pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ei liknende satsing bør vurderes for barnehagelærerutdanninga, der kartlegging av behov og motivering av potensielle kandidater vil være av stor betydning.
Sullasaččat berre árvvoštallat mánáidgárdeoahpaheaddjeohppui maid, mas kárte dárbbu ja movttiidahttit vejolaš kandidáhtaid ohppui.
Ei fortsatt satsing på samisk barnehagelærerutdanning ved Sámi allaskuvla og ei ny arbeidsplassbasert lulesamisk og sørsamisk barnehagelærerutdanning ved Nord universitet vil være viktige bidrag i det overordnede målet om at flere barn skal lære samisk, slik at man styrker og utvikler de samiske språkene.
Sámi allaskuvllas ferte ain oččodit eambbogiid sámi mánáidgárdeoahpaheaddjeohppui. Julev- ja lullisámi guovlluin livčče ávkkálaš olahit mihtu mas eambbo mánát galget oahppat sámegiela, vai nanne ja ovdánahttá sámegielaid, jus bargosajiide heivehuvvošii mánáidgárdeoahpaheaddjeoahppu Davvi universitehtas.
4.9 Tilrådinger
4.9 Rávvagat
 I språkområder med få samiske barnehager er det hensiktsmessig å jobbe i nettverk for å sikre fagutvikling for de samiske barnehagene.
 Giellaguovlluin, gos leat unnán sámi mánáidgárddit, lea ávkkálaš bargat fierpmádagain vai sihkkarastá fágaovdáneami sámi mánáidgárddiin.
Slike nettverk bør finansieres utenfor rammeoverføringene til kommunene.
Dakkár fierpmádagat berrejit ruhtaduvvot earret dan mii juo juolluduvvo suohkaniidda rámmajuolludemiid bokte.
 Det må vurderes å innføre en individuell rett til et samisk språktilbud i barnehagene, slik man har i skolen.
 Ferte álggahit mánáidgárddiin sierra rievtti sámegielfálaldahkii, nugo skuvllas lea.
 Rekruttering av flere samiskspråklige barnehagelærere må styrkes vesentlig.
 Vai eambbo šaddet sámegielat mánáidgárdeoahpaheddjiid, de berre rekrutteremiin eambbo
Incitamenter som styrker rekrutteringen, bør innføres, ikke minst målrettede motivasjonskampanjer overfor potensielle kandidater.
Berre ásahuvvot dakkár movttiideaddji doaibma (incitameantta) mii nanne rekrutterema, earret eará movttiidahttinkampánnjaiguin vejolaš kandidáhtaid ektui.
Dette gjelder for både nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.
Dat guoská sihke davvisámegillii, julevsámegillii ja lullisámegillii.
 Det bør utvikles ei egen lulesamisk og sørsamisk barnehagelærerutdanning ved Nord
 Berre álggahuvvot sierra julevsámegielat ja lullisámegielat mánáidgárdeoahpaheaddjeoahppu Davvi universitehtas.
 Det bør gjennomføres målrettede rekrutteringstiltak for å ansette flere menn i barnehagene.
 Berrejit čađahuvvot ulbmillaš rekrutterendoaibmabijut, vai beassá virgádit eambbo dievdoolbmuid mánáidgárddiide.
 Lange ventelister ved en rekke samiske barnehager viser at det er stor etterspørsel etter barnehager som tilbyr samisk språk.
 Guhkes vuordinlisttut sámi mánáidgárddiide čájehit ahte lea ollu jearru mánáidgárddiide geat fállet sámegiela.
Tilbudene må styrkes for å dekke etterspørselen, spesielt i byene er behovet økende.
Ferte nannet fálaldagaid vai gokčá jearu, earenoamážiid gávpogiin lea dárbu lassáneame.
 Kategorisering av samiske barnehager basert på språklig fokus og innhold vil være en fordel for å få bedre kunnskap om den reelle språksituasjonen i barnehagene.
 Go kategorisere sámi mánáidgárddiid, main lea gielalaš fokus ja sisdoallu, de livčče dat ovdamunni mainna oažžu eambbo dieđuid mánáidgárddiid duohta gielladiliid birra.
5 millioner kroner til økt trivsel på arbeidsplasser - regjeringen.no
5 miljovdna ruvdno loaktimii bargosajiin
5 millioner kroner til økt trivsel på arbeidsplasser
Kulturdepartemeanta almmuha 5 miljovnna ruvnno kultuvrii fátmmasteaddji bargoeallimis.
Bildet: Arbeidsminister Hanne Bjurstrøm, adm. dir. i HSH Vibeke Madsen, kulturminister Anniken Huitfeldt og nestleder i LO Gerd Kristiansen.
Bargoministtar Hanne Bjurstrøm, HSH hálddahus direktevra Vibeke Madsen, kulturministtar Anniken Huitfeldt ja LO sadjásaš jođiheaddji Gerd Kristiansen.
Foto: Arbeidsdepartementet
Govva: Bargodepartemeanta
Kulturdepartement utlyser 5 millioner kroner til kultur i inkluderende arbeidsliv.
Kulturdepartemeanta almmuha 5 miljovnna ruvnno kultuvrii fátmmasteaddji bargoeallimis.
Arbeidsplasser og bedrifter som har inngått IA-samarbeidsavtale kan søke stimuleringsmidler.
Nargosajit ja fitnodagat mat leat lihtodan fátmmasteaddji Bargoeallima (FB) ovttasbargošiehtadusa sáhttet ohcat movttiidahttindoarjaga.
- Gjennom kulturløftet har vi gitt støtte til kultur i flere livsfaser gjennom blant annet den kulturelle skolesekken og den kulturelle spaserstokken, sier kulturminister Anniken Huitfeldt.
- Kulturloktema bakte leat mii juolludan doarjaga kultuvrii máŋgga ahkemuttuide earret eará kultuvrralaš skuvlalávka ja kultuvrralaš vázzinsoappi bakte, dadjá kulturministtar Anniken Huitfeldt.
- Det er viktig at vi nå har fått på plass et prosjekt for kultur som ledd i arbeidet med et inkluderende arbeidsliv.
– Lea dehálaš ahte mii ožžon sadjái prošeavtta kultuvrra váste fátmmasteaddji bargoeallima oktavuođas.
Jeg er spent på søknadene som kommer inn, og håper at mange arbeidsplasser benytter seg av denne muligheten, sier kulturministeren.
Mun gelddolašvuođain vuorddán ohcamušaid, ja sávan ahte ollu bargosajit ávkkástallet dán vejolašvuođa, dadjá kulturministtar.
- Vi vet at et godt miljø på arbeidsplassen er avgjørende for å få ned sykefraværet, og jeg er ikke i tvil om at felles kulturopplevelser kan bidra til trivsel og godt arbeidsmiljø, sier arbeidsminister Hanne Bjurstrøm.
- Mii diehtit ahte buorre biras bargosajis lea mearrideaddjin buohcanjávkama unnideames, ja mun in obage eahpit ahte oktasaš kultuvrralaš vásáhusat buoridit čálggu ja bargobirrasa, lohká bargoministtar Hanne Bjurstrøm.
Arbeidsplasser og bedrifter som har inngått IA-samarbeidsavtale kan søke om fra 40 000 til 200 000 kroner til kunst- og kulturtiltak som kan stimulere til økt trivsel og fellesskap på arbeidsplassen.
Bargosajit ja fitnodagat mat leat lihtodan FB-ovttasbargošiehtadusa sáhttet ohcat gaskal 40 000 ja 200 000 ruvnno dáiddalaš- ja kultuvrralašdoaimmaide mat dagahit buoret čálggu ja searvevuođa bargosajis.
Tilskuddet skal dekke utgifter til minimum to kulturtiltak innenfor en 6-måneders periode.
Doarjja galgá gokčat goluid unnimusat guovtti kulturdoaimmaide 6-mánu áigodagas.
Det forutsettes at arbeidsplassene også bidrar med penger eller egeninnsats.
Eaktun lea maiddái ahte bargosajit maid juolludit juogo ruđaid dahje iežas bargoárjja.
Kunngjøringen (pdf)
Almmuheapmi gávdno dás.
5 Kjønnsperspektiv i samisk statistikk
5 Sohkabealperspektiiva sámi statistihkas
Kapitlet bygger på et utdrag av en del artikler publisert i ”Samiske tall forteller 1, 2, og 3” som omhandler det samiske samfunnet.
Dát kápihttal lea ráhkaduvvon muhtun ráje artihkkaliid vuođul mat leat almmuhuvvon ”Sámi logut muitalit 1, 2 ja 3” ja leat sámi servodaga birra.
Utdraget er hentet fra kapitler som er skrevet av: Svanhild Andersen, Torunn Pettersen, Magritt Brustad, Øyvind Rustad, Jon Todal og Yngve Johansen.
Čálus oassi leat váldon kápihttaliin máid leat čállán: Svanhild Andersen, Torunn Pettersen, Magritt Brustad, Øyvind Rustad, Jon Todal ja Yngve Johansen.
I disse områdene er det bare et kvinneoverskudd i årskategorien over 80 år.
Čoahkkáigeassu SED-guovllus lea nissonbadjebáza dušše jahkekategoriijas badjel 80 jagi.
Sannsynligheten for å bli 75 år for 15åringer i STN-området, basert på tall fra 2001 til 2005, er for samiske menn ca. 56 % og for kvinner ca. 80 %.
Jáhkehahtti vejolašvuohta šaddat 75 jagi SED-guovllu 15 jahkásaččaide 2001 gitta 2005 loguid mielde, lea sámi dievdduide su. 56 % ja nissoniidda su. 80 %.
I STN-området mottok ca. 5 % uføretrygd i 2004–2008, noen flere menn enn kvinner i perioden.
SED-guovllus jagiid 2004-2008 ožžo su. 5 % bargonávccahisvuođaoaju, veaháš eanet dievddut go nissonat dan áigodagas.
I 2004 mottok 2,1 % av mennene og 1,2 % av kvinnene i STN-området sosialhjelp.
2004:s ožžo 2.1 % dievdduin ja 1.2 % nissoniin SEDguovllus sosiálaveahki.
Valgmanntallet hadde et lite, men klart mannsflertall ved alle sametingsvalgene som er blitt gjennomført, og ved valget i 2009 var det bare valgkretsen ”Sør-Norge” som hadde kvinneovervekt.
Jienastuslogus lei unnán, muhto čielga dievdduideanetlohku čađahuvvon Sámediggeválggain ja 2009 válggain lei dušše válgabiires “Lulli-Norga” mas lei nissoneanetlohku.
I 2009 var det et merkbart kvinneflertall i aldersgruppen 18 og 29 år.
2009:s lei mearkkašahtti nissoneanetlohku ahkejoavkkus 18 ja 29 jagi.
I skoleåret 2010/11 var det nesten 10 % flere jenter enn gutter som hadde samisk i grunnskolen, dette gjelder samisk som første og andre språk.
Skuvlajagi 2010/11 ledje measta 10 % eanet nieiddat go bártnit geain lei sámegiella vuođđoskuvllas, sihke sámegiella 1. ja 2. gielas.
På videregående skole var denne forskjellen økt til nesten 12 %.
Joatkkaskuvllas lei dát erohus lassánan measta gitta 12 % rádjai.
I STN-området har ca. 13 % flere kvinner enn menn utdanning med tre år eller mer på høgskole/universitet.
SED-guovllus leat su. 13 % eanet nissonat go dievddut, geain lea 3 jagi dahje eanet allaskuvllas-universitehtas.
Gutter i STN-området har et større frafall enn jentene i den videregående skole, spesielt gjelder det yrkesfaglig studieretning, der nesten bare en firedel fullfører etter fem år.
SED-guovllus heitet bártnit dávjjibut go nieiddat joatkkaskuvllas, erenoamážit guoská dat fidnofágalaš oahpposurggiin, mas duššo ¼ oassi ollášuhttá maŋŋil vihtta jagi.
5.1 Innledning
5.1 Álggahus
Dette kapitlet tar for seg noen av de kapitlene som er publisert i ”Samiske tall forteller 1, 2 og 3” og i tillegg noen nye oppdateringer.
Dán kápihttalis váldit ovdan muhtun kápihttaliid mat leat almmuhuvvon ”Sámi logut muitalit 1, 2 ja 3 ja dasa lassin muhtun ođđa dieđuid.
Hensikten med kapitlet er å fokusere på kjønnsforskjeller innen ulike områder, innenfor mandatet som er gitt av Sametinget og det daværende Arbeids- og inkluderingsdepartementet.
Kápihttala ulbmil lea bidjat oaidninsaji sohkabealerohusaide iešguđet surggiin mandáhta siskkobealde mii lea addon Sámedikkis ja daláš Bargo- ja searvadahttindepartemeanttas.
Kapitlet omhandler disse temaene: befolkningsutvikling, med utdrag fra artikler i ”Samiske tall forteller 1” skrevet av Svanhild Andersen og Torunn Pettersen og ”Samiske tall forteller 3” ved Øivind Rustad, helse, med utdrag fra Magritt Brustads artikkel i ”Samiske tall forteller 2”, valgmanntallet med utgangspunkt i Torunn Pettersens artikkel i ”Samiske tall forteller 3”, uføretrygd og sosialhjelp av Magritt Brustad i ”Samiske tall forteller 2”, valg av samisk språk i grunnskolen og videregående skole ved Jon Todal i ”Samiske tall forteller 2 og 3”, og utdanning ved Yngve Johansen i ”Samiske tall forteller 2 og 3”.
Kápihttal sisdoallá, álbmotovdáneami, osiin artihkkalis ”Sámi logut muitalit 1” máid leaba čállán Svanhild Andersen ja Torunn Pettersen ja ”Sámi logut muitalit 3”, Øivind Rustad bokte. Dearvvašvuohta,  oassi  Magritt  Brustad čállosis  ”Sámi  logut  muitalit  2”.  Jienastuslohku  almmuheamis ”Sámi  logut  muitalit  3” Torunn  Pettersen  bokte  ja  ”bargonávccahisvuođaoadju  ja  sosiálaveahkki”  maid  Magritt Brustad  lea  čállán  Sámi  logut  muitalit  2:s.  Sámegiela  válljen  vuođđoskuvllas,  ja joatkkaskuvllas  Jon  Todal  bokte  čállosiin  ”Sámi  logut  muitalit  2  ja  3”  ja  oahpahus  Yngve Johansena  bokte  čállosiin  “Sámi  logut  muitalit  2:s  ja  3:s
Kapitlet er redigert av Yngve Johansen og gjennomlest av de ulike forfatterne.
Kápihttala lea redigeren Yngve Johansen ja eará čállit leat lohkan čađa.
5.2 Befolkningsutvikling i STN-området relatert til kjønn
5.2 Álbmotovdáneapmi SED-guovlluin sohkabeliid ektui
Sammendrag Folketallet i STN-området har sunket med 16 prosent de siste 20 årene.
Čoahkkáigeassu SED-guovlluin lea olmmošlohku njiedjan 16 proseanttain maŋemus 20 jagi.
I STN-området er det flere menn i alderskategoriene fra 10 til 19 år til og med 70 til 79 år, men det er flere kvinner over 80 år.
SED-guovlluin leat eanet dievddut ahkejuogus 10 jagis 19 jahkái ja gitta 70 jagi 79 jahkái, muhto leat eanet nissonat badjel 80 jagi.
Mannsoverskuddet er størst i aldersgruppen 50–59 år.
Dievdobadjebáza lea eanemus ahkejoavkkus 50-59 jagi.
