pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget er positiv til etableringen av en kommisjon for gransking av assimilering og urett begått overfor samiske og kvenske/norskfinske folk i Norge.
Beaska Niillas Sámediggi doarju dakkár kommišuvnna ásaheami mii galgá guorahallat assimilerema ja dan vearrivuođa mii lea čađahuvvon sámi ja kvena/NorggaSuoma álbmoga vuostá Norggas.
Sametinget har følgende innspill til kommisjonens mandat:
Sámedikkis lea čuovvovaš cealkámuš kommišuvnna mandáhtii:
Navnet på kommisjonen Sametinget foreslår at kommisjonens navn til å være Duohtavuođa- ja seanadankomišuvdna / Sannhets- og forsoningskommisjonen.
Kommišuvnna namma Sámediggi evttoha ahte kommišuvnna namma galgá leat ”Duohtavuođa- ja seanadankommišuvdna”.
Sametinget anser at det foreslåtte navnet Kommisjonen for å gjennomgå fornorskningspolitkk og urett overfor samer og kvener/norskfinner (fonorskningskommisjonen) som uheldig og upassende da det kan gi feil assosiasjoner.
Sámediggi atná evttohuvvon nama Kommišuvdna guorahallat dáruiduhttinpolitihka ja vearrivuođa sápmelaččaid ja kvenaid/norggasuopmelaččaid vuostá (dáruiduhttinkommišuvdna) unohassan ja heivetmeahttumin go dat sáhttá buktit boasttu assosiašuvnnaid.
Sametinget vil fraråde et navn som er basert på eller inneholder ordet “fornorskning”.
Sámediggi huigáša garrasit geavaheames dakkár nama mii lea vuođđuduvvon sátnái ”dáruiduhttin” dahje sisttisdoallá dan sáni.
Sametinget ser ingen grunn til betegne denne prosessen annerledes en allerede gjennomførte prosesser i andre deler av verden.
Sámediggi ii oainne makkárge siva dasa ahte dát proseassa galgá namuhuvvot earálágánin go proseassat mat leat juo čađahuvvon eará osiin máilmmis.
Rammebetingelser Sametinget mener at det må gis tilstrekkelig tid og ressurser til denne prosessen for å sikre kvalitet og en grundig gransking av assimilering og urett begått overfor samiske og kvenske/norskfinske folk i Norge.
Sámediggi oaivvilda ahte ferte addojuvvot doarvái áigi ja resurssat dán prosessii sihkkarastin dihtii kvalitehta ja ahte doarvái vuđolaččat guorahallojuvvo assimileren ja dat vearrivuohta mii lea čađahuvvon sámi ja kvena/norggasuoma álbmoga vuostá Norggas.
Saksområdenes kompleksitet og omfang tilsier at kommisjonen må ha en lengre tidsramme ettersom kartlegging og bearbeiding vil ta tid.
Áššesuorggi mohkkáivuohta ja viidodat gáibida ahte kommišuvnnas ferte leat guhkit áigerámma danne go kárten ja gieđahallan váldá áiggi.
Det er derfor viktig at det legges opp til en god og verdig prosess.
Danne lea deaŧalaš ahte plánejuvvo buorre ja árvvolaš proseassa.
Sametinget er bekymret for at tidsrammen på 2 år som er forespeilet fra Stortingets presidentskap ikke er tilstrekkelig.
Sámediggi ballá ahte 2 jagi áigerámma maid Stuorradikki presideantagoddi evttoha ii leat doarvái.
Sametinget foreslår derfor en tidsramme på 4 år.
Danne evttoha Sámediggi 4 jagi áigerámma.
Sametinget forutsetter at kommisjonen også gis mulighet til å justere tidsrammen ved behov.
Sámediggi eaktuda ahte kommišuvdna oažžu vejolašvuođa áigerámma justeret jus nu lea dárbu.
Metode Sametinget mener det er nødvendig å skape tillit og trygge rammer for kommisjonens møter med enkeltmennesker, samfunn og deres historier.
Metoda Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbu duddjot luohttámuša ja oadjebas rámmaid kommišuvnna deaivvadeapmái ovttaskasaiguin, servodagaiguin ja sin historjjáid ektui.
For mange vil gjengivelse av sine opplevelser vekke sterke følelser.
Ollugiidda sáhttá vásihusaid birra muitaleapmi boktit garra dovdduid.
Samisk språk- og kulturkompetanse i møte med den samiske befolkningen og informanter er nødvendig.
Sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta dárbbašuvvo deaivvadeamis sámi álbmogiin ja informánttaiguin.
Kommisjonen må ha respekt for at det også er mange samer som av ulike årsaker ikke ønsker å delta i dette arbeidet.
Kommišuvdna ferte vuhtiiváldit ahte ollu sápmelaččat iešguđet sivaid geažil eai háliit searvat dán bargui.
Sametinget er opptatt av at denne prosessen må foregå på et nasjonalt plan, slik at det blir et felles eierskap og en lik forståelse av historien i både majoritetssamfunnet, blant samer og kvener/norskfinner.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte dát proseassa čađahuvvo nationála dásis, vai šaddá oktasaš eaiggátvuohta ja seamma áddejupmi historjái sihke eanetlohkoservodaga, sápmelaččaid ja kvenaid/norggasuopmelaččaid bealis.
Kultur, media og et dokumentasjonssenter vil kunne være med å tilgjengeliggjøre kunnskapen om assimileringspolitikken og kommisjonsarbeidet for hele befolkningen.
Kultuvra, media ja duođaštanguovddáš sáhtášedje leat mielde dahkamin olámuddui máhtu assimilerenpolitihka ja kommišuvdnabarggu birra olles álbmogii.
Sametinget legger til grunn at kommisjonen ser på alle innspillene som er kommet fra det samiske samfunn gjennom høringsrunder samt folkemøter, og at dette blir en del av grunnlaget for kommisjonens arbeid.
Sámediggi bidjá eaktun ahte kommišuvdna geahčada buot árvalusaid mat leat boahtán sámi servodagas gulaskuddamiin ja álbmotčoahkkimiin, ja ahte dat šaddet kommišuvnna bargovuođu oassin. Kommišuvnna fáttát
Tema for kommisjonen Sametinget anser at avgjørelsen om å nedsette denne kommisjonen innebærer en offentlig erkjennelse om at det fortsatt er nødvendig med tiltak for å bøte på virkningene av den statlige assimileringspolitikken.
Sámediggi atná dan mearrádusa ahte ásahit dán kommišuvnna, almmolaš dovddasteapmin dasa ahte ain dárbbašuvvojit doaibmabijut buhtadit stáhta assimilerenpolitihka váikkuhusaid.
Sametinget forventer at Stortinget legger dette til grunn ved opprettelsen av kommisjonen.
Sámediggi vuordá ahte Stuorradiggi bidjá dan vuođđun kommišuvnna ásaheamis.
Sametinget mener det er positivt at Stortingets presidentskap i sitt forslag til mandat erkjenner at uretten samene ble utsatt for har skapt sår som fortsatt finnes blant den samiske befolkningen i dag.
Sámedikki mielas lea buorre go Stuorradikki presideantagoddi mandáhtaevttohusastis dovddasta ahte vearrivuohta sápmelaččaid vuostá lea dagahan háviid sámi álbmogii mat eai leat vel savvon.
Det er fra Sametingets side viktig at myndighetene erkjenner at tidligere assimileringspolitikk eksisterer i dagens samfunnsstrukturer.
Sámediggái lea deaŧalaš ahte eiseválddit dovddastit ahte ovddeš assimilerenpolitihkka gávdno otná servodatstruktuvrrain.
Sametinget konstaterer at dette er tilfellet blant annet i spørsmål om barnehagetilbud, skole- og læremiddeltilbud, helse-, sosial- og barnevernssaker, kulturinstitusjoner, samiske næringer, språk og natur- og ressursforvaltning.
Sámediggi konstatere ahte dat dáhpáhuvvá earret eará mánáidgárdefálaldaga, skuvla- ja oahpponeavvofálaldaga, dearvvašvuođa-, sosiála- ja mánáidsuodjalusáššiid, kulturásahusaid, sámi ealáhusaid, giela ja luonddu- ja resurssahálddašeami gažaldagain.
Disse strukturene kan anses som diskriminerende og undertrykkende i sin konsekvens, selv om de nødvendigvis ikke er det i sin intensjon.
Dáid struktuvrraid váikkuhusat adnojuvvojit assimileremin ja duolbmumin, vaikke vel dat ii leat álo áigumuššan.
Sametinget ber om at dette tydeliggjøres i mandatet.
Sámediggi dáhttu ahte dat boahtá čielgasit ovdan mandáhtas.
I Stortingets presidentskaps forslag til mandat er en rekke tidligere gjennomførte tiltak for forsoning, som for eksempel lover og institusjoner, nevnt.
Stuorradikki presideantagotti mandáhtaevttohusas leat namuhuvvon máŋga ovdalis čađahuvvon doaibmabiju seanadeami várás, nu go ovdamearkka dihtii lágat ja ásahusat.
Sametinget vil her komme med en presisering på at samene gjennom disse tiltakene bare har fått delvis anerkjennelse av sine rettigheter.
Sámediggi áiddostahttá dás ahte sápmelaččat leat dušše muhtun muddui ožžon nannejuvvot iežaset vuoigatvuođaid dáid doaibmabijuid bokte.
Videre mener Sametinget at det er viktig at også FNs erklæring om urfolks rettigheter (UNDRIP) nevnes i mandatet.
Dasto atná Sámediggi deaŧalažžan ahte maiddái ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštus (UNDRIP) namuhuvvo mandáhtas.
Kommisjonen må belyse hvilke konsekvenser statens manglende anerkjennelse av samenes menneske- og urfolksrettigheter har hatt og fremdeles har på samene, både på individ og gruppenivå.
Kommišuvdna ferte čuvget makkár váikkuhusaid stáhta váilevaš dohkkeheapmi sápmelaččaid olmmoš- ja eamiálbmotvuoigatvuođain lea buktán ja ain buktá sápmelaččaide, sihke ovttaskas olbmui ja jovkui.
På hvilken måte og følgene av at samene gjennom historien frem til i dag har mistet land- og ressursrettigheter, herunder tilgang til ressursene, må være en del av kommisjonens mandat.
Kommišuvnna mandáhta oassin ferte leat čilget guđe láhkái sápmelaččat historjjá čađa gitta otnážii leat massán eana- ja resursavuoigatvuođaid, maiddái resurssaide beassan, ja daid váikkuhusaid.
Forskning tyder på at samiske kvinner og menn møter forskjellige utfordringer i dagens samfunn.
Dutkan ja vásáhusat orrot čájeheamen ahte sámi nissoniin ja albmáin leat iešguđet hástalusat dálá servodagas.
Sametinget mener det er viktig at kommisjonens arbeid følges opp i et kjønnsperspektiv.
Sámediggi oaivvilda ahte sáhttá leat buorre go kommišuvnna bargu duođaštuvvo ja čuovvuluvvo sohkabeale perspektiivvas.
For mange eldre har internatlivet og tapt skolegang medført livslange negative konsekvenser for blant annet muligheten til utdanning, tilgangen til arbeidslivet og medført en tilværelse som minstepensjonister.
Ollu vuoras olbmuide lea internáhtaeallin ja manahuvvon skuvla buktán heajos váikkuhusaid olles eallinahkái earret eará oahppovejolašvuođaid dáfus, bargoeallimii beassama dáfus, ja dagahan olbmo dillái vuolimus penšonistan.
Skolen som institusjon har vært sentral og effektiv i den statlige assimileringspolitikken, og dette må vies særlig oppmerksomhet.
Skuvla ásahussan lea leamaš guovddážis ja beaktil stáhta assimilerenpolitihkas, ja dasa ferte bidjat earenoamáš fuomášumi.
I det forestående forsoningsarbeidet må det fokuseres på hvordan eksisterende institusjoner kan ha en viktig rolle i å skape og endre holdninger samt øke kunnskap om samiske forhold, kultur,historie og rettigheter.
Boahttevaš seanadanbarggus ferte leat guovddážis dat mo dálá ásahusain sáhtášii leat deaŧalaš rolla das ahte duddjot ja rievdadit guottuid ja lasihit máhtu sámi servodaga, kultuvrra, historjjá ja vuoigatvuođaid birra.
Sametinget støtter presidentskapets forslag om at kommisjonen skal kunne gå lengre tilbake i den historiske kartleggingen enn kun fra 1800-tallet fram til i dag.
Sámediggi doarju dan ahte kommišuvnnas galgá leat mandáhta mannat guhkibui historjjálaš kártemis go dušše 1800-loguid rájes otnážii.
Sametinget oppfordrer kommisjonen til å ha et grenseoverskridende perspektiv og samarbeid.
Sámediggi ávžžuha kommišuvnna geavahit rádjarasttideaddji perspektiivva ja ovttasbarggu.
Avsluttende bemerkninger Kommisjonen bør vurdere å komme med jevnlige delrapporter til Sametinget og Stortinget, og Sametinget forventer at det vil foreligge delrapporter i inneværende sametings- og stortingsperiode.
Loahpahanmearkkašumit Kommišuvdna berre árvvoštallat jeavddalaččat buktit oasseraporttaid Sámediggái ja Stuorradiggái, ja Sámediggi vuordá ahte bohtet oasseraporttat dán sámedigge- ja stuorradiggeáigodagas.
Kommisjonen kan også komme med forslag til tiltak underveis i prosessen, der den ser mulighet og behov for det.
Kommišuvdna sáhttá maid evttohit doaibmabijuid gaskan proseassa, go oaidná vejolašvuođa ja dárbbu dasa.
Sametinget forventer at Stortingets presidentskap gjennomfører konsultasjoner med Sametinget, og at det oppnås et fritt og forhåndsinformert samtykke før endelig mandat og sammensetning av kommisjonen vedtas.
Sámediggi vuordá ahte Stuorradikki presideantagoddi čađaha konsultašuvnnaid Sámedikkiin, ja ahte juksojuvvo friija ja ovddalgihtii dieđihuvvon miehtan ovdalgo kommišuvnna loahpalaš mandáhta ja čoahkkádus mearriduvvo.
Saken påbegynt 08.03.18 kl. 09.10
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 01.06.2018 dii. 09.10
· Forslag 1 ble ikke fremmet · Forslag 2 ble forkastet med 35 mot 1 stemmer · Forslag 3 ble vedtatt med 36 mot 1 stemmer
· Evttohus 1 ii ovddiduvvon · Evttohus 2 hilgojuvvui 35 jienain 1 jiena vuostá · Evttohus 3 mearriduvvui 35 jienain 1 jiena vuostá
Taleliste og replikkordskifte Innlegg Replikk Beaska Niillas, saksordfører Runar Myrnes Balto Ronny Wilhelmsen Arthur Johan Tørfoss Kåre Olli Inger Eline Eriksen Fjellgren Nancy Porsanger Anti Arild Pettersen Inga Kjellrun Wilhelmsen Runar Myrnes Balto Vidar Andersen Anders Somby jr. Inger Eline Eriksen Fjellgren Kjellrun Wilhelmsen Per Mathis Oskal Anders Somby jr. Mathis Nilsen Eira Lars Filip Paulsen Kjellrun Wilhelmsen Beaska Niillas John Kappfjell Lars Filip Paulsen Silje Karine Muotka John Kappfjell Beaska Niillas Piera Heaika Muotka Ann-Elise Finbog Henrik Olsen Nancy Porsanger Anti Aili Keskitalo Beaska Niillas, saksordfører
Sáhkavuorru Replihkka 1 Beaska Niilas, áššejođiheaddji 2 Runar Myrnes Balto 3 Ronny Wilhelmsen 4 Arthur Johan Tørfoss 5 Kåre Olli 6 Inger Eline Eriksen Fjellgren 7 Nancy Charlotte Porsanger Anti 8 Arild Pettersen Inga 9 Kjellrun Wilhelmsen Runar Myrnes Balto 10 Vidar Andersen 11 Anders Somby jr. Inger Eline Eriksen Fjellgren Kjellrun Wilhelmsen Per Mathis Oskal Anders Somby jr. 12 Mathis Nilsen Eira 13 Lars Filip Paulsen Kjellrun Wilhelmsen Beaska Niilas John Kappfjell Lars Filip Paulsen 14 Silje Karine Muotka John Kappfjell 15 Beaska Niilas 16 Piera Heaika Muotka 17 Ann-Elise Finbog 18 Henrik Olsen 19 Nancy Charlotte Porsanger Anti 20 Aili Keskitalo 21 Beaska Niilas, áššejođiheaddji
Sametinget er positiv til etableringen av en kommisjon for gransking av assimilering og urett begått overfor samiske og kvenske/norskfinske folk i Norge.
DC - Mearrádus: Sámediggi doarju dakkár kommišuvnna ásaheami mii galgá guorahallat assimilerema ja dan vearrivuođa mii lea čađahuvvon sámi ja kvena/NorggaSuoma álbmoga vuostá Norggas.
Saken avsluttet 01.06.2018 kl. 11.25 Undertegnede har lest gjennom protokollen, og finner de bokførte beslutninger å være i overensstemmelse med Sametingets vedtak.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 01.06.2018 dii. 11.25 Vuollaičállit lea lohkan čoahkkingirjji, ja gávnnahan ahte čoahkkingirjái fievrriduvvon mearrádusat leat nu movt Sámediggi mearridii.
Karasjok, 01.06.2018 - 01.06.2018
Kárásjohka, 01.06.2018 - 01.06.2018
Elisabeth Erke Tor Gunnar Nystad leder nestleder
Elisabeth Erke Tor Gunnar Nystad jođiheaddji nubbinjođiheaddji
001/19 Konstituering
001/19 Vuođđudeapmi
002/19 Sametingsrådets beretning om virksomheten
002/19 Sámediggeráđđi doaibmadieđáhus
003/19 Kunngjøring av nye saker
003/19 Ođđa áššiid dieđiheapmi
004/19 Spørsmål til Sametingsrådet
004/19 Gažaldagat Sámediggeráđđái
005/19 Sametingsrådets likestillingspolitiske redegjørelse om vold i samiske samfunn
005/19 Sámediggeráđi dásseárvopolitihkalaš čilgehus veahkaválddi birra sámi servodagas
006/19 Sametingets forventninger til FN og statene i forbindelse med det internasjonale året for
006/19 Sámedikki vuordámušat ON:ii ja stáhtaide riikkaidgaskasaš álgoálbmotgiellajagi oktavuođas
007/19 Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2019
007/19 Sámedikki cealkámuš 2019 eanadoallošiehtadallamiidda
008/19 Klimaendringer og rettferdig utvikling
008/19 Dálkkádatrievdan ja vuoiggalaš ovdáneapmi
009/19 Etiske retningslinjer for Sametingets politikere - revidering
009/19 Etihkalaš njuolggadusat Sámedikki politihkáriidda - rievdadeamit
010/19 Sametingets årsmelding 2018
010/19 Sámedikki jáhkedieđáhus 2018
011/19 Endringer av finnmarksloven som følge av sammenslåing av Finnmark og Troms fylker
011/19 Finnmárkkulága rievdan Finnmárkku ja Romssa fylkkaid ovttastahttima oktavuođas
012/19 Valg av medlemmer til komiteene i Sametinget
012/19 Lahtuid válljen Sámedikki lávdegottiide
013/19 Søknad om permisjon - Inger Eline Eriksen Fjellgren
013/19 Virgelohpeohcamuš - Inger Eline Eriksen Fjellgren
014/19 Møteplan for Sametingets komite- og plenumsmøter 2020
014/19 Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkkimat 2020 čoahkkinplána
Ášši/Sak 001/19
Ášši 001/19
Sametingets plenum Dato: 05.03.2019-08.03.2019
Sámedikki dievasčoahkkin 05.03.2019-08.03.2019
Arkivsaknr. 19/813
Áššenr. 19/814
Plenumsledelsens innstilling Innkalling av 08.02.19 med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus 08.02.19 beaiváduvvon gohččun árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvo
Sametingets plenum - 001/19 Saken påbegynt 05.03.2019 kl 09.10
Sámedikki dievasčoahkkin - 001/19 Ášši meannudeapmi álggahuvvui 05.03.2019 dii. 09.10.
· Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig godkjent
· Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat
Innlegg Replikk 1 Tom Sottinen SP - vedtak:
Sáhkavuorru Replihkka 1 Tom Sottinen, dievasčoahkkinjođiheaddji
Innkalling av 08.02.19 med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes
DC - Mearrádus: 08.02.19 beaiváduvvon gohččun árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvui.
Saken ble avsluttet 05.03.2019 kl 09.15
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 05.03.2019 dii. 09.15.
Ášši/Sak 002/19
Ášši 002/19
Sametingsrådets beretning om virksomheten
Sámediggeráđđi doaibmadieđáhus
Arkivsaknr. 19/136
Áššenr. 19/136
1 Innledning
Áššeovddidus
Denne beretningen omhandler perioden fra 09.11.18 til 08.02.19 og er knyttet opp til Sametingets budsjett for 2018/2019.
Dán dieđáhusas guoská áigodahkii 09.11.18 - 08.02.19 ja lea čadnojuvvon Sámedikki 2018/2019 bušehttii.
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt to fysiske rådsmøter i tillegg til ukentlige telefonmøter, og har behandlet 172 saker.
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan guokte fysalaš čoahkkima ja telefončoahkkimiid vahkkosaččat, ja lea meannudan oktiibuot 172 ášši.
Som det framgår av oversikten på www.sametinget.no/Arrangementer har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner.
Nugo oidno geahčastagas https://samediggi.no/Arrangementer, de lea ráđđi searvan maiddái ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide.
Samfunnsmål: Samisk og norsk er likeverdige språk.
Servodatmihttu: · Sámegielat ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat
Mål for innsatsområdet: Innbyggerne i forvaltningsområdet for samisk språk kan aktivt bruke samisk i kommunikasjon med offentlige instanser.
Áŋgiruššansuorggi mihttu: Sii geat ásset sámegiel hálddašanguovllus galget beassat geavahit sámegiela go gulahallet almmolaš ásahusaiguin.
Tospråklighetstilskudd til kommuner - direkte tilskudd Sametinget har sendt tilskuddsbrev om tospråklighetsmidlene for 2019 til kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk.
Guovttegielatdoarjja suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda Sámediggi lea sádden juolludanreivviid guovttegielatdoarjagiid 2019 ektui suohkaniidda ja fylkkasuohkaniidda sámegiela hálddašanguovllus.
Målet med tospråklighetsmidlene er at innbyggerne i forvaltningsområdet for samisk språk kan bruke samisk i sin kontakt med offentlige myndigheter og at befolkningen har anledning til å lære og fremme samisk språk.
Guovttegielatvuođadoarjaga mihttu lea ahte sámegiel hálddašanguovllu ássi beassá geavahit sámegiela go gulahallá almmolaš ásahusaiguin ja álbmogis lea vejolašvuohta oahppat ja ovddidit sámegiela.
Kriteriene for måloppnåelse i tjenestedelen er blant annet at kommunen har samiskspråklige ansatte, at dokumenter og skjema er på samisk, at hjemmesiden er på samisk, at offentlige av befolkningen har samiskopplæring i grunnskolen.
Bálvalanoasi ulbmilolahusa eavttut lea ea.ea. ahte leat sámegielat bargit suohkanis, dokumeanttat ja skovit leat sámegillii, ruovttusiiddut sámegillii, almmolaš vistit galbejuvvon sámegillii, sámegiella dearvvašvuođa- ja sosiálasuorggis ja suohkana hálddahusas ja ahte stuorat oassi álbmogis lea sámegieloahppu vuođđoskuvladásis.
Sametingsrådet har innvilget en utviklingsdel på bakgrunn av kommunenes og fylkeskommunenes 3-årige handlingsplan for 2019-2021.
Sámediggeráđđi lea juolludan ovddidanoasi suohkaniid ja fylkkasuohkaniid 3-jagi doaibmaplána 20192021 vuođul.
Kriteriene for måloppnåelse i utviklingsdelen er at kommunen arrangerer samiskspråklige utviklingsaktiviteter for barn og unge, og at kommunen arrangerer samiskspråklige aktiviteter for kommunens befolkning.
Ovddidanoasi ulbmilolahusa eavttut lea ahte gielda lágida Sámegiela ovdánahttindoaimmaid mánáide ja nuoraide, ja ahte gielda lágida sámegiel doaimmaid gieldda álbmogii.
Kriteriene for måloppnåelse i fylkeskommunene er at fylkeskommunen finansierer aktiviteter som fremmer og styrker samisk språk på fylkeskommunens ansvarsområder.
Fylkkagielddaid ulbmilolahusa eavttut lea ahte fylkkagielda ruhtada doaimmaid mat ovddidit ja nannejit sámegiela fylkkagieldda ovddasvástádus surggiin.
Politiske møter med kommunene i forvaltningsområdet Sametingspresidenten holder hvert år møter med kommunene i forvaltningsområdet.
Politihkalaš čoahkkimat hálddašanguovllu suohkaniiguin Sámediggepresideanta doallá politihkalaš čoahkkimiid hálddašanguovllu suohkaniiguin juohke jagi.
I begynnelsen av februar 2019 har sametingspresidenten holdt politiske møter med Tysfjord kommune, med arbeidsgruppa for sammenslåing av nye Hamarøy kommune, og med Kautokeino kommune.
Sámediggepresideanta lea guovvamánu 2019 álggus doallán politihkalaš čoahkkimiid Divttasvuona suohkaniin, ođđa Hápmira suohkana ovttastahttin bargojoavkkuin ja Guovdageainnu suohkaniin.
Sametingsrådet har også deltatt på noen av møtene.
Ráđđeláhttut Mikkel Eskil Mikkelsen ja Berit Marie E. Eira leaba maid searvan muhtin čoahkkimiidda.
Sakene på møtene har blant annet vært samarbeidsavtalen om tospråklighet – oppfølging og informasjon, informasjon om urfolksspråkåret, samtale om Språkløftet og oppfølgingen av den.
Čoahkkimis lea leamaš áššiin earret eará guovttegielatvuođa ovttasbargošiehtadusa birra – čuovvoleapmi ja diehtojuohkin, diehtojuohkin Riikkaidgaskasaš eamiálbmotgielaid jagi birra, ságastallan Gïelelutnjeme/Giellalåpptim/Giellalokten birra ja dan čuovvoleami.
Sametingspresidenten har i januar 2019 hatt møte med Målselv kommune.
Sámediggepresideanta čoahkkinasttii Málatvuomi suohkaniin ođđajagimánu álggus.
På møtet ble det informert om etableringen av et samisk språksenter i Målselv, og det var også informasjon om forvaltningsområdet for samisk språk.
Čoahkkimis muitaluvvui barggu birra ásahit sámi giellaguovddáža Málatvuopmái ja doppe lei maid diehtojuohkin sámegielaid hálddašanguovllu birra.
Situasjonen med skoleskyss til Sameskolen ble drøftet på dette møtet.
Sámeskuvlla skuvlasáhttodili birra maid ságastalle dán čoahkkimis.
På møtet deltok også Sameskolen i Troms.
Čoahkkimis oassálasttii maiddái Romssa sámeskuvla.
Mål for innsatsområdet: Befolkningen har mulighet til å lære seg samisk og fremme språket.
Áŋgiruššansuorggi mihttu: Álbmogis lea vejolašvuohta oahppat ja ovddidit sámegiela
Samiske språksentre - direkte tilskudd Sametinget har sendt tilskuddsbrevene med støtten for 2019 til språksentrene.
Giellaguovddážat – njuolggodoarjja Sámediggi lea sádden 2019 juolludanreivviid giellaguovddážiidda doarjagiid ektui.
Sametinget har fordelt aktivitetsstøtten til språksentrene på bakgrunn av handlingsplanen for 2019-2021 til de ulike språksentrene.
Sámediggeráđđi lea juohkán giellaguovddážiid aktivitehtadoarjaga iešguđetge giellaguovddáža doaibmaplánaid 2019 - 2021 vuođul.
Støtten til de samiske språksentrene er prioritert til arrangering av språkkurs og språkarenaer på ulike nivå lokalt.
Doarjja sámi giellaguovddážiidda lea vuoruhuvvon dasa ahte lágiduvvojit giellakurssat ja giellaarenat báikkálaččat iešguđege dásiide.
Den samiske befolkningen skal kunne delta på aktiviteter og via dette både lære og besluttsomt kunne bruke samisk språk på alle områder i samfunnet.
Sámi álbmot galgá sáhttit searvat doaimmaide ja dakko bokte sihke oahppat ja geavahit sámegiela árjjalaččat buot servodatsurggiin.
Språksentrene skal også kunne samle inn og kunngjøre stedsnavn i de områdene som Sametinget prioriterer.
Giellaguovddážat galget maid sáhttit čohkket ja almmuhit báikenamaid dáin guovlluin maid Sámediggi vuoruha.
Språkprosjekter - søkerbasert tilskudd Språkprosjektene er kunngjort åpnet for søk, og det er allerede begynt å komme inn søknader for i år.
Giellaprošeavttat – ohcanvuđot doarjja Giellaprošeavttat leat almmuhuvvon ohcan ládje ja leat juo boahtigoahtán ohcamat dán jagi.
Sametinget ønsker at det kommer inn søknader spesielt fra sør-, lule- og markasamiske områder til språkprosjekter.
Sámediggi háliida ahte erenoamážit mátta-, julev- ja márkosámi guovllut ohcet doarjaga giellaprošeavttaide.
Det er åpnet for at språksentrene i disse områdene kan søke om støtte til følgende prioriteringer: «Tiltak for språkrøkt og gode språkarenaer» og «Fremme modeller for at språkressursene i området til sammen kan påvirke språkopplæringen».
Lea rahppojuvvon vejolašvuohta ahte giellaguovddážat diein guovlluin sáhttet ohcat doarjaga vuoruhemiide: “Gielladikšundoaibmabijut ja buorit giellaarenat” ja "Ovddidit málliid vai giellaresurssat mat leat guovllus oktiibuot sáhttet váikkuhit giellaoahpahusa".
Det er også åpnet opp for at alle språksentrene kan søke om støtte fra prioriteringen: «Språktiltak som setter fokus på det internasjonale året 2019 for urfolksspråk» da vi i 2019 markerer det internasjonale året for urfolksspråk.
Go dán jagi lea riikkaidgaskasaš eamiálbmotgielaid jahki, de lea ráhpon vejolašvuohta buot giellaguovddážiidda ohcat doarjaga vuoruheamis: "Gielladoaibmabijut čalmmustit riikkaidgaskasaš eamiálbmotgielaid jagi 2019".
Elever på videregående skoler har nå mulighet til å søke om språkmotiveringsstipend, og Sametinget har allerede fått inn cirka 250 søknader.
Dál lea joatkkaskuvllaohppiin vejolašvuohta ohcat giellamovttiidanstipeandda, ja mii leat ožžon juo sullii 250 ohcama.
Søknadsperioden er fra midten av januar til 31. mars.
Ohcanáigi lea rabas ođđajagimánu gaskamuttuin gitta njukčamánu 31. beaivái.
Elever på ulike språknivå og med ulike språk har søkt.
Oahppit iešguđet gielladásis ja –gielain leat ohcan.
For de som leser samisk som førstespråk er stipendet økt til kr 9000.
Go lohka sámegiela vuosttášgiellan, de lea stipeandda sturrodat aliduvvon 9 000 ruvdnui.
Elevtallene viser at det er rom for en liten økning innenfor den uendrede budsjettrammen.
Ohppiidlogut čájehit ahte lea munni rievdatkeahtes bušeahttarámmas smávit lasáhussii.
Størrelsen på de andre stipendene er på samme nivå som tidligere.
Eará stipeanddat sturrodagat leat seamma dásis go ovdal.
Stipend til lulesamisk- og sørsamiskspråklige studenter I forbindelse med at det ble overført midler til styrking av lulesamisk språk, sørsamisk språk og markasamisk område, har Sametinget opprettet en ny stipendordning.
Stipeanda julev- ja lullisámegiela studeanttaide Dan oktavuođas go Sámediggái fievrriduvvojedje ruđat julevsámegiela, máttasámegiela ja márkosámi guovllu nannemii lea Sámediggi ásahan ođđa stipeandaortnega.
Stipendet skal bidra til at flere i de nevnte områdene tar høyere utdanning innenfor samisk språk.
Stipeanda galgá váikkuhit dan ahte eambbogat namuhuvvon guovlluin válddášedje alit oahpu sámegielas.
Stipendordningen er utlyst.
Stipeandaortnet lea almmuhuvvon.
Rettskrivningsbok for lulesamisk – prosjekt Julevsáme tjállemnjuolgadusá - rettskrivingsveiledning på lulesamisk. Det administrative arbeidet ble påbegynt i 2018.
Julevsáme tjállemnjuolgadusá - riektačállinrávvagat julevsámegillii. Hálddahuslaš bargu álggahuvvui 2018:s.
For at prosjektet skal lykkes er det viktig at det lulesamiske språksamfunnet på svensk side inkluderes i dette arbeidet.
Vai prošeakta lihkostuvašii lea deaŧalaš ahte julevsámi giellabiras Ruoŧa bealde lea mielde dán barggus.
Derfor har Sametingene i Norge og i Sverige utarbeidet en felles prosjektplan.
Danne leat sámedikkit Norggas ja Ruoŧas ráhkadan oktasaš prošeaktaplána.
Til ekspertgruppen er det oppnevnt 8 personer;
Áššedovdijovkui leat nammaduvvon gávcci olbmo;
4 medlemmer fra svensk side og 4 medlemmer fra norsk side.
njeallje Ruoŧa beali miellahtu ja njeallje Norgga beali miellahtu.
Gruppemedlemmene har i november 2018 startet arbeidet med å oversette/tilpasse nordsamisk rettskrivingshefte «Riektačállinrávvagat» til lulesamisk.
Joavkomiellahtut leat 2018 skábmamánus álgán jorgalit/heivehit davvisámi riektačállingihppaga «Riektačállinrávvagat» julevsámegillii.
Det er planlagt første møte i arbeidsgruppa i mars 2019.
Bargojoavkku vuosttaš čoahkkin lea plánejuvvon dollojuvvot 2019 njukčamánus.
Sámi Giellagáldu – prosjekt
Sámi Giellagáldu – prošeakta
Sámi Giellagáldu er det øverste normeringsorganet i faglige spørsmål om samisk språk.
Sámi Giellagáldu lea bajimuš normerenorgána sámegielaid fágalaš gažaldagain.
Sámi Giellagáldu sine oppgaver er normering av ny terminologi og rettskriving og språkrøkt.
Sámi Giellagáldu bargun lea ođđa terminologiija ja čállingiela norpmaid normeren, ja giellagáhtten.
Den nordsamiske seksjonen i Sámi Giellagáldu har møttes en gang i rapporteringsperioden og normert 35 nye termer på nordsamisk.
Sámi Giellagáldu davvisámegiela giellajuogus čoahkkanii oktii raporterenáigodagas ja normerii 35 ođđa tearpma davvisámegillii.
I tillegg har språkseksjonen normert at handlernomen nå kan skrives på to måter: enten slik at diftongen forenkles som for eksempel i oahpaheddjiid, eller slik at diftongen beholdes som for eksempel i oahpaheaddjiid.
Dasa lassin giellajuogus normerii ahte dahkkinomeniid sáhttá dál čállit guovtte láhkai: juogo nu ahte diftoŋga njuolgá dego omd. oahpaheddjiid dahje nu ahte diftoŋga seailu omd. oahpaheaddjiid.
Den lulesamiske språkseksjonen har møttes en gang i rapporteringsperioden og normert 66 nye termer på lulesamisk.
Julevsámegiela giellajuogus čoahkkanii oktii raporterenáigodagas ja normerii 66 ođđa tearpma julevsámegillii.
Den sørsamiske språkseksjonen har ikke møttes i rapporteringsperioden.
Lullisámegiela giellajuogus ii leat čoahkkanan raporterenáigodagas.
For øvrig har Sámi Giellagáldu gitt råd til språkbrukere i språkspørsmål. Giellagáldu tilbyr gratis skriveråd til språkbrukere i språklige spørsmål.
Muđuid lea Sámi Giellagáldu rávven giellageavaheaddjiid giellagažaldagain Giellagáldu fállá nuvttá gielalaš čállinrávvagiid giellageavaheddjiide.
Sámi Giellagáldu deltok også på Sametingets språkkonferanse i februar.
Sámi Giellagáldu searvvai maiddái Sámedikki giellakonferánsii guovvamánus.
Sámi Giellagáldu synliggjorde sin virksomhet med egne informasjonshjørner både på Sametingets språkkonferanse i Tromsø, på Samisk nasjonaldagsarrangementet i Enare og på markedet i Jokkmokk.
Sámi Giellagáldu čalmmustahtii doaimmaidis sierra diehtojuohkinloavkkuiguin sihke Sámedikki giellakonfereanssas Romssas, Sámi álbmotbeaivvedoaluin Anáris ja Johkamohki márkaniin.
Forutsetningen for å kunne bruke samisk i det muntlige daglige språket, i det skriftlige språket, i mediene, i sosiale medier og på alle andre arenaer for språkbruk, er nye termer.
Ođđa tearpmat leat sámegiela geavaheami eaktun beaivválaš hállangielas, čálalaš gielas, mediain, sosiálamediain ja buot eará giellageavahanarenain.
Sámi Giellagáldu har i denne perioden registrert cirka 1000 nye termer i den digitale term- og ordbanken http://satni.org.
Sámi Giellagáldu lea dán áigodagas registreren sullii 1000 ođđa tearpma digitála tearbma- ja sátnebáŋkui http://satni.org.
Alle nye termer blir kunngjort også på Sámi Giellagáldu sine nettsider http://giella.org.
Buot ođđa tearpmat almmuhuvvojit maiddái Sámi Giellagáldu neahttasiidduin http://giella.
Sametingsrådet har som mål at arbeidet med normeringen av de samiske språkene skal skje over landegrensene.
Sámediggeráđi mihttun lea, ahte sámegielaid normerenbargu čađahuvvo riikka rájáid rastá.
En helhetlig språkpolitikk krever samarbeid over landegrensene fordi språkgrensene for de samiske språkene ikke følger landegrensene.
Ollislaš giellapolitihkka gáibida ovttasbarggu riikarájáid rastá go sámegielaid giellaráját eai čuovo riikkarájáid.
Sametingsrådet anser det nordiske språksamarbeidet som viktig for bevaringen av et felles grunnlag for at de samiske språkene skal kunne brukes og bli forstått uavhengig av landegrensene.
Sámediggeráđđi atná davviriikkalaš giellaovttasbargu dehálažžan sámegielaid oktasaš vuođu seailluheami dáfus vai sámegielaid sáhttá geavahit ja daiguin sáhttá gulahallat riikkarájáin beroškeahttá.
Sametinget har også prioritert fast finansiering til Sámi Giellagáldu sine utgifter på norsk side, men på finsk og svensk side er det ingen fast finansiering på plass.
Sámediggi leage vuoruhan fásta ruhtadeami Sámi Giellagáldu Norgga beale goluide, muhto Suoma ja Ruoŧa bealde ii leat bistevaš ruhtadeapmi sajis.
Dagens organisasjonsmodell fører til problemer.
Maiddái dálá organisašuvdnamálle dagaha čuolmmaid.
Sametinget har tatt opp utfordringene på møtet mellom sameministrene og sametingspresidentene, og bedt det nordiske embetsmannsorganet med ansvar for samiske saker Nordiskt ämbetsmannaorgan för samiska frågor/NÄS om hjelp til å løse problemene.
Sámediggi lea váldán dáid hástalusaid ovdan sámeministariid ja sámediggepresideanttaid čoahkkimis ja dáhtton davviriikkalaš sámeáššiin vástideaddji virgeolmmošorgánas (Nordiskt ämbetsmannaorgan för samiska frågor/NÄS) veahki dáid čuolmmaide.
NÄS har opprettet en egen arbeidsgruppe som har frist til mai 2019 om å foreslå en løsning på utfordringene knyttet til organisasjonsmodellen til Sámi Giellagáldu.
NÄS lea ásahan sierra bargojoavkku, mas lea áigemearri miessemánu 2019 rádjai árvalit Sámi Giellagáldu organisašuvdnamállii guoski hástalusaide čovdosa.
Det er norske myndigheter (Kommunal- og moderniseringsdepartementet) som leder dette arbeidet.
Norgga eiseválddit (Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta) jođihit dán barggu.
Arbeidsgruppa har møttes første gang i slutten av januar.
Dát bargojoavku lea deaivvadan vuosttas geardde ođđajagimánu loahpas.
Sámi Giellagáldu er nå et nordisk samisk språksamarbeidsorgan underlagt Samisk parlamentarisk råd SPR, med virksomhet i Norge, Sverige og Finland.
Sámi Giellagáldu lea dál Sámi Parlamentáralaš Ráđi (SPR) vuollásaš davviriikkalaš sámi giellaovttasbargoorgána, mii doaibmá Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
Mandatperioden til språkseksjonene i Sámi Giellagáldu gikk ut i desember 2018.
Sámi Giellagáldu giellajuhkosiid mandáhtaáigodagat nogai juovlamánus 2018:s.
I januar 2019 oppnevnte SPR nye representanter til språkseksjonene.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi nammadii ođđajagimánus 2019:s ođđa áirasiid giellajuhkosiidda.
Språkseksjonene har sitt mandat til slutten av 2019.
Giellajuhkosiin lea mandáhta jagi 2019 lohppii.
De nye språkseksjonene har ennå ikke møttes.
Ođđa giellajuhkosat eai leat vuos čoahkkanan.
Det grenseoverskridende språksamarbeidet har fra juni 2018 fortsatt som et samarbeid mellom sametingene i en begrenset form, med en mindre arbeidsstokk og mindre økonomiske ressurser.
Rájáid rasttildeaddji giellaovttasbargu lea joatkašuvvan geassemánu 2018 rájes gáržžiduvvon hámis uhcit bargoveagain ja uhcit ekonomalaš resurssaiguin Sámedikkiid gaskasaš ovttasbargun.
Sametingene har sammen ansvaret for finansieringen av Sámi Giellagáldu til slutten av 2019.
Sámedikkit vástidit ovttas Sámi Giellagáldu ruhtadeamis jagi 2019 lohppii.
Det er Sametinget i Finland som leder arbeidet.
Ovttasbarggu jođiha Suoma Sámediggi.
Samiske stedsnavn Sametinget har gitt råd i spørsmål om stedsnavn blant annet i Porsanger, Andøya og Kåfjord.
Sámi báikenamat Sámediggi lea rávven báikenamaid earret eará Porsáŋggus, Ánddas ja Gáivuonas.
Sametinget har også gitt et endelig råd om hva Nye Namsos kommune skal hete på samisk.
Sámediggi lea maid addán loahpalaš rávvaga movt Nye Namsos kommune namma lea sámegillii.
Sametinget har deltatt på et forhandlingsmøte med Statens kartverk og Norsk språkråd.
Sámediggi lea oasálastán ráđđádallančoahkkimis Norgga kártadoaimmahagain ja Norgga giellaráđiin.
Sametinget har også kommet med høringsuttalelser til forslag til ny lov om stedsnavn.
Sámediggi lea maid buktán gulaskuddankommentáraid ođđa báikenammaláhkaevttohussii.
Sametinget har i perioden også holdt et innlegg for Harstad kommune om stadnamnlova, prosesser i henhold til navnesaker og om situasjonen til samiske stedsnavn.
Sámediggi lea dán áigodagas leamaš logaldallamin báikenammalága, nammaáššiid proseassaid, ja sámi báikenamaid dili birra Hársttáid suohkanii. Váibmogiela čuovvuleapmi
Mål for innsatsområdet: Sikre og utvikle de samiske språkenes fremtid
Áŋgiruššansuorggi mihttu: · Sihkkarastit ja ovddidit sámegielaid boahtteáiggi
Konsultasjoner om Hjertespråket Sametinget og Kommunal- og moderniseringsdepartementet har startet konsultasjoner om forslagene i Hjertespråket.
Konsultašuvnnat Váibmogiela birra Sámediggi ja Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta leat álggahan konsultašuvnnaid Váibmogiela evttohusaid birra.
Etter planen skal konsultasjonene være ferdige til sommeren, og føre fram til en stortingsproposisjon som en oppfølging av NOU 2016:18.
Plána mielde galget konsultašuvnnat lea geassái loahpahuvvon, ja mielddisbuktit stuorradiggeproposišuvnna NAČ 2016:18 čuovvuleapmin.
Konsultasjonsresultatene og utkastet til St.prp. vil bli forelagt Sametingets plenum til behandling.
Konsultašuvdnabohtosiid ja Sd.prp.evttohusa ovddidit Sámediggái gieđahallamii.
Språkløftet Sametinget har vedtatt Giellalokten, som er et strategidokument for samiske språk, i desember 2018.
Giellalokten Sámediggi lea mearridan ahte Giellalokten – Sámedikki strategiijat sámegillii 2018 juovlamánus.
Giellalokten er Sametingets egen oppfølging av Hjertespråket.
Giellalokten lea Sámedikki iežas Váibmogiela čuovvuleapmi.
Ett av innsatsområdene i denne strategien er synliggjøring av samiske språk.
Okta áŋgiruššansurggiin dán strategiijas lea sámegielaid oainnusmahttin.
Ett av tiltakene under dette innsatsområdet var å arrangere samisk språkkonferanse.
Okta doaibmabijuin dán áŋgiruššansuorggis lei lágidit sámi giellakonferánssa.
Målet med språkkonferansen var å markere starten for Sametingets arbeid for styrking og utvikling av de samiske språkene – Giellalokten.
Mihttomearri giellakonferánssain lei markeret Sámedikki barggu sámegielaid nannemiin ja ovddidemiin – Giellalokten.
Samtidig markerte konferansen oppstart av Sametingets arrangement i forbindelse med FNs internasjonale urfolksspråkår.
Konferánsa markerii maid Sámedikki lágidemiid álggu riikkaidgaskasaš eamiálbmotgiellajagi oktavuođas.
Sametingets språkkonferanse i Tromsø Sametingets språkkonferanse ble arrangert på Clarion Hotel The Edge i Tromsø 4. og 5. februar.
Sámedikki giellakonferánsa Sámedikki giellakonferánssa lágiduvvui Romssas guovvamánu 4. ja 5. beaivvi, konferánsa lágiduvvui Clarion Hotel The Edge.
Det var 304 personer som hadde meldt seg på til konferansen.
Konferánsii ledje dieđihan 304 oassálasttii.
Konferansen ble også streamet, og første dagen var det på det meste 504 personer som fulgte konferansen, som er ny seerrekord når det gjelder Sametingets streaming-tilbud.
Konferánsa maid streamejuvvui, ja ledje eanemustá 504 geat čuvvo streamema konferánssa vuosttaš beaivvi, mii lea ođđa olahus Sámedikki streamemis.
Konferansen ble tolket til norsk, engelsk og nord-, lule- og sørsamisk.
Konferánsa dulkojuvvui dáro-, eaŋgalas, davvi-, julev- ja lullisámegillii.
Konferansen skulle synliggjøre de ulike samiske språkene, og ta for seg ulike temaer innenfor språkpolitikk.
Konferánsa galggai čalmmustit iešguđet sámegielaid ja doppe galge digaštallat iešguđet giellapolitihkalaš fáttáid.
Det var mange språkarbeidere og språkinteresserte fra hele Sápmi som deltok på konferansen, også fra Sverige og Finland.
Konferánsii serve olu giellabargit ja giellaberošteaddjit miehta Sámi, maiddái Ruoŧa ja Suoma bealde.
Hele sametingsrådet deltok også på konferansen.
Olles Sámediggeráđđi searvvai maid konferánsii.
Internasjonalt år for urfolksspråk Det internasjonale året for urfolksspråk ble åpnet 28. januar med offisielle arrangementer i UNESCO i Paris og i FN i New York 1. februar.
Riikkaidgaskasaš eamiálbmotgielaid jahki Riikkaidgaskasaš eamiálbmotgielaid jahki álggahuvvui ođđajagimánu 28. b. almmolaš doaluiguin UNESCO:s Parisas ja guovvamánu 1. b. ON:as New York:as.
President Aili Keskitalo deltok med innlegg ved begge anledningene, både som en av lederne i styringsgruppa og som representant for det arktiske området.
Presideanta Aili Keskitalo searvvai sáhkavuoruin goappašiid dilálašvuođain, sihke dego stivrenjoavkku mieljođiheaddjin ja árktalaš guovllu ovddasteaddjin.
I sine innlegg understreket presidenten blant annet at teknologi er viktig for å fremme urfolksspråk, og at teknologisk avstand er en trussel for urfolksspråk.
Sáhkavuoruin son deattuhii earret eará ahte giellateknologiija lea dehálaš ovddidan dihte eamiálbmot gielaid ja ahte teknologalaš gaska lea áittan eamiálbmot gielaide.
Språkteknologi og språksamarbeid over landegrenser er de viktigste innsatsområdene i språkåret til det arktiske området.
Giellateknologiija ja giellaovttasbargu riikkarájáid rastá leat go árