pere/sami_parallel huggingface dataset:
En faglig vurdering må ligge til grunn, hvor også institusjonens samfunnsrolle og betydning vektes.
Fágalaš árvvoštallan ferte leat vuođđun dasa, mas maiddái servodatávkki bealli ja mearkkašupmi leat vuođđun árvvoštallamis.
Slike faglige og formelle vurderinger vil kunne ta noe tid å gjennomføre.
Dákkár fágalaš ja formálalaš árvvoštallamat sáhttet váldit áiggi čađahit.
Av den grunn vil det vurderes å utarbeide retningslinjer hvor en ny institusjon kan foreslås inn på ordningen i forbindelse med Sametingets budsjettforhandlinger, men først året etter kan institusjonen bli vurdert tatt inn i budsjettet, på bakgrunn av de faglige og formelle vurderinger som i mellomtiden er gjennomført.
Dan sivas árvvoštallojuvvo hábmet njuolggadusaid mas ođđa ásahus sáhttá evttohuvvot ortnegii mielde Sámedikki bušeahttašiehtadallamiid oktavuođas, muhto easkka jagi maŋŋil ásahus árvvoštallojuvvot váldot mielde bušehttii, fágalaš ja formálalaš árvvoštallamiid vuođul mat dan áiggis leat čađahuvvon.
Vi ser at det kan være behov for en enda bedre koordinering internt i Sametinget, for å gi en bedre samlet oppfølging for institusjonene.
Mii oaidnit ahte sáhttá leat dárbu vel buoret oktiiheiveheapmái siskkáldasat Sámedikkis, vai sáhttit buorebut čuovvolit ásahusaid.
Både når det gjelder direktetilskudd og ulike søkerbaserte ordninger, og med tanke på at noen institusjoner har flere ulike saksfelt under samme tak, saksfelt som kan sortere under ulike avdelinger i Sametinget, eksempelvis språk.
Sihke mii guoská njuolggodoarjagii ja iešguđet lágan ohcanvuđot doarjagiidda, dainna jurdagiin ahte muhtin ásahusain leat máŋgga lágan áššesuorggi ovtta dáhki vuolde, áššesuorggit maid sáhttá rátkit iešguđet ossodagaide Sámedikkis, nu go giella.
Hovedmål: Samiske kulturinstitusjoner med gode rammevilkår
Váldomihttomearri: Heivvolaš eaiggátvuohta kulturásahusain
En styrking av overordnede økonomiske rammevilkår for samiske kulturinstitusjoner
Nannet bajit ekonomalaš rámmaeavttuid sámi kulturásahusaide
Regjeringens og Sametingets ansvar for samisk kultur og kulturinstitusjoner tydeliggjøres gjennom budsjettforhandlinger mellom partene.
Ráđđehusa ja Sámedikki ovddasvástádus sámi kultuvrii ja kulturásahusaide dahkko čielggasin bušeahttašiehtadallamiid bokte bealálaččaiguin.
Involvere sentrale myndigheter og fagetater i felles utvikling av samiske kulturinstitusjoner
Váldit fárrui guovddáš eiseválddiid ja fágaetáhtaid oktasaš ovddidandihte sámi kulturásahusaid
Regionale og lokale myndigheter bidrar til felles utvikling av samiske kulturinstitusjoner
Regionála ja báikkálaš eiseválddit ovddidit oktasaš ovdáneami sámi kulturásahusain
Bidra til at institusjoner sikres finansiering utenom Sametinget
Váikkuhit dasa ahte ásahusat sihkkarastojuvvojit ruhtadeami olggobealde Sámedikki
Synliggjøre regionale myndigheters ansvar gjennom samarbeidsavtalene med fylkeskommunene
Čalmmustahttit regionála eiseválddiid ovddasvástádusa ovttasbargošiehtadusain fylkkasuohkaniiguin
Bidra til å ansvarliggjøre vertskommuner til felles utvikling av samiske kulturinstitusjoner
Váikkuhit dasa ahte ruovttusuohkaniin lea ovddasvástádus oktasaš ovdáneapmái sámi kulturásahusain
Kulturinstitusjoner med direktetilskudd fra Sametinget har forutsigbare rammevilkår for sin virksomhet
Kulturásahusain mat ožžot njuolggodoarjaga Sámedikkis leat einnostahtti rámmaeavttut iežaset doibmii
Utarbeide retningslinjer for å kunne komme inn under ordningen med direktetilskudd fra Sametinget
Hábmet njuolggadusaid vai bohtet njuolggodoarjjaortnega vuollái Sámedikkis
Utarbeide forutsetninger om transparent organisering og styring av kulturinstitusjoner med direktetilskudd fra Sametinget
Hábmet einnostahttivuođa organiserenmálles ja stivremis mii lea rabas ja oinnolaš kulturásahusain mat ožžot njuolggodoarjaga Sámedikkis
Bedre samlet oppfølging for kulturinstitusjonene gjennom koordineringen internt i Sametinget
Buorebut ollislaš čuovvoleapmi kulturásahusain koordinerema bokte siskkáldasat Sámedikkis
7.4. Sikre samiske kulturinstitusjoners behov for tilfredsstillende lokaler og bygg
7.4. Sihkkarastit sámi kulturásahusaid dárbbuid dohkálaš lanjaide ja visttiide
Noen av de etablerte samiske kulturinstitusjonene er eiere av bygningsmassen de har sin virksomhet i. Flere av disse har behov for oppgraderinger av lokalene slik at de tilfredsstiller dagens faglige krav til den virksomheten de har.
Muhtin ásahuvvon sámi kulturásahusat eaiggádit visttiid main sii doaibmet. Máŋgga visttis lea dárbu buoridit lanjaid nu ahte sis leat dohkálaš lanjat dálá fágalaš gáibádusaid mielde dan doaimma ektui mii sis lea.
Utfordringen er å finansiere kostnadene til slike oppgraderinger.
Hástalus lea gávdnat ruhtadeami dákkár buoridemiide.
Enkelte bygg er også for små og i en slik forfatning at det er nødvendig med utbygging eller et helt nytt bygg.
Muhtin visttit leat maid bear unnit ja dakkár dilis ahte lea áibbas dárbbašlaš stuoridit dahje juo hukset áibbas ođđa visttiid.
Andre kulturinstitusjoner leier lokaler til sin virksomhet.
Eará kulturásahusat láigohit lanjaid iežaset doaimmaheapmái.
En del av dem har etter hvert fått en såpass stor virksomhet at det krever større og mer tilfredsstillende arealer.
Muhtumiin lea dál nu stuora doaibma ahte gáibiduvvojit stuorit ja eanet dohkálaš lanjat.
En av utfordringene flere kulturinstitusjoner står overfor i dag er at de ikke har de bygningsmessige standarder som møter faglige krav, eller som kreves for å kunne være en attraktiv møteplass, arbeidsplass og utstillingsvindu for samisk kultur.
Okta hástalusain mat kulturásahusain leat dál, lea ahte visttit eai leat dakkár dásis mat devdet fágalaš gáibádusaid, dahje mat leat dakkárat go gáibiduvvo nu ahte leat geasuheaddji deaivvadanbáikin, bargobáikin ja čájáhussan sámi kultuvrii.
Utforming av strategier og finansieringsgrunnlag for oppgraderinger av eksiterende bygg, og av modeller for finansiering av nye samiske kulturbygg, som Statens husleiefinansieringsordning, er en av de største utfordringene vi har.
Strategiijaid ja ruhtadanvuođu hábmen divodit dálá visttiid, ja modeallaid hábmen movt ruhtadit ođđa sámi kulturvisttiid, nu go Stáhta viessoláigoruhtadanortnet, lea okta stuorimus hástalusain mat mis dál leat.
Også finansiering av leiekostnader til lokaler og bygg gjennom driftstilskudd fra Sametinget er problemstillinger Sametinget kan stå overfor.
Maiddái láigguid ruhtadeapmái lanjain ja visttiin doaibmadoarjaga bokte Sámedikkis sáhttet leat hástalussan Sámediggái.
Enkelte institusjoner har opplevd å få krav fra private utleiere om at de eller Sametinget må gi garantier i forbindelse med langsiktige leiekontrakter.
Muhtin ásahusat leat vásihan ahte ožžot gáibádusaid priváhta láigoheddjiin go sii gáibidit ahte ásahus dahje Sámediggi fertejit dáhkidit go dahket guhkitáiggi láigošiehtadusaid.
Slike langvarige garantier kan være problematisk når størrelsen på direktetilskuddene til institusjonen bevilges for ett år om gangen i Sametingets budsjettvedtak.
Dákkár guhkitáiggi dáhkideamit sáhttet leat váddásat go njuolggodoarjaga sturrodat ásahusaide juolluduvvo dušše jahkái hávális Sámedikki bušeahttamearrádusa bokte.
Denne type leiekontrakter bør gis en særskilt vurdering.
Dákkár lágošiehtadusat fertejit oažžut earenoamáš árvvoštallama.
Det er viktig at de samiske kulturinstitusjonene blir godt besøkt av publikum og brukt av lokalbefolkningen.
Lea dehálaš ahte sámi kulturásahusain leat ollu galledeaddjit ja geavahuvvojit báikkálaš olbmuin.
En god synliggjøring av institusjonene gjennom skilting langs veier og på lokalene, kan bidra til bedre tilrettelegging for publikum og brukere.
Buorre čalmmustahttin ásahusain galbema bokte geaidnoguorain ja visttiin, sáhttá mielddisbuktit buoret heiveheami gehččiide ja geavaheddjiide.
Det er generelt store etterslep i Norge når det gjelder vedlikehold av bygningsmassen til mange kulturinstitusjoner, for eksempel ulike museumsbygg, fordi institusjonene av ulike årsaker ikke har prioritert avsetning av penger til slike formål.
Ollu kulturásahusaid visttiid hoiden lea ollu bázahallan Norggas, ovdamearkka dihte iešguđet lágan museavisttit, danin go ásahusat iešguđet lágan sivaid geažil eai leat vuoruhan rádjat ruđa dákkár doaimmaide.
Dette gjelder også for samiske bygg.
Dát guoská maid sámi visttiide.
Det vil trolig komme fremtidige kostnader tilknyttet dette.
Boahtteáiggis bohtet leat olggosgolut dáidda.
En annen problemstilling - spesielt ved små samiske kulturinstitusjoner som eier eget bygg men kanskje er uten fast ansatte - kan i noen tilfeller være at belastningen med rehabilitering og vedlikehold av bygget går på bekostning av det å drive aktiviteter.
Eará čuolbma – earenoamážit smávva sámi kulturásahusain mat eaiggádit visttiid muhto main eai soaitte leat fásta bargit, sáhttá leat ahte divodeamit ja hoiden visttiin dagaha doaimmaheami ovdii.
For eksempel hvis størsteparten av driftstilskudd og menneskelig kapasitet må benyttes til dette.
Ovdamearkka dihte jus eanaš oassi doaibmadoarjagis ja olmmošlaš návccain manná dása.
Det er altså en problemstilling om vedlikehold og rehabilitering av bygningsmasse/eiendom bør være en del av kulturinstitusjonens driftsoppgaver, eller om hovedfokuset skal være på aktiviteter og innhold.
Nappo lea ge jearaldat das ahte berre go visttiid/opmodagaid divodeapmi ja ođasmahttin gullat kulturásahusa doaibmamušaide, dahje galgá go váldodeaddu biddjojuvvot doaimmaide ja sisdollui.
Det kan i noen tilfeller være behov for et tydeligere skille mellom disse oppgavene.
Sáhttá dárbbašuvvot čielgasat earru dáid bargamušaid gaskkas.
Gjennom statens ordning med husleiefinansiering av nye kulturbygg er det Sametinget som vil stå ansvarlig og garanterer for de årlige driftstilskudd, der kulturinstitusjonen selv skal betale husleien.
Stáhta ortnega bokte ođđa kulturviesuid viessoláigoruhtadeami várás, de lea Sámedikkis ovddasvástádus jahkásaš doaibmadoarjagiin ja dan dáhkideamis, ja kulturásahus galgá ieš máksit viessoláiggu.
Statsbygg som eier av bygningen ivaretar vaktmestertjenester og vedlikehold av bygningsmassen.
Statsbygg gii oamasta vistti, fuolaha viessohoaiddárbálvalusaid ja bajásdoallá visttiid.
Dette er intensjonen for de planlagte nybygg.
Dát lea áigumuš plánejuvvon ođđavistti várás.
Prosjektet Bååstede – tilbakeføring av samisk kulturarv - har synliggjort utfordringer med tilfredsstillende utstillingslokaler og magasiner hos samiske museer.
Prošeakta Bååstede – sámi kulturárbbi máhcaheapmi – lea čalmmustahttán hástalusaid dohkálaš čájáhuslanjaid ja magasiinnaid oktavuođas sámi museain.
Gjennom prosjektet er det stipulert et minimumsbehov for 20 millioner kroner til utbedring og utbygging av magasiner for de gjenstandene som skal tilbakeføres til det samiske samfunn.
Prošeakta lea meroštallan 20 miljon ruvnnu uhcimus dárbun magasiinnaid divodemiide ja huksemii daidda dávviriidda mat galget máhcahuvvot sámi servodahkii.
Noe av dette behovet kan løses ved at nytt bygg for Saemien Sijte blir realisert.
Dán dárbbu sáhttá muhtumassii gokčat dainna lágiin ahte ođđa visti huksejuvvo Saemien Sijte várás.
Det er også kjent at flere andre kulturinstitusjoner ikke har ønskede/tilfredsstillende fasiliteter, lokaler og infrastruktur for å huse og tilrettelegge for utstillinger og sceniske framføringer.
Lea maid oahpis ahte eai máŋga eará ge kulturásahusas leat sávahahtti/dohkálaš lanjat ja infrastruktuvra dasa ahte vuostáiváldit čájáhusaid ja lávdeovdanbuktimiid ja láhčit daid čađaheapmái.
Sametinget har over lang tid arbeidet med realisering av noen byggeprosjekt, og vi tilstreber å ha god dialog med de aktuelle institusjoner underveis i byggeprosessene.
Sámediggi lea guhká bargan muhtun huksenprošeavttaid čađahemiin, ja mii geahččalit doalahit buori gulahallama guoskevaš ásahusaiguin huksenproseassaid áiggi.
Byggeprosjektene skal dekke behovet for forsvarlig areal, funksjonalitet, krav til arbeidsmiljø og universell utforming, energieffektivitet og miljøkrav, og så videre.
Huksenproseassat galget gokčat dárbbu dohkálaš areálaide, heivvolašvuhtii, gáibádusaid bargobirrasii ja oppalaš hábmemii, energiijabeaktilvuođa ja birasgáibádusaid, ja nu viidáseappot.
Bygningene bør i tillegg ha en viss arkitektonisk kvalitet, uten at dette trenger å være som signalbygg.
Dasa lassin berre visttiin leat dihto arkitektonalaš kvalitehta, vaikke vel ii dárbbaš ge
Beaivváš Sámi Našunálteáhter Sametinget arbeider sammen med Beaivváš Sámi Našunálteáhter for et nytt teaterbygg.
Beaivváš Sámi Našunálteáhter Sámediggi ovttas Beaivváš Sámi Našunálteáhteriin bargaba oažžut ođđa teáhtervistti.
Sametinget har gitt Statsbygg i oppdrag å forestå planleggingen av nybygget.
Sámediggi lea bivdán Statsbygg plánet dan ođđa vistti.
Programmeringsarbeidet med rom- og funksjonsprogram er ferdigstilt.
Latnja- ja doaibmaprográmma programmerenbargu lea válbmejuvvon.
Stipulerte kostnader er 130 – 200 mill. kroner.
Meroštuvvon golut leat 130 – 200 miljovnna ruvnno.
Sametingets plenum vedtok i sak SD 08/14 at forprosjektet gjennomføres basert på byggeprogram av 2011.
Sámediggi mearridii dievasčoahkkináššis SD 08/14 ahte ovdaprošeakta čađahuvvo 2011:i huksenprográmma vuođul.
Den videre framdriften i prosjektet vil følge prosedyrene i husleiefinansieringsordningen.
Áššejohtu viidásit prošeavttain čuovvu viessoláigoruhtadanortnega čađahanvuogi mielde.
Situasjonen pr. i dag er uavklart, og vi avventer Kulturdepartementets beslutning om igangsetting av forprosjektet.
Otnáš dilálašvuohta lea čilgetkeahtes, ja mii vuordit Kulturdepartemeantta mearrádusa prošeavtta álggaheami birra.
Saemien Sijte: Kulturdepartementet har i 2015 gitt Statsbygg et oppdrag med å planlegge og prosjektere et nytt bygg for Saemien Sijte med en øvre kostnadsramme på kr. 140 mill. Statsbygg er pr. januar 2016 godt i gang med dette prosjekteringsarbeidet.
Saemien Sijte: 2015:s lea Kulturdepartemeantta addán Statsbyggii plánet doaimma ja prošekteret ođđa vistti Saemien Sijtii mas lea bajit goluidrámma 140 milj. ru. Ođđajagimánus 2016:s lea Statsbygg bures boahtán johtui dáinna prošeaktabargguin.
Herunder også en alternativvurdering av ulike tomte-alternativer.
Dakko bokte maid árvvoštallat eará heivvolaš viessosajiid.
Ventelig vil prosjektering og detaljplanlegging foregår i store deler av 2016.
Prošekteren ja bietnaplánen dáhpáhuvvá eanas oasis 2016:s. Nuortalaš musea:
Østsamisk Museum: Tana- og Varanger museumssiida og Statsbygg er pr. jan. 2016 inne i en sluttfase av arbeidet med ferdigstillelse av Østsamisk museum.
Deanu- ja Várjjat museasiida ja Statsbygg leaba ođđajagemánus 2016:s Nuortalaš musea válbmenbarggu muttu loahpageahčen.
Byggeprosessen har vært krevende med mange bygningstekniske utfordringer.
Huksenproseassa lea leamaš gáibideaddji máŋga huksenteknihkalaš hástalusaiguin.
Klimareguleringen i bygget var lenge en av de store utfordringene, siden utstilling av kulturhistoriske gjenstander krever et stabilt inneklima.
Guhkit áiggi lei vistti sisáimmureguleren okta dain stuora hástalusain, danin go kulturhistorjjálaš áđaid čájáhus gáibida stáđis sisáimmu.
Dette er løst ved at det leveres klimaregulerte montere i første halvår av 2016.
Čoavddus dasa lei ahte geavahuvvo sisáibmoregulerejuvvon láseskábet vuosttaš jahkebeale 2016:s.
Det arbeides nå godt med selve utstillingen, og åpningen er forventet i løpet av 2016.
Iežas čájáhusain bargojuvvo dál bures, ja rahpan lea vuordimis 2016:i áigodagas.
Várdobaiki samisk senter: Várdobáiki samisk senter har sluttført omorganiseringen til aksjeselskap, noe som har vært en forutsetning for å starte prosjekteringen.
Várdobáiki: Ođđasit organiseren lea loahpahuvvon ja dál lea Várdobáiki sámi guovddáš oasussearvi, mii lea eaktun leamaš álggahit prošeaktabargguin.
Sametinget har i budsjettet for 2016 øremerket kr. 500 000 til oppstart av prosjektering av bygg.
Sámediggi lea addán 500 000 ru. merkejuvvon ruđain 2016 bušeahtas álggahit vistti prošekterema.
Samisk kunstmuseum: Sametinget har fortsatt ambisjon om å realisere prosjektet Samisk kunstmuseum over husleieordningen, etter byggeprogram av 2011 utført av Statsbygg.
Sámi dáiddamusea: Sámediggi áŋgiruššá áin duohtandahkat Sámi dáiddamusea prošeavtta viessoláigoortnega bokte, 2011 huksenprográmma vuođul maid Statsbygg lea dahkan.
Vårt samarbeidet med Statsbygg tar utgangspunkt i prosedyrer for husleiefinansiering av nye samiske kulturbygg.
Min ovttasbargu Statsbyggain lea vuođđuduvvon dan nala ahte geavahuvvo viessoláigoruhtadeapmi ođđa sámi kulturvisttiin.
Det innebærer at Sametinget etter departementets godkjenning kan gi oppdrag til Statsbygg, eller en annen utleier, om å utarbeide byggeprogram som kan realiseres etter Statsbyggs prosjektmodell og husleieordningen.
Dát mielddisbuktá ahte Sámediggi maŋŋil dohkkeheami departemeanttas, sáhttá addit barggu Statsbyggii, dahje eará láigoheaddjái, hábmet huksenprográmma mii sáhttá duohtandahkkot Statsbygga prošeaktamodealla mielde ja viessolágoortnega mielde.
Den er avhengig av Kulturdepartementets godkjenning av iverksetting av alle ledd i prosessen med nye bygg.
Dát mielddisbuktá ahte Kulturdepartemeanta dohkkeha johtui bidjama buot osiin ođđa vistehuksemis.
Denne prosessen kan i liten grad styres av Sametinget.
Dán ii sáhte Sámediggi beare muddui stivret.
Det samiske samfunn er enda i en institusjonsbyggende fase.
Sámi servodat lea ain ásahushuksendásis.
For å kunne løse utfordringene med samiske kulturinstitusjoners behov for oppgradering/vedlikehold av bygg, utbygging og nybygg, er det avgjørende at også Regjering og Storting erkjenner og følger opp sitt ansvar.
Jus galgá sáhttit čoavdit hástalusaid sámi kulturásahusaid dárbbuin divodemiide, hoidemii, stuorideapmái ja ođđahuksemii, de lea vealtameahttun ahte maiddái Ráđđehus ja Stuoradiggi čuovvolit iežaset ovddasvástádusa.
I et langsiktig perspektiv kan det bli aktuelt for Sametinget å vurdere alternative virkemidler og løsninger for hva som er mest hensiktsmessig for å utvide vårt handlingsrom på dette feltet i fremtiden.
Guhkitáiggi perspektiivvas sáhttá šaddat áigeguovdilin Sámediggái árvvoštallat molssaevttolaš váikkuhangaskaomiid ja čovdosiid dasa mii lea eanemus gánnáhahtti nu ahte sáhttit viiddidit iežamet doaibmanvejolašvuođa dán suorggis.
Ett av alternativene kan være å utforme et forpliktende utbyggingsprogram i samarbeid med Regjeringen.
Okta molssaeavttuin sáhttá leat hábmet geatnegahtti huksenprográmma ovttasbarggus Ráđđehusain.
Ett annet alternativ kan være å utrede nærmere mulighetene for etablering et eget utbyggingsselskap.
Eará molssaeaktu sáhttá leat ahte guorahallat lagabui vejolašvuođaid vuođđudit sierra huksenfitnodaga.
Hovedmål: Samiske kulturinstitusjoners med tilfredsstillende lokaler og bygg
Váldomihttomearri: Sámi kulturásahusat main leat dohkálaš lanjat ja visttit
Delmål og strategier
Oassemihttomearri ja strategiijat
Langsiktig plan for nye bygg/lokaler til samiske kulturinstitusjoner
Guhkitáiggi plánat ođđa visttiide/ lanjaide sámi kulturásahusaide
Realistisk gjennomgang av behovet for nye bygg/lokaler
Duohta geahčadeami ođđa visttiid/ lanjaid dárbbuin
Tett dialog med sentrale myndigheter om mulighetsrommet for realisering av nye bygg
Lagas gulahallan guovddáš eiseválddiiguin vejolašvuođa birra duohtandahkat ođđa visttiid
Forutsigbare finansieringsløsninger for oppgradering av bygg og/eller realisering av nye bygg
Einnostahtti ruhtadančovdosat visttiid divodeapmái dahje ođđahuksemii
Utrede alternative finansierings- og organiseringsmodeller for etablering av nye bygg
Čielggadit molssaevttolaš ruhtadan- ja organiserenmodeallaid ođđa visttiid huksema oktavuođas
Sammen med Kulturdepartementet og Statsbygg vurdere forbedring av husleiefinansieringsordningen
Ovttas Kulturdepartemeanttain ja Statsbyggain árvvoštallat buoridit viessoláigoruhtadanortnega
3. Kulturinstitusjoner med tilfredsstillende utstillings- og scenefasiliteter.
Kulturásahusat main leat dohkálaš čájáhus- ja lávdereaiddut.
a) Arbeide for at kulturinstitusjoner har egnede fasiliteter for tilrettelegging for utstillinger og sceniske framføringer
a) Bargat dan nala ahte kulturásahusain leat heivvolaš reaiddut láhčit vejolašvuođa čájáhusaide ja lávdečájálmasaid čađaheapmái.
Avslutning
Loahpaheapmi
Sametinget fordeler en god del av sine midler til de samiske kulturinstitusjonene.
Sámediggi juolluda buori oasi ruđain sámi kulturásahusaide.
De er ulik i størrelse, virksomhet og alder, men felles for dem alle er at det ennå er store utfordringer å løse for det samiske samfunnet før institusjonene kan utføre sitt samfunnsoppdrag til beste for den samiske befolkningen.
Dát leat ásahusat mat eanaš áiggi leat ásahuvvon báikkálaš sámi áŋgiruššama bokte. Dat leat iešguđet sturrodagas, doaibmamis ja agis, muhto oktasaš sis lea ahte leat ain stuora hástalusat sámi servodahkii čoavdit ovdal go ásahusat sáhttet doaimmahit iežaset servodatdoaimma buoremussan sámi álbmogii.
Sametinget ser positivt på det engasjementet som er i det samiske samfunnet, noe som også er helt nødvendig for at samiske institusjoner skal kunne utvikle seg.
Sámedikki mielas lea buorre oaidnit ahte lea stuora áŋgirvuohta sámi servodagas, juoga mii lea áibbas dárbbašlaš jus sámi ásahusat galget sáhttit ovdánit.
Vi har i denne meldingen presentert og drøftet hovedutfordringene for de samiske kultur-institusjonene.
Mii leat dán dieđáhusas ovdanbuktán ja digaštallan váldohástalusaid mat sámi kulturásahusain leat.
På bakgrunn av dette er det formulert innsatsområder, målsetninger og strategier for Sametingets politikk på saksfeltet.
Dán vuođul leat hábmejuvvon áŋgiruššansuorggit, mihttomearit ja strategiijat Sámedikki politihkkii dán áššesuorggis.
9 Økonomiske og administrative konsekvenser
8 Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat
Oppfølging av meldingen vil skje gjennom de årlige budsjettene der tiltak under de enkelte målene vil bli vurdert og prioritert, inkludert eventuelle behov for økte økonomiske og administrative ressurser.
Dieđáhus čuovvoluvvo jahkásaš bušeahtaid bokte mas doaibmabijut iešguđege mihttomeriid vuolde árvvoštallojuvvojit ja vuoruhuvvojit, maiddái ekonomalaš ja hálddahuslaš návccaid dárbu.
Sametinget vil vurdere å utarbeide en egen handlingsplan for oppfølging av meldingen.
Sámediggi árvvoštallá ráhkadit sierra doaibmaplána dieđáhusa čuovvoleapmái.
Meldingen har et langsiktig perspektiv, og det vil være naturlig å ha en gjennomgang av meldingen etter tre til fire år for å vurdere om Sametinget har oppnådd de målene som er satt i meldingen
Dieđáhusas lea guhkesáiggi perspektiiva, ja lea lunddolaš ođđasis geahčadit dieđáhusa golmma njealji jagi geahčen, árvvoštallan dihte lea go Sámediggi olahan daid mihttomeriid mat leat biddjojuvvon dieđáhusas.
Nærings- og kulturkomiteen - 004/16
Ealáhus- ja kulturlávdegoddi - 004/16
I nnledning Sametingets Nærings- og kulturkomité har behandlet sak 18/16 Sametingsmelding om samiske kulturinstitusjoner.
Álgu Sámedikki Ealáhus- ja kulturlávdegoddi lea meannudan ášši 18/16 Sámediggedieđáhus sámi kulturásahusaid birra.
Merknad fra Mariann Wollmann Magga og Per Mathis Oskal, AP:
Mearkkašupmi Mariann Wollmann Magga ja Per Mathis Oskal, B B:
ICOM (International Council of Museums) vedtok følgende definisjon på museum i 2007;
ICOM (International Council of Museums) mearridii čuovvovaš definišuvnna museaide 2007:s;
A museum is a non-profit, permanent institution in the service of society and its development, open to the public, which acquires, conserves, researches, communicates and exhibits the tangible and intangible heritage of humanity and its environment for the purposes of education, study and enjoyment.
A museum is a non-profit, permanent institution in the service of society and its development, open to the public, which acquires, conserves, researches, communicates and exhibits the tangible and intangible heritage of humanity and its environment for the purposes of education, study and enjoyment.
Også samiske museer defineres gjennom ICOMs krav om en permanent non-profit institusjon som skal forske, fornye, forvalte og formidle både immateriell og materiell kulturarv til både læreformål og til hygge.
Maiddái sámi museat definerejuvvojit ICOM gáibádusa mielde bistevaš non-profit ásahussan mat galget dutkat, ođastit, hálddašit ja gaskkustit sihke ávnnaslaš ja ii-ávnnaslaš kulturárbbi, sihke oahpahusa ja návddašeami várás.
De samiske museene har et stort samfunnsoppdrag men for små økonomiske rammer i forhold til forventningene.
Sámi museain lea viiddis servodatdoaibma muhto beare heajos ekonomalaš rámmat vuordámušaid ektui.
De samiske museene er viktige institusjoner som lokomotiver for synliggjøring og forskning på egen kulturarv samt som fyrtårn i sine lokalsamfunn.
Sámi museat leat dehálaš ásahusat mat doibmet dego lokomotiivat iežaset kulturárbbi čalmmustahttimii ja dutkamii, ja dego ofelažžan iežaset báikkálaš servodahkii.
Rammebetingelsene til museene har over svært lang tid vært uholdbar små og museumsundersøkelsen fra 2012 bekrefter det store gapet mellom samiske museer og museer ellers i storsamfunnet.
Museaid rámmaeavttut leat guhkit áiggi leamaš dohkketmeahttun unnit ja museaiskkadeapmi 2012:s duođašta ahte sámi museaid ja stuoraservodaga museaid gaskkas lea stuora erohus.
Det er behov for en egen melding om samiske museers status og mulighetsrommet for å forbedre situasjonen til disse viktige kulturinstitusjonene.
Lea dárbu sierra dieđáhussii sámi museaid stáhtusa birra ja vejolašvuođa birra buoridit dáid dehálaš kulturásahusaid dili.
Disse medlemmene mener det er naturlig at Kulturinstitusjonsmeldingen følges opp med en egen melding om samiske museer.
Dát láhttuguovttos oaivvildeaba ahte Kulturásahusdieđáhusa lunddolaš čuovvoleapmin ferte leat sierra dieđáhus sámi museaid várás.
Merknad fra Arthur Tørfoss, Fremskrittspartiet:
Mearkkašupmi Arthur Tørfoss:s, Ovddádusbellodat:
Sametinget har vedtatt følgende overordnede mål:
Sámediggi lea mearridan čuovvovaš bajimuš mihttomeari:
”Et mangfold av robuste samiske kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring, formidling, utvikling og nyskaping av det samiske samfunn og kulturliv”.
“Iešguđetlágan ja nanu sámi kulturásahusat mat lea mielde seailluheame, ovdánahttime ja ođasmahttime sámi servodaga ja kultureallima.”
Dette medlemmet har følgende forslag til forbedring av den overordnede målformuleringen for saksfeltet:
Dán miellahtus lea čuovvovaš árvalus buoridit bajimuš mihttomeari dán áššesuorggis:
«Robuste kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring og formidling av samisk kunst og kultur»
“ Nanu kulturásahusat mat váikkuhit seailluhit ja gaskkustit sámi dáidaga ja kultuvrra ”
Bakgrunnen for dette er at ivaretakelse av kulturminner krever sterke fagmiljøer og kompetanse.
Duogáš dása lea ahte áimmahuššat kulturmuittuid gáibida nanu fágabirrasa ja gelbbolašvuođa.
I stedet for å tilbakeføre den samiske kultarven fra norsk folkemuseum til de seks samiske museer, må man heller stille seg spørsmålet om seks små samiske museer er rette virkemiddel for ivareta denne kulturarven.
Ovdalii go ruovttoluotta máhcahit sámi kulturárbbi norgga álbmotmuseas dien guđa sámi museai, ferte baicca jearrat leat go dat rievttes váikkuhangaskaoapmi ahte diet guhtta smávva sámi musea galget gozihit dán kulturárbbi.
Målet må være at samiske kulturminner ivaretas på en god og forsvarlig måte for fremtidige generasjoner, gjennom utstilling som skaper kunnskap og forståelse i befolkningen, og ikke gjemmes vekk i utkantstrøk.
Mihttomearri ferte leat ahte sámi kulturárbi áimmahuššo buori ja dohkálaš vugiin boahttevaš buolvvaide, čájáhusaid bokte mat buktet máhtu ja áddejumi álbmogii, eaige čihkkojuvvo boaittobeale báikkiide.
Det er heller ingen grunn til at samiske kunstnere og samisk kunst trenger egne, lukkede arenaer.
Ii leat maid makkárge vuođđu dasa ahte sámi dáiddárat ja sámi dáidda dárbbaša sierra, giddejuvvon arenaid.
Kulturhus og andre arenaer for utøvelse og fremvisning av film, visuell kunst, teater, samt litteratur, blir mer robuste når de er sambruksarenaer med tradisjonell norsk og utenlandsk kunst, kultur og litteratur.
Kulturviesut ja eará arenat mat doaimmahit ja čájehit filmmaid, visuála dáidaga, teáhtera, ja girjjálašvuođa, šaddet nannoseappot go leat seammá arenas gos árbevirolaš dáža ja olgoriika dáidda, kultuvra ja girjjálašvuohta.
Dette medlemmet mener derfor rådet må komme tilbake med en ny melding basert på endret målsetting, med større sambruk og tettere samarbeid med de kulturformidlende og kulturbevarende institusjoner som finnes, samt en samlokalisering av museumsdriften.
Dát miellahttu oaivvilda danne ahte ráđđi ferte máhccat ruovttoluotta ođđa dieđáhusain man vuođđu lea stuorat searvegeavaheapmi ja nannosit ovttasbargu kulturgaskosteddjiiguin ja kulturseailluheaddji ásahusaiguin mat gávdnojit, ja dasto vel oktiisajustuvvon museadoaibma.
Forslag fra Norske Samers Riksforbund (NSR) Mathis N. Eira, Nora Bransfjell og Tor Gunnar Nystad, Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP) Christina Henriksen, fra Arbeiderpartiet (AP) Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, fra Nordkalottfolket Kjetil Romsdal, fra Flyttsamelista Per A. Bæhr og fra Fastboendes liste Nils Anders Rasmus:
Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) lahtuin Mathis N. Eira, Nora Bransfjell ja Tor Gunnar Nystad, Norgga Sámiid Riikkasearvvi /Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) lahtus Christina Henriksen, bargiidbellodaga (BB) lahtuin Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Nordkalottfolket lahtus Kjetil Romsdal, Johttisápmelaččaid listtu lahtus Per A. Bæhr ja Dáloniid listtu lahtus Nils Anders Rasmus:
Forslag 1
Evttohus 1
6. Overordnede målsetninger for samiske kulturinstitusjoner
6. Bajimuš dási mihttomearit sámi kulturásahusaide
6.2 Andre ansvarlige myndigheter
6.2 Earát main lea ovddasvástádus
Statlige myndigheter 4. avsnitt: rette skrivefeil i 3. setning: «Byggene leies ut til…»
Stáhta eiseválddit 4. teakstaoasis rievdaduvvo čállinmeattáhus 3. cealkagis: «Visttit láigohuvvojit…»
Forslag fra medlemmene i Arbeiderpartiet (AP) Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Norske Samers Riksforbund (NSR) Mathis N. Eira, Nora Bransfjell og Tor Gunnar Nystad, Norske Samers Riksforbund/Samefolkets parti (NSR/SfP)Christina Henriksen, Flyttsamelista Per A. Bæhr og Fastboendes liste Nils Anders Rasmus:
Evttohus Bargiidbellodaga (BB) lahtuin Mariann Wollmann Magga, Per Mathis Oskal, Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) lahtuin Mathis N. Eira, Nora Bransfjell ja Tor Gunnar Nystad, Norgga Sámiid Riikkasearvvi /Sámeálbmot bellodaga (NSR/SáB) lahtus Christina Henriksen, Johttisápmelaččaid listtu lahtus Per A. Bæhr ja Dáloniid listtu lahtus Nils Anders Rasmus:
Forslag 2
Evttohus 2
Nytt 1. – 3. avsnitt, erstatter rådets forslag
Ođđa 1. – 3. cealkkaoassi, boahtá ráđi evttohusa sadjái
Sametinget vil med denne meldingen legge frem en overordnet retningsgivende politikk for samiske kulturinstitusjoner.
Dáinna dieđáhusain áigu Sámediggi ovddidit bajimus dási ja láidesteaddji politihka sámi kulturásahusaide.
Hovedformålet med meldingen er å legge føringer og skape forutsigbarhet for samiske kulturinstitusjoner, slik at de kan ivareta sin rolle som viktige samfunnsaktører i bevaring og utvikling av samisk kunst og kultur.
Váldomihttomearri dieđáhusain lea addit láidestemiid ja háhkat einnostahttivuođa sámi kulturásahusaide, vai dat sáhttet vuhtiiváldit sin rolla dehálaš servodataktevran sámi dáidaga ja kultuvrra seailluheamis ja ovddideamis.
Sametinget fokuserer på samiske kulturinstitusjoners rammebetingelser, utviklingspotensial og samfunnsrolle.
Sámediggi bidjá fokusa sámi kulturásahusaid rámmaeavttuide, ovdánanmuniid ja servodatrolla.
Ved å ta utgangspunkt i status i dag kan vi ta grep om fremtidige utfordringer og behov.
go geahččá dálá stáhtusa, de sáhttit mii dustet hástalusaid ja dárbbuid mat bohtet boahtteáiggis.
Sápmi er mangfoldig og langstrakt, og det samiske samfunnet er fortsatt i en institusjonsoppbyggende fase.
Sápmi lea girjái ja viiddis, ja sámi servodat lea ain hukseme ásahusaid.
Det samiske samfunnet er fortsatt i utvikling, og vitaliseringen av samisk språk og kultur har nådd nye geografiske områder.
Sámi servodat lea ain ovdáneame ja sámi giela ja kultuvrra ealáskahttin leat olahan ođđa geográfalaš guovlluide.
Dette har medført at behovene, forventningene og etterspørselen når det gjelder kulturinstitusjoner har økt i byer og i sjøsamiske områder.
Dát lea mielddisbuktán ahte dárbbut, vuordámušat ja jearahallan kulturásahusaide lea lassánan gávpogiin ja mearrasámi guovlluin.
Det gjelder også spesialisering i faglige institusjoner som innen teater, kunst og museer. For at Sametinget skal kunne tilrettelegge for å møte dagens og fremtidige utfordringer og behov, vil vi tydeliggjøre hva vi ønsker.
Dát guoská maid fágalaš ásahusaid spesialiseremii, nu go teáhteriin, dáidagis ja museain, Jus Sámediggi galgá sáhttit láhčit dili vuostáiváldit dálá ja boahtteáiggi hástalusaid ja dárbbuid, de áigut mii čielggasindahkat maid mii háliidit.
Gjennomføringen skal skje i partnerskap med statlige, regionale og kommunale myndigheter, og i samråd med kulturinstitusjonene selv.
Čađaheapmi galgá doaibmat ovttas stáhtalaš, regionála ja suohkanlaš eiseválddiiguin ja ovttasráđiid kulturásahusaiguin.
Nytt 3. avsnitt, erstatter rådets forslag
Ođđa 3. cealkkaoassi, boahtá ráđi evttohusa sadjái
Sametingets overordnede mål for saksfeltet er ”Et mangfold av sterke samiske kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring, dokumentasjon, forskning, formidling, utvikling og nyskaping av det samiske samfunn, dets språk, nærings- og kulturliv”.
Sámedikki bajit mihttomearri áššesuorgái lea “Iešguđetlágan nanu sámi kulturásahusat mat lea mielde seailluheame, duođašteame, dutkame, gaskkusteame, ovdánahttime ja ođasmahttime sámi servodaga, dan giela ja ealáhus- ja kultureallima ”.
Nytt 5. avsnitt, erstatter rådets forslag
Ođđa 5. cealkkaoassi, boahtá ráđi evttohusa sadjái
En forutsetning for å nå målsettingen er fokus på faglig sterke institusjoner med kvalitativt gode aktiviteter, utstrakt samarbeid, god styring og ledelse, effektiv ressursbruk, god forvaltning og eierskapsutøvelse, og hensiktsmessige bygg og infrastruktur.
Eaktu olahit dáid mihttomeriid lea bidjat fokusa fágalaččat nanu ásahusaide, main leat buorit doaimmat main lea kvalitehta, viidát ovttasbargat, buorre stivren ja jođiheapmi, beaktilis resursageavaheapmi, buorre hálddašeapmi ja eaiggáduššan, vuogas visttit ja infrastruktuvra.
Nytt 6. avsnitt, erstatter rådets forslag
Ođđa 6. cealkkaoassi, boahtá ráđi evttohusa sadjái
Sametingets viktigste virkemidler i arbeidet med innsatsområdene er våre økonomiske virkemidler, vår eierskapsutøvelse, samt dialog og samarbeid med andre offentlige myndigheter og med institusjonene selv.
Sámedikki deháleamos váikkuhangaskaoamit áŋgiruššansurggiid olaheamis leat min ekonomalaš váikkuhangaskoamit, eaiggáduššan ja gulahallan ja ovttasbargu eará almmolaš eiseválddiiguin ja guoskevaš ásahusaiguin.
Sametinget vil utarbeide strategier og ytterligere tiltak for å følge opp innsatsområdene samt utvide vårt handlingsrom i fremtiden.
Sámediggi áigu hábmet strategiijaid ja eanet doaimmaid čuovvolandihte áŋgiruššansurggiid ja viiddidit min doaibmanvejolašvuođa boahtteáiggis.
Forslag 3
Evttohus 3
I siste avsnitt tilføyes ny nest siste setning:
Maŋimus teakstaoassái lasihuvvo ođđa nubbimaŋimus cealkka:
Også de årlige budsjettbehov som kulturinstitusjonene spiller inn, viser behov og utfordringer for institusjonene.
Maiddái lea mearkkašupmi dain jahkásaš bušeahttadárbbuin maid kulturásahusat árvalit, čájehit dárbbuid já hástalusaid ásahusaide.
Forslag 4
Evttohus 4
Det foretas endring i setningen så den lyder:
Cealkka rievdaduvvo nu ahte dat šaddá ná:
De samiske museene er ulike av størrelse og alder, men fungerer sammen med de samiske kultursentrene som hjørnesteiner i de samiske samfunnene.
Sámi museat leat iešguđet áiggi álggahuvvon ja sturrodagas, ja doibmet ovttas eará sámi kulturásahusaiguin geađgejuolgin sámi servodagain.
Bååstede - tilbakeføring av samisk kulturarv.
Bååstede - sámi kulturárbbi ruovttoluotta fievrrideapmi.
Setningen som begynner med: I dag er det Sametinget som støtter…,
Cealkka mii álgá ná: Odne lea Sámediggi mii doarju …, rievdaduvvo dánin
Sametinget støtter arbeidet med 1 mill. kr årlig, i tillegg til at det er bevilget en mindre del prosjektmidler fra andre instanser.
Sámediggi doarju barggu 1 miljon ruvnnuin jahkásaččat. Dasa lassin ahte juolluduvvojit unnit prošeaktadoarjagat eará ásahusain.
Tillegg siste setning:
Lasáhus maŋimus cealkágii:
Dette gjelder både oppbygging av magasinkapasitet og selve overføringsprosessen.
Dát guoská sihke vurkensajiid huksemii ja ieš sirdinprosessii.
Forslag 5
Evttohus 5
Pkt. 5.1 Overordnet beskrivelse av rolle, funksjon, betydning
Čk. 5.1 Bajitdási čilgehus rollas, doaimmas ja mearkkašumis
Første avsnitt:
Vuosttaš teakstaaoassi:
Ny 2. og 3. setning
Ođđa 2. ja 3. cealkka
«De er viktige for å vise samisk tilstedeværelse og å formidle utad et sett med felles verdier og holdninger.
«Dat leat deaŧalaččat dasa ahte čájehit sámi leahkima ja gaskkustit olggosguvlui oktasaš árvvuid ja guottuid.
Det er det som skapes av aktivitet og innhold som relateres til samisk språk og kultur som først og fremst formidler disse verdiene og holdningene»
Dat mii vuolgá dakkár doaimmain ja sisdoalus mii čatnasa sámi gulvlui ja kultuvrii, lea dat mii vuosttažettiin gaskkusta dáid árvvuid ja guottuid»
2. setning (ny 4 setning) endres til:
2. cealkka (ođđa 4. cealkka) rievdaduvvo dánin:
«De er dernest viktig som sysselsettingsaktører…»
«Nu dat leat dasto deaŧalaš barggaheaddjit …»
Forslag 6
Evttohus 6
5.2 Samisk samfunnsbygging, demokratiutvikling, institusjonenes samfunnsrolle.
5.2 Sámi servodathuk s en, demoktatiija ovdáneapmi, ásahusaid servodatrolla.
5. avsnitt
5. teakstaaossi
Ny 2.setning:
Ođđa 2. cealkka:
De samiske institusjonene skal være best mulig utrustet til å håndtere oppgaven som ambassadører og representanter for det samiske samfunnet og den samiske kulturen.
Sámi ásahusat galget leat buoremusat ráhkkanuvvon dasa ahte doaibmat sámi servodaga ja sámi kultuvrra ambassadevren ja áirrasin.
De bidrar i dokumentasjon, produksjon, utvikling og formidling av kunst, kultur og kulturarv, samt tilrettelegging for kunstnere og kulturutøvere.
Sii leat mielde duođašteamen, buvttadeamen, ovddidamen ja gaskkusteamen dáidaga, kultuvrra ja kulturárbbi, ja láhčimin dáiddáriidda ja kulturdoaimmaheddjiide.
Forslag 7
Evttohus 7
5.3 Kulturinstitusjonene som mottar direktetilskudd over sametingsbudsjettet
5.3 Kulturásahusat mat ožžot njuolggadoarjaga sámedikki bušeahtas
Riddu Riđđu festivála og Davvi álbmogiid guovddáš tas med i kartet som illustrerer samiske kulturinstitusjoner som mottar direktetilskudd over kulturkapittelet i sametingsbudsjettet.
Riddu Riđđu festivála ja Davvi álbmogiid guovddáš váldojuvvojit mielde kártii mii čájeha daid sámi kulturásahusaid mat ožžot njuolggadoarjaga sámediggebušeahta kulturkapihttalis.
Forslag 8
Evttohus 8
Kultursentre/flerbrukshusene/kulturhus/møteplasser
Kulturguovddážat/máŋggageavahusviesut/kulturviesut/deaivvadanbáikkit
2. avsnitt endres til følgende:
2. teakstaaossi rievdaduvvo dánin:
Det samiske samfunnet dekker et bredt mangfold av institusjoner og andre organer innenfor nevnte kunst- og fagfelt, men for å dekke behovet og uløse samfunnsoppgaver mangler fortsatt institusjoner innenfor enkelte kategorier.
Sámi servodagas leat máŋggalágan ásahusat ja eará orgánat namuhuvvon dáidda- ja fágasuorggis, muhto gokčan dihtii dárbbu ja oažžut álggahuvvot servodatdoaimmaid, de váilot ain ásahusat muhtun surggiin.
I et kortsiktig perspektiv vurderes det særlig å være udekkede nasjonale behov når det gjelder et egnet Samisk kunstmuseum og et samisk fagmiljø for joik og musikk.
Oanehisáiggi perspektiivvas mii árvvoštallat ahte darbbašuvvo našunálalaččat heivvolaš Sámei dáiddamusea ja sámi fágabiras juoigama ja musihka várás.
Stadig flere samer velger å bosette seg i byer, som også er vertskap for samiske studenter.
Eanet ja eanet sápmelaččat válljejit ássat gávpogiidda, gos maiddái sámi studeanttat ásset.
Det er allerede i dag forventninger om flere samiske møteplasser og kulturarenaer i tettsteder og byer, og i områder hvor samisk tilstedeværelse og identitet revitaliseres.
Dál leat juo vuordámušat oažžut eanet sámi deaivvadanbáikkiid ja kulturarenaid čoahkkebáikkiin ja gávpogiin, ja guovlluin gos sámi leahkin ja identitehta ealáskahttojuvvo.
Forslag 9
Evttohus 9
Punkt 7.1, 2. avsnitt tillegg etter 1. setning blir å lyde
Čuokkis 7.1, 2. teakstaoassái lasáhusa maŋŋá 1. cealkaga šaddá ná
Språk er en viktig del av den samiske kulturen og Sametingets målsetning om levende samiske språk må gjenspeiles i de samiske kulturinstitusjonene.
Giella lea deaŧalaš oassi sámi kultuvrras ja Sámedikki mihttomearri ealli sámi gielaid ektui galgá dávistuvvot sámi kulturásahusain.
Bruk av samisk språk i kulturinstitusjonene vil både bidra til å gjøre samisk språkkompetanse til et fortrinn og øke statusen til samiske språk.
Sámegiela geavaheapmi kulturásahusain lea mielde dahkamin sámi giellagelbbolašvuođa ovdun ja bajideamen sámegiela.
Ny siste setning:
Ođđa maŋimus cealkka:
Det er ingen kulturinstitusjoner som har sør- og lulesamisk språk som arbeidsspråk, og Sametinget må prioritere rammevilkår for oppbygging av sør- og lulesamisk arbeidsspråk i sør- og lulesamisk kulturinstitusjoner.
Ii ovttage kulturásahusas leat lulli- ja julevsámegiella bargogiellan, ja Sámediggi ferte vuoruhit rámmaeavttuid dasa ahte loktet lulli- ja julevsámegiela bargogiela lulli- ja julevsámi kulturásahusain.
4. avsnitt, tillegg etter siste setning
4. teakstaaossi, lasáhus maŋŋá maŋimus cealkaga
En slik ulikhet vil muligens også være en faktor for rekruttering av utviklingskompetanse i institusjonene.
Dakkár erohus dáiddášii maid leat mielde háhkamin ovdánahttingelbbolašvuođa ásahusaide.
Selv om Sametinget ikke har mandat eller ønske om å styre institusjonenes personalpolitikk er dette en faktor å være bevisst på.
Vaikke vel Sámedikkis ii leat ge váldi dahje ii háliit stivret ásahusaid bargiidpolitihka, de dat lea bealli maid galggašii atnit muittus.
Nytt delmål etter delmål 1:
Oađđa oassemihttomearri maŋŋá oassemihttomeari 1:
2. Samisk språk som arbeidsspråk i kulturinstitusjonene
2. Sámegiella kulturásahusaid bargogiellan
a) Sør- og lulesamiske kulturinstitusjoner prioriteres i hht til målsetning om sør- og lulesamisk som arbeidsspråk på kulturinstitusjoner.
a) Lulli- ja julevsámi kulturásahusat vuoruhuvvojit dan mihttomeari vuođul ahte kulturáshusain galgá lulli- ja julevsámegiella leat bargogiellan.
Jfr 5. Kulturinstitusjoner med tydeligere samfunnsoppdrag/-rolle Nytt punkt b) «Dialog med lokale og regionale myndigheter om å etablere og utvikle møteplasser i tettsteder og byer, og i områder hvor samisk tilstedeværelse og identitet revitaliseres.»
Gč 5. Kulturásahusat main lea čielgaseappot servodatbargu/-rolla Ođđa čuokkis b) «Gulahallat báikkálaš ja regionála eiseválddiiguin áshit ja ovddidit deaivvadanbáikkiid čoahkkebáikkiin ja gávpogiin, ja dakkár guovlluin gos sámi leahkin ja identitehta ealáskahttojuvvo»
Nytt delmål til slutt
Ođđa oa s semihttomearri lo a hpas
7.1 Sikre faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
7.1 Sihkkarastit fágalaččat nana sámi kulturásahusaid
Samiske kulturinstitusjoner med god kommunikasjon og evne til fomidling av samiske verdier og holdninger
Sámi kulturásahusat main lea guorre gulahallan ja návccat gaskkusti sámi árvvuid ja guottuid
a) Utvikle stategier for god brukermedvirkning og brukerkontakt
a) Ráhkadit strategiijaid buori geavaheaddjimielváikkuheapmái ja geavaheaddjioktavuhtii
b) Utvikle strategier for formidling av aktivitet og innhold
b) Ráhkadit strategiijaid doaimmaid ja sisdoalu gaskkusteapmái
c) Utvikle strategier for god kommunikasjon og formidling via sosiale medier
c) Ráhkadit strategiijaid buori gulahallamii ja gaskkusteapmái sosiála mediaid bokte
Endring i 7.2 – i punktliste eierskap
Rievdadus čuoggás 7.2 – eaiggátvuođa čuoggálisttas
litra c og d strykes
Bustávat c ja d sihkkojuvvojit
Punkt 7.2.3 og 7.2.4 flyttes til kapittel 7.3 (nytt 7.3.1 og 7.3.2)
Čuoggát 7.2.3 ja 7.2.4 sirdojuvvojit kapihttalii 7.3 (ođđa 7.3.1 ja 7.3.2)
Endring: 7.2.5 Mål og strategier
Ri e vdadus: 7.2.5 Mihtut ja strategiijat
Punkt 3 c) endres til:
Čuokkis 3 c) rievdaduvvo dánin:
Koordinering med andre styreoppnevnende organ om målsettinger om slik at kravet om 40-60 % kjønnsbalanse i styrene etterleves
Oktiiheiveheapmi eará stivranammaduvvon orgánaiguin nu ahte 40-60% sohkabealdás s i stivrrai n ollašuhttojuvvo
7.3 Ny siste setning i siste avsnitt
7.3 Ođđa maŋimus cealkka maŋimus teakstaoasis
Sametingets oppfølging av institusjonene kan eksempelvis følges opp ved
Sámedikki ás a husčuovvoleapmi sáhttá ovdamearkkadihtii dahkojuvvot
a) Tilsagnsbrev eller oppdragsdokumenter I forbindelse med bevilgning
a) Juolludusreivviin dahje bargamušdokumeanttaiguin juolludeami oktavuođas
b) Dialogmøter
b) Gulahallančoahkkimiiguin
Punkt 4 flyttes til 7.3.
Čuokkis 4 sirdojuvvo 7.3 čuoggái.
Endring 7.3 lyder
Ri e vdadus 7.3 lea ná:
Delmål 4
Oassemihttomearri 4
1. En styrking av overordnede økonomiske rammevilkår for samiske kulturinstitusjoner
1. Sámi kulturásahusaid bajimus ekonomalaš rámmaeavttuid nannen
a) Sametinget skal arbeide strategisk for å komme i budsjettforhandlingsposisjon med Regjeringen.
a) Sámediggi bargá strategalaččat beassat bušeahttašiehtadallanposišuvdnii Ráđđehusain
Nytt punkt
Ođđa čuokkis
3 d) Utarbeide retningslinjer for målrapporteringer
3 d) Ráhkadit njuolggadusaid mihttomearreraporterema várás
7.4 Sikre samiske kulturinstitusjoners behov for tilfredstillende lokaler og bygg
7.4 Sihkkarastit sámi kulturásahusid dárbbu dohkálaš lanjaide ja visttiide
12. avsnitt
12. teakstaaossi
Ny 3. setning: «I et slikt program foreslår Sametinget at 20% av årlige bevilgninger over statsbudsjettet til oppføring av kulturbygg, øremerkes til oppføring av samiske kulturbygg».
Ođđa 3. cealkka: «Dakkár prográmmas evttoha Sámediggi ahte 20 % jahkásaš juolludemiin stáhtabušeahta bokte kulturviesuid huksemii, merkejuvvo sámi kultuviesuid čuovvoleapmái».
3. delmål endres til:
3. oassemihttomearri rievdaduvvo dánin:
3. Kulturinstitusjoner med tilfredsstillende utstillings- og scenefasiliteter og attraktive møteplasser
3. Kulturásahusat dohkálaš čájáhus- ja lávdevejolašvuođaiguin ja geasuheaddji deaivvadanbáikkiiguin
Nytt delpunkt b) Arbeide for at det utvikles samiske møteplasser i byene med egnede lokaliteter, og i områder hvor samisk tilstedeværelse og identitet revitaliseres.
Ođđa oassečuokkis b) Bargat dan ala ahte ovddiduvvojit sámi deaivvadanbáikkit gávpogiin main leat heivvolaš lanjat, ja dakkár guovlluin gos sámi leahkin ja identitehta ealáskahttojuvvo.
Forslag fra NSR, NS R/SÁB, AP og FL:
NSR, NS R/SÁB, BB ja J L evttohus:
Forslag 10
Evttohus 10
5. avsnitt: Ny 3. setning:
5. teakstaaossi: Ođđa 3. cealkka:
«Formidling og kommunikasjon om samisk språk og kultur overfor majoritetssamfunnet er også viktig, og kommunene er viktige samarbeidspartnere.»
«Gaskkusteapmi ja diehtojuohkin sámi giela ja kultuvrra birra majoritehtaservodahkii lea maid deaŧalaš, ja gielddat leat deaŧalat ovttasbargit.»
Forslag 11
Evttohus 11
9. Økonomiske og administrative konsekvenser
9. Ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusat
Andre setning endres til: Sametinget vil følge opp med handlingsplaner for de ulike typer institusjoner for oppfølging av meldingen.
Nubbi cealkka rievdaduvvo dánin: Sámediggi áigu čuovvolit doaibmaplánaiguin daid iešguđetgelágan ásahusaid dieđáhusa čuovvolemiin.
Forslag fra NSR og F lyttsamelista:
NSR ja Johttisápmelaččaid listtu evttohus:
Forslag 12
Evttohus 12
4. avsnitt strykes.
4. teakstaoassi sihkkojuvvo.
F orslag fra AP og Fastboendes liste:
BB ja Dáloniid listta evttohus:
Forslag 13
Evttohus 13
5.4 Kategorisering av kulturinstitusjonene, Litteraturfeltet, 6. setning:
5.4 Kulturásahusaid kategoriseren. Girjjálašvuođasuorgi 6. cealkka:
Ordet driftstilskudd erstattes med ordet kompetansetilskudd
Sáni doaibmadoarjaga sadjái biddjojuvvo sátni gelbbolašvuođadoarj aga
De 2 siste setningene strykes
2 maŋimus cealkaga sihkkojuvvojit
Forslag fra AP:
BB evttohus:
Forslag 14
Evttohus 14
Erstatter 1 Innledning
Boahtá 1 Álggahusa sadjái
Sametingets overordnede mål for saksfeltet er ”Et mangfold av sterke samiske kulturinstitusjoner som bidrar til bevaring, dokumentasjon, forskning, formidling, utvikling og nyskaping av det samiske samfunn, dets språk, nærings- og kulturliv”.
Sámedikki bajit mihttomearri áššesuorgái lea “Iešguđetlágan nanu sámi kulturásahusat mat lea mielde seailluheame, duođašteame, dutkame, gaskkusteame, ovdánahttime ja ođasmahttime sámi servodaga, dan giela ja ealáhus- ja kultureallima.”
For å nå denne målsettingen har vi prioritert 5 innsatsområder.
Vai dan mihttomeari galgat olahit,de leat vuoruhan vihtta áŋgiruššansuorggi.
Disse er valgt ut på bakgrunn av nåværende og fremtidige utfordringer og behov.
Dáid leat válljen otná ja boahtteáiggi hástalusaid ja dárbbuid vuođul.