusdepartemeanta lea evttohan ásahit 4 vahku karanteneáiggi guolásteddjiide geat eai leat čadnon fatnasiidda , jos celkojuvvojit eret barggus danne go regulerema geažil nohká bivdu , bivdojahki loahpahuvvo dahje lea váttis jođihit guliid .
Sametingsrådet frykter at de foreslåtte endringene fortsatt vil gjøre det vanskelig å rekruttere ungdom til yrket .
Sámediggeráđđi ballá ahte evttohuvvon rievdadusat dahket váttisin rekruteret nuoraid dán fidnui .
2.14 Reindrift
2.14 Boazodoallu
Sametingsrådet viser til spørsmålene på plenumsmøtet 28. september - 1. oktober om reindriftsavtalen 1999/2000 .
Sámediggeráđđi čujuha gažaldagaide čakčamánu 28. b. - golggotmánu 1. b. dievasčoahkkimis 1999/2000 boazodoallošiehtadusa birra .
Partene , staten og NRL , har i møte 30. september - 1. oktober kommet til enighet om avtalens innhold .
Bealit , stáhta ja NBR leat čoahkkimis čakčamánu 30. b. - golggotmánu 1. b. soahpan šiehtadusa sisdoalu hárrái .
Dette fører bl.a til endringer i forskriftene av 17. juni 1999 .
Dát dagaha ea.ea. rievdadusaid geassemánu 17. b. 1999 njuolggadusain .
NRL har sagt seg fornøyd med resultatet fra dette møtet , og har oppfordret reindriftsutøverne til å følge de slaktekrav som er fastsatt i reindriftsavtalen .
NBR lea lohkan ahte lea duhtavaš čoahkkima bohtosiidda , ja lea ávžžuhan boazodolliid doahttalit njuovvangáibádusaid mat boazodoallošiehtadusas leat mearriduvvon .
2.15 2000-års forberelsene i Sametinget ( IT . )
2.15 Sámedikki 2000-jagi ráhkkaneamit ( DT )
Nødvendig oppgradering er foretatt etterhvert som problemer er avdekket og rapportering er foretatt til Kommunal- og regionaldepartementet som koordinerende myndighet i tråd med de pålegg som er gitt .
Dađistaga go váttisvuođat leat gávdnon , de leat dárbbašlaš nanosmahttimat dahkkojuvvon , ja lea raporterejuvvon gohččumiid mielde Gielda- ja guovludepartementii koordinereneiseváldin .
Særlige forholdsregler knyttet til drift av bygninger og utstyr med tanke på strømbrudd og andre ytre faktorer som Sametinget ikke kan gardere seg mot , vil bli satt i verk .
Galget biddjojuvvot johtui earenoamáš sihkkarvuođadoaibmabijut mat leat čadnon visttiid ja rusttegiid doaibmajođiheapmái jos el-rávdnji boatkana dahje eará dáhpáhuvvá maid Sámediggi ii sáhte eastadit .
2.16 Handlingsplan for likestilling - oppfølging
2.16 Dásseárvodoaibmaplána — cuovvuleapmi
For oppføling av handlingsplan for likestilling er det lyst ledig en førstekonsulentstilling i hovedadministrasjonen .
Dásseárvodoaibmaplána čuovvuleami várás lea dál almmuhuvvon rabasin vuosttaskonsuleantavirgi váldohálddahusas .
Arbeidsområdet for denne stillingen vil være det Sametinget har definert i handlingsplanen .
Virggi bargun lea dat maid Sámediggi lea defineren doaibmaplánas .
2.17 Andre saker
2.17 Eará áššit
Sametingsrådet har i brev av 11. oktober avgitt høringsuttalelse til utkast til fylkesplan 2000 - 2003 for Nord-Trøndelag .
Sámediggeráđđi lea golggotmánu 11. b. reivves addán cealkámuša Davvi-Trøndelága2000- 2003 fylkkaplánii .