Nettoutflyttingen fra 2007 til 2009 var blant menn 450 og blant kvinner 560 i STN-området.
Nettoeretfárren 2007 rájes 2009 rádjai lei dievdduid gaskkas 450 ja nissoniid gaskkas 560 SED-guovllus.
5.2.1 Innledning
5.2.1 Álggahus
Folketallet i STN-området har sunket med 16 prosent de siste 20 årene.
Olmmošlohku SED-guovllus lea njiedjan 16 proseanttain maŋemus 20 jagi.
I hele landet økte folketallet i den samme perioden med 15 prosent.
Olles riikkas lassánii olmmošlohku seamma áigodagas 15 proseanttain.
Særlig i Vest-Finnmark er denne utviklingen tydelig, mens den ikke er så utpreget i Indre Finnmark.
Erenoamážit Oarje-Finnmárkkus lea dát ovdáneapmi čielgasit nu, muhto ii nu čielggas Sis-Finnmárkkus.
Utflyttingen fra STNområdet og den manglende tilbakeflyttingen er en hovedårsak til nedgangen.
Eretfárren SEDguovlluin ja go eai šat fárre ruovttoluotta lea váldosivva njiedjamii.
Dette fører igjen til færre fødte, fordi det er de yngre som flytter ut og stifter familie andre steder.
Dát dagaha fas unnit riegádahttimiid, go leat nuorat geat fárrejit ja háhket bearraša eará báikkiin.
I årene etter årtusenskiftet har det vært et fødselsunderskudd (det vil si at antall fødte er mindre enn antall døde) i stedet for et fødselsoverskudd, som det var på 1990-tallet.
Jagiin duhátjagimolsuma maŋŋil lea leamaš riegádahttinvuolláibáza (dainna oaivvilduvvo ahte riegádemiid lohku lea unnit go jápmin lohku) dan sadjái go riegádahttinbadjebáza, nugo lei 1990-logus.
Utflytting og fødselsunderskudd fører til en aldrende befolkning, hvor gjennomsnittsalderen stiger fordi det ikke fylles opp med mange nok i de yngre aldersgruppene.
Eretfárren ja riegádahttinvuolláibáza daguha boarásnuvvi álbmoga, mas gaskamearálašahki loktana danne go eai gártta doarvái ollu nuorat ahkejoavkkuide.
5.2.2 STN-områdets alderssammensetning relatert til kjønn
5.2.2 SED-guovlluid ahkečoahkkádus sohkabeliid ektui
Figur 5.1 Folkemengde i STN-området, etter kjønn og alder, 2007
Govus 5.1 Álbmotpyramida SED-guovllut 2007
Kvinneandelen er lavere i STN-området enn landsgjennomsnittet, spesielt i aldersgruppen 20– 29 år, og STN-området har en lavere andel barn i alderen 0–9 år og en høyere andel personer over 50 år.
SED-guovllus lea nissonoassi unnit, ja erenoamážit ahkejoavkkus 20-29 jagi lea unnit go riikkagaskamearri ja leat unnit oasi mánát jagis 0-9 jagi ja lea stuorit oassi olbmuin badjel 50 jagi.
I STN-området er det flere menn enn kvinner i alle årskategorier fra 10–19 år og til 70–79 år.
SED-guovlluin leat eanet dievddut go nissonat juohke ahke juoguin 10-19 jagi rájes gitta 70-79 jagi rádjai.
Det er et kvinneoverskudd bare i årskategorien over 80 år.
Nissonbadjebáza lea dušše jahkejuogus badjel 80 jagi.
Mannsoverskuddet er størst i aldersgruppen 50–59 år.
Dievdduidbadjebáza lea stuorimus ahkejoavkkus 50-59 jagi.
Tabell 5.1 viser kjønnsfordelingen av personer 16–67 år, en aldersgruppe som er valgt for å gjenspeile den ”voksne” befolkningen i områdene.
Tabealla 5.1 čájeha sohkabealejuogu olbmuin agis 16-67 jagi, ahkejoavku mii lea válljejuvvon govvidit álbmoga ”rávisolbmuid” guovllus.
Fordi kvinner har høyere levealder enn menn, er det et voksende overskudd av kvinner i aldersgruppene over 67 år.
Go nissoniin lea alit eallinahki go dievdduin, de lea lassáneaddji eanetlohku nissoniin ahkejoavkkus badjel 67 jagi.
I de yngste aldersgruppene er det et lite overskudd av menn fordi det fødes flere gutter enn jenter.
Nuoramus ahkejoavkkuin lea veaháš dievdduid eanetlohku go riegádit eanet bártnit go nieiddat.
Tabellen viser et rangert uttrekk av områdene.
Tabealla čájeha osiid guovlluin biddjon maŋŋálagaid.
I STN-området var mellom 59 prosent og 52 prosent menn, mens det i det øvrige området i de samme kommunene var mellom 56 prosent og 49 prosent menn, altså en noe lavere andel.
SED-guovlluin ledje gaskal 59 proseanta ja 52 proseanta dievddut, muđui eará guovlluin seamma suohkaniin ledje gaskal 56 proseanta ja 49 proseanta dievddut, veaháš unnit oassi.
I fem av de øvrige områdene er andelen menn lavere enn i alle STN-områdene.
Dain eará guovlluin lei viđá guovllus dievdduid oassi vuollelis go buot SED-guovlluin.
Forskjellen var særlig stor i Måsøy, med 59 prosent menn i STN-området mot 51 i det øvrige området i kommunen, og i Evenes, med 56 prosent i STN-området mot 49 prosent i det øvrige.
Erohus lei erenoamáš stuoris Muosáin, doppe ledje SED-guovlluin 59 proseanta dievddut ja 51 proseanta muđui guovlluin suohkanis, ja Evenášis 56 proseanta SED-guovllus ja 49 proseanta muđui guovlluin.
I disse to kommunene, som hadde størst andel menn i STN-området, var det samtidig slik at i de øvrige områdene var andelen menn blant de laveste.
Dain suohkaniin, main lei stuorimus oassi dievdduin SED-guovlluin, lei maiddái nu ahte guovlluin muđui lei dievdduid oassi vuolemusas.
Lebesby kommune utgjør det eneste unntaket.
Dušše Davvesiidda suohkanis ii lean nu.
Her var andelen menn i STN-området lavere enn i det øvrige området – 54 prosent mot 56 prosent.
Doppe lei dievdduid lohku SED-guovlluin unnit go muđui guovllus – 54 proseanta 56 proseanta ektui.
5.2.3 Utflytting fra STN-området
5.2.3 Eretfárren SED-guovllus
Fordelingen mellom kjønnene varierer noe fra til år.
Sohkabeliid juohku rievddada veaháš jagis jahkái.
For å unngå for store tilfeldige variasjoner er derfor de tre siste årene slått sammen.
Garvin dihte ila stuora soaittáhis rievddadeami leat danne golbma maŋemus jagi biddjon oktii.
I årene 2007 til 2009 var det 4 460 innenlandske innflyttinger til STN-området og 5 470 innenlandske utflyttinger.
Jagiid 2007 gitta 2009 ledje 4 460 sisriikkalaš fárrema SED-guovlluide ja 5 470 sisriikkalaš eretfárrema.
Dette resulterte i en netto innenlandsk utflytting på 1 010. Nettoutflyttingen blant menn var 450 og blant kvinner 560. Det var med andre ord en større netto utflytting av kvinner enn av menn.
Das lei boađusin 1 010 netto sisriikkalaš eretfárren. Nettoeretfárren dievdduid gaskkas lei 450 ja nissoniid gaskkas 560. Eará sániiguin lei stuorit netto eretfárren nissoniid gaskkas go dievdduid.
Særlig i 2009 var forskjellen mellom kjønnene tydelig – 190 kvinner mot 120 menn.
Erohus sohkabeliid gaskkas lei erenoamaš ollu 2009:s – 190 nissona ja 120 dievddu.
I 2007 var kvinnenes netto utflytting også 190, mot mennenes 140. Året 2008 utgjorde unntaket.
2007:s lei nissoniid netto eretfárren maiddái 190, dievdduid lohku 140. Jagi 2008 lei sierra ládje.
Mennenes netto utflytting var da 200 og kvinnenes 180. Statsborgerskap er ikke skilt ut i oversiktene, men utenlandske statsborgere hadde tilnærmet balanse i forholdet mellom inn- og utflytting.
Dievdduid netto eretfárren lei dalle 200 ja nissoniid 180. Oppalašgeahčastagain eai leat earuhan stádaborgárvuođa, muhto olgoriikkalaš stádaboargáriin lei sullii dássetvuohta gaskal eret-ja sisafárremiin.
De hadde en nettoutflytting på 70, mens norske statsborgere hadde en nettoutflytting på 940 av de i alt 1 010. Særlig i Øst-Finnmark, Vest-Finnmark og Nordre Nordland har nettoutflyttingen av kvinner i perioden vært større enn av menn.
Dain lei netto eretfárren 70, ja norgalaš stádaborgáriin lei nettoeretfárren 940 oktiibuot logus 1 010. Erenoamážit Nuorta-Finnmárkkus, Oarje-Finnmárkkus ja Davit Nordlánddas lea nissoniid nettoeretfárren áigodagas leamaš stuorit go dievdduin.
5.3 Reindrift, jordbruk og fiske i STN-området relatert til kjønn
5.3 Boazodoallu, eanadoallu ja guolásteapmi SEDguovllus sohkabeliid ektui
Sammendrag I STN-området er 80 % menn av dem som er siida-innehavere i reindrift og hovedbrukere i jordbruk. 97 % av dem som har sitt hovedyrke i fiskeriene, er menn.
Čoahkkáigeassu SED-guovllus leat 80 % dievddut geat leat siidadoallit boazodoalus ja váldogeavaheaddjit eanadoalus, 97 % sis geain lea váldobargun guolásteapmi leat dievddut.
Det virker som dette har vært stabilt over de siste seks årene.
Dát orru leamaš dássedin maŋemus 6 jagi.
5.3.1 Innledning
5.3.1 Álggahus
I dette kapitlet presenteres tall som viser kjønnsforskjeller innen sentrale primærnæringer i samiske bosetningsområder;
Dán kápihttalis ovdanbuktit loguid mat čájehit sohkabealerohusaid guovddáš vuođđoealáhusain sámi ássanguovlluin;
avgrenset til reindrift, jordbruk og fiske.
ráddjejuvvon boazodollui, eanadollui ja guolásteapmái.
Her presenteres også tall over noen tidsperioder i STN-området nord for Saltfjellet.
Dás ovdanbuktojuvvojit maiddái muhtun logut muhtun áigodagain SEDguovlluin davábealde Sáltoduoddara.
5.3.2 Reindrift relatert til kjønn
5.3.2 Boazodoallu sohkabeali ektui
Andelen kvinner blant siida-andelsinnehaverne ser ut til å ha gått noe ned i de seinere år.
Nissoniid oassi siidadoallin orru njiedjan veaháš maŋemus jagiid.
I 2000 var det 100 kvinner blant 578 siida-andelsinnehavere totalt, det vil 18 prosent.
Jagi 2000 ledje 100 nissona 578 siidadolliin, dat ledje 18 proseanta.
var kvinneandelen 13 prosent (70 av i alt 553).
“2008:s lei nissonoassi 13 proseanta (70 oktiibuot 533:s).
Samme år var 24 % av reintallet oppført med kvinner som eiere.
Seamma jagi eaiggádedje nissonat 24 % boazologus.
Det var relativt liten forskjell mellom de ulike reinbeiteområdene: VestFinnmark hadde størst andel av reintallet med kvinner som eiere – 27 prosent, og Nordland lavest med 19 prosent.
Ii leat beare ollu erohus boazodoalluguovlluid gaskkas: Oarje-Finnmárkkus ledje stuorimus oassi bohccot maid nissonat eaiggádit – 27 proseanta, ja Nordlánddas unnimus 19 proseanta.
Kjønnsfordelingen blant det totale antallet personer i siida-andelene er jevnere enn blant siidaandelsinnehaverne.
Sohkabealejuohku lea dássedeappot olbmuid gaskkas siidaosiin go siidadolliid gaskkas.
I perioden 2005–2009 var kjønnsfordelingen 52/48 prosent (menn/kvinner) i siida-andelene samlet, med en noe ulik fordeling mellom områdene: Finnmark: 52/48, Troms: 57/43, Nordland: 53/47, resten av landet: 48/52.
Áigodagas 2005-2009 lei sohkabealejuohku 52/48 proseanta (dievddut/nissonat) siidaosiin oktiibuot, muhto veaháš erohusat guovlluid gaskkas: Finnmárku: 52/48, Romsa: 57/43, Nordlánda: 53/47, muđui riikkas: 48/52.
5.3.3 Jordbruk relatert til kjønn og alder
5.3.3 Eanadoallu sohkabeali ja agi ektui
Antall gårdsbruk i STN-området er redusert med 62 prosent.
SED-guovllus lea oapmedáluid lohku njiedjan 62 proseanta.
De fleste i kategorien hovedbrukere er menn (81 prosent i 1989 og 76 prosent i 2007).
Eatnasat kategoriijas váldoeanandoallit leat dievddut (81 proseanta jagis 1989 ja 76 proseanta 2007:s).
Andelen kvinnelige hovedbrukere økte med 2 prosentpoeng i dette tidsrommet, mens kategorien ”upersonlig bruker” (for eksempel kommune, fylkeskommune eller institusjon) økte med 3 prosent.
Nissoniid oassi váldoeanandolliin lassánii proseanta poeaŋŋaáigodagas, ja kategoriija ”eahpepersovnnalaš geavaheaddji” (ovdamearka dihte suohkan, fylkkasuohkan dahje institušuvnnat) lassánii 3 proseanttain.
Gjennomsnittsalderen gikk noe ned både for menn og kvinner i ovennevnte tidsrom – fra 51,6 til 49,7 for menn og fra 54,3 til 48,6 for kvinner.
Gaskamearálašahki njiejai veaháš sihke dievdduin ja nissoniin badjelis namuhuvvon áigodagas – 51,6 rájes 49,7 rádjái dievdduin ja 54,3 rájes 48,6 rádjái nissoniin.
5.4 Kjønnsforskjeller i helsestatistikken
5.4 Sohkabealerohusa dearvvašvuođastatistihkas
5.4.1 Innledning
5.4.1 Álggahus
I dette kapitlet presenteres og kommenteres data fra publiserte arbeider basert på helseundersøkelser gjort blant samisk befolkning i Norge.
Dán kápihttalis ovdanbuktit ja čielggadit data almmuhuvvon bargguin main lea vuođđu dearvvašvuođaguorahallamis maid leat dahkan Norgga sámi álbmogis.
Kapitlet fokuserer på helsestatistikk i form av forekomst av sykdommer og sykdomsrisikofaktorer i befolkningen. Forskningsresultatene er presentert slik at de er inndelt både i forhold til kjønn og samisk etnisitetstilhørighet.
Kápihttalis geahččat eanas dearvvašvuođastatistihka das man ollu buozalmasvuohta ja buozalmasvuođariska álbmogis lea mas dutkanbohtosiid leat almmuhan juhkkon sohkabeali ja sámi čearddalašgullevašvuođa ektui.
5.4.2 Dødelighet
5.4.2 Jápminlogut
Sammendrag Det er høyere forekomst av død på grunn av hjerneblødning hos samiske kvinner og død på grunn av ulykker og selvmord hos samiske menn.
Čoahkkáigeassu Alit jápminlohku vuoiŋŋašvardimiin sámi nissoniin ja lihkohisvuođa jápmin ja iešsoardin sámi dievdduid.
Kvinner bosatt i de samiske områdene på innlandet har hatt en lav og over tid stabil dødelighet.
Nissoniin geat orrot sámi guovlluid siseatnamiin leat leamaš vuollegis dahje guhká dássedis jápminlogut.
Fortsatt er det grunn til å være observant på den høye dødeligheten blant unge menn i de samiske områdene.
Ain lea ágga dárkkistit leago vejolaš alit jápminlohku nuorra dievdduin sámi guovlluin.
5.4.2.1 Innledning
5.4.2.1 Álggahus
Dødelighet har vært brukt som mål på levekår og helsestatus i befolkningen.
Jápminlohku lea adnon álbmoga eallindili ja dearvvašvuođadási mihttun.
Dødelighet i befolkningen kan oppgis på ulike vis.
Álbmogiid jápminlogu almmuhit iešguđet ládje.
Mest brukt er antall døde per 1000 eller 100 000 innbyggere i ulike aldersgrupper.
Dávjjimusat lea lohku gallis leat jápmán juohke 1000 dahje 100 000 olbmos iešguđet ahkejoavkkuin.
I Norge lever kvinner fortsatt lenger enn menn, men forskjellen mellom kjønnene blir stadig mindre.
Norggas ellet ain nissonat guhkibut go dievddut, muhto erohus sohkabeliid gaskkas unnu.
Fra 2009 til 2010 økte forventet levealder ved fødselen med 0,1 år for kvinner og 0,3 år for menn, til henholdsvis 83,2 år og 78,9 år.
2009 rájes 2010 rádjai lassánii vurdojuvvon eallinahki riegádeami rájes 0,1 jagi nissoniin ja 0,3 jagi dievdduin, čuovvovaččat 83,2 jahkái 78,9 jahkái.
I løpet av de siste 25 årene har den forventede levealderen i Norge økt med nesten seks år for menn og vel tre år for kvinner.
Maŋemus 25 jagi lea vurdojuvvoneallinahki Norggas lassánan measta 6 jagiin dievdduide ja buriin 3 jagiin nissoniidda.
Forskjellen mellom menns og kvinners levealder minket i denne perioden med vel 2,5 år.
Dievdduid ja nissoniid eallinagi erohus njiejai dan áigodaga bures 2,5 jagi.
5.4.2.2 Dødelighetsrater i forhold til kjønn og bosted
5.4.2.2 Jápminmearit sohkabeali ja ássanguovllu ektui
Sammenstilling av dødelighetsstatistikk i perioden 1970–1998 og etnisitetsrapportering fra folketellingen i 1970 har vist en litt høyere dødelighet for samiske menn (6 %) og for kvinner (10 %) enn for regional referansepopulasjon.
Jápminlogustatistihkaid buohtastahttin áigodagain 1970-1998 ja čearddalašvuođaraporteren olmmošlohkamis 1970:s lea čájeha veaháš alit jápminlogu sámi dievdduin (6 %) ja nissoniin (10%) guovllulaš referánsaálbmoga ektui.
Høyere dødelighet av hjerneblødning spesielt hos kvinner kan forklare noe av denne forskjellen.
Alit jápminlohku vuoiŋŋašvardimiin erenoamážit nissoniin sáhttá čilget muhtun muddui erohusa.
Menn hadde en høyere forekomst av såkalt voldsom død, spesielt ulykker og selvmord.
Dievdduin lei dávjjibut nu gohčoduvvon alvvus jápmin, erenoamážit lihkuhisvuođat ja iešsoardin.
Figur 5.2 viser henholdsvis for kvinner og menn beregnet sannsynlighet for å bli 75 for 15åringer, basert på dødelighetsmønsteret i de ulike tidsperiodene.
Govus 5.2 čájeha nissoniidda ja dievdduide rehkenaston duohtavuođavejolašvuođa 15jahkásaččaide šaddat 75 dan vuođul mo jápmiloguminstarat leat leamaš guđege áigodagain.
Figurene skiller på befolkningen som bor innenfor og utenfor det geografiske området for Sametingets tilskuddsordning for næringsutvikling (STN) samt kyst og innland.
Govus earuha álbmoga dan mielde orrot go geográfalaččat siskkobealde vai olggobealde Sámedikki ealáhusovdáneami doarjjaortnega guovllu (SED) vai rittus dahje siseatnamis.
Av disse figurene fremgår det også at det for kvinner ikke har vært store ulikheter mellom geografiske områder eller i forhold til tid.
Govvosiin boahtá maiddái ovdan ahte nissoniid dáfus eai leat leamaš stuora erohusat geográfalaš guovlluid gaskkas iige áiggi ektui.
For menn ser det imidlertid ut til at det har vært en økning i forventet levealder i løpet av perioden, noe som kan forklares av nedgang i hjerte- og kardødelighet, som har rammet menn i større grad enn kvinner.
Dievdduide orru baicca leamaš lassáneapmi vurdojuvvon eallinahkái áigodagas, masa sáhttá čilgejupmi váibmo- ja varrasuotnajápminloguid njiedjan mii lea deaividan dievdduide eanet go nissoniidda.
Videre ser det ut til at menn i STN-områdene har hatt en noe høyere dødelighet enn nasjonale tall.
Viidásit orru nu ahte dievdduin SED-guovlluin lea leamaš alit jápminlohku go našunalalaš lohku.
Dette kan muligens forklares av høy dødelighet av såkalt ”voldsom død” i STN-områdene.
Dan sáhttá várra čilget alla jápminlogu nu gohčoduvvon ”alvvus jápmimiin” SED guovlluin.
Generelt kan man si at de tall som finnes på dødelighet i den samiske versus den ikke-samiske del av befolkingen, viser små forskjeller i dødelighet.
Oppalaččat sáhttá dadjat ahte jápminloguin mat gávdnojit sámi vs. ii-sámi álbmoga ektui čájehit unnán erohusa jápmima ektui.
Det kan tyde på at dødelighetsmønsteret har blitt utjevnet mellom geografiske områder med lav versus høy tetthet av samisk befolkning.
Dat sáhttá orrut nu ahte jápminloguminsttar lea šaddan dássedin geográfalaš guovlluid gaskkas gos lea unnán vs. alla sámi álbmot čoahkkisvuohta.
Dette har vært forklart ut fra tilnærmet like levekår, utdannelse og helsetilbud, noe som står i kontrast til situasjonen for andre urfolksgrupper i sirkumpolare områder.
Dát lea leamaš čilgejuvvon das go leat measta seammalágan eallindilit, oahppu ja dearvvašvuođafálaldagat mii lea áibbas earálágan dilli go máŋgga eará eamiálbmogis lea sirkumpolára guovlluin.
5.4.3 Røyking
5.4.3 Borgguheapmi
Sammendrag For menn har studier vist en noe høyere røykeforekomst blant samer på innlandet enn blant ikke-samer.
Čoahkkáigeassu Guorahallamiid mielde dievddut borgguhit veaháš eanet sápmelaččain siseatnamis go eaisápmelaččat.
Tilsvarende er ikke funnet for kvinner.
Seamma dilálašvuohta ii leat nissoniidda.
5.4.3.1 Innledning
5.4.3.1 Álggahus
Røyking øker risikoen for en lang rekke sykdommer som lungekreft, hjerte- og karsykdommer og kroniske lungelidelser.
Borgguheapmi lasiha riska ollu buozalmasvuođaid oažžut nugo geahpesborasdávdda, váibmovarrasuotnadávddaid ja bistevaš geahpesdávddaid.
Statistisk sentralbyrå (SSB) gjennomfører årlig undersøkelser om tobakksbruk.
Statistihkalaš guovddášdoaimmahat (SGD) čađaha jahkásaččat guorahallamiid duhpátgeavaheamis.
I 1973 røykte over halvparten av den mannlige voksne befolkningen, mens andelen i 2006 var om lag 21 %.
1973:s borgguhii badjel bealli álbmoga rávis dievdoolbmuin ja oassi 2006:s lei 21 %.
Andelen dagligrøykere blant kvinner har også sunket fra 32 % i 1973 til 22 % i 2006. 19 prosent i aldersgruppen 16–74 år svarte at de røykte daglig i 2010. Andelen var lik for kvinner og menn.
Beaivválaš borgguheaddji nissoniid oassi lea maiddái njiedjan 32 % rájes 1973:s gitta 22 % rádjai 2006:s. 19 proseanta ahkejoavkkus 16-74 jagi vástidedje 2010:s ahte borgguhit beaivválaččat.
Endringen siste år føyer seg inn i et mønster vi har sett over lengre tid, med jevn nedgang i andel dagligrøykere.
Maŋemus jagi rievdan láktasa minstarii máid leat oaidnán guhkit áiggi, dássedis njiedjan beaivválašborgguheddjiin.
Menns og kvinners røykevaner var ulike frem mot årtusenskiftet, men har deretter hatt en felles fallende kurve.
Dievdduid ja nissoniid borgguhandábit ledje goabbatláganat duhátjagimolsuma áigái, muhto leat dan rájes oktasaččat njiedjan.
Om lag en tredel av kvinnene røykte daglig i de siste tiårene før år 2000. Blant mennene har det derimot vært en nedadgående trend gjennom hele perioden siden 1973, da over halvparten røykte daglig.
Birrasiid okta goalmmádasoassi nissoniin borgguhii beaivválaččat daid logi maŋemus jagiid ovdal jagi 2000. Dievdduid gaskkas lea baicca leamaš njieddji treanda olles áigodaga 1973 rájes, dalle go badjel bealli borgguhii beaivválaččat.
Tidligere befolkningsundersøkelser har påvist høyest forekomst av daglige røykere i Finnmark sammenlignet med andre fylker i Norge.
Ovdalaš álbmotguorahallamat leat čájehan eanemus beaivválaš borgguheddjiid Finnmárkkus buohtastahtton eará fylkkaiguin Norggas.
Tall for perioden 2004–2008 viser at det er store forskjeller mellom fylkene når det gjelder røyking.
Logut áigodagas 2004-2008 čájehit borgguheamis stuora erohusaid fylkkaid gaskkas.
Lavest andel som røyker daglig, finner man i Oslo med 19 prosent, høyest i Finnmark med 32 prosent, ifølge Statistisk sentralbyrå.
Unnimus oassi beaivválaš borgguheaddjit leat Oslos 19 proseanttain, eanemus Finnmárkkus 32 proseanttain Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga dieđuid mielde.
5.4.4 Alkohol
5.4.4 Alkohola
Sammendrag Både samiske menn og kvinner har rapportert en høyere andel totalavhold i forhold til alkohol enn ikke-samisk befolkning.
Čoahkkáigeassu Sihke sámi dievdduin ja nissoniin lea stuorit oassi dieđihan ahte eai oba návddašge alkohola go ii-sámi álbmogis.
Spesielt er dette mønsteret tydelig for eldre samiske kvinner.
Erenoamážit lea dát minsttar čielggas vuorrasit sámi nissoniid gaskkas.
5.4.4.1 Innledning
5.4.4.1 Álggahus
Alkohol er det mest utbredte rusmiddelet i befolkningen og sannsynligvis det rusmiddelet som medfører det største misbruksproblemet.
Alkohola lea eanemus adnon gárrenmirko álbmogis ja jáhku mielde gárrenmirko mii mielddisbuktá stuorimus boasttugeavahanváttisvuođaid.
I tillegg er det økt risiko for uhell, skader og ulykker forbundet med inntak av alkohol.
Dasa lassin čatnasa stuorit riska bárttiide, roasmmuhuvvamiidda ja lihkuhisvuođaide alkohola návddašemiin.
Det samlede alkoholforbruket i Norge har økt siden 1990, fra 4,55 liter pr. innbygger i 1993 til 6,37 liter i 2005. Det er øl og vin som har økt mest i løpet av de siste 20 årene.
Norggas lea ollislaš alkoholanávddašeapmi lassánan 1990 rájes, 4,55 littaris juohke ássi namas 1993:s gitta 6,37 littarii 2005:s. Vuola ja viidna lea lassánan eanemus maŋemus 20 jagi.
Økningen i vinomsetningen knyttes til et såkalt ”kontinentalt” drikkemønster, der man drikker ofte, men med mindre kvanta konsumert ved hver drikkesituasjon.
Viidna jođu lassáneami čatnet nu gohčoduvvon “”kontinentála” ”kontinentála” juhkandáhpái, mii mearkkaša juhkat dávjá muhto unnit juohke juhkandilálašvuođas.
Disse vanene har ikke erstattet det nordiske drikkemønsteret med helgefyll og beruselse, men kommer i tillegg.
Dat dábit leat boahtán lassin eaige davviriikkalaš juhkandábiid sadjái maid dovdomearka lea vahkkoloahpajuhkan ja gárihuvvan.
5.4.4.2 Bruk av alkohol relatert til kjønn og etnisitet
5.4.4.2 Alkohola návddašeapmi sohkabeali ja čearddalašvuođa ektui
Basert på tall fra SAMINOR-undersøkelsen* har det vært vist etniske forskjeller i alkoholkonsum.
Logut SAMINOR* dutkamis leat čájehan čearddalašvuođa erohusaid alkoholanávddašeamis.
Figurene viser at andelen som svarte at de var ”totalavholdende i forhold til alkohol” eller ”ikke drukket i løpet av det siste året”, var en del høyre hos både samiske menn og kvinner.
Govvosat čájehit ahte oassi geat vástidedje ahte ledje ”áibbas biehttaleaddjit alkohola návddašeapmái” dahje ii lean juhkan maŋemus jagi” ledje eanet sihke sámi dievdduid ja nissoniid ektui.
Andelen som rapporterte at de drakk mer enn to ganger i uka, var noe lavere hos samer med tre generasjoner samisk språk enn hos de andre gruppene.
Oassi geat raporterejedje ahte sii juhke eanet go guovtte gearddi vahkkus lei veaháš unnit sápmelaččain geain lei golbma buolvva sámegiella, buohtastahtton eará joavkkuiguin.
Mønsteret av et lavere alkoholinntak var mer markant hos samiske kvinner enn menn.
Minsttar mii čájehii unnit álkoholanávddašeami, lei čielgaseappot sámi nissoniid ektui go dievdduid ektui.
*Helse- og levekårsundersøkelsen i områder med blandet samisk og norsk bosetning som ble gjennomført i 2003–2004. Undersøkelsen ble gjort ved Senter for samisk helseforskning, Universitetet i Tromsø, i samarbeid med Nasjonalt Folkehelseinstitutt.
*Dearvvašvuođa- ja eallindiliguorahallan guovlluin gos lea seahkálas sámi ja dáčča ássan mii čađahuvvui 2003-2004. Guorahallan dahkkui Romssa Universitehta Sámi Dearvvašvuođadutkan guovddážis ovttas Nationála Álbmotdearvvašvuođainstituhtain.
5.4.5 Legemiddelbruk
5.4.5 Dálkkasgeavaheapmi
Sammendrag Bruken av sovemiddel i den samiske befolkningen tilsvarer halvparten av bruken i den norske befolkningen, og samiske menn har 13 % lavere inntak av sovemidler enn samiske kvinner.
Čoahkkáigeassu Sámi álbmoga oađđindálkkas geavaheapmi lea beali unnit go dáčča álbmoga geavaheapmi ja sámi dievddut váldet 13 % unnit oađđindálkasiid go sámi nissonat.
5.4.5.1 Innledning
5.4.5.1 Álggahus
Bruk av legemidler i en befolkning vil til en viss grad være en indikator på sykdomsforekomst.
Dálkkas geavaheapmi álbmogis lea muhtun muddui buozalmasvuođa indikáhtor.
Undersøkelser har også vist at bruk av legemidler kan være forklart av ulike livsstilsfaktorer og bruk av legetjenester.
Guorahallamat leat maiddái čájehan ahte dálkkas geavaheapmái sáhttá čilgehus iešguđetlágan eallinvuohkefáktoriin ja doavtterbálvalusa geavaheamis.
5.4.5.2 Søvnproblemer og bruk av sovemedisin relatert til kjønn og etnisitet Ifølge undersøkelser gjort av Nasjonalt Folkehelseinstitutt har man funnet at bruk av sovemidler er relativt vanlig i Norge.
5.4.5.2 Oađđinváttut ja dálkkas geavaheapmi sohkabeliid ja čearddalašvuođa ektui Nationála álbmotdearvvašvuođainstituhta guorahallamiin leat gávnnahan oađđindálkasiid geavaheami relatiivalaš dábálažžan Norggas.
Det finnes kun en studie som er gjort på bruk av sovemidler i forhold til samisk etnisitet.
Lea dahkkon dušše okta guorahallan oađđindálkasiid geavaheamis Sámi čearddalašvuođa ektui.
Denne studien er basert på data fra SAMINOR, helse- og levekårsundersøkelsen i områder med blandet samisk og norsk bosetning.
Dat guorahallan lea dahkkon SAMINOR dearvvašvuođa ja eallindiliguorahallama dataid vuođul guovlluin gos sápmelaččat ja dáččat ásset seahkálagaid.
Andelen personer som rapporterte om søvnproblemer, var lavere i den samiske befolkningen enn i den ikke-samiske.
Olbmuid oassi geat dieđihedje oađđinváttisvuođaid lei unnit sámi álbmogis go ii-sámi álbmogis.
Bruk av sovemidler i den samiske befolkningen tilsvarte halvparten av bruken i den norske.
Oađđindálkasiid geavaheapmi sámi álbmogis lei beali unnit go dáččain.
Aller lavest forbruk ble funnet hos dem med sterkest samisk tilhørighet som var bosatt i Finnmark.
Buot unnimus geavaheapmi lei sis geain lei nannoseamos sámi gullevašvuohta geat ásse Finnmárkkus.
Uavhengig av etnisk tilhørighet brukte kvinner dobbelt så mye sovemidler som menn.
Beroškeahttá čearddalašvuođa gullevašvuođa geavahedje nissonat duppaliid nu ollu oađđindálkasiid go dievddut.
Studien konkluderer med at jo sterkere samisk tilhørighet, jo lavere forbruk av sovemidler.
Guorahallan čoahkkáigeassá dainna ahte mađi nannosit sámi gullevašvuohta, dađi unnit oađđindálkkas geavaheapmi.
Forekomsten av søvnproblemer syntes generelt også å være lavere i den samiske befolkningen.
Oađđinváttisvuođat orrot oppalaččatge maiddái hárvebut sámi álbmogis.
5.5 Uføretrygd og sosialhjelp i forhold til kjønn og alder
5.5 Bargonávccahisvuođaoadju ja sosiálaveahkki sohkabeali ja agi ektui
Sammendrag I perioden 2004–2008 mottok vel 5 % av befolkningen i STN-området mellom 20 og 66 år uføretrygd, noen flere menn enn kvinner.
Čoahkkáigeassu Áigodagas 2004 – 2008 vuostáválddii bures 5 % SED-guovllu álbmogis gaskal 20 ja 66 jagi bargonávccahisvuođaoaju, veaháš eanet dievddut go nissonat.
I 2004 var det 2,1 % av mennene og 1,2 % av kvinnene som mottok sosialhjelp i STN-områdene.
2004:s ožžo 2.1 % dievdduin ja 1.2 % nissoniin sosiálaveahki SED-guovlluin.
5.5.1 Innledning
5.5.1 Álggahus
Norge har hatt en økning i andelen personer som mottar uførepensjon.
Norggas lea lassánan oassi olbmuin geat ožžot bargonávccahisvuođaoaju.
Ved utgangen av 2008 var det om lag 340 000 personer som mottok uføretrygd i Norge.
Loahpageahčen 2008 ledje sullii 340 000 olbmo geat vuostáiválde bargonávccahisvuođaoaju Norggas.
Det er 70 000 flere enn i 1999. Noe av denne økningen kan tilskrives endringer i alderssammensetningen i befolkningen, men selv justert for alder har det vært en tydelig økning.
Dat leat 70 000 eanet go 1999:s. Muhtun ráje dan lassáneapmái sáhttá sivvan álbmoga ahkečoahkkádusa rievdan, muhto vaikko dan váldá vuhtii de goitge lea leamaš čielga lassáneapmi.
Etter at ordningen med tidsbegrenset uføretrygd ble innført i 2004, har det vært registrert en relativt kraftig vekst i andelen uføretrygdede.
Maŋŋil go ortnet áigáiráddjejuvvon bargonávccahisvuođaoadju bođii 2004:s, leat registreren relatiivalaš nana lassáneami oasis bargonávccahisvuođaoaju oažžuin.
Økningen har vært størst i aldersgruppen under 40 år (Bjørngaard et al., 2009).
Lassáneapmi lea leamaš eanemus ahkejoavkkus vuollel 40 jagi (Bjørngaard et al., 2009).
I 2008 var det i alt 109 300 mottakere av økonomisk sosialhjelp i Norge.
2008:s ožžo oktiibuot 109 300 ekonomalaš sosiálaveahki Norggas.
Antall sosialhjelpsmottakere nådde en topp med nær 165 000 mottakere i 1993, og har siden gått ned.
Lohku sosiálaveahkeoažžuin lei bajimusas lagabui 165 000 vuostáiváldiin 1993:s, ja lea dan rájes njiedjan.
Fra 2007 til 2008 har nedgangen avtatt.
2007 rájes 2008 rádjai lea njiedjan bisánišgoahtán.
5.5.2 Uførhet i forhold til kjønn og alder
5.5.2 Bargonávccahisvuohta sohkabeali ja agi ektui
Uførepensjon er en lovfestet trygdeordning i Norge.
Bargonávccahisvuođaruhta lea lágalaš oadjoortnet Norggas.
Hensikten med uførepensjon er å sikre inntekt til livsopphold for personer som har fått inntektsevnen varig nedsatt på grunn av sykdom, skade eller lyte (Nav, 2010).
Ulbmil bargonávccahisvuođamávssuin lea sihkkarastit sisaboađu eallimii olbmuide geat eai sáhte šat dinet go leat šaddan buohccit, leat roasmmohuvvon dahje lea vihki (Nav, 2010).
Tabell 5.8 viser nye mottakere av uføretrygd i femårsintervaller fra 1994 til og med 2008. For kvinner, spesielt for den eldste aldersgruppen, ser det ut som om områdene utenfor STN har hatt en noe større andel nye tilfeller av uføre, men denne forskjellen ser ut til å jevne seg ut i siste tidsintervall.
Tabealla 5.8 čájeha bargonávccahisvuođaoaju vuostáváldiid vihttajagigaskkadagain 1994 rájes gitta 2008 rádjai. Nissoniidda, erenoamážit boarráseamos ahkejoavkkus, orru nu ahte guovlluin olggobealde SED lea leamaš veaháš stuorit oassi ođđa bargonávccahemiin, muhto dat erohus orru nohkame maŋemus jahkegaskkadagain.
For menn i STN-områdene er tallene høyere enn i områdene utenfor STN i alle aldersgruppene i hele perioden.
SED-guovlluid dievdduid dáfus lea lohku stuorit go guovlluin olggobealde SED buot ahkejoavkkuin olles áigodaga.
I aldersgruppene 45 år og yngre har det vært en tilnærmet halvering av nye mottakere av uføretrygd i det siste tidsintervallet (2004–2008) sammenliknet med de to forutgående femårsintervallene.
Ođđa bargonávccahisvuođaoaju vuostáváldit ahkejoavkkus 45 jagi ja nuorabut leat beliin njiedjan maŋemus gaskkadagas (2004-2008) buohtastahtton guvttiin ovddit vihttajagigaskkadagain.
I aldersgruppen 46–66 år er det også en nedgang i løpet av tidsperioden, men ikke så markant.
Ahkejoavkkus 46-66 jagi lea maiddái njiedjan áigodagas, muhto ii nu čielgasit.
5.5.3 Uførhet i forhold til kjønn og alder
5.5.3 Bargonávccahisvuohta sohkabeali ja agi ektui
Sosialhjelp er en lovfestet ordning som skal sikre at alle har nok midler til livsopphold.
Sosiálaveahkki lea láhkanannejuvvon ortnet mii galgá sihkkarastit doarvái ruđa eallinolggosgoluide.
Dette er ment å være en midlertidig hjelp og skal bidra til å gjøre mottakeren økonomisk selvhjulpen (Nav, 2010).
Dát lea oaivvilduvvon gaskaboddosaš veahkkin ja galgá leat mielde dahkame vuostáváldi ekonomalaččat iešbirgejeaddjin (Nav, 2010).
Tabell 5.10 viser at andelen nye mottakere av sosialhjelp er betydelig høyere i aldersgruppen under 30 år og lavest i den eldste aldersgruppen.
Tabealla 5.10 čájeha oasi sosiálaveahki ođđa vuostáváldiin leat mearkkašahtti stuorisin ahkejoavkkus vuollil 30 jagi ja unnimus boarráseamos ahkejoavkkus.
Både for kvinner og menn har det vært en gradvis nedgang i andelen nye mottakere av sosialhjelp i løpet av de tre tidsintervallene som er framstilt i tabellene.
Sihke nissoniid ja dievdduid dáfus lea leamaš veahážiid mielde njiedjan oasis ođđa sosiálaveahki vuostáiváldit maŋemus golbma jahkegaskkadagain mat lea tabeallain.
Dette kan antakelig delvis forklares av nedgang i arbeidsledighet i løpet av samme periode.
Dan sáhttá várra jáhku mielde maiddái čilget muhtun muddui bargguhisvuođa njiedjan seamma áigodagas.
5.6 Kjønnsfordeling i Sametingets valgmanntall
5.6 Sohkabealjuohku Sámedikki jienastuslogus
Sammendrag Valgmanntallet som helhet har hatt et lite, men stabilt mannsflertall ved alle sametingsvalgene som er gjennomført.
Čoahkkáigeassu Jienastuslogus ollislaččat lea leamaš unnán, muhto dássedis dievdduid eanetlohku buot sámediggeválggain mat leat čađahuvvon.
Ved valget i 2009 hadde imidlertid valgkretsen SørNorge et knapt kvinneflertall.
Válggain 2009:s lei goitge válgabiires Mátta-Norga veaháš nissoneanetlohku.
Ved dette valget var det også et flertall innmeldte kvinner blant de yngste fra 18 til 29 år.
Dan válggas lei maiddái eanetlohku dieđihuvvon nissoniin nuoramusaid gaskkas 18 gitta 29 jagi.
5.6.1 Innledning
5.6.1 Álggahus
Sametinget i Norge er et representativt politisk organ, valgt av og blant samer.
Norgga Sámediggi lea ovddasteaddji politihkalaš orgána, válljejuvvon sápmelaččain ja sápmelaččaid gaskkas.
Dets arbeidsområde er alle saker som etter tingets oppfatning særlig berører den samiske folkegruppen.
Dan bargoguovlun leat buot áššit mat dikki mielas erenoamážit gullet sápmelaš olmmošjovkui.
Valgbare og stemmeberettigede er de samer som har valgt å melde seg inn i et særskilt valgmanntall som er opprettet for dette formål – Sametingets valgmanntall.
Daid geaid sáhttá jienastit ja sii geat sáhttet jienastit leat sápmelaččat geat leat válljen čálihit iežaset sierra jienastuslohkui mii lea ásahuvvon dainna ulbmiliin – Sámedikki jienastuslohku.
Kriterier for innmelding i Sametingets valgmanntall er i henhold til samelovens § 2-6 at man avgir erklæring om at man oppfatter seg selv som same, samt at man selv eller minst én forelder, besteforelder eller oldeforelder bruker / har brukt samisk som hjemmespråk (sameloven, 1987).
Eavttut čálihit Sámedikki jienastuslohkui leat sámelága § 2-6 mielde ahte addá cealkámuša ahte dovdá iežas sápmelažžan, ja ahte ieš dahje unnimusat okta váhnen, dahje máttarváhnen geavaha / lea geavahan sámegiela ruovttugiellan (Sámeláhka, 1987).
Sametinget i Norge ble etablert i 1989. Siden da har det vært avholdt seks valg.
Norgga Sámediggi vuođđuduvvui 1989:s. Dan rájes leat leamaš guhtta válgga.
Valg til Sametinget foregår samtidig med valg til Stortinget, og valgårene har vært 1989, 1993, 1997, 2001, 2005 og 2009.
Sámedikki válggat leat oktanis Stuoradikki válggaiguin, ja válgajagit leat leamaš 1989, 1993, 1997, 2001, 2005 ja 2009.
5.6.2 Kjønnsfordeling totalt og kretsvis
5.6.2 Sohkabealejuohku oktiibuot ja biriid mielde
Sikre tall for de tre første valgene mangler, men ved de tre siste valgene hadde valgmanntallet et lite, men stabilt mannsflertall: 5.7 Valg av samisk språk i grunnskolen og videregående skole, relatert til kjønn
Golmma vuosttaš válgii váilot sihkkaris logut, muhto golbma maŋemus válggas lei jienastuslogus veaháš, muhto dássedis dievdduideanetlohku: 5.7 Sámegiela válljen vuođđoskuvllas, ja joatkkaskuvllas sohkabeali ektui
Sammendrag I skoleåret 2010/11 var det nesten 10 % flere jenter enn gutter med samisk i grunnskolen, dette gjelder samisk som 1. og 2. språk.
Čoahkkáigeassu Skuvlajagi 2010/11 lei measta 10 % eanet nieiddain go bártniin sámegiella vuođđoskuvllas, dat lea sámegiella 1. ja 2. giellan.
På videregående skole var denne forskjellen økt til nesten 12 %.
Joatkkaskuvllas lei dát erohus lassánan measta 12 % rádjai.
5.7.1 Innledning
5.7.1 Álggahus
Fra innføringen av andrespråk 2 og 3 i 2006 har antall elever i grunnskolen med samisk i fagkretsen gått ned fra 2672 til 2245 i skoleåret 2010/11. Nedgangen på de siste fire årene har vært på hele 16 %.
Dan rájes go 2006:s álggahuvvo nubbingiella 2 ja 3, lea vuođđoskuvllas ohppiidlohku geain lea sámegiella fágabiires njiedjan 2672 rájes 2245 rádjai skuvlajagi 2010/11. Njeallje maŋemus jagi njiedjan lea leamaš olles 16 %.
Se også kapittel 2, Samisk språk i barnehage og skule, i denne utgaven av ”Samiske tall forteller”.
Geahča maiddái kápihttal 2, Sámegiella mánáidgárddis ja skuvllas dán ”sámi logut muitalit 4”.
5.7.2 Samisk språk i grunnskolen i forhold til kjønn og nivå I grunnskolen var det i skoleåret 2010/11 nær 10 prosentpoeng flere jenter enn gutter som hadde samisk i fagkretsen.
5.7.2 Sámegiella vuođđoskuvllas sohkabeali ja dási ektui Vuođđoskuvllas ledje skuvlajagi 2010/11 lagabui 10 proseantapoeaŋŋa eanet nieiddat go bártnit geain lei sámegiella fágabiires.