pere/sami_parallel huggingface dataset:
Bevilgningen til Kystvaktens operative aktivitet videreføres i 2013 på samme nivå som i 2012 .
Ruhtajuolludus Riddobearráigeahču doaibmamušaide šaddá jagi 2013 seammá dásis go jagi 2012 .
Bevilgningsreduksjonen på Kystvaktens budsjett skyldes en engangsutgift i 2012 .
Sivvan Riddobearráigeahču bušeahttageahpedeapmái lea ovttaháválas olggosgollu jagi 2012 .
Sjøforsvaret tilføres i 2013 de to fartøyene i Reine-klassen fra Heimevernet med personell og ressurser , hvorav ett vil bli disponert av Kystvakten .
Riddosuodjalus oažžu jahkái 2013 guokte Reine-klássa fatnasa Ruovttusuodjalusas oktan bargoveagain ja resurssaiguin , ja nuppi fatnasa de oamasta Riddobearráigeahčču .
Kystvakten vil dermed disponere 15 fartøy .
Riddobearráigeahčču dalle oamasta 15 fatnasa .
Totalt sett vil Kystvaktens patruljeaktivitet med dette budsjettforslaget øke i 2013 ift .
Riddobearráigeahču borjjasteamit jahkái 2013 lassánit dáinna bušeahttaárvalusain eanet go 2012:s .
Luftforsvarets bevilgning 4 299 millioner kroner Forslag til reell bevilgningsøkning og intern ressursfrigjøring styrker Luftforsvarets budsjett samlet med 84 millioner kroner .
Áibmosuodjalussii juolluduvvo 4 299 miljovnna kruvnnu Árvaluvvon ruhtalassánemiin ja siskkáldas resursageahpedemiin lassána Áibmosuodjalusa bušeahta oktiibuot 84 miljovnna kruvnnuin .
Dette kommer i tillegg til at Luftforsvaret fikk hevet sitt årlige bevilgningsnivå reelt med 121 millioner kroner i løpet av langtidsperioden 2009–2012 .
Dát boahtá lassin 121 miljovnna kruvnnu jahkásaš juolludusa maid Áibmosuodjalus oaččui guhkesáiggiplána 2009 – 2012 oktavuođas .
Styrkingen i 2013 går til innføring og driftsetting av maritime helikoptre og transportfly og å utvide helikopterberedskapen på Rygge til også å omfatte håndhevelsesbistand til politiet .
Jagi 2013 lassijuolludus galgá geavahuvvot oastit ja jođihit maritiibma helikopteriid ja fievrridangirdiid ja viiddidit helikopterguovddáža Rygges vai sáhttá veahkehit politiija gieđaškuššandoaimmain .
Aktivitetsnivået for øvrige deler av Luftforsvaret vil i hovedsak videreføres .
Muđui galget eará Áibmosuodjalusa doaimmat jotkojuvvot .
Transportflyet som styrtet i Nord-Sverige er erstattet og vil bli benyttet til enkelte oppdrag i Norge allerede i 2013 .
Ođđa girdi lea ostojuvvon fievrredangirdi sadjái , mii gahčai Davvi-Ruoŧas , ja galgá juo jagi 2013 rájes geavahuvvot fievrredandoaimmaide Norggas .
For Heimvernets innsatsstyrker videreføres det høye øvings- og treningsnivået fra 2012 .
Ruovttusuodjalus joatká hárjehallamiid ja geahččalemiid seamma alla dásis go jagi 2012 .
Bevilgning til norske styrker i utlandet 1 163 millioner kroner Da det norske bidraget i Nord-Afghanistan er trukket ut av Faryab-provinsen i 2012 , vil Norge konsentrere sitt engasjement til Mazar-e-Sharif og Kabul .
Norgga olgoriikka soahtevehkii juolluduvvo 1 163 miljovnna kruvnnu Norgga soahteveahkki Davvi-Afganistanas lea 2012:s loahpahuvvon Faryab-provinssas , ja Norga áigu dál čohkket eanet návccaid Mazar-e-Sharifii ja Kabulii .
Bidrag med spesialstyrkene i Kabul for mentorering av det afghanske spesialpolitiet i Kabul videreføres .
Spesiálasoahtejoavkkut hárjehahttet ain Afganistana politiija gearggusvuođajoavkkuid Kabulas .
I 2013 legger budsjettforslaget opp til å videreføre økonomisk støtte på 10 millioner US dollar til ANA Trust Fund .
Jagi 2013 bušeahttaárvalusas vuoruhuvvo ain juolludit 10 miljovnna US dollár NATO doarjjafondii ANA Trust Fund .
Norge vil i tillegg videreføre tilpassede bidrag til ulike andre operasjoner og beredskapsregistre innenfor rammene av FN .
Norga áigu vel dan lassin addit veahki eará ON . , NATO ja EO jođihuvvon doaimmaide ja gearggusvuođaregistariidda .
Bevilgning til Etterretningstjenesten 1 115 millioner kroner Forslag til reell bevilgningsøkning og intern ressursfrigjøring styrker Etterretningstjenestens budsjett samlet med 68 millioner kroner .
Vákšunbálvalussii juolluduvvo 1 115 miljovnna kruvnnu Árvaluvvon ruhtalassánemiin ja siskkáldas resursageahpedemiin lassána Vákšunbálvalusa bušeahta oktiibuot 68 miljovnna kruvnnuin .
Etterretningstjenestens tekniske og operative kompetanse og kapasitet styrkes bl.a. for å møte utfordringene som følger av den teknologiske utviklingen .
Vákšunbálvalusa teknihkalaš- ja gealboovddidandoaimmat ja kapasitehtat vuoruhuvvojit ee. dustet ja hálddašit teknologiija hástaleaddji ovdáneami .
I tillegg til å følge utviklingen av internasjonale islamistiske nettverk , vil Etterretningstjenesten i større grad følge utviklingen av høyreekstreme miljøer i et Europa preget av stadig mer sosial og økonomisk uro .
Lassin dan ahte vákšut riikkaidgaskasaš isláma fierpmádagaid ovdáneami , de áigu Vákšunbálvalus eanet vákšut ovdáneami olgešekstrema birrasiin Eurohpás gos sosiála ja ekonomalaš ráfehisvuohta vuhtto .
Felleskapasiteter
Oktasašvuoruheamit
Forsvarets sanitet , Cyberforsvaret , Forsvarets høgskole , Forsvarets logistikkorganisasjon og Forsvarets operative hovedkvarter vil kunne videreføre sin aktivitet i 2013 på om lag samme nivå som i 2012 .
Suodjalusa dearvvašvuođadoallu , Cybersuodjalus , Suodjalusa allaskuvla , Suodjalusa logistihkkaorganisašuvdna ja Suodjalusa váldodoaimmahat sáhttet jagi 2013 jođihit doaimmaideaset sullii seammá dásis go jagi 2012 .
I 2013 gjennomføres ingen tradisjonell vinterøvelse , men det gjennomføres flere mindre fellesoperative øvingsaktiviteter flere ganger gjennom året .
Suodjalusa dearvvašvuođadollui vurdojuvvo positiivvalaš ovdáneapmi jahkái 2013. 2013 eai čađahuvvo dábálaš dálvehárjehallamat , muhto máŋga oktasaš hárjehallamat jagi miehtá .
I tillegg starter hovedkvarteret forberedelsene til etableringen av et luftoperasjonssenter på Reitan .
Váldodoaimmahat ásahišgoahtá vel dasa lassin áibmosuodjalanguovddáža Reitan nammasaš báikái .
Bevilgning til Kulturvirksomhet i Forsvaret 264 millioner kroner Forslag til reell bevilgningsøkning og intern ressursfrigjøring styrker budsjettkapitlet for kulturelle og allmennyttige formål med samlet med 7 millioner kroner hvor 1,8 millioner kroner settes av til å forberede Forsvarets bidrag til Grunnlovsjubileet 2014 .
Suodjalusa kulturdoaimmaide juolluduvvo 264 miljovnna kruvnnu Árvaluvvon ruhtalassánemiin ja siskkáldas resursageahpedemiin lassána bušeahtta kulturdoaimmaide ja eará dábálaš doaimmaide oktiibuot 7 miljovnna kruvnnuin , mas 1,8 miljovnna kruvnnu várrejuvvo gokčat Suodjalusa ráhkkanangoluid Vuođđoláhkaávvudeami 2014 oktavuođas .
Aktiviteten knyttet til forsvarsmuseene og forsvarsmusikken videreføres på 2012-nivå .
Suodjalusa dávvirvuorkkáid ja suodjalusmusihkka guoskevaš doaimmat jotkojuvvojit jagi 2012-dási mielde .
Bevilgning til materiellinvesteringer 8 779 millioner kroner Bevilgningen til materiellinvesteringer økes reelt med 329 millioner kroner .
Dávvirinvesteremiidda juolluduvvo 8 779 miljovnna kruvnnu Dávvirinvesteremiid ollislaš ruhtalassáneapmi lea 329 miljovnna kruvnnu .
De foreslåtte utbetalingene for nye kampfly for 2013 er på 1 781 millioner kroner .
Ođđa meroštallamat čájehit ahte ođđa soahtegirdit šaddet 2013:s máksit 1 781 miljovnna kruvnnu .
Midlene vil i 2013 bl.a. gå med til delutbetalinger for anskaffelse av fire F- 35 til treningsformål .
Jagi 2013 ruhtavárit galget ee. geavahuvvot máksit osiid njeallje F- 35 soahtegirdi oppalaš goluin .
Utbetalingene til kampvogner til Hæren , enhetshelikoptre til Forsvaret , nye fregatter og oppdatering av undervannsbåter utgjør de største prosjektene med utbetalinger i 2013 .
Golut mat gusket Eanansuodjalusa panservuojániidda , Suodjalusa helikopteriidda , ođđa fatnasiidda ja čáhcevulošfatnasiid ođasmahttimii leat stuorimus prošeavttat mat galget máksojuvvot 2013:s .
Bevilgning til investeringer i bygg og anlegg 2 072 millioner kroner Bevilgningen til nasjonal eiendom , bygg og anlegg ( EBA ) foreslås gitt en samlet ramme på 1 884 millioner kroner i 2013 , en reell økning på 66 millioner kroner i forhold til saldert budsjett 2012 .
Huksehusaid ja ráhkadusaid investeremiidda juolluduvvo 2 072 miljovnna kruvnnu Našunála opmodat , huksehusat ja ráhkadusat ( OHR ) árvaluvvo jahkái 2013 oažžut 1 884 miljovnna kruvnnu sturrosaš rámma , ja ollislaš lassáneapmi lea 66 miljovnna jagi 2012 salderejuvvon bušeahta ektui .
Netto bevilgningsøkning skyldes sluttføring av sikringstiltak på Akershus festning for Statsministerens kontor og Forsvarsdepartementet .
Sivvan lassáneapmái lea ahte Stáhtaministara kantuvrra sihkkarastindoaimmat Akershusa latnis ja Suodjalusdepartemeanttas gárvánišgohtet ja ruđaid ferte dalle geavahit daidda doaimmaide .
Bevilgningen for øvrig er tilpasset forutsetningene i langtidsplanen .
Muđui lea ruhtajuolludeapmi heivehuvvon guhkesáiggiplána hástalusaide .
Som følge av regjeringens nordområdesatsing gjennomføres det betydelige investeringer i Nord Norge .
Ráđđehusa áŋggirdemiid ovddas davviguovlluin čađahuvvojit mealgat ollu investeremat Davvi-Norggas .
Utbedring av hovedrullebane og flyplassdekke på Andøya , mannskapsforlegninger og messebygg på Bardufoss og etablering av ny kai i Namdalseid er nye prosjekter med utgiftsramme over 100 millioner kroner .
Ánddasullo váldogirdišillju buorideapmi , soahtebálvváid orrun- ja boradanbáikkit Beardugoržžis ja ođđa brukka huksendoaimmat Aajrie:s leat ođđa prošeavttat main gollorámma lea badjel 100 miljovnna kruvnnu .
I tillegg er det planlagt inngåelse av kontrakt for prosjektet Broadcast and Ship-Shore ( BRASS ) .
Muđui lea áigumuš oččodit áigái soahpamuša Broadcast and Ship-Shore ( BRASS ) prošeavttain .
Nr. : 24/2008
Nr. : 24/2008
Nye hovedtall i det reviderte budsjettet for 2008 :
Ođđa váldologut 2008 ođastuvvon bušeahtas :
Høykonjunkturen fortsetter i norsk økonomi
Allakonjuktuvra joatká norgga ekonomiijas
- Norsk økonomi er inne i en sterk høykonjunktur .
- Norgga ekonomiijas lea nanu allakonjuktuvra .
Aktiviteten i fastlandsøkonomien har økt med nærmere 5 prosent per år i gjennomsnitt de fire siste årene , og arbeidsledigheten er den laveste på 20 år .
Nannánekonomiija doaibma lea gaskamearálaččat lassánan lagabui 5 proseanttain maŋemus njealji jagis , ja bargguhisvuohta ii leat ná vuollin leamašan 20 jahkái .
Ved de endringene Regjeringen nå foreslår i budsjettet for 2008 legger vi opp til en fortsatt positiv utvikling i norsk økonomi , sier finansminister Kristin Halvorsen .
Rievdadusaiguin maid Ráđđehus dál árvala 2008 bušeahtas , de láhčit dilálašvuođaid dasa ahte norgga ekonomiijas galgá ain leat positiiva ovdáneapmi , dadjá finánsaministtar Kristin Halvorsen .
Norge må tilbake til 1960-tallet for å finne en periode med like sterk økonomisk vekst som den vi har hatt gjennom de siste fire årene .
Norga šaddá máhccat maŋos 1960 – lohkui go galgá gávdnat áigodaga mas lei liikká nanu ekonomalaš lassáneapmi go mii mis lea leamašan maŋemus njealji jagis .
Målt som andel av arbeidsstyrken er ledigheten nå nede i 2,4 prosent , det laveste nivået på 20 år .
Jus mihtida bargoveaga oasi , de bargguhisvuohta dál lea unnon 2,4 prosentii , ná vuollin ii leat leamašan 20 jahkái .
- Gode økonomiske tider og politiske tiltak fra Regjeringen har redusert ledigheten med rundt 50000 personer siden høsten 2005 , og sysselsettingen har steget med over 200 000 personer .
- Buorit ekonomalaš áiggit ja politihkalaš doaibmabijut Ráđđehusas leat dál unnidan bargguhisvuođa sullii 50000 olbmuin 2005 čavčča rájes , ja barggolašvuohta lea lassánan badjel 200 000 olbmuin .
Nå ser vi tegn på en moderat avdemping i aktivitetsveksten , etter en rekordhøy vekst i 2007 .
Dál oaidnit mearálaš ložžema doaibmalassáneamis , maŋŋel go 2007:s lea leamašan eanet lassáneapmi go goassege ovdal .
Kapasitetsutnyttelsen i økonomien er imidlertid svært høy , og i mange sektorer er det vanskelig å finne kvalifisert arbeidskraft .
Ekonomiija kapasitehtaávkkástallan lea liikká hui allat , ja ollu surggiin lea váttis gávdnat gelbbolaš bargofámu .
Derfor legger Regjeringen stor vekt på å holde bruken av oljeinntekter på et nivå som understøtter en fortsatt balansert utvikling i norsk økonomi , sier finansminister Halvorsen .
Ráđđehus deattuha ollu bisuhit oljodietnasiid geavaheami dakkár dásis mii nanne ahte norgga ekonomiijas ain galgá leat balanserejuvvon ovdáneapmi , dadjá finánsaministtar Halvorsen .
- Vi foreslår å redusere det strukturelle , oljekorrigerte underskuddet med 2,9 milliarder kroner , fra 76,8 milliarder kroner til 73,9 milliarder kroner .
- Mii árvalit geahpedit struktuvrralaš , oljonjulgejuvvon vuolláibáhcaga 2,9 miljárddain ruvnnuin , 76,8 miljárdda ruvnnos 73,9 miljárdda ruvdnui .
Medregnet forslag som tidligere er fremmet for Stortinget , økes utgiftene med 6,3 milliarder kroner , hvorav 3,5 milliarder kroner bevilges til helseforetakene for å dekke en uforutsett sterk vekst i deres pensjonspremier , sier finansminister Kristin Halvorsen .
Oktii rehkenastojuvvon árvalusain maid Stuoradiggi ovdal lea ovddidan , de lassánit golut 6,3 miljárdda ruvnnuin , mas 3,5 miljárdda ruvdno juolluduvvo dearvvašvuođadoaimmaide maiguin gokčet vuorddekeahttá stuora lassáneami iežaset penšuvdnamávssuin , dadjá finánsaministtar Kristin Halvorsen .
Bruken av oljeinntekter i 2008 anslås å bli om lag 7 milliarder kroner lavere enn forventet realavkastning av Statens pensjonsfond – Utland .
2008 oljodietnasiid geavaheapmi meroštallojuvvo šaddet sullii 7 miljárdda ruvnno unnit go Stáhta penšuvdnafoandda – Olgoriikka vurdojuvvon reálavuoitu .
Hovedtrekkene i Regjeringens forslag i revidert budsjett for 2008 er :
Ráđđehusa 2008 ođastuvvon bušeahttaárvalusa váldodovdomearkkat :
Det strukturelle , oljekorrigerte budsjettunderskuddet reduseres med 2,9 milliarder kroner , fra 76,8 milliarder kroner i det vedtatte budsjettet til 73,9 milliarder kroner i revidert budsjett .
Struktuvrralaš , oljonjulgejuvvon vuolláibáza geahpeduvvo 2,9 miljárddain ruvnnuin , 76,8 miljárdda ruvnnos mearriduvvon bušeahtas 73,9 miljárdda ruvdnui ođastuvvon bušeahtas .
Bruken av oljepenger , målt ved det strukturelle , oljekorrigerte budsjettunderskuddet , er om lag 7 milliarder kroner lavere enn forventet realavkastning av Statens pensjonsfond - Utland .
Oljoruđaid geavaheapmi , mihtiduvvon struktuvrralaš , oljonjulgejuvvon bušeahttavuolláibáhcagis , lea sullii 7 miljárdda ruvnno unnit go Stáhta penšuvdnafoandda Olgoriikka vurdojuvvon reálavuoitu .
Målt som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge utgjør underskuddet 4,3 prosent .
Mihtiduvvon Nannán – Norgga treanda - BNB oassin , de vuolláibáza lea 4,3 proseantta .
Siden anslaget for underskuddet i 2007 er betydelig redusert , tilsvarer dette en økning på 0,7 prosentpoeng fra året før .
Go 2007 vuolláibáhcaga meroštallan lea ollu geahpiduvvon , dat dasto mearkkaša 0,7 proseantačuoggá lassáneami jagi 2006 rájes .
Den reelle , underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter fra 2007 til 2008 anslås til 3¼prosent .
Duohta , mearrideaddji lassáneapmi stáhtabušeahta goluin 2007:s 2008:i meroštallojuvvo leat 3 ¼ proseantta .
Dette er om lag 1 prosentpoeng mer enn beregnet i Nasjonalbudsjettet 2008 .
Dat lea sullii 1 proseantačuoggá eanet go mii 2008 Našunálabušeahtas lea meroštallojuvvon .
Oppjusteringen av utgiftsveksten skyldes både økte utgifter i budsjettet for 2008 og at utgiftene i 2007-budsjettet ble lavere enn anslått i Nasjonalbudsjettet 2008 .
Goluid lassáneapmi lea bajás muddejuvvon sihke dan geažil go 2008 bušeahta golut ja 2007 – bušeahta golut ledje unnit go dat mii lei meroštallojuvvon 2008 našunálabušeahtas .
Det oljekorrigerte budsjettunderskuddet i 2008 anslås til 13 milliarder kroner , om lag 23,4 milliarder kroner lavere enn i saldert budsjett .
Oljonjulgejuvvon 2008 bušeahttavuolláibáza meroštallojuvvo leat 13 miljárdda ruvnno , sullii 23,4 miljárdda ruvnno vuollelis go salderejuvvon bušeahtas .
Statens netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten anslås til knapt 356 milliarder kroner i 2008 , nær 54 milliarder kroner høyere enn i saldert budsjett .
Stáhta netto reaidoruhtarávdnji petroleumadoaimmas meroštallojuvvo leat váile 356 miljárdda ruvnno 2008:s , lagabui 54 miljárdda ruvnno eanet go salderejuvvon bušeahtas .
En oppjustering av anslaget for oljeprisen med 140 kroner per fat trekker anslaget opp , mens en reduksjon i produksjonsanslagene trekker i motsatt retning .
Bajásmudden oljohatti meroštallamis 140 ruvnnuin juohke fáhtas mielddisbuktá ahte meroštallan lassána , ja buvttadanmeroštallamiid geahpideapmi fas váikkuha nuppe guvlui .
Nettoavsetningen til utenlandsdelen av Statens pensjonsfond anslås til knapt 343 milliarder kroner , etter at overføringen til statsbudsjettet på 13 milliarder kroner er trukket fra .
Netto várrejupmi Stáhta penšuvdnafoandda olgoriikkaoassái meroštallojuvvo leat váile 343 miljárdda ruvnno , maŋŋel go 13 miljárdda ruvnno sirdin stáhtabušehttii lea gessojuvvon eret .
I tillegg kommer renter og utbytte på kapitalen i Statens Pensjonsfond , slik at det samlede overskuddet på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond kan anslås til drøyt 424 milliarder kroner .
Dasa lassin leat Stáhta penšuvdnafoandda reanttut ja vuoitu , nu ahte stáhtabušeahta ja Stáhta penšuvdnafoandda ollislaš badjelbáhcaga sáhttá meroštallat leat váile 424 miljárdda ruvnno .
Markedsverdien av den samlede kapitalen i Statens pensjonsfond anslås til 2 427 milliarder kroner ved utgangen av 2008 .
Márkanárvu stáhta penšuvdnafoandda ollislaš kapitálas meroštallojuvvo leat 2 427 miljárdda ruvnno 2008 loahpas .
Samtidig anslås statens forpliktelser til alderspensjon i folketrygden til nesten 4 551 milliarder kroner ved utgangen av 2008 .
Seammás meroštallojuvvojit stáhta geatnegasvuođat álbmotoaju ahkepenšuvdnii leat measta 4 5551 miljárdda ruvnno 2008 loahpas .
Budsjettforslaget innebærer en reell vekst i kommunenes samlede inntekter fra 2007 til 2008 på 1,4 prosent , eller 3,7 milliarder kroner .
Bušeahttaárvalus mielddisbuktá ahte suohkana obbalaš dietnasat duođai lassánit 2007:s 2008:i 1,4 proseanttain , dahje 3,7 miljárdda ruvnnuin .
Veksten er regnet i forhold til regnskap for 2007 .
Lassáneapmi lea rehkenastojuvvon 2007 rehketdoalu ektui .
Nøkkeltall for norsk økonomi
Norgga ekonomiija čoavddalogut
Høy aktivitet i norsk økonomi Norsk økonomi er inne i en sterk høykonjunktur .
Norgga ekonomiijas alla doaibma Norgga ekonomiijas lea nanu allakonjuktuvra .
Aktiviteten i fastlandsøkonomien har økt med nærmere 5 prosent per år i gjennomsnitt de fire siste årene .
Nannánekonomiija doaibma lea lassánan gaskamearálaččat lagabui 5 proseanttain maŋemus njealji jagis .
Vi må helt tilbake til 1960-tallet for å finne en fireårsperiode med like høy vekst .
Fertet ruovttoluotta gitta 1960-lohkui go galgat gávdnat njeallje jagi áigodaga seamma ollu lassánemiin .
Sterk inntektsvekst og flere år med lave renter har understøttet en markert oppgang i husholdningenes etterspørsel .
Nanu dienaslassáneapmi ja máŋga jagi vuollegis reanttuiguin lea váikkuhan dasa ahte báikedoaluin lea jearru čielgasit lassánan .
Samtidig har lønnsomheten i bedriftene vært god .
Seammás lea fitnodagain leamašan buorre gánnáhahttin .
Sammen med stigende kapasitetsutnyttelse har dette bidratt til markert vekst i fastlandsbedriftenes investeringer .
Ovttas eanet kapasitehtaávkkástallamiin lea dát mielddisbuktán ahte nannánfitnodagat leat mihtilmasat eanet investeren .
Det ser nå ut til at veksten i fastlandsøkonomien er i ferd med å avta .
Maiddái oljoinvesteremiid nanu lassáneapmi lea bajidan sisriikkalaš jearu .
Boligbyggingen har gått ned de siste månedene , og varekonsumet vokser langsommere enn gjennom de siste årene .
Dál orro nannánekonomiija lassáneapmi unnume . Viessohuksemat leat njiedjan maŋemus mánuid , ja gálvomannu lassána njoazibut go maŋemus jagiid .
I tillegg er det tegn til avdemping i eksporten av tradisjonelle varer .
Dasa lassin oidnojit dovdomearkkat ahte dábálaš gálvvuid vuovdin olgoriikii orru unnume .
Den sterke oppgangen i investeringene i petroleumssektoren ser imidlertid ut til å fortsette .
Petroleumasuorggi investeremiid nanu lassáneapmi orru dattetge joatkime .
Veksten i BNP for Fastlands-Norge anslås nå til 3 ¼ prosent i 2008 , ½ prosentpoeng mer enn lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2008 .
Nannán-Norgga BNB-lassáneapmi meroštallojuvvo dál 3 ¼ prosentii 2008:s , ½ proseantačuoggá eanet go mii 2008 Našunálabušeahtas biddjojuvvui vuođđun .
Anslagene innebærer at 2008 blir det femte året på rad med vekst over trend , selv om det nå ligger an til en klar avdemping gjennom året .
Meroštallamat mielddisbuktet ahte 2008 šaddá viđat jahki maŋŋálaga mas lassáneapmi lea treandda badjel , vaikko dál dilli orro nu ahte dat čielgasit unnu jagi mielde .
Rekordlav ledighet og stramt arbeidsmarked Den sterke oppgangen har bidratt til at over 250000 flere personer er kommet i jobb siden våren 2003 , og arbeidsledigheten er på sitt laveste nivå på 20 år .
Hirbmat unnán bargguhisvuohta ja gáržžes bargomárkan Nanu lassáneapmi lea mielddisbuktán ahte badjel 250000 eanet olbmo leat ožžon barggu 2003 giđa rájes , ja bargguhisvuohta ii leat ná vuollin leamašan 20 jahkái .
Selv om etterspørselen etter arbeidskraft fortsatt er høy , har arbeidsledigheten flatet ut de siste månedene .
Vaikko bargofámu jearru ain lea hui allat , de bargguhisvuohta lea dássejuvvon maŋemus mánuid .
For 2008 sett under ett anslås veksten i sysselsettingen nå til 60 000 personer , mot 25 000 personer i Nasjonalbudsjettet 2008 .
2008:s ollislaččat árvvoštallojuvvo barggolašvuohta dál leat 60 000 olbmo , Našunálabušeahta 25 000 olbmo ektui .
Som gjennomsnitt for året anslås arbeidsledigheten , målt ved Statistisk sentralbyrås arbeidskraftundersøkelse , til 2,4prosent av arbeidsstyrken .
Jahkái árvvoštallojuvvo bargguhisvuohta gaskamearálaččat , man Statistihkalaš guovddášdoaimmahaga bargofápmoiskkadeapmi mihtida , leat 2,4 proseantta bargoveagas .
Høyere lønnsvekst Tilstrammingen i arbeidsmarkedet de siste årene har gitt seg utslag i økt konkurranse om arbeidskraften og tiltakende lønnsvekst .
Eanet bálkálassáneapmi Gáržžit bargomárkan maŋemus jagiid lea dagahan stuorát gilvvu bargofámu alde ja eanet bálkálassáneami .
Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene ( TBU ) anslår at veksten i gjennomsnittlig årslønn gikk opp fra 4,1 prosent i 2006 til 5,4 prosent i 2007 , den høyeste årslønnsveksten siden 2002 .
Dienasčielggademiid teknihkalaš meroštallanlávdegoddi ( Det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjørene ( TBU ) ) meroštallá ahte gaskamearálaš jahkebálká lassánii 4,1 proseanttas 2006:s 5,4 prosentii 2007:s , stuorámus jahkebálkálassáneapmi 2002 rájes .
På bakgrunn av resultatene så langt i årets lønnsoppgjør anslås gjennomsnittlig årslønnsvekst i 2008 til om lag 5 ½ prosent i Revidert nasjonalbudsjett 2008 .
Dán muddui , dán jagáš bálkáčielggademiid bohtosiid vuođul , meroštallojuvvo 2008 ’ gaskamearálaš bálkálassáneapmi leat sullii 5 ½ proseantta 2008 ’ Ođastuvvon našunálabušeahtas .
For Norges viktigste handelspartnere er lønnsveksten anslått til 3 ½ prosent i år .
Norgga deháleamos gávpeguimmiin meroštallojuvvo bálkálassáneapmi leat 3 ½ proseantta dán jagi .
Lønnskostnadene fortsetter dermed å øke raskere i Norge enn hos våre handelspartnere .
Bálkágolut dasto jotket goargŋume jođáneappot Norggas go min gávpeguimmiin .
Tiltakende prisvekst på norskproduserte varer og tjenester gjennom det siste året har bidratt til å trekke den underliggende prisveksten opp .
Eanet haddegoargŋun Divraseappot hattit norggabuvttaduvvon gálvvuin ja bálvalusain maŋemus jagis lea dagahan ahte vuollásaš haddegoargŋun lea gorgŋon .
Det anslås nå at veksten i konsumprisene justert for avgiftsendringer og utenom energivarer ( KPI-JAE ) tar seg opp fra 1,4 prosent i 2007 til 2,4 prosent i 2008 .
Dál meroštallojuvvo ahte konsumhattit mat leat muddejuvvon divatrievdadusaid ja ii energiijagálvvuid váste ( KPI-JAE ) gorgŋot 1,4 proseanttas 2007:s 2,4 prosentii 2008:s .
Høyere vekst i KPI-JAE og oppgang i energiprisene anslås å trekke opp veksten i de samlede konsumprisene ( KPI ) fra 0,8 prosent i fjor til 3,2 prosent i inneværende år .
Eanet goargŋun KPI – JAE:s ja energiijahattiid goargŋun meroštallojuvvo mielddisbuktit ahte ollislaš konsumhattit ( KPI ) gorgŋot 0,8 proseanttas diimmá rájes 3,2 prosentii dán jagi .
Svakere utsikter for internasjonal økonomi Utsiktene for internasjonal økonomi har svekket seg betydelig den siste tiden .
Heajubut vuordámušat gaskariikkalaš ekonomiijai Gaskariikkalaš ekonomiijai leat vuordámušat ollu láivon maŋemus áiggis .
Krisen i finansmarkedene , som kom til syne i august i fjor , har utviklet seg til en av de største finansielle rystelsene siden andre verdenskrig .
Finánsamárkaniid heahtedilli , mii oidnosii bođii borgemánus diibmá , lea gártan okta dain stuorámus ruđalaš čuozahat váikkuhusain nuppi máilmmisoađi rájes .
Urolighetene ble utløst av problemer i boliglånsmarkedet i USA , men spredte seg til andre markedssegmenter og førte til innstramminger i kredittmarkedene og børsfall verden over .
Stuimmiid álggahedje váttisvuođat mat USA ásodatloatnamárkanis ledje , muhto dat levve eará márkansurggiide ja dagahedje ahte kredihttamárkanat gáržo ja børssat njidje miehta máilmmi .
Veksten i amerikansk økonomi bremses nå betydelig av forholdene i finansmarkedene og nedkjølingen i boligmarkedet .
Finánsamárkana dilálašvuođat ja loikaseappot ásodatmárkan čielgasit dál goazaha amerihkálaš ekonomiija ovdáneami .
Sysselsettingen faller , veksten i husholdningenes forbruk avtar og oppgangen i bedriftenes investeringer dempes betydelig .
Barggolašvuohta unnu , báikedoaluid geavahanlassáneapmi unnu ja fitnodagaid investerenlassáneapmi unnu mealgadii .
Også i eurosonen , Storbritannia og i framvoksende økonomier ventes det svakere vekst framover .
Maiddái euroguovllus , Englánddas ja lassáneaddji ekonomiijain vurdojuvvo heajubut lassáneapmi ovddasguvlui .
Urolighetene i finansmarkedene har bidratt til innstramming i lånevilkår og høyere lånekostnader , også utenfor USA .
Finánsamárkana stuimmit leat dagahan ahte loatnaeavttut leat gáržon ja ahte loatnagolut leat sturron , maiddái USA olggobealde .
I flere land svekkes utsiktene for det eksportrettede næringslivet av lavere etterspørsel fra USA .
Máŋgga riikkas hedjonit olgoriikii vuovdima guvllot ealáhusaid vejolašvuođat daningo USA:s unnu jearru .
Sterk oppgang i matvareprisene bidrar til økt usikkerhet om det videre økonomiske forløpet i flere lavinntektsland .
Ollu divraset biebmohattit mielddisbuktet eanet eahpesihkarvuođa dasa mot ekonomalaš dilli šaddá máŋga unnán dinejeaddji riikkas .
For våre viktigste handelspartnere anslås det i Revidert nasjonalbudsjett 2008 en BNP-vekst i inneværende år på 2 prosent , en nedjustering på nær ett prosentpoeng siden Nasjonalbudsjettet 2008 .
Min deháleamos gávpeguimmiide meroštallojuvvo 2008 Ođastuvvon našunálabušeahtas BNB – lassáneapmi dán jagi leat 2 proseantta , vulosmudden sullii ovttain proseantačuoggáin 2008 Našunálabušeahta rájes .
Høy oljepris Oljeprisen har steget markert siden Nasjonalbudsjettet 2008 ble lagt fram , og gjennomsnittlig pris på olje fra Nordsjøen har så langt i år vært om lag 525 kroner per fat .
Alla oljohaddi Oljohaddi lea gorgŋon mihtilmasat dan rájes go 2008 Našunálabušeahtta ovdanbiddjojuvvui , ja gaskamearaláš Davvimeara ( Nordsjøen ) oljohaddi lea dán rádjái leamašan sullii 525 ruvnno fáhtas .
Den høye oljeprisen har bl.a. sammenheng med sterk vekst i etterspørselen fra Kina , lite ledig produksjonskapasitet og usikkerhet om fremtidig levering fra viktige produsentland som Iran , Irak , Venezuela og Nigeria .
Alla oljohaddi lea ee. dan geažil go Kiinnás lea jearru ollu lassánan , lea unnán buvttadankapasitehta gávdnamis ja eahpesihkarvuohta dehálaš buvttadanriikkaid , nugo Irana , Iraka , Venezuela ja Nigeria boahtteáiggi doaimmaheami birra .
I denne meldingen er det for inneværende år lagt til grunn en gjennomsnittlig oljepris på 500 kroner per fat , noe som er 140 kroner høyere enn lagt til grunn i Nasjonalbudsjettet 2008 .
Dán dieđáhusas lea dán jahkái biddjojuvvon vuođđun gaskamearálaš oljohaddi mii lea 500 ruvnno fáhtas , mii lea 140 ruvnno eanet go mii 2008 Našunálabušeahtas lea biddjojuvvon vuođđun .
Hovedtall på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond .
Stáhtabušeahta ja Stáhta penšuvdnafoandda váldologut .
Mrd. kroner
Rehketdoallu
Regnskap
Meroštallan
Totale inntekter
Ollislaš dietnasat
1 Inntekter fra petroleumsvirksomhet
1 Dietnasat petroleumadoaimmas
1.1 Skatter og avgifter
1.1 Vearut ja divvagat
1.2 Andre petroleumsinntekter
1.2 1.2 Eará petroleumadietnasat
2 Inntekter utenom petroleumsinntekter
2 2 Eará dietnasat go petroleumadietnasat
2.1 Skatter og avgifter fra Fastlands-Norge
2.1 Vearut ja divvagat Nannán - Norggas
2.2 Andre inntekter
2.2 Eará dietnasat
Totale utgifter
Ollislaš golut
1 Utgifter til petroleumsvirksomhet
1 Golut petroleumadoibmii
2 Utgifter utenom petroleumsvirksomhet
2 Golut mat eai gula petroleumadoibmii
Overskudd på statsbudsjettet før overføring til Statens pensjonsfond – Utland
Badjelbáza stáhtabušeahtas ovdal sirdima Stáhta penšuvdnafondii – Olgoriika
- Netto kontantstrøm fra petroleumsvirksomheten
- Netto reaidoruhtarávdnji petroleumadoaimmas
= Oljekorrigert overskudd
= Oljonjulgejuvvon badjebáza
+ Overført fra Statens pensjonsfond – Utland
+ Sirdojuvvon Stáhta penšuvdnafoanddas – Olgoriika
= Overskudd på statsbudsjettet
= Badjelbáza stáhtabušeahtas
+ Netto avsatt i Statens pensjonsfond – Utland
+ Reanto- ja vuoitodietnasat je. . Stáhta penšuvdnafoanddas
+ Rente- og utbytteinntekter mv. i Statens pensjonsfond 1 )
+ Reanto- ja vuoitodietnasat je. . Stáhta penšuvdnafoanddas 1 )
= Samlet overskudd på statsbudsjettet og i Statens pensjonsfond
= Ollislaš badjebáza stáhtabušeahtas ja Stáhta penšuvdnafoanddas
Memo :
Memo :
Markedsverdien av Statens pensjonsfond – Utland 2 )
Márkanárvu - Stáhta penšuvdnafoandda – Olgoriika 2 )
Markedsverdien av Statens pensjonsfond 2 )
Márkanárvu - Stáhta penšuvdnafoanda 2 )
1 ) Statens pensjonsfond ble opprettet 1. januar 2006 som en overbygning for Statens petroleumsfond og Folketrygdfondet .
1 ) Stáhta penšuvdnafoanda ásahuvvui oddajagimánu 1.b.2006:s , bajit- ráhkkanussan Stáhta petroleumafondii ja Álbmotoadjofondii .
2 ) Ved utgangen av året .
2 ) Jagi loahpas .
Kilder : Statistisk sentralbyrå og Finansdepartementet .
Gáldut : Statistihkalaš guovddášdoaimmahat ja Finánsadepartemeanta
Hovedtall for norsk økonomi .
Norgga ekonomiija váldologut .
Prosentvis endring fra året før 1 ) .
Proseantta mielde rievdadusat jagi ovdalacca rájes 1 ) .
Mrd. kroner 2007 2 )
Mrd. ruvnno 2007 2 )
Privat konsum
Priváhta konsuma
Offentlig konsum
Almmolaš konsuma
Bruttoinvesteringer i fast kapital
Bruttoinvesteremat fásta kapitálii
Oljeutvinning og rørtransport
Oljobohkamat ja revrefievrredeapmi
Bedrifter i Fastlands-Norge
Fitnodagat Nannán – Norggas
Boliginvesteringer
Ásodatinvesteremat
Etterspørsel fra Fastlands-Norge 3 )
Jearru Nannán - Norggas 3 )
Eksport
Olgoriikii vuovdin
Herav : Råolje og naturgass
Dás : Luondduvidá olju ja luonddugássa
Tradisjonelle varer
Dábálaš gálvvut
Import
Sisafievrredeapmi
Herav : Tradisjonelle varer
Das : Dábálaš gálvvut
Bruttonasjonalprodukt
Bruttonašunálabuvtta
Herav : Fastlands-Norge
Das : Nannán – Norga
Fastlands-Norge uten el.
Nannán – Norga el . haga
Andre nøkkeltall :
Eará coavddalogut :
Sysselsetting , personer
Barggolašvuohta , olbmot
Arbeidsledighetsrate , AKU ( nivå )
Bargguhisvuodaoassi , AKU ( dássi )
Årslønn
Jahkebálká
Konsumprisindeksen ( KPI )
Konsumhaddeindeaksa ( KPI )
KPI-JAE 4 )
KPI-JAE4 ) 4 )
Oljepris , kroner pr. fat
Oljohaddi , ruvnno juohke fáhtas
Driftsbalansen ( pst. av BNP )
DDoaibmabalánsa ( proseantta BNP:s )
1)Beregnet i faste 2005-priser der ikke annet er angitt 2)Foreløpige nasjonalregnskapstall i løpende priser .
1)Meroštallojuvvon fásta 2005- hattiid mielde gos eará ii diedihuvvo . 2)Gaskaboddosaš našunálarehketdoallologut dađistaga hattiid vuođul .
3 ) Utenom lagerendring .
3 ) Vuorkárievdadusa olggobealde .
4 ) Konsumprisindeksen justert for avgiftsendringer og utenom energivarer .
4 ) Konsumhaddeindeaksa muddejuvvon divatrievdadusaide ja ii energiijagálvvuide .
Bredbåndsteknologiene er i rask og kontinuerlig utvikling .
Šuđggabáddeteknologiijat ovdánit johtilit ja bissánkeahttá .
På grunn av den usikkerhet dette gir i forhold til utvikling av kapasitet og behov for bredbånd , har Regjeringen ikke definert noen spesifikk nedre grense for overføringskapasitet .
Dan eahpesihkkarvuođa geažil maid dát dilli dahká šuđggabátti kapasitehta ja dárbbuid ovdáneapmái , de Ráđđehus ii leat bidjan makkárge vuolit rájá diehtojohtomearrái .
Isteden har Regjeringen en bruksorientert tilnærming der bredbånd defineres som ” toveis kommunikasjonsnett som kan overføre ulike former for data som tekst , lyd og levende bilder og som må kunne bære nye tjenester og tillate at flere bruker nettet samtidig ” .
Dan sadjái Ráđđehusas lea geavaheddjiid vástesaš lahkaneapmi áššái , mas šuđggabáddi čilgejuvvo ” guovtteguvlosaš gulahallanfierpmádahkan mii sáhttá dolvvodit iešguđetlágan dihtorvuđot dieđuid nugo teavsttaid , jienaid ja ealli govaid , ja mii ferte sáhttit doaimmahit ođđa bálvalusaid ja luoitit eanebuid geavahit fierpmádaga oktanaga ” .
I praksis innebærer dette at kapasiteter tilsvarende ADSL ( bredbånd over telefonkabel ) og oppover regnes som bredbånd .
Geavadis dat mearkkaša ahte doaibmannávccat mat sulastahttet ADSL ( telefonjođđasiid šuđggabátti ) ja daid mat leat návccalaččabut , galget adnojuvvot
På valgdagen den 14. september må du stemme i den kommunen du er manntallsført , det vil si den kommunen du var registrert i folkeregisteret som bosatt pr. 30. juni .
Válgabeaivvi čakčamánu 14. b. don galggat jienastit dan gielddas man jienastuslohkui don leat čálihuvvon , namalassii dan gielddas mas don ledjet girjejuvvon álbmotregistarii Norgga ássin geassemánu 30. b. .
Skal du forhåndsstemme , kan du gjøre det i hvilken som helst kommune i landet .
Jos don áiggut jienastit ovddalgihtii , de sáhtát nu dahkat man fal gielddas don háliidat riikkas .
Fristen for å forhåndsstemme i Norge er senest 11. september .
Ovddalgihtii jienasteami vejolašvuohta Norggas lea maŋimusat čakčamánu 11. b. .
Dersom du forhåndsstemmer i en annen kommune enn hjemkommunen din , vil stemmen automatisk bli sendt til hjemkommunen .
Jos don ovddalgihtii jienastat eará gielddas go ruovttugielddastat , de du jienastat automáhtalaččat sáddejuvvo du ruovttugildii .
Det er kommunene som bestemmer hvilke valglokaler som skal brukes og åpningstidene for disse , både ved forhåndsstemmegivningen og på valgdagen .
Gielddat dat mearridit válgalanjaid mat galget geavahuvvot ja daid rabasáiggiid , sihke ovddalgihtii jienasteami várás ja jienasteami várás válgabeaivvi .
Ta derfor kontakt med kommunen for nærmere informasjon om valglokale og åpningstider .
Danne váldde oktavuođa gildii jos dárbbašat dárkilat dieđuid válgalanja ja rabasáiggiid birra .
Finn kommunens internettside ( lenke til Norge.no ) .
Oza gieldda interneahttasiiddu ( liŋka dása : Norga.no ) .
Dersom du er på ferie eller er i utlandet av andre grunner og ikke får stemt i Norge , kan du forhåndsstemme hos mange av de norske utenriksstasjonene .
Jos don leat olgoriikkas luomus dahje eará sivaid geažil , itge sáhte jienastit Norggas , de don sáhtát ovddalgihtii jienastit máŋgga norgalaš olgoriika-stašuvnnas .
Fristen for å forhåndsstemme utenriks er innen 4. september .
Maŋimuš vejolašvuohta olgoriikkas jienastit ovddalgihtii lea ovdal čakčamánu 4. b. .
Nyhet , 18.11.2010
Ođas , 18.11.2010
Hvordan kan offentlig sektor bli mer effektiv , mer brukervennlig og få bedre kvalitet på tjenestene ?
Movt sáhttit almmolaš suorggi beaktilastit , dagahit eanet geavahanádjái ja buoridit kvaliteahta bálvalusain ?
Dette er store spørsmål som det er vanskelig å finne svar på for departementsansatte alene .
Dát leat viiddis gažaldagat maidda departemeantabargiide akto dáidá váttisin gávdnat vástádusaid .
Derfor lanserer Fornyingsdepartementet en Fornyings- og IKT-blogg hvor fagmedarbeiderne vil diskutere temaer som dette med smarte hoder utenfor departementets fire vegger .
Danin álggaha Ođasmahttindepartemeanta Ođasmahttin- ja DGT-blogga mas fágamielbargit sáhttet digaštallat fáttá birra eará fágačehpiiguin olggobealde departemeanta .
Vi ønsker gode innspill og diskusjoner med bloggleserne om departementets – og regjeringens – IKT- og fornyingsarbeid .
Mii háliidat buori árvalusaid ja digaštallamiid bloggalohkkiid gaskkas departemeanta– ja ráđđehusa – DGT- ja ođasmahttinbarggu birra .
Vi tror at de smarte innspillene og kommentarene vil gjøre oss i stand til å gjøre bedre faglige vurderinger , slik at vi kan gi fornyingsministeren og resten av regjeringen bedre råd .
Mii sávvat ahte vuogas ja heivvolaš árvalusaid ja mearkkašumiid vuođul de mis lea buoret vuođđu fágalaččat árvvoštallat , nu ahte mii sáhttit ovddidit buriid rávvagiid ođasmahttinministtar ja muđuinai ráđđehussii .
På bloggen vil vi for eksempel diskutere : Hvilke offentlige tjenester ønsker du at skal tilbys som selvbetjeningsløsning på nett ?
Bloggas mii digaštallat nugomat : Makkár almmolaš bálvalusaid háliidat don mii galgat fállat iešbirgejeaddji čoavddusin neahtas ?
Hvordan kan staten bruke mindre penger , men samtidig øke kvaliteten på sine tjenester ?
Movt sáhttá stáhta geavahit unnit ruđaid , seammás go buorida kvalitehta bálvalusain ?
Så velkommen til bloggen , og kjør debatt !
Dasto , bures boahtin bloggii , čađat digaštallamiid ja oaivillonohallamiid !
Idrettsavdelingen
Falástallanossodat
Ansvar for forvaltningen av overskuddet fra Norsk Tipping AS til idrettsformål i tillegg til ansvar for idrettsanlegg , idrettspolitiske spørsmål , internasjonalt idrettsarbeid og antidoping .
Dan ovddasvástádus lea hálddašit falástallanulbmiliidda ruđaid mat Norsk Tippingas báhcet buorrin . Falástallanossodat lea maid falástallanrusttegiid , falástallanpolitihkalaš gažaldagaid , internašuvnnalaš falástallanbargguid ja dopeneastadeami ovddasvástideaddji .
Hovedretningslinjene for bruk av overskuddet til idrettsformål er at midlene i første rekke skal brukes til utbygging av idrettsanlegg .
Váldonjuolggadussan ruđaid geavaheapmái mat leat báhcán buorrin , lea ahte dat ovddemustá galget adnot falástallanrusttegiid huksemiidda .
Det skal ytes midler til Norges Idrettsforbund og Olympiske Komités ( NIF ) administrasjon og viktige arbeidsoppgaver , samt til idrettsoppgaver og formål departementet finner berettiget til tilskudd .
Norges Idrettsforbund galgá oažžut doarjaga ja nu maiddái Olympiske Komite hálddahus , ja dan dehálaš bargguide galgá maid juolluduvvot doarjja . Dasa lassin galgá juolluduvvot doarjja falástallanbargamušaide ja ulbmiliidda main departemeantta mielas lea riekti oažžut doarjaga .
Flere forvaltningsoppgaver knyttet til spillemidler til anlegg for idrett og fysisk aktivitet er delegert til kommuner og fylkeskommuner .
Ollu hálddašanbarggut mat gusket speallanruđaide , mat galget adnot falástallamii ja lášmmohallandoaimmaide , leat sirdojuvvon suohkaniidda ja fylkasuohkaniidda .
På aktivitetssiden er Norges Idrettsforbund og Olympiske Komité den største tilskuddsmottakeren .
Aktivitehtabealis leat Norges Idrettsforbund ja Olympiske Komite stuorámus doarjjavuostáiváldit .
[ Kulturdepartementet ]
[ Kulturdepartemeanta ]
Seksjon ID 1
Sekšuvdna ID 1
Hovedarbeidsområder : Fordeling av spillemidler .
Váldobargosuorggit : Speallanruđain juohkin .
Forhåndsgodkjenning av planer for idrettsanlegg .
Ovdagihtii dohkkehit falástallanrusttegiid plánaid .
Informasjon om bygging , drift og vedlikehold av anlegg .
Diehtojuohkin mii guoská rusttegiid huksemiidda , jođiheapmái ja bearráigeahččamii .
Seksjon ID 2
Sekšuvdna ID 2
Hovedarbeidsområder : Generelle idrettspolitiske spørsmål .
Váldobargosuorggit : Oppalaš falástallanpolitihkalaš gažaldagat .
Tilskudd til aktivitet / NIF .
Juolludeamit doaimmaide / NIF .
Tilskudd til lokale lag og foreninger .
Juolludeamit báikkálaš joavkkuide ja servviide .
Tilskudd til grupper med spesielle behov .
Juolludeamit joavkkuide main leat earenoamáš dárbbut .
Internasjonalt idrettsarbeid .
Internašuvnnalaš falástallanbarggut .
Antidoping .
Dopeneastadeapmi .
Seksjon ID 3
Sekšuvdna ID 3
Hovedansvarsområder : Fellessaker , høringer , økonomiske saker , friluftsliv , forskning og utvikling .
Váldoovddasvástádus : Oktasašáššit , gulaskuddamat , ekonomalaš áššit , olggoovddas doaimmat , dutkan ja ovdáneapmi .
Tale / artikkel , 17.08.2012
Sárdni / artihkal , 17.08.2012
Ikke svartmal IMF
Allet bostal IMF
Kronikk i Klassekampen
Kronihkka Klassekampen-áviissas
Det har blitt hevdet i Klassekampen at Norge er for snille med IMF .
Klassekampen-áviissas lea čuoččuhuvvon , ahte Norga lea menddo šiega IMF hárrái .
Den påstanden bygger på et misforstått inntrykk av både IMF og Norges rolle i IMF.
Čuoččuhus ovdanbuktá , ahte leat ádden boastut sihke IMF sajádaga ja Norgga rolla IMF:s .
De siste årene har flere land blitt stengt ute fra vanlige kilder til internasjonal finansiering pga egne økonomiske vanskeligheter .
Maŋimuš jagiid leat ollu riikkat massán dábálaš vejolašvuođaid oažžut riikkaidgaskasaš ruhtadeami , daningo dain leat alddiset leamaš ruhtaváttisvuođat .
For slike land kan lån fra Det internasjonale valutafondet – IMF – være avgjørende .
Dakkár riikkaid váttis dili sáhttá čoavdit loanain , maid Riikkaidgaskasaš valuhttafoandda – IMF – addá .
Midler fra IMF gir landet et økonomisk pusterom og tid til å gjennomføre tiltak for å få økonomien på rett kjøl igjen .
IMF ruđaiguin riika sáhttá oažžut ruđalaš vuoiŋŋastanbottu ja johttáhit doaimmaid , maiguin ekonomiija fas njuolgá .
Uten lån fra det internasjonale samfunnet ville omstillingene måtte skje raskere .
Jos riikkaidgaskasaš servodat ii loanahivčče ruđa , de fertešedje rievdadusaid ollašuhttit johtileappot .
Belastningen for landets innbyggere ville trolig bli vesentlig større og mer vilkårlig .
Dat fas čuozášii jáhkkimis sakka eanet riikka ássiide , ja livččii váddásut stivret mo ja masa rievdadusat čuhcet .
Hjelp til å sette sammen og følge opp et troverdig tiltaksprogram kan ofte være like viktig som lån .
Veahkki jáhkehahtti doaibmaprográmma ráhkadeapmái ja dan čuovvuleapmái sáhttá dávjá leat seammá mávssolaš , go loatna .
Vi ser et annet IMF i dag enn for noen år siden .
Mii oaidnit , ahte IMF ii leat šat seammá go moadde jagi dassái .
Mange av oss var da svært kritiske til organisasjonen .
Máŋgasat mis ledje dalle kritihkalaččat organisašuvnna ektui .
Både IMF og medlemslandene har lært av feilene som ble begått blant annet under Asia-krisen og i årene fram mot den globale finanskrisen .
Sihke IMF ja miellahttoriikkat leat oahppan meattáhusain , maid dagaimet earret eará Ásia-roasu áigge , ja jagiin ovdal máilmmiviidosaš ruhtaroasu .
Jeg er spesielt glad for at ” one size fits all ” og den ensidige troen på liberalisering og privatisering ikke lenger er framtredende .
Lean erenoamáš movtta das , ahte leat guođđán " one size fits all " - jurddašeami ja ovttabealat jáhku liberaliseremii ja privatiseremii .
IMFs egne retningslinjer for de krav som skal stilles ved utlån , har blitt endret betydelig .
IMF iežas njuolggadusat , mat gusket loatnaeavttuide , leat rievdan sakka .
I dette reformarbeidet har Norge vært en pådriver .
Norga lea áŋgiruššan rievdademiid ovdii .
Mange av våre synspunkter kan gjenkjennes i endringene som ble gjennomført i 2009 .
Ollu min oainnuin vuhtto 2009 dahkkojuvvon rievdadusain .
Blant annet skal vilkårene nå konsentreres om forhold av makroøkonomisk betydning innenfor IMFs kjerneområde .
Dál loatnaeavttuin deattuhit diliid , main lea mearkkašupmi makroekonomiija dáfus , mii lea IMF váldosuorgi .
Eventuelle krav om strukturendringer skal være kritisk nødvendige for en vellykket omstilling .
Vai nuppástusat lihkostuvašedje , de fertejit struktuvrarievdadusaid gáibádusat leat áibbas vealtameahttumat .
Det har vært viktig for oss at land i krise også skal ha et visst rom for å utforme sin egen økonomiske politikk tilpasset nasjonale forhold .
Min mielas lea leamaš mávssolaš , ahte riikkat mat gillájit roasus , galget dihto rámmaid siskkobealde beassat hábmet iežaset ruhtapolitihka , mii heive aiddo dan riikka diliide .
Av hensyn til svake grupper legger IMF nå betydelig vekt på fordelingsvirkninger og sosiale sikkerhetsnett .
IMF váldá vuhtii geahnohis joavkkuid , ja deattuha dál sakka juohkindoaimmaid ja sosiála sihkarvuođafirpmiid .
En kommer imidlertid ikke utenom at den økonomiske politikken må være bærekraftig .
Das ii dattetge beasa gosage , ahte ekonomiijapolitihkka galgá leat nanus .
Det innebærer at land i dyp krise normalt må legge om politikken .
Dat mearkkaša , ahte riika , mas lea garra roassu , ferte dábálaččat rievdadit politihka .
Offentlige finanser må bringes inn på et holdbart spor .
Almmolaš ruhtaváriid galgá jođihit dan láhkai , ahte ruhtadilli dásásmuvvá .
Spørsmålet er ikke om , men hvor raskt og hvordan , dette skal gjennomføres .
Ii leat gažaldagas galgágo dan dahkat , muhto man johtilit dan galgá dahkat ja mo .
Dette er vanskelige avveininger , der også nasjonale forhold og preferanser spiller en stor rolle .
Dat leat váttis vihkkedallamat , maidda riikka erenoamášvuođat váikkuhit sakka .
At IMF har lært av tidligere feil betyr ikke at organisasjon ikke kan gjøre nye , eller at norske myndigheter ikke har et kritisk blikk på dens virksomhet .
Dat , ahte IMF lea oahppan ovddit meattáhusain ii mearkkaš , ahte organisašuvdna ii sáhtáše šat meaddit , dahje ahte norgga eiseválddit eai livčče kritihkalaččat dan doaimmaid hárrái .
Norge er et engasjert IMF-medlem som aktivt søker gehør for synspunkter i IMFs styre .
Norga lea aktiiva IMF-lahttu , mii áŋgirit ovddida oainnuidis IMF stivrii .
Sammen med de øvrige nordiske og de baltiske landene er Norge representert med ett styremedlem .
Norgga ja eará davviriikkaid ja Baltia riikkaid ovddasta okta stivralahttu .
Landene i vår valgkrets samarbeider godt og samordner løpende synspunkter .
Min válgabiirre riikkat barget bures ovttas ja buohtalastet dađistaga oainnuideaset .
Vi kommer som regel fram til en felles holdning i saker som skal behandles i styret , selv om det i enkelte tilfeller er forskjeller i vektlegging og nyanser . Tempoet på finanspolitiske innstramminger i Europa er et eksempel på dette .
Mii gávdnat dábálaččat oktasaš oainnu áššiide , maid stivrras meannudit , vaikko muhtimin mii gal deattuhit ja oaidnit áššiid vehá iešguđetge láhkai Nu lei ovdamearkka dihte dan oktavuođas , go galggai mearridit man johtilit ruhtapolitihkalaš gáržžidemiid galgá čađahit Eurohpás .
Mens flertallet i vår valgkrets ville følge EUs linje , mente vi at innstramningene kunne skje noe mer gradvis i land som hadde økonomisk handlingsrom til dette .
Min válgabiirre eanetlohku háliidii čuovvut EO linnjá , muhto mii fas oaivvildeimmet , ahte gáržžidemiid livčče sáhttán dahkat eanetge muttuid mielde riikkain , main lei doaibmamunni dasa .
Flere land i Europa har de siste årene mottatt støtte fra IMF .
Ollu Eurohpá riikkat leat maŋimuš jagiid ožžon doarjaga IMF:s .
For EU-land har også EU deltatt i finansieringen .
EO lea maid searvan EO-riikkaid ruhtadeapmái .
Sammen med de tre andre nordiske landene har Norge bidratt med lån til Island og Latvia .
Ovttas golmmain earáin davviriikkain Norga lea addán loana Islándii ja Latviai .
Deres stabiliseringsprogramm er avsluttet og økonomien i bedring .
Sin stáđásmahttinprográmmat leat loahpahuvvon ja ruhtadilli lea njuolgamin .
Norge og den nordisk-baltiske valgkretsen har støttet låneprogrammene i Europa i IMFs styre .
Norga ja davviriikkaid-baltia válgabiire leat dorjon Eurohpá loatnaprográmmaid IMF stivrras .
Det gjelder også Hellas ’ program .
Dat guoská maiddái Hellasa prográmma .
Uten lån fra det internasjonale samfunnet ville de ikke vært i stand til finansiere sine løpende utgifter .
Jos dat ii livčče ožžon loana riikkaidgaskasaš servodagas , de dat ii livčče nagodan ruhtadit jotkkolaš goluidis .
Hellas er imidlertid i en særdeles vanskelig økonomisk situasjon og står overfor store utfordringer framover .
Hellasis lea dattetge ereliiggán váttis ruhtadilli , ja das leat stuorra hástalusat ovddabealde .
For å få sysselsettingen opp og ledigheten ned i kriselandene trengs økonomisk vekst .
Vai roassoriikkain oččošedje barggolašvuođa badjánit ja bargguhisvuođa njiedjat , dárbbašuvvo ekonomiija ovdáneapmi .
Samtidig må det legges troverdige planer for å rette opp ubalansene i offentlige finanser .
Seammás galget ráhkadit jáhkehahtti plánaid , maid mielde almmolaš ruđaid eahpedássádaga njulgejit .
Hellas – som de øvrige utsatte landene i euroområdet – har i betydelig grad forverret sin kostnadsmessige konkurranseevne etter at euroen ble innført .
Dan maŋŋá go euro ásahuvvui , de leat Hellasa gilvalannávccat sakka hedjonan dan dáfus , makkár gollodássi sin riikkas lea go buohtastahttá eará riikkaid gollodásiin .
Erfaringene fra vår egen bankkrise illustrerer at det tar tid å rette opp slike ubalanser .
Iežamet báŋkoroasu vásáhusat čájehit , ahte dakkár eahpedássádagaid ádjána njulget .