Utenriksdepartementet har i brev av 3. november innvilget kr. 200.000 til dekning av Sametingets engasjement i internasjonale urfolksspørsmål .
Olgoriikkadepartemeanta lea skábmamánu 3. b. reivves juolludan 200 000 kr. . Sámedikki riikkaidgaskasaš eamiálbmotáššiid áŋgiruššamiidda .
Sametingsrådet har i tillegg behandlet klagesaker og saker til dette plenumsmøtet , jf. møtebok 7/99 .
Sámediggeráđđi lea lassin gieđahallan váidalusáššiid ja áššiid dán dievasčoahkkimii , gč. čoahkkingirjji 7/99 .
3.1 Styret for statens samiske videregående skoler
3.1 Stáhta sámi joatkkaskuvllaid stivra
Sametingsrådet har foreslått medlemmer i styret for statens samiske videregående skoler :
Sámediggi lea evttohan miellahtuid stáhta sámi joatkkaskuvllaid stivrii :
Medlemmer : Pers. varamedlemmer:John Nystad , Kárášjohka Sonja Guttorm , DeatnuKlemet Erland Hætta , Guovdageaidnu Hans Isak Olsen , GuovdageaidnuKirsten Porsanger , Porsanger Olav E. Johansen , DeatnuElisabeth Erke Blaser , Deatnu / Oslo Rita Boine , Kárášjohka
Miellahttun : Persovnnalaš várrelahttun:John Nystad , Kárášjohka Sonja Guttorm , DeatnuKlemet Erland Hætta , Guovdageaidnu Hans Isak Olsen , GuovdageaidnuKirsten Porsanger , Porsáŋgu Olav E. Johansen , DeatnuElisabeth Erke Blaser , Deatnu Rita Boine , Kárášjohka
3.2 Nordisk Samisk Institutt
3.2 Sámi Instituhtta
Sametingsrådet har foreslått Marit Myrvoll , Tromsø , som medlem i styret for Nordisk Samisk Institutt for perioden 1.1.2000 - 31.12.2002 .
Sámediggi lea evttohan Marit Myrvoll , Tromsa , Sámi Instituhta stivrra miellahttun 1.1.2000 - 31.12.2002 áigodahkii .
Nils Thomas Utsi , Guovdageaidnu , er foreslått som hennes pers. varamedlem .
Nils Thomas Utsi , Guovdageaidnu , lea evttohuvvon su persovnnalaš várrelahttun .
3.3 Samisk kulturminneråd
3.3 Sámi kulturmuitoráddi
Ronald Hestnes , Drag , er fritatt som medlem i Samisk kulturminneråd .
Ronald Hestnes , Ájluokta , lea luvvejuvvon Sámi kulturmuitoráđi miellahttun .
Ingrid Lien , Skjerstad , er oppnevnt som nytt medlem i kulturminnerådet for perioden 1999 - 2001 .
Ingrid Lien , Skjerstad , lea nammaduvvon kulturmuitoráđi ođđa miellahttun 1999 - 2001 áigodahkii .
Sametingsrådets kommentarer til nye saker som ble oversendt Sametingsrådet for videre behandling fra Sametingets plenumsmøte 28. september til 1. oktober 1999 .
Sámediggeráđi mearkkašumit ođđa áššiide maid Sámedikki dievasčoahkkin dán jagi čakčamánu 28. b. - golggotmánu 1. b. sáddii Sámediggeráđđái viidáseabbu gieđahallamii .
Forslag 1 Endringer av forskrifter i naturreservat
Eavttuhus 1 Luonddureserváhtaid njuolggadusaid rievdadeapmi
Sametinget har uttalt seg om etablering av verneområder , bl.a i sak 31/92 St.meld. nr. 62 ( 1991-92 ) Ny landsplan for nasjonalparker og andre større verneområder i Norge og i sak R 90/97 Konvensjon om biologisk mangfold - rapportering .
Sámediggi lea addán cealkámušaid suodjalanguovlluid ásahemiid birra , ea.ea. áššis 31/92 stuorradiggedieđáhus nr. 62 ( 1991-92 ) Norgga luonddusuodjalanguovlluid ja eará stuorát gáhttejuvvon guovlluid riikkaplána birra ja áššis R 90/97 Biologalaš eatnatgeardáivuođa konvenšuvdna — raporteren .
Rådet har også i sak R 98/98 gitt en uttalelse til Verneplan for barskog i Nord-Norge .
Ráđđi lea maid áššis R 98/98 addán cealkámuša Davvi-Norgga goahcevuvddiid suodjalanplánii .
Dersom verneforskrifter for konkrete naturreservat skal endres , skal dette ut på høring til berørte interesser og fagmyndigheter , f.eks reindriften og Samisk kulturminneråd .
Jos konkrehta luonddureserváhtaid suodjalannjuolggadusat galget rievdaduvvot , de galgá dát gulaskuddamii guoskevaš beroštumiide ja fágaeiseválddiide , omd. boazodollui ja Sámi kulturmuitoráđđái .
Sametinget har ikke kapasitet til å uttale seg om forskriftene for hvert enkelt naturreservat utover det Samisk kulturminneråd gjør .
Sámedikkis eai leat návccat , earret go dat maid Sámi kulturmuitoráđđi bargá , addit cealkámuša juohke ovtta luonddureserváhta njuolggadusaide .
Når det gjelder standard regler / forskrifter for naturreservat , ser rådet at dette er en sak som bør tas opp .
Sámediggeráđi oainnu mielde galggašii geahčadit luonddureserváhtaid dábálaš njuolggadusaid , muhto ráđis eai leat vuos leamaš návccat dan dahkat .
Forslag 2 Opplæringssituasjonen for samer utenfor forvaltningsområdet for samisk språk
Eavttuhus 2 Sápmelaccaid oahpahusdilálašvuohta geat orrot sámegiela hálddašanguovllu olggobealde
Sametingsrådet mener at det er påkrevet med en fullstendig evaluering av opplærings-situasjonen for samer i Norge .
Sámediggeráđi oainnu mielde livččii dárbu ollásit evalueret sápmelaččaid oahpahusdili Norggas .
Dette gjelder den totale opplæringssituasjonen i grunn- og videregående skole .
Dát guoská ollislaš oahpahusdilálašvuhtii vuođđo- ja joatkkaskuvllas .
Det er spesielt viktig at det i en slik evaluering fokuseres på områdene utenfor forvaltnings-området for samisk språk , fordi samiske elever her ikke er sikret opplæring på samisk eller opplæring etter L- 97 Samisk .
Dákkár evalueremis livččii earenoamáš deaŧalaš dárkilit geahčadit guovlluid mat leat sámegiela hálddašanguovllu olggobealde , danne go doppe ii leat sámi ohppiide sihkkaraston oahpahus sámegillii dahje sámi oahppoplána mielde .
Likevel vil det også være svært viktig å evaluere det arbeidet som er gjort innenfor forvaltningsområdet , fordi en her har gjort erfaringer som også kan være nyttige for andre områder .
Livččii maid hui deaŧalaš evalueret barggu mii lea dahkkojuvvon hálddašanguovllu siskkobealde , danne go dáin guovlluin livčče vásihusat mat sáhtášedje leat ávkin eará guovlluide .
Representanten Skåden foreslår at det rettes spesiell oppmerksomhet mot områdene i Sør-Troms , Nordre-Nordland og i lule- og sørsamisk område .
Áirras Skåden evttoha čatnat earenoamáš fuomášumi guovlluide Mátta-Tromssas , Davvi-Norlánddas ja julev- ja máttasámis .
I oktober 1999 ble det igangsatt en evaluering av reform 97 .
1999 golggotmánus álggahuvvui Ođastus 97 evalueren .
Evalueringen omfatter opplæringen i forhold til begge læreplanverkene , L- 97 og L-97Samisk , og tar for seg organisering og innhold .
Evalueren guoská goappašiid oahppoplánaide , sihke dáru ja sámi , ja guoskkahallá organiserema ja sisdoalu .
Norges forskningsråd har ansvaret for evalueringen .
Norgga dutkanráđis lea ovddasvástádus evalueremis .
Det er avholdt et startseminar der også Samisk høgskole deltok .
Lea dollojuvvon álginseminára mas maiddái Sámi allaskuvla lei mielde .
Evalueringen av Reform 94 i forhold til samiske elever gjennomføres nå av Samisk utdanningsråd .
Sámi oahpahusráđđi lea fas evalueremin Ođastus 94 sámi ohppiid ektui .
Evalueringsarbeidet forventes avsluttet i november i år .
Bargu vurdojuvvo loahpahuvvot dán jagi skábmamánus .
Sametingsrådet kan på bakgrunn av det evalueringsarbeidet som nå foregår , ikke se at det vil være riktig å opprette et utvalg nå .
Evaluerenbarggu dihte mii dál lea dahkkojuvvomin , ii leat Sámediggeráđi mielas riektá dál nammadit lávdegotti .
Et eventuelt utvalg og utvalgets mandat , må vurderes etter at de pågående evalueringene er gjennomført .
Vejolaš lávdegotti ja lávdegotti mandáhta ferte árvvoštallat go dálá evalueremat leat loahpahuvvon .
Forslag 3 Etablering av stillinger som konsulent i samisk språk - Sør- og lulesamisk / Ofoten og Sør-Troms områder
Eavttuhus 3 Sámi gielkonsuleantavirggiid ásaheapmi — mátta- ja julevsámi / Ofuohta ja Mátta-Tromssa guovlluin
Samisk språkråd har i notat av 24.09.1999 til Sametingsrådet foreslått at språkrådet fra år 2001 får språkkonsulenter i halvstilling i sørsamisk og lulesamisk , og at det avsettes kr 350 000 for å opprette disse stillingene .
Sámi giellaráđđi lea 24.09.1999 čállosis Sámediggeráđđái evttohan ahte giellaráđđi 2001 rájes oažžu máttasámi ja julevsámi giellakonsuleanttaid beallevirgái , ja ahte biddjojuvvo bušehttii 350 000 kr. dán guovtti virgái .
Dette notatet er vedlagt i sak 45/99 Statsbudsjettet 2001 og det vises til dette , pkt. 2.1 - språkkonsulenter i sørsamisk- og lulesamisk .
Dát čálus lea mielddusin áššis 45/99 Stáhtabušeahtta 2001 , ja čujuhuvvo čuoggái 2.1 — máttasámi ja julevsámi giellakonsuleanttat .
Sametingsrådet har i sak 45/99 Statsbudsjettet 2001 , fulgt opp dette og foreslått at det avsettes midler til etablering av språkkonsulentstillinger for sør- og lulesamisk område .
Sámediggeráđđi lea áššis 45/99 Stáhtabušeahtta 2001 , čuovvulan dán ja evttohan ahte biddjojit ruđat máttasámi ja julevsámi guovlluid giellakonsuleantavirggiid ásaheapmái .
Tillegg til sak 33/99 , pkt. 4 , forslag 1 Organisering og styring av samisk forskning , fremmet på plenumsmøtet 1. - 4. juni 1999 :
Lasáhus áššái 33/99 , čuo. 4 , eavttuhus 1 Sámi dutkama organiseren ja stivren , ovddiduvvon dán jagi geassemánu 1.-4. b. . :
Sametingsrådet skrev i sak 33/99 punkt 4 Forslag 1 « Organisering og styrking av samisk forskning » i siste avsnitt at samisk forskning ikke er tema og omtales ikke i stortingsmelding 39 ( 1998-99 ) Forskning ved et tidsskille .
Sámediggeráđđi dajai áššis 33/99 čuo. 4 , eavttuhus 1 Sámi dutkama organiseren ja nannen , maŋimuš teakstaoasis , ahte sámi dutkan ii leat fáddán iige guoskkahuvvo stuorradiggedieđáhusas nr. 39 ( 1998-99 ) dutkama birra .
Dette er ikke riktig .
Dát ii leat riekta .
Samisk forskning er gitt en omtale i punkt 3.6 Samisk forskning .
Sámi dutkan lea guoskkahuvvon čuoggás 3.6 Samisk forskning .
Innholdet er derimot ikke noe nytt i forhold til Kirke- , utdannings- og forskningsdepartementets tidligere standpunkter .
Dattetge ii leat sisdoallu ođas Girko- , oahpahus- ja dutkandepartemeantta ovdalis oainnuid ektui .
Til Sametingets ønske om :
Sámedikki sávaldahki :
Ut over det kan Sametinget selv vurdere behov for et eget underliggende organ til å ta seg av forskningsspørsmål .
Dasto sáhttá Sámediggi ieš árvvoštallat lea go dárbu sierra orgánii mii hálddašivččii dutkanáššiid .
en mer helhetlig organisering av samisk forskning på nasjonalt plan , finner Regjeringen det naturlig å ta utgangspunkt i de muligheter som ligger i dagens forskningssystem , framfor å opprette nye organer .
oažžut eambbo ollislaš organiserema sámi dutkamis nášuvnnalaš dásis , dadjá Ráđđehus ahte lea lunddolaš vuođđun atnit daid vejolašvuođaid mat leat dálá dutkanvuogádagas dan sadjái go ásahit ođđa orgánaid .
Deretter henvises det til Forskningsrådets kommende handlingsplan for samisk forskning .
Dasto čujuhuvvo Dutkanráđi boahttevas sámi dutkandoaibmaplánii .
Sametingsrådet viste også til at Urfolksnettverket skulle avholde et seminar om samisk forskning .
Sámediggi dajai maid ahte Eamiálbmotfierpmádat galggai doallat seminára sámi dutkama birra .
Seminaret ble avholdt 3.- 4. november med tema : Fremtidens forskningsbehov og fremtidig organisering , finansiering og styring av forskningen , samt forskningsformidling til den samiske befolkning og andre .
Seminára dollojuvvui skábmamánu 3.- 4. b. fáttáin : boahtteáiggi dutkandárbbut ja dutkama boahtteáiggi organiseren , ruhtadeapmi ja stivren , ja dutkangaskkusteapmi sámi álbmogii ja earáide .
Sametingspresidentene fra Norge , Sverige og Finland var invitert til å innlede om " forskning og organisering av forskning som angår samene og samiske interesser , status og framtidsutsikter " .
Norgga , Ruoŧa ja Suoma sámedikkiid presideanttat ledje bovdejuvvon álggahit seminára sáhkavuoruin « dutkan ja dutkama organiseren mii guoská sápmelaččaide ja sámi beroštumiide , árvui ja boahtteáigevejolašvuođaide » .
Sametingsrådet finner på denne bakgrunn at det er et tilstrekkelig grunnlag i Sametinget til å kunne respondere på Regjeringens forskningsmelding ( 39 ( 1998-99 ) ) .
Sámediggeráđi mielas lea danne Sámedikkis doarvái buorre vuođđu addit mearkkašumiid Ráđđehusa dutkandieđáhussii ( 39 ( 1998-99 ) ) .
Dette i form av en respons i Sametingets årsmelding 1999 , og direkte overfor Stortingets kirke- , utdannings- og forskningskomite .
Dáid mearkkašumiid sáhttá addit Sámedikki 1999 jahkedieđáhusas , ja maid njuolga Stuorradikki Girko- , oahpahus- ja dutkankomiteái .
5.1 Bergverkinsdustriens høstmøte
5.1 Ruvkeindustriija cakcacoahkkin
Visepresidenten deltok på Bergverkindustriens høstmøte i 21. oktober .
Várrepresideanta lei golggotmánu 21. b. ruvkeindustriija čakčačoahkkimis .
Bergverksindustrien ønsket å få belyst samenes synspunkter på leting og utnyttelse av mineralressurser innenfor samiske bosettingsområder .
Ruvkeindustriija háliidii dieđuid sápmelaččaid oainnuid birra sámi guovlluid minerálaresurssaid ohcamii ja geavaheapmái .
Samiske rettigheter var blant et av temaene under debatten .
Sámi vuoigatvuođat ledje maid divaštallama fáddán .
5.2 Møte med justisminister Dørum
5.2 Coahkkin — justisminister Dørum
12. oktober ble det avholdt møte mellom justiminister Dørum og presidenten .
Golggotmánu 12. b. lei presideanta čoahkkimis justisminister D ¸rum:ain .
På møtet ble ministeren og presidenten enige om at Justisdepartementet skal lage en oversikt over aktuelle medlemmer til det nye Samerettsutvalget , deretter skal departementet og Sametinget i fellesskap sette sammen utvalget .
Čoahkkimis soabaiga minister ja presideanta ahte Justisdepartemeanta ráhkada listtu mas leat ođđa sámi vuoigatvuođalávdegotti vejolaš miellahtut . Dasto galget departemeanta ja Sámediggi ovttas bidjat čoahkkái lávdegotti .
Innleverte merknader og forslag
Ovddiduvvon mearkkašumit
Sametingsrådets beretning med merknad tas til etterretning .
Sámediggeráđi dieđáhus váldojuvvo diehtun ovttas mearkkašumiin .
Merknad 1 , AP . ’ s sametingsgruppe v / Egil Olli :
Mearkkašupmi nr. 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Egil Olli :
Sak 33/99 - Pkt. 2 Andre saker - 3 . Samisk fritt ord stipend
Čuo. 2 Eará áššit - Sámi friija sáni stipeanda
Arbeiderpartiets gruppe har vært betenkt over at det er et politisk organ som tildeler det samiske fritt ord stipendet .
Bargiidbellodaga joavku lea eahpidan leago riekta go lea politihkalaš orgána mii juogada sámi friija sáni stipeandda .
Arbeiderpartiets gruppe ber om at arbeidet fremskyves , og at man i framtiden legger behandlingen av dette spørsmålet til en uavhengig instans .
Bargiidbellodaga joavku bivdá hoahpuhit barggu , ja dáhtošii dán ášši gieđahallama boahtteáiggis biddjojuvvot bealátkeahtes ásahussii .
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge :
Jienasteapmi čađahuvvui dán vuoru mielde :
Møtelederskapets innstilling ble enstemmig vedtatt .
Čoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat .
Josef Vedhugnes
Josef Vedhugnes
Johan Mikkel Sara Geir Tommy Pedersen
Johan Mikkel Sara Geir Tommy Pedersen
10 . Arvid Skjellhaug
10 Arvid Skjellhaug
Jarle Jonassen Isak Mathis O. Hætta
Jarle Jonassen Isak M. O. Hætta
Olav Dikkanen
Olav Magnar Dikkanen
Saken avsluttet 23. november 1999 kl. 16.25 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 16.25 .
Sak 40/99 Spørsmål til Sametingsrådet i hht. forretningsorden § 11
Ášši 40/99 Gažaldagat Sámediggeráddái coahkkinortnega § 11 vuođul
Saken påbegynt tirsdag 23. november 1999 kl. 16.50 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 16.50 .
Spørsmål fra representant Steinar Pedersen , AP . ’ s sametingsgruppe
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Steinar Pedersen 14.11.99 gažaldat
Spørsmål fra representant Per Solli , AP . ’ s sametingsgruppe
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Per Solli 14.11.99 gažaldat
Spørsmål fra representant Roger Pedersen , SVF .
Friija joavkku Roger Pedersen15.11 . 99 gažaldat
Spørsmål fra representant Egil Olli , AP . ’ s sametingsgruppe
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Egil Olli 15.11.99 gažaldat
Innleverte spørsmål , svar og eventuelle merknader og forslag
Ovddiduvvon gažaldagat , vástádusat ja vejolaš evttohusat
Spørsmål fra Steinar Pedersen , AP . ’ s sametingsgruppe :
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Steinar Pedersen gažaldat :
SKAL DET INNFØRES FORBUD MOT PARTILISTER I SAMETINGET ?
Galget go bellodatlisttut gildojuvvot sámediggeválggain ?
Arbeiderpartiets sametingsgruppe har opplevd mye rart i løpet av de ti årene Sametinget har vært i virksomhet .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku lea vásihan ollu ipmašiid dan logi jagis maid Sámediggi lea doaibman .
Blant annet har vært svært vanlig å høre - særlig de første årene - at vi arbeider for storsamfunnet , er styrt fra Oslo og er en klamp om foten for Sametingets arbeid og samenes utvikling , osv. .
Earret eará lea hui dábálaš gullat - erenoamážit vuosttaš jagiid - ahte mii bargat stuorát servodaga ovddas , leat Oslos stivrejuvvon , ja leat dušše heađušteamen Sámedikki barggu ja sámiid ovdáneami , jnv. .
Vi hadde trodd at slike holdninger var blitt borte etter hvert som den samiske parlamentariske virksomheta har fått modnes , og at også sametingsflertallet hadde akseptert at alle samer har den samme rett til å stille lister til sametingsvalget på det politiske grunnlaget de foretrekker - innenfor gjeldende lov og forskrifter .
Mii leimmet gáddán ahte dađi mielde go sámi parlamentáralaš bargu lea eanet láddan , ahte diekkár oainnut ledje jávkan , ja ahte maiddái Sámedikki eanetlohku lei dohkkehan ahte buot sámiiin lea seamma vuoigatvuohta - lágaid ja njuolggadusaid siskkabealde - searvat Sámedikki válggaide dan politihka vuođul mii sidjiide heive .
Etter plenumsmøtet i september synes det imidlertid som om tida er skrudd ti år tilbake .
Maŋŋá čakčamánu dievasčoahkkima d. j. orru dilli fas bonjastuvvon logi jagi maŋos guvlui .
Etter vår oppfatning er det svært beklagelig .
Dat lea min mielas hui váidalahtti .
Grunnen til at vi tar opp saka er at NSR-lederen og ett medlem i Sametingsrådet kom med svært harde påstander om oss etter dette plenumsmøtet .
Sivva manne mii háliidat ášši čuvgejuvvot , lea ahte NSR:a ovdaolmmoš ja okta lahttu Sámediggeráđis buvttiiga hui garra čuoččuhusaid min ektui maŋŋá dan dievasčoahkkima .
Grunnen var at vi det hadde stemt for en grunnforvaltning , og ikke støtta flertallssynet om å dele grunnforvaltninga .
Sivva lei ahte mii doppe oaivvildeimmet ahte berre leat dušše okta eananhálddašeapmi , ja eat dorjon eanetlogu áigumuša juohkit eananhálddašeami .
Etter det « Min . Áigi » ( 1.10 ) kunne fortelle , uttalte NSR-lederen at grunnen til vi stemte slik var at « Det er partipisken sørfra som styrer oss » .
Dađi mielde go « Min Áigi » ( golggotmánu 1. b. 1999 ) diehtá muitalit , celkkii NSR ovdaolmmoš ahte sivva min jienasteapmái leai ahte « Bellodatspihcá máddin stivre sin . »
Enda hardere var Sametingsrådets representant Isak Mathis O. Hætta .
Ain garraseabbot lei Sámediggeráđi ovddasteaddji Isak Mathis O. Hætta .