pere/sami_parallel huggingface dataset:
Waliserne lå langt foran , både når det gjaldt tospråklig skolevirksomhet og relevant forskning .
Walisalaččat ledje menddo njunnošis , sihke das mii guoskkai guovttegielalaš skuvladoibmii ja áššáigullevaš dutkamii .
Wales var som en slags Mekka for alle som interesserte seg for tospråklig undervisning , og jeg ble derfor sterkt anbefalt å reise dit .
Walesa lei muhtun lágan Mekka buohkaide geat beroštedje guovttegielalaš oahpahusas , ja danin mu garrasit rávvejedje dohko mátkkoštit .
En søknad til Folkeskolerådet ( senere Grunnskolerådet ) om midler til en slik reise , ledsaget av en fyldig rapport om mine opplevelser i Friesland , ble positivt mottatt .
Go sáddejin ruhtaohcama Álbmotskuvlaráđđái ( Folkeskolerådet ) ( maŋŋá Vuođđoskuvlaráđđi ( Grunnskolerådet ) ) oktan dievašlaš raporttain mu vásáhusaid birra Frisaeatnamis , de dan bures vuostáiválde .
Rådets formann , Erling Slaatto , stilte imidlertid som betingelse at studieturen skulle resultere i at jeg leverte en samisk ABC .
Ráđi ovdaolmmoš , Erling Slaatto , dattetge eaktudii ahte oahppomátkki boađus galggai leat ahte mun čállen sámegiela áppesa .
Rapporter hadde de fått nok av .
Raporttaid lohkamis sii ledje dolkan .
Det var jo gledelig at sentrale skolemyndighetene var klar over betydningen av bruken av morsmålet .
Leihan illudahtti ahte guovddáš skuvlaeiseválddit dihte man deaŧalaš lei geavahit eatnigiela .
Tilråding fra Kirke- og undervisningsdepartementet i St. meld. nr. 21 ( 1962 – 63 ) var jo også entydig positiv på dette punktet .
Girko- ja oahpahusdepartemeantta evttohushan Sd. dieđáhusas nr. 21 ( 1962-63 ) lei maiddái duođai miehtemielalaš dán dáfus .
Slaattos betingelse var det imidlertid ikke lett å si ja til for en som ikke kunne samisk og som hadde bare et par års fartstid i et samiskspråklig miljø .
Slaatto eaktudussii ii lean dattetge nu álki mieđihit go in máhttán sámegiela ja ledjen leamaš dušše moadde jagi barggus sámegiela birrasis .
Akademiske ambisjoner holdt jeg meg unna , selv om jeg selvsagt ikke kom utenom et visst kjennskap til eksisterende forskning på området .
Akademihkalaš áigumušain mun in beroštan , vaikko mun dieđusge in sáhttán garvit oahpásmuvvamis dán fáttá doaibmi dutkamii .
Oppmuntring fra skoleinspektør Lind Meløy og fra kolleger i Karasjok medvirket til at jeg til slutt fant at det fikk våge seg .
Skuvlainspektevrra Lind Meløy ja Kárášjoga bargoskihpáriid movttiidahttin váikkuhii dasa ahte mun loahpas gávnnahin ahte ferten duostat .
Dette innebar selvstudier i samisk opp til et nivå som gjorde det mulig å lage tekster som var pedagogisk-metodisk forsvarlige og som var knyttet til elevenes miljø , både faktisk og emosjonelt .
Dát mielddisbuvttii sámegiela iešoahpahallama dakkár dássái ahte munnje lei vejolaš čallit teavsttaid mat ledje pedagogalaččat-metodihkalaččat dohkálaččat ja mat ledje ohppiid birrasis , sihke duođalaččat ja dovdduid geasuheaddjit .
Ulempen ved å bo og arbeide i Oslo ble så oppveid med at jeg fikk flere samisktalende språkkonsulenter innenfor rekkevidden .
Váivvádus lei orrut ja bargat Oslos , muhto dan buorrin lei ahte mus ledje máŋga sámegielat giellakonsuleantta das lahkosis .
Også universitetslektor Thor Frette fulgte prosjektet med interesse og var til stor hjelp .
Maiddái universtitehtalektor Thor Frette čuovui prošeavtta beroštumiin ja lei stuorra veahkkin .
De to første delene av ABC-en greidde jeg å lage utkast til selv .
Guovtti vuosttaš áppesa osiid nagodin ieš čállit .
Den tredje delen forutsatte et språknivå som jeg følte meg såpass utrygg på at Folkeskolerådet aksepterte en medforfatter .
Goalmmát oassi gáibidii gielladási man mun in hálddašan ja nu Álbmotskuvlaráđđi ( Folkeskolerådet ) dohkkehii mieldečálli .
Det ble min kollega fra Karasjok , Hans Eriksen .
Dát lei mu bargoskibir Kárášjogas , Hans Eriksen .
Høsten 1964 oppholdt jeg meg fire uker i Wales .
1964´ čavčča ledjen njeallje vahkku Walesas .
Som ventet hadde jeg stort utbytte av dette oppholdet .
Nugo vurden , de lei dát mátki stuorra ávkin munnje .
Jeg besøkte blant annet ni skoler , hvorav fire var landsbyskoler med 90 – 100 % walisisktalende elever .
Mun galledin earret eará ovcci skuvlla , ja daid gaskkas ledje njeallje giliskuvlla 90-100% walisalašhálli ohppiiguin .
På alle skolene hørte jeg på den første lese- og skriveundervisningen via morsmålet , og på introduksjonen av engelsk som andre språk .
Buot skuvllain guldalin mo álgolohkan- ja čállinoahpahus oahpahuvvui eatnigillii , ja mo eaŋgalsgillii oahpásmuvve nubbingiellan .
Dessuten var det også her møter med lærere på forskjellig nivå ( deriblant lærerhøyskolen ) , med lokale skolemyndigheter , forskere og produsenter av læremidler .
Dasa lassin ledje mus maiddái dáppe čoahkkimat oahpaheddjiiguin máŋgga dásis ( earret eará oahpaheaddjiallaskuvllas ) , báikkálaš skuvlaeiseválddiiguin , dutkiiguin ja oahpponeavvuid lágideddjiiguin .
Det samme skulle jeg senere på høsten gjøre i Luxembourg .
Seammalágan mátkki mun čađahin maŋŋelis čakčat Luxembourgas .
Der er morsmålet og talespråket letzeburgesch , skolens , kirkens , pressens og det meste av litteraturens språk høytysk , og det offisielle språket ( som ikke er talespråk ) fransk .
Doppe lea eatnigiella ja hállangiella letzeburgesch , skuvlla , girku , media ja eanaš girjjálašvuođa giella lea alladuiskkagiella , ja almmolaš giella ( mii ii leat hállangiella ) ránskagiella .
Også her hadde morsmålet , som er en tysk dialekt , fått plass i skolen , selv om tysk hadde hovedrollen som undervisningsspråk .
Maiddái dáppe lei eatnigiella , duiskkagiela dialeakta , ožžon saji skuvllas , vaikko duiskkagiella lei váldooahpahusgiella .
Skolen i Luxembourg var altså tre-språklig .
Skuvla Luxembourgas lei nappo golmmagielalaš .
I januar reiste jeg til Finnmark , nærmere bestemt Kautokeino og Karasjok .
Ođđajagemánus vulgen Finnmárkui , namalassii Guovdageidnui ja Kárášjohkii .
Det meste av tiden tilbrakte jeg i Kautokeino for å bli kjent med skolesituasjonen og forholdene for øvrig .
Eanaš áiggi orron Guovdageainnus vai oahpásmuvan skuvladilálašvuođaide ja dilálašvuođaide muđui .
Karasjok var på den tiden kjent for stor lokal motstand mot bruken av samisk i skolen , og ansettelse av samiskspråklige lærere hadde noen år i forveien vakt bestyrtelse hos mange .
Kárášjohka lei dan áigodagas beakkán go lei stuorra báikkálaš vuostálastin geavahit sámegiela skuvllas , ja sámegielat oahpaheddjiid virgáibidjamat ledje moadde jagi ovdalis hirpmahuhttán máŋgasa .
I Kautokeino var stemningen mer positiv i så måte .
Guovdageainnu servodat lei dán dáfus eanet miehtemielalaš .
Blant lærerne var holdningen begge steder , rimelig nok , gjennomgående positiv .
Guktuin báikkiin dattetge ledje oahpaheaddjit čađa positiivvalaččat .
De opplevde jo daglig de nedslående følgene av norskens enerådende stilling .
Siihan beaivválaččat oidne ahte dárogiela oktoráđđejeaddji dilli váikkuhii boasttu guvlui .
I Kautokeino hadde noen av lærerne , Lise Bamrud , Liv Johnsen og Inger Seierstad , arbeidet med planer om å utarbeide læremidler som kunne hjelpe elevene til å få større utbytte av undervisningen .
Guovdageainnus ledje muhtun oahpaheaddjit , Lise Bamrud , Liv Johnsen ja Inger Seierstad , bargan áigumušaiguin ráhkadit oahpponeavvuid mat sáhtte leat áhpun ohppiide oažžut stuorát ávkki oahpahusas .
Det var svært nyttig for mitt eget arbeid at jeg kunne rådføre meg med dem og høre om deres erfaringer .
Mu bargui lei hui ávkkálaš beassat ráđđádallat singuin ja gullat sin vásáhusaid .
Jeg fikk et særlig nært samarbeid med Inger Seierstad , som påtok seg å illustrere ABC-en .
Mus lei erenoamáš lagas ovttasbargu Inger Seierstadain , gii galggai sárgut govaid áppesii .
Hennes illustrasjoner bidrog da også i høy grad til at barna ble glad i bøkene .
Go son gárvii vuosttaš sárgojuvvon govaid , de illudin go dát ollásit orro heivemin mu čállosiidda .
Liv Johnsen ( Jerpseth ) skulle senere utarbeide et begynneropplegg for norsk som andre språk .
Liv Johnsen ( Jerpseth ) ráhkadii maŋŋá dárogiela nubbingiellan álgooahpahusoahpponeavvuid .
ABC-ens tre deler , med veiledninger og arbeidsoppgaver , utkom i perioden 1967 – 69 .
Áppesa golbma oasi , bagadusaiguin ja bargobihtáiguin , almmuhuvvojedje áigodagas 1967-69 .
Den første delen , las ’ se ja mat ’ te – ruovtos , ble senere revidert av Sverre Hatle og utkom i 1977 med tittelen dá læba lás ’ se ja mát ’ te .
Vuosttaš oasi , lás ’ se ja mat ’ te - ruovtos , ođasmahttii Sverre Hatle ja almmustuvai 1977:s namahusain dá læba lás ’ se ja mat ’ te .
I 1980 kom den i ny utgave på grunn av endringer i rettskrivningen .
1980:s dát almmustuvai ođđa deaddileamis go riektačállin rievddai .
Det samme skjedde med de to andre delene , Lás ’ se ja Mát ’ te – Jåđos og Lás ’ se ja Mát ’ te ja sudnu us ’ tibat .
Seamma dáhpáhuvai dieinna guvttiin eará osiin , Lás ’ se ja Mát ’ te - Jåđos ja Lás ’ se ja Mát ’ te ja sudnu us ’ tibat .
Lásse ja Máhtte jođus var ei av de første lærebøkene for samisk begynneropplæring .
Lásse ja Máhtte jođus lei vuosttaš oahppogirjjiid gaskkas sámegiel álgooahpu várás .
, og utfra de faktiske forhold i dag mener vi Kirkedepartementets instruks av 18. april 1898 skal være den fremtidige rettesnor for skolen i vår bygd . "
ja otnáš duohta dilálašvuođas mii oaivvildat ahte Girkodepartemeantta skuvlanjuolggadus beaiváduvvon 18.04.1898 galgá leat min báikki skuvlla boahtteáiggi njuolggadussan . "
Resolusjonen gav altså uttrykk for de samme bekymringer som man i sin tid hadde møtt i bl.a. Friesland og Wales .
Cealkámuš nappo čájeha seamma balu go maid olbmot Friseatnamis ja Walesas ledje dovdan .
Hadde man i flere generasjoner måttet nøye seg med en plass nederst ved bordet , så ønsket man seg , naturlig nok , en annen fremtid for sine barn .
Dán sáhtii áddet go muitá váttisvuođaid maid sápmelaččat ledje deaividan stuorraservodagas ja Norgga eiseválddiid ektui go sis lei heajos dárogielmáhttu ja váilevaš oahpahusávkkástallan .
Min oppgave var å prøve å få frem at målet for den tospråklige skolen var det samme som det de så for seg .
Go máŋga buolvva ledje ferten duhtat vuolimuš beavdegeahčái , de áddemis olbmot sávve eará boahtteáiggi mánáidasaset .
Det var veien frem til dette målet som hadde skapt forestillinger om at det motsatte var tilfelle .
Mu bargun lei geahččalit čilget ahte guovttegiela skuvllas lei seamma ulbmil go maid siige háliidedje .
Sommeren 1966 organiserte Folkeskolerådet et kurs i Lakselv om undervisning i språkblandede distrikter , og der fikk jeg anledning til å presentere ABC-opplegget .
1966´ geasi lágidii Álbmotskuvllaráđđi kurssa Leavnnjas giellaseaguhusguovlluid oahpahusa birra , ja doppe mun ožžon liibba čielggadit áppes-girjjiid .
Det ble senere organisert flere slike sommersamlinger , bl.a. i Seida ( Tana ) .
Maŋŋá lágidedje eanet diekkár geassečoahkkimiid , ee. Sieiddás ( Deanus ) .
Bruken av morsmål i begynnerundervisningen bygger på undersøkelser som har vist at fullgod språk- og begrepsutvikling bare skjer gjennom morsmålet , altså språket som gir barnet trygghet og som det er emosjonelt knyttet til .
Álgooahpahusa eatnigiela geavaheami vuođđun leat guorahallamat mat duođaštit ahte ollislaš giella- ja doabaovdáneapmi dušše ovdána eatnigiela bokte , namalassii giela bokte mii addá mánnái oadjebasvuođa ja masa mánás leat dovddut .
Grunnlaget for en slik utvikling legges nettopp i barneårene .
Mánnávuođashan dákkár ovdáneami vuođđu láhččojuvvo .
Senere fordypning i morsmålet , og læring av nye språk , blir betydelig hemmet når dette grunnlaget er mangelfullt eller ikke eksisterer i det hele tatt .
Eatnigiela čiekŋudeapmi maŋŋá , ja ođđa gielaid oahppan , goazahuvvo mealgadii go dát vuođđu lea váilevas dahje ii oppa leatge .
Mitt arbeid med ABC-en og min " propaganda " for den tospråklige skolen , var helt konkret rettet mot det samiskspråklige barnets behov for å kunne nyttiggjøre seg undervisningen på samme grunnlag som norskspråklige barn hadde kunnet gjøre .
Mu bargu áppesiin ja mu guovttegiela skuvlla " propagánda " , lei áibbas konkrehtalaččat oaivvilduvvon doarjut sámegielat máná dárbbu sáhttit ávkin atnit oahpahusa seamma vuođu alde go dárogielat mánát ledje sáhttán dahkat .
Å opprettholde eget språk og egen kultur , og å gi disse en naturlig plass i skolen , så ( og ser ) jeg som vesentlig for barnets skyld .
Seailluhit iežas giela ja iežas kultuvrra , ja dáidda láhčit lunddolaš saji skuvlii , oidnen mun ( ja oainnán ) deaŧalažžan máná iežas dihtii .
Den enorme innflytelse det dominerende språket og den dominerende kulturen utøver , kan lett få barnet til å føle at dets egen bakgrunn er uten betydning for å komme seg frem i livet .
Hálddašeaddji giela ja hálddašeaddji kultuvrra stuorra váikkuhus , sáhttá álkidit doalvvuhit máná jáhkkit ahte su iežas duogáš ii leat mange veara jos galgá eallimis lihkostuvvat .
Men ingen kan reise ut mot et mål uten å kjenne startstedet , uansett trinn i livet man befinner seg .
Muhto ii oktage sáhte ollensadjái vuolgit jos ii dovdda vuolggasaji , beroškeahttá eallima dásiin .
Å vite hvem man er , er ingen ulempe når man skal finne sin vei ut i verden .
Iežas duogáža diehtit , ii leat makkárge bahán go galgá máilbmái vuolgit .
Tvinges barn til å glemme det fra de er seks eller sju år , pålegges de en byrde som kan bli tung å bære .
Jos mánáid bágge dán vajálduhttit go leat guđa dahje čieža jagi boarrásat , de sin ala bidjet noađi mii sáhttá šaddat lossat guoddit .
Brev , 18.02.2011
Reivvet , 18.02.2011
For å lykkes i kampen mot mobbing er vi nødt til å stå sammen .
Mii fertet ovttasráđiid bargat vai lihkostuvvat eastadit givssideami .
Lenke til brevet i pdf-format
Lenke til brevet til ordførere i pdf-format
Nyhet , 18.02.2011
Ođas , 21.02.2011
Brudd i reindriftsforhandlingene
Boazodoallošiehtadallamat boatkanan
Norske Reindriftsamers Landsforbund ( NRL ) valgte torsdag 17. februar å bryte forhandlingene med Staten om Reindriftsavtalen 2011/2012 .
Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi ( NBR ) válljii duorastaga guovvamánu 17. beaivvi botket 2011/2012 boazodoallošiehtadallamiid Stáhtain .
Dette er første gang i reindriftsavtalens historie .
Lea vuosttaš geardde šiehtusa áigodagas ahte boazodoallošiehtadallamat boatkanit .
Bakgrunnen for uenigheten er knyttet til markedsregulerende tiltak , herunder oppfølging og avvikling av det reguleringslageret som ble etablert i slaktesesongen 2010/2011 .
Duogážin lea soabetmeahttunvuohta márkanmuddejeaddji doaibmabijuid oktavuođas , dás čuovvoleames ja heaittiheames muddenrádjosa mii ásahuvvui 2010/2011 áigodagas .
Se hele Sluttprotokoll fra reindriftsavtaleforhandlingene 2011 ( pdf , 386 Kb )
Geahča 2011 boazodoallošiehtadallamiid loahppaprotokolla ( pdf , 386 Kb )
Revidert tilbud fra Staten pr 17.02.2011 ( pdf , 8 Mb )
Stáhta dárkkistuvvon fálaldaga 17.02.2011 rájes ( pdf , 8 Mb )
Overrasket - Forhandlingene i år har vært krevende .
Hirpmahuvvan - Dán jagáš šiehtadallamat leat leamašan váddásat ja gáibideaddjin .
Jeg er både overrasket og skuffet over at NRL har valgt å bryte forhandlingene .
Mun lean sihke hirpmahuvvan ja behtohallan go NBR válljii boktet šiehtadallamiid .
Statens endelige tilbud på 102,0 millioner kroner vil nå bli fremlagt for Stortinget til endelig beslutning .
Stáhta loahpalaš fálaldat dagahii oktiibuot 102,0 miljovnna ruvnno ja ovddiduvvo dál Stuorradiggái loahpalaš mearrideapmái .
Forsidefoto : Beitende reinsdyr .
Ovdasiidogovvá : Bohccot guohtumin .
Asgeir Hegestad , Samfoto .
Asgeir Hegestad , Samfoto .
Bruk av samisk språk i offentlig forvaltning
Sámegiela geavaheapmi almmolaš hálddahusas
Samisk og norsk er likeverdige språk , jf. sameloven kap. 3 .
Sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat , gč. sámelága 3. kapihttala .
Innenfor forvaltingsområdet for samisk språk ( kommunene Kåfjord , Kautokeino , Karasjok , Nesseby , Porsanger , Tana , Tysfjord og Snåsa ) er samisk og norsk likestilte språk .
Sámegiela hálddašanguovllus ( Divttasvuona suohkanis , Gáivuona suohkanis , Guovdageainnu suohkanis , Kárášjoga gielddas , Unjárgga gielddas , Posáŋggu gielddas ja Deanu gielddas ) leat sámegiella ja dárogiella ovttaárvosaš gielat .
Regjeringen ønsker at samisk skal være levende språk .
Ráđđehus háliida ahte sámegiella galgá leat ealli giella .
Aktiv og utvidet bruk av samisk språk er et svært viktig element i den videre utviklingen av samisk kultur .
Árjjalaš ja lassáneaddji sámegiela geavahus lea sámi kultuvrra viidáset ovdáneami hui dehálaš oassi .
Likedan er det viktig at samisk språk benyttes i offentlig sammenheng .
Seamma láhkai lea mávssolaš ahte sámegiella geavahuvvo almmolaš oktavuođain .
Kommunal- og regionaldepartementet åpnet sine samiskspråklige internettsider 6. februar 2003 , på samefolkets dag .
Gielda- ja guovlodepartemeanta rabai iežas sámegielat interneahttasiidduid guovvamánu 6. beaivvi 2003 , sámi álbmotbeaivvi .
Regjeringens internettsider på samisk skal være den fremste kanalen for samiskspråklig informasjon , stortingsmeldinger , proposisjoner , lover , forskrifter og andre samiskspråklige dokument fra regjeringen og departementene .
Ráđđehusa sámegielat interneahttasiiddut galget leat deháleamos diehtojuohkinkanálan almmuhettiin sámegillii stuorradiggedieđáhusaid , proposišuvnnaid , lágaid , láhkaásahusaid ja eará sámegielat dokumeanttaid ráđđehusas ja departemeanttain .
Det forventes at offentlige virksomheter oppfyller samelovens språkregler og tilrettelegger for skriftlig kommunikasjon på samisk .
Vurdojuvvo ahte almmolaš ásahusat ollašuhttet sámelága giellanjuolggadusaid ja láhčet vejolašvuođaid gulahallat čálalaččat sámegillii .
Offentlig informasjon må tilrettelegges også for den samiske befolkningen , noe som medfører at for eksempel offentlige skjemaer også må finnes på samisk .
Almmolaš diehtojuohkin galgá lágiduvvot sámeálbmogii ge , ja dat mielddisbuktá ovdamearkka dihtii ahte almmolaš skovit galget leat sámegillii ge .
Rapporten Kartlegging og utredning av offentlige samiske informasjonstjenester , utarbeidet av Nordisk samisk institutt for Kommunal- og regionaldepartementet i 2001 , foreslår blant annet tiltak for økt bruk av samisk språk og samiskspråklig informasjon .
Raporta Kartlegging og utredning av offentlige samiske informasjonstjenester ( almmolaš diehtojuohkinbálvalusaid kárten ja čielggadeapmi ) , maid Davviriikkaid sámi instituhtta ráhkadii Gielda- ja guovlodepartemeantta ovddas 2001 , evttoha earret eará lasihit sámegiela geavaheami ja sámegielat diehtojuohkima .
For å styrke samisk språk har regjeringen bestemt at statlige etater skal pålegges å vurdere behovet for støtte for samisk språk i sine systemer .
Nannen dihtii sámegiela lea Ráđđehus mearridan ahte stáhta etáhtat galget árvvoštallat dárbbašit go vuogádagaid maiguin lea vejolaš čállit sámegillii .
Støtte for samisk språk i IT-sammenheng i offentlig forvaltning - etablering av kompetansebase for samisk språk og IT ( PDF )
Julevsámegiella ja lullisámegiella leat áitojuvvon gielat , ja daid gielaid suodjaleapmi ja ovddideapmi ferte nannejuvvot .
Bruk av samisk språk
Sámegiela geavaheapmi
Samisk skal være et levende språk .
Sámegiella galgá leat ealli giella .
Aktiv og utvidet bruk av samisk språk er et viktig element i den videre utvikling av samisk kultur .
Sámegiela árjjalaš ja lassáneaddji geavaheapmi lea dehálaš oassi sámi kultuvrra viidáset ovdáneamis .
Samisk og norsk er ifølge kap. 3 i sameloven likeverdige språk .
Sámegiella ja dárogiella leat sámelága 3. kapihttala vuođul ovttaárvosaš gielat .
Innenfor forvaltningsområdet for samisk språk er samisk og norsk likestilte språk .
Sámegiela hálddašanguovllus leat sámegiella ja dárogiella ovttadássásaš gielat .
Det er viktig at samisk språk benyttes i offentlig sammenheng , og at offentlig informasjon tilrettelegges også for den samiske befolkningen .
Dehálaš lea ahte sámegiella geavahuvvo almmolaš oktavuođain , ja ahte almmolaš diehtojuohkin heivehuvvo sámeálbmogii ge .
De samiske sidene på regjeringens nettsider er den fremste kanal for samiskspråklig informasjon fra regjeringen og departementene .
Sámegielat siiddut ráđđehusa neahttasiidduin leat deháleamos kanála man bokte dieđut ráđđehusas ja departemeanttain juhkkojuvvojit sámegillii .
Handlingsplan for samiske språk
Sámegielaid doaibmaplána
Regjeringen vil få flere til å bruke de samiske språkene .
Ráđđehus áigu oažžut eanebuid geavahit sámi gielaid .
Barnehage- og skole , offentlige tjenester og kulturtilbud er sentrale områder for handlingsplanen for samiske språk .
Mánáidgárddit , skuvllat , almmolaš bálválusat ja mediafálaldat leat guovddážis dan doaibmaplánas sámegielaid várás .
Det er særlig viktig med en innsats for å sikre lulesamisk og sørsamisk som levende språk også for fremtidige generasjoner .
Dakkár áŋgiruššan mii sihkkarastá julevsámegiela ja máttasámegiela ealli giellan maiddái boahttevaš buolvvaide , lea dehálaš .
Gollegiella
Gollegiella
Gollegiella er en nordisk samisk språkpris som er opprettet av sameministrene og sametingspresidentene i Norge , Sverige og Finland .
Gollegiella lea davviriikkalaš sámi giellabálkkašupmi maid Norgga , Ruoŧa ja Suoma sámeministarat ja sámediggepresideanttat leat ásahan .
Gollegiella betyr " gullspråk " i oversettelse fra samisk , og deles ut til enkeltpersoner , grupper , organisasjoner eller institusjoner som har gjort en verdifull innsats for samisk språk .
Gollegiella mearkkaša dárogillii " gullspråk " ja dat juhkkojuvvo ovttaskas olbmuide , joavkkuide , organisašuvnnaide dahje ásahusaide mat mávssolaččat leat rahčan ovddidit sámegiela .
Samisk språk og IT
Sámegiella ja IT
Regjeringens mål er at alle offentlige registre skal kunne bruke samiske tegn , og at datautvekslingen mellom registrene skal fungere .
Ráđđehusa ulbmil lea ahte buot almmolaš registariin galgá sáhttit geavahit sámegiela čállinmearkkaid , ja ahte dieđuid galgá sáhttit sirddašit registariid gaskka .
Samiske navn , stedsnavn , adresser osv. må kunne registreres korrekt .
Sámegiel namaid , báikenamaid , čujuhusaid jna. galgá leat vejolaš riekta registreret .
Budsjett og økonomi
Bušeahtta ja ekonomiija
Fagenheten som har ansvar for budsjett , regnskap og økonomiforvaltning .
Fágajuhkosa ovddasvástádus lea bušeahtta , rehketdoallu ja ekonomiijahálddašeapmi .
På budsjettområdet er hovedoppgaven å samordne og utarbeide statsbudsjettet og statsregnskapet for departementets virkeområde .
Bušeahttasuorggi váldobargu lea oktiiheivehit ja ráhkadit stáhtabušeahta ja stáhtarehketdoalu departemeantta doaibmasurggiide .
Videre ivaretas oppgaver knyttet til oppfølging av og endringer i vedtatte budsjetter og oppfølging av økonomiinstrukser og regelverk innen departementets virkeområde .
Dasa lassin galgá departemeanta áimmahuššat bargguid mat gusket mearriduvvon bušeahtaid čuovvoleapmái ja rievdademiide ja čuovvut ekonomiijainstruksaid ja njuolggadusčállosiid mat gusket departemeantta doaibmasuorgái .
På regnskapsområdet ivaretas ansvaret for departementets interne økonomiforvaltning , faktura- og regningsbetaling , anvisninger , betalingsformidling , regnskapsføring og samordning av interne styringsdata .
Rehketdoalu bealis lea departemeantta ovddasvástádus gozihit departemeantta siskkáldas ekonomiijahálddašeami , rehkegiid ja rehketmáksimiid , mávssihanbáhpiriid , máksingaskkusteami , rehketdoalu fievrredeami ja ovttasheivehit siskkáldas stivrendataid .
Nyhet , 16.12.2010
Ođas , 16.12.2010
Byggetillatelse for sperregjerde i Tana
Lohpi hukset áiddi Deanus
Landbruks- og matdepartementet har gitt byggetillatelse til et 90 km langt reinsperregjerde mellom reinbeitedistriktene 9 og 13 - fra Rv 98 Ifjord til Darjohka .
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta lea addán lobi hukset 90 km guhkkosaš boazoáiddi orohagaid 9 ja 13 gaskii - riikageainnus 98 Idjavuonas Darjohkii .
Landbruks- og matdepartementet har på nærmere angitte vilkår gitt byggetillatelse til et 90 km langt reinsperregjerde mellom reinbeitedistriktene 9 og 13 - fra Rv 98 Ifjord til Darjohka .
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta lea lagabut čilgejuvvon eavttuin addán lobi hukset 90 km guhkkosaš boazoáiddi orohagaid 9 ja 13 gaskii - riikageainnus 98 Idjavuonas Darjohkii .
- Et slikt gjerde vil gi en bedre forutsigbarhet på beitebruken og hindre sammenblanding av reinflokkene .
- Dakkár áidi addá ovddalgihtii vuorddehahttivuođa guohtumiid geavaheami hárrái ja dat hehtte ealuid mastadeami .
Det vil også hindre reinbeiting dyrka mark , sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk .
Dat maid caggá bohccuid guohtumis gittiid , dadjá eanadoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk .
Bakgrunnen for distriktenes ønske om å få sette opp gjerdet er problemene med å overholde distriktsgrensen .
Orohagat háliidit hukset áiddi dannego leat váttisvuođat doalahit orohagaid gaskasaš rájá .
Det er reinbeitedistriktene 9 - Corgasnjarga og 13 - Lagesduottar som skal bygge og vedlikeholde gjerdet .
Leat orohat 9 - Čoragašnjárga ja orohat 13 - Lágesduottar mat galget áiddi hukset ja ortnegis doallat .
Gjerdestrekningen er i det vesentligste i Tana kommune .
Áidegaska gártá eanaš Deanu gilddda rájá siskkobeallai .
Kortere strekninger ligger i Gamvik og Lebesby kommuner .
Oanehat gaskkat šaddet Gáŋgaviikka ja Davvisiidda gielddaid rájáid siskkobeallai .
Kommunestyret i Tana har tilrådd sperregjerdet bygget .
Deanu gielda lea dorjon áiddi huksema .
Nyhet , 11.06.2010
Ođas , 11.06.2010
Canadisk minister på besøk
Kánada ministtar galledeamen
Canadas minister for urfolkssaker og utviklingen i nordområdene , Chuck Strahl besøkte fornyingsministeren torsdag 10. juni .
Kánada álgoálbmotáššiid ja davviguovlluid ovddideami miministtar , Chuck Strahl galledii ođasmahttinministara duorastaga geassemánu 10. beaivvi .
I tillegg hadde Chuck også møte med kommunalministeren .
Dan lassin Chucks lei čoahkkin gielddaministariin ge .
Målsettingen med møtet var å utvikle urfolkssamarbeidet mellom Norge og Canada .
Áigumuš čoahkkimiin lei ovddidit Norgga ja Kánada gaskasaš álgoálbmotovttasbarggu .
Statsråd Aasrud og Strahl drøftet en rekke temaer av felles interesse , blant annet konsultasjonsprosesser med urfolk , urfolks rettigheter til naturressurser , selvråderett og etableringen av de samiske institusjoner , herunder Sametinget .
Stáhtaráđit Aasrud ja Strahl digaštalaiga arvat fáttáid mat guktuid beroštahttet , earret eará proseassaid mat gusket ráđđádallamii álgoálbmogiiguin , álgoálbmogiid vuoigatvuođaid luondduresurssaide , iešstivrejumi ja sámi ásahusaid ásaheami , daid gaskkas Sámedikki ásaheami ge .
Statsråd Rigmor Aasrud sammen med Canadas minister for urfolkssaker og utviklingen i nordområdene , Chuck Strahl .
Stáhtaráđđi Rigmor Aasrud ovttas Kánada álgoálbmotáššiid ja davviguovlluid ovddideami ministariin , Chuck Strahlain .
Solveig Oskal :
Solveig Oskal :
Cizáš – samisk barnehage i Oslo
Cizáš – sámi mánáidgárdi Oslos
Solveig Kristine Oskal
Solveig Kristine Oskal
Solveig Kristine Oskal er født 1966 , oppvokst i Kautokeino .
Solveig Kristine Oskal lea riegádan 1966 , bajásšaddan Guovdageainnus .
Hun er utdannet førskolelærer ved Samisk høgskole og har videreutdanning i pedagogisk veiledning og 2. avdeling spesialpedagogikk ved Høgskolen i Akershus .
Sus lea ovdaskuvlaoahppu Sámi allaskuvllas , ja lea viidásat oahppu pedagogalaš bagadallamis ja 2. ossodat erenoamášpedagogihkka Akershusa allaskuvllas .
Hun begynte som styrer i samisk barnehage Cizáš i august 1995 og jobbet der fram til august 2002 .
Son álggii jođiheaddjin Cizáš mánáidgárdái 1995 borgemánus ja lea doppe bargan gitta 2002 borgemánnui .
I dag jobber Solveig Oskal som spesialpedagog i Skedsmo kommune i Akershus .
Dál Solveig Oskal bargá erenoamášoahpaheaddjin Skedsmo gielddas Akershusas .
Cizáš – sámi mánáidgárdi , samisk barnehage ble opprettet etter initiativ av samisk foreldregruppe med tilknytting til Oslo sámiid searvi i 1986 .
Cizáš – sámi mánáidgárdi , álggahuvvui 1986:s maŋŋá go vánhemat geain lea gullevašvuohta Oslo sámiid searvái , válde initiatiiva dasa .
Barnehagen har hele tiden vært kommunal og drives av Oslo kommune .
Mánáidgárdi lea álohii leamaš gieldda hálddus ja Oslo gielda jođiha dan .
Cizáš – som betyr spurv , var den gang en en-avdelingsbarnehage .
Cizáš lei álggos ovtta-ossodagat mánáidgárdi .
Barnehagen ble åpnet i februar 1986 med beliggenhet i Finnmarksgata 40 , som den første og eneste samiskspråklige barnehage i Oslo .
Cizáš rahppui 1986 guovvamánu Finnmarksgata 40:s , vuosttaš ja áidna sámegielat mánáidgárdi Oslos .
Stenging og flytting
Gidden ja fárren
Gleden med samisk barnehage ble imidlertid kortvarig , da det viste seg at lokalene i Finnmarksgata 40 ikke tilfredsstilte kravene til Arbeidstilsynet , og barnehagen ble anmodet om å stenge .
Illu dainna ođđa mánáidgárddiin lei hui oanehaš , go čájehuvvui ahte lanjat Finnmarksgata 40:s eai duhtadan Bargobearráigeahču gáibádusaid , ja sii ávžžuhedje giddet dan .
Dette ble en meget vanskelig periode for barnehagen .
Dat buvttii mánáidgárddi hui váttes dillái .
Kommunen hadde ikke egnede lokaler som barnehagen kunne flytte til .
Gielddas eai lean dohkálaš lanjat gosa de sáhtii fárrehit mánáidgárddi .
I en periode så det svært mørkt ut for barnehagens eksistens , fordi det i ettertid ville bli en lang prosess å gjenetablere barnehagen .
Ovtta gaskka orui hui moalkái ceavzá go mánáidgárdi obanassiige , dainna go livččii šaddat hirbmat proseassa maŋŋá ođđasit álggahit mánáidgárddi .
Husmødrenes barnehage , som den gang holdt til i Finnmarksgata 27 , drev en toavdelings barnehage som skulle avvikles .
« Husmødrenes barnehage » ( Dálueamidiid mánáidgárdi ) , geain lei mánáidgárdi Finnmarksgata 27:s , lei guovttiossodagat mánáidgárdi mii galggai loahpahuvvot .
Dette ble barnehagens redning .
Dát gájui sámi mánáidgárddi álggaheami .
Cizáš samisk barnehage fikk dermed tilbud om å overta lokalene .
Cizáš mánáidgárdi oaččui de fálaldaga váldit badjelasas dieid lanjaid .
Både foreldre og personalet var fornøyde med tilbudet , selv om lokalene var slitt og trengte full renovering .
Sihke vánhemat ja bargit ledje duhtavaččat fálaldagain , vaikko lanjat ledje nohkan ja doppe dárbbašuvvui divvun .
På det tidspunktet var det ikke avsatt midler til oppussing , men barnehagen kunne likevel ta lokalene i bruk .
Dan áigodagas eai lean várrejuvvon ruđat divodeapmái , muhto goit sáhtiimet váldit mánáidgárddi atnui .
I august 1989 kunne barnehagen flytte inn i lokalene , der den fortsatt holder til den dag i dag .
Ja borgemánus 1989 sáhtii de mánáidgárdi fárret ođđa lanjaide , doppe gos lea ain dál .
Selv om Cizáš hadde fått nye lokaler som tilfredsstilte kravene , hadde barnehagen fortsatt mange og store utfordringer .
Vaikko vel Cizáš lei ođđa viesus mii devddii gáibádusaid , de ledje ain mánáidgárddis ollu ja stuorra hástalusat .
Blant annet var det vanskelig å få tak i samiskspråklige førskolelærere .
Okta dain lei váttisvuohta oažžut sámegielat ovdaskuvlaoahpaheddjiid .
Da barnehagen ble åpnet , ble det utarbeidet retningslinjer for barnehagen .
Go mánáidgárdi rahppui , ráhkadedje maid njuolggadusaid dasa .
Disse skulle være forpliktende for forholdet mellom kommunen og samarbeidsutvalget .
Njuolggadusat galge geatnegahttit Oslo gieldda ja ovttasbargolávdegotti oktavuođaid .
I tillegg hadde Oslo sámiid searvi en representant i styret .
Lassin dasa lei Oslo sámiid searvvis lahttu stivrras .
Dette var nok mer nødvendig og aktuelt i starten , barnehagen ble ikke møtt med stor sympati og velvillighet fra kommunens side .
Álggadettiin lei dasa eanet dárbu ja lei áigeguovdil , go Oslo gielddas ii lean nu ollu miehtemiella ja buorredáhtolašvuohta mánáidgárdái .
Bl.a. var barnehagen truet av nedlegging årlig , og / eller av å fylles med norstalende barn , samtidig som barn fra andre bydeler ikke skulle gis plass .
Ovdamearkka dihte áitojuvvui mánáidgárdi heaittihuvvot jahkásaččat , dahje / ja deavdit sajiid dárogielat mánáiguin , seammás go mánát eará osiin gávpogis eai galgan oažžut saji .
Heldigvis har jo dette endret seg , også takket være nye mennesker i administrasjonen med større innsikt og forståelse .
Lihkkus dát lea rievdan , danin go leat boahtán ođđa olbmot hálddahussii geain lea eanet oahppu ja áddejupmi .
Etter hvert lyktes det for barnehagen å få tak i en samisktalende førskolelærer , Haldis Balto fra Karasjok .
Loahpa loahpas meinnestuvai bidjat virgái sámegielat ovdaskuvlaoahpaheaddji , kárášjohkalačča Haldis Balto .
Hun jobbet som styrer i tre år .
Son barggai jođiheaddjin golbma jagi .
Haldis var en dyktig førskolelærer , og hun la mye arbeid i å etablere et rikt samisk miljø , for å styrke barnas språk og kultur .
Haldis lei čeahpes ovdaskuvlaoahpaheaddji , ja son bijai ollu návccaid ásahit ealli sámi birrasa , nannen dihte mánáid giela ja kultuvrra .
Da hun sluttet , sto barnehagen igjen uten førskolelærer .
Go son heittii , lei fas mánáidgárdi ovdaskuvllaoahpaheaddji haga .
Kommunen hadde midlertidige løsninger i påvente av en samisk førskolelærer .
Gielddas ledje gaskaboddosaš čovdosat fáhten dihte fas sámi ovdaskuvlaoahpaheaddji .
Totalt skulle Bellevue gård bestå av seks avdelinger .
Oktiibuot galge de Bellevue Gårdas leat guhtta ossodaga .
Samisk barnehage skulle dele lokaler med to av avdelingene , men med egen atskilt avdeling .
Sámi mánáidgárdi galggai de juohkit lanjaid guvttiin ossodagain , muhto galggai leat sierra ossodahkan .
I samme periode begynte jeg som styrer i Cizáš .
Dien áigodagas de álgen mun jođiheaddjin Cizážii .
I renoveringsperioden flyttet Cizáš inn til Bellevue gård og delte lokalene med en annen avdeling .
Divodanáigodagas fárrii de Cizáš Bellevue gårdii ja mii juogadeimmet lanjaid eará ossodagain .
I byggefasen ble det vedtatt inntaksstopp med et begrenset tilbud for fem barn .
Huksenáiggis lei mearriduvvon ahte eat váldde mánáid sisa ja šattai gáržžiduvvon fálaldat dušše viđa mánnái .
Foreldre som hadde søkt barnehageplass i den samiske barnehagen fikk i byggeperioden tilbud i andre barnehager , noe jeg antar stilte foreldrene i en vanskelig situasjon .
Vánhemat geat ledje ohcan mánáidgárdesaji sámi mánáidgárdái ožžo huksenáiggis fálaldaga eará mánáidgárddiide , juoga mii dagahii sin váttes dillái .
I februar 1996 kunne barnehagen endelig flytte tilbake til de nyoppussede lokalene .
Guovvamánu 1996 sáhtiimet viimmat de fárret ruovttuluotta ođđa ásodahkii .
I oktober 1997 fikk Cizáš egen uteplass med flott naturareal .
Ja golggotmánus jagi maŋŋá oaččui Cizáš sierra olgobáikki mas lei hui buorre luondduguovlu .
Det ble en egen samisk oase midt i sentrum av Oslo !
Šattai sierra sámi oásan guovdu Oslo gávpoga !
Barnehagen gikk inn i en ny utviklingsfase med nyoppussede lokaler , uteareal og personalsituasjonen stabiliserte seg .
Mánáidgárddis šattai fas ođđa ovdánahttináigi divvojuvvon lanjain , olgobáiki ja bargiid dilli maid njuolggai .
Det som fortsatt skapte usikkerhet for videre drift av Cizáš , var barneantallet som var ustabilt og varierte fra år til år .
Dat mii ain buvttii eahpesihkarvuođa Cizáža viidásat doibmii , lei mánáidlohku mii lei molsašuddi ja rievddai jagis jahkái .
Barnehagen hadde imidlertid en positiv og engasjert foreldregruppe , der foreldrene og personalet dro lasset sammen .
Lihkus lei mánáidgárddis positiiva ja áŋgiris vánhenjoavku , ja vánhemat ja bargit barge seammá ulbmiliid ektui .
Julefeiring i Cizáš .
Juovlaávvudeapmi Cizáš mánáidgárddis .
Bare for Oslo
Dušše Oslo várás
Tilbudet i den samiske barnehagen var primært for samiske barn i Oslo kommune .
Fálaldat sámi mánáidgárddis lei vuosttamužžan sámi mánáide Oslo gielddas .
De som bodde utenbys kunne søke , men måtte da betale utenbys takst , som var svært høy .
Sii geat orro olggobealde gávpoga sáhtte ohcat , muhto fertejedje de máksit olggobealde gávpot hatti , mii lei hui allat .
Vi hadde mange henvendelser fra foreldre som bodde i nabokommunene , men som oftest måtte de takke nei på grunn av prisen .
Ledje hui ollu vánhemat ránnjágielddain geat válde oktavuođa , muhto dávjá fertejedje cealkit ahte eai goitge váldde saji , hatti geažil .
Dette ble tatt opp i kommunen , men det var vanskelig å få endret praksisen .
Vaikko ságasteimmet gielddain dieid váttisvuođaid birra , de lei váttis rievdadit dábiid .
Problemet var å inngå en avtale med kommunen der barnet bodde , slik at deres hjemkommune betalte det overskytende beløpet som Oslo kommune hadde i driftsutgifter pr. barnehageplass .
Váttisvuohta lei soabadit gielddain gos mánná orui , nu ahte sin ruovttugielda sáhtii máksit lassigoluid mii Oslos lei juohke mánáidgárdesajis . Go ledjen jođiheaddji Cizážis , loktejin dien ášši máŋgii .
Da jeg var styrer i Cizáš , tok jeg opp denne saken ved flere anledninger .
Ságastin ášši birra mottiin sámediggeáirasiin , muhto ii dat ge buktán makkárge čovdosa .
Flesteparten av barna hadde foreldre der minst en var fra enten Karasjok , Kautokeino , Porsanger eller Tana .
Eanaš mánáin ledje vánhemat gos nubbi lei Kárášjogas , Guovdageainnus , Porsáŋggus dahje Deanus eret .
Vi hadde også foreldre som hadde vokst opp sørpå , med samisk bakgrunn .
Mis ledje maid vánhemat geat ledje bajásšaddan máddin , geain lei sámi duogáš .
De søkte barnehageplass i den samiske barnehagen for at deres barn skulle lære samisk og om samisk kultur .
Sii ohce mánáidgárdesaji sámi mánáidgárdái nu ahte sin mánná galggai oahppat sámegiela ja sámi kultuvrra birra .
Barnehagen kunne betraktes som en identitetsskapende arena for de foreldrene som valgte å søke inn sine barn på samisk avdeling .
Mánáidgárddi sáhtii bálddastahttit identitehtadahkki birrasiin vánhemiidda geat válljejedje ohcat mánáideaset sámi ossodahkii .
7. desember 1996 kunne barnehagen feire 10 års jubileum , noe som ble gjort med brask og bram .
Juovlamánu 7. beaivve 1996 sáhtii de mánáidgárdi ávvudit 10-jagi doalu , juoga maid duođaid dagaimet .
Vi fikk en uforglemmelig dag , med barn , foreldrene og personalet som hadde stått på i lang tid for at dagen skulle bli minnerik .
Oaččuimet beaivvi maid eat sáhte vajálduhttit , ovttas mánáiguin , vánhemiiguin ja bargiiguin geat ledje bargan guhkit áiggi vai beaivi galggai šaddat buohkaide buorre muitun .
Dagen ble markert med servering av samisk mat , underholdning ved både barna og samiske musikere , teaterforestilling , duodjiutstilling , taler og besøk .
Beaivvi ávvudeimmet sámi biepmuin , guoimmuhemiin sihke mánáid ja sámi musihkkariid bokte , teáhterčájáhusain , duodječájáhusain , sártniiguin ja gussiiguin
Veiviser i samisk kultur
Ofelaččat sámi kultuvrras
Cizáš hadde også mange andre roller i lokalsamfunnet .
Cizážis ledje maid eará rollat lagašbirrasis .
Barnehagen fikk hyppig besøk fra andre barnehager , skoler , studenter og lærere fra høgskoler .
Mánáidgárdái bohte dávjá guossit eará mánáidgárddiin , skuvllain , studeanttain ja oahpaheaddjit allaskuvllain .
Dette var spennende og lærerikt både for barna og personalet .
Lei gelddolaš sihke mánáide ja bargiide , ja buohkat ohppe ollu .
Barna ble små veivisere for samisk kultur , noe de tydelig var stolte av .
Mánát šadde unna ofelažžan sámi kultuvrras , juoga mainna čevllohalle .
Høydepunktet for barna i barnehagen var de årlige turene til Finnmark .
Jahkásaš mátkkit Finnmárkui lei stuorra illu mánáidgárdemánáide .
Da fikk de eldste barna reise sammen med personalet til et samisk kjerneområde .
Dalle besse boarrásepmosat mátkkoštit ovttas bargiiguin guovddáš sámeguvlui .
Målet med turene var at barna skulle få mulighet til å oppleve nærhet til naturen og være delaktige i et samisk miljø , hvor hovedspråket var samisk .
Mátkki ulbmil lei ahte mánát galge oažžut vejolašvuođa dovdat lagašvuođa lundui ja oasálastit sámi birrasis , gos váldogiellan lea sámegiella .
Her fikk de opplevelser i form av besøk hos reindriftsfamilie , være med til reinflokken , kjøre med reinslede , tilberede reinsdyrkjøtt , isfiske og ikke minst besøke andre samiske barnehager .
Dás ožžo vásáhusaid go gallededje boazosámiid , besse leat mielde siidii , vuodjit herggiin , bohccobierggus biepmu ráhkadit , jieŋa alde oaggut ja vel galledit eará sámi mánáidgárddiid .
Cizaš reiser hvert år på tur til Finnmark .
Cizáš mátkkošta juohke jagi Finnmárkui .
Her er vi på veg til reinflokken .
Dá mii leat jođus ealu lusa .
Ildsjeler
Áŋgiris olbmot
Jeg vil spesielt fremheve ildsjelene , personalet og mange av foreldrene som var engasjerte og idealistiske , de la ned mye arbeid i barnehagen .
Háliidan erenoamážit loktet muhtin áŋgiris olbmuid , bargiid ja ollu vánhemiid geat ledje hui doaimmalaččat ja idealisttat , sii bidje ollu návccaid mánáidgárdái .
Dette smittet over på barna , som fikk ta del i engasjementet og fikk en trygg tilknytting til det samiske språket og kulturen .
Mokta njoamui mánáide , geat besse oasálastit doibmii ja sii ožžo oadjebas gullevašvuođa sámegillii ja kultuvrii .
Dette har jeg stor tro på har hatt en positiv innvirkning til deres identitetsutvikling .
Jáhkán ahte dát lea váikkuhan positiivvalaččat sin identitehtaovdáneapmái .
Barnehagen hadde etterhvert utvikla et godt samarbeid med Oslo kommune .
Mánáidgárdi oaččui loahpa loahpas buori ovttasbarggu Oslo gielddain .
Her vil jeg fremheve bydelen Grünerløkka-Sofienberg , som støttet barnehagens arbeid og hadde forståelse for behovet for en samisk barnehage .
Dás háliidan loktet Grünerløkka – Sofienberg gávpotoassái , gos dorjo mánáidgárddi barggu ja sis lei áddejupmi sámi mánáidgárddi dárbui .
Sametinget har også vært en viktig støttespiller både økonomisk , i form av veiledning og årlige barnehageseminarer med faglig utvikling .
Sámediggi lea maid leamaš hui dehálaš doarjja sihke ekonomalaččat , bagadallamis ja jahkásaš mánáidgárdeseminárain mas lea fágalaš ovddideapmi .
Språklig utfordring
Gielalaš hástalusat
I barnehagen opplevde vi at barna stadig valgte norsk som lekespråk .
Vásiheimmet ahte mánát dávjjit válljejedje dárogiela stoahkangiellan .
Dermed forsvant den naturlige språkutviklingen som er viktig , og som skulle gått i takt med barnets generelle utvikling .
Dan dihte jávkkai maid máná lunddolaš giellaovdáneapmi mii lea nu dehálaš , ja mii galggai mannat oktanaga máná dábálaš ovdánemiin .
Barna skulle motiveres ved å skape engasjement og interesse for språket .
Mánát galge movttiidahttot doaimmain ja dan bokte oažžut beroštumi gillii .
Personalet brukte konsekvent samisk i alle situasjoner og jobbet med samisk eventyr , lek , sang og joik .
Bargit geavahedje aivve fal sámegiela buot oktavuođain ja barge sámi máidnasiiguin , stohkosiiguin , lávlumiin ja juoigamiin .
Vi tilberedte samisk mat både på kjøkkenet og ute i lavvoen som ofte var i bruk .
Mii dagaimet sámi borramuša sihke gievkkanis ja lávus mii lei dávjá anus .
Andre aktiviteter var duodji og besøk av samiske kulturbærere med innslag av både joik og teater .
Eará doaimmat mis ledje duodji ja go sámi kulturguoddit gallededje min ja go mii vásiheimmet sihke luođi ja teáhtera .
Andre årsaker som spilte en vesentlig rolle i forhold til valg av språk , var barnas språksituasjon hjemme , hvorvidt de kom fra et samiskspråklig hjem eller ikke .
Eará sivat mat ledje hui dehálaččat válljen dihte giela , lei mánáid gielladilli ruovttus , ja bohte go sii sámegielat ruovttuin vai eai .
For de barna som kom fra samiskspråklige hjem , var det mer naturlig å snakke samisk .
Sidjiide geat bohte sámegielat ruovttuin lei lunddolaš hállat sámegiela .
Barna som kom fra ikke-samiskspråklige hjem , valgte det språket de var vant til – norsk .
Mánát geat bohte dárogielat ruovttuin , válljejedje dan giela mii sidjiide lei lunddolaš – dárogiela .
Samtlige av barna i barnehagen snakket i tillegg norsk , og dermed valgte de det som falt seg naturligst og som alle forsto – norsk .
Buot mánát mánáidgárddis hálle lassin dárogiela , ja sii de válljejedje dan mii lea lunddolaš ja maid buohkat áddejedje – dárogiela .
Samtidig er det viktig å understreke at nesten alle som gikk ved samisk barnehage , valgte samiskundervisning ved skolestart .
Seammás lea dehálaš deattuhit ahte buohkat geat ledje sámi mánáidgárddis , válljejedje sámegieloahpahusa skuvlla álggadettiin .
Dette må understrekes som en positiv effekt av å ha en samisk barnehage .
Ferte gal dovddastit ahte leamaš positiivva bealit go leamaš sámi mánáidgárdi .
Inga Charlotte Oskal Finbraaten feirer 6-årsdagen sin i barnehagen ( Foto : Solveig Oskal )
Inga Charlotte Oskal Finbraaten ávvuda 6 jagi beaivvis mánáidgárddis ( Govva : Solveig Oskal )
Økt etterspørsel
Eanet jearru
I de senere årene har det vært økende etterspørsel etter barnehageplasser ved Cizáš , og det var behov for flere barnehageplasser .
Maŋimuš jagiid lea leamaš eambbogat geat ohcalit mánáidgárdesaji Cizážis , ja lei maid dárbu eanet mánáidgárdesajiide .
Oslo kommune har tatt det til etterretning og har utvidet tilbudet slik at det i dag er to avdelinger i Cizáš .
Oslo gielda lea váldán dan duođaš , ja lea lasihan fálaldaga nu ahte odne leat Cizážis guokte ossodaga .
Foruten å være en barnehage , ble lokalene også et samlingssted for det samiske miljøet .
Lassin leahkit mánáidgárdi , šattai vel deaivvadanbáiki sámi birrasii .
Det var et samlingspunkt for den samiske barnegruppen Miessi , språk- , duodji- , mat- og joikekurs , samt arrangementer i forbindelse med samisk nasjonaldag .
Lei deaivvadanbáiki sámi mánáidjovkui Miessi . Doppe ledje giella- , duodji- , biepmo- ja juoigankurssat , lassin doaluide sámi álbmotbeaivvi .
På grunn av manglende skriftlig dokumentasjon har det vært umulig å nevne eksakte overganger , årstall og navn .
Go eai leat leamaš čálalaš duođaštusat , ii leat leamaš vejolaš čállit áibba sihkkaris jahkemeriid ja namaid .
Dermed har jeg ikke nevnt noen ved navn utenom Haldis Balto , i fare for å glemme noen .
Danne in leat namuhan ovttage nama bokte , earet Haldis Balto , ballan dihte ahte galgen vajáldahttit soapmása .
Samtidig er det mange som skulle vært nevnt , alle de som har vært viktige bidragsytere for utviklingen av den samiske barnehagen i Oslo .
Seammás leat oallugat geaid galggašii namuhit , visot sin geat leat leamaš oasálastit sámi mánáidgárddi ovdáneamis Oslos .
Fleire artiklar frå Samisk skolehistorie 3
Eará artihkkalat girjjis Sámi skuvlahistorjá 3
Nr. : 113/12
Nr. : 113/12
CO2-kompensasjonsordning for industrien
Industriija CO2-buhtadusortnet
Regjeringen vil etablere en CO 2 kompensasjonsordning for industrien .
Ráđđehus áigu ásahit industriija CO2-buhtadusortnega .
Formålet er å hindre at norsk industri flytter sin virksomhet til land med en mindre aktiv klimapolitikk .
Dan láhkai áigot hehttet dan , ahte norgga industriija sirdá doaimmaidis riikkaide , main ii leat nu aktiiva dálkkádatpolitihkka .
– Vi vil legge til rette for en god utvikling for norsk industri .
Mii háliidit láhčit dilálašvuođaid dasa , ahte norgga industriija ovdána bures .
Derfor vil vi benytte handlingsrommet for slike ordninger , sier statsminister Jens Stoltenberg .
Danin mii geavahit dákkár ortnegiid doaibmamuni , stáhtaministtar Jens Stoltenberg dadjala .
Karbonlekkasje betyr at utslipp av klimagasser flyttes til andre land i stedet for å kuttes .
Karbonasuođđamiin oaivvilduvvo ahte dálkkádatgássanuoskkideami sirdet eará riikkaide dan sadjái ahte daid geahpidivčče .
Det er både dårlig klimapolitikk og dårlig næringspolitikk .
Dat lea sihke heajos dálkkádatpolitihkka ja heajos ealáhuspolitihkka .
CO2-kompensasjonsordningen skal motvirke en slik utvikling .
CO2-buhtadusortnegiin áigot hehttet dakkár rievdadusaid .
Den nye ordningen skal forvaltes av Klima- og forurensingsdirektoratet ( Klif ) .
Dálkkádat ja nuoskkidandirektoráhtta ( Dáln ) hálddašišgoahtá ođđa ortnega .
Vi må sikre at industrien kan utvikle seg i en miljøvennlig retning uten at strenge miljøkrav medfører flytting av utslipp og karbonlekkasje .
Mii fertet sihkkarastit , ahte industriija sáhttá ain ovdánit birasustitlabbon , nu ahte garra birasgáibádusat eai stivre industriija sirdit nuoskkideami eará guvlui nu gohčoduvvon karbonasuođđamiin .
En god CO2-kompensasjonordning i en overgangsfase vil bidra til dette , sier miljøvernminister Bård Vegar Solhjell .
Dan mii sáhttit dahkat buriin CO2-buhtadanortnegiin , mii lea fámus dihto áigge , birasgáhttenministtar Bård Vegar Solhjell dadjala .
Etableringen av kvotesystemet i EU i 2005 har gitt økte kraftpriser i Norge .
EO earrevuogádaga ásaheapmi 2005 lea lasihan Norgga fápmohattiid .
Det har skjedd som følge av at kraftprodusentene velter deler av sine kvotekostnader over i kraftprisen .
Nu lea geavvan danin go fápmobuvttadeaddjit sirdet oasi earrevuogádaga goluin njuolga fápmohaddái .
Dermed har også norsk vannkraft et CO2-påslag til tross for at kraften er utslippsfri .
Nuba leage norgga čáhcefápmu maid ožžon CO2-lasáhusa , vaikko čáhcefápmu ii nuoskkit .
Dette har bidratt til å svekke industriens konkurranseevne sammenlignet med virksomheter i land uten slik klimaregulering .
Dat fas lea hejodan industriija gilvalannávccaid , jos buohtastahttá riikkaiguin , main ii leat sullasaš dálkkádatmudden .
– Ordningen vil lette byrdene for den kraftintensive industrien og sørge for at god klimapolitikk kombineres med god industripolitikk .
– Ortnet buorida dakkár industriija dili , mii geavaha ollu rávnnji , ja dan láhkai mii ovttastahttitge buori dálkkádatpolitihka buriin industriijapolitihkain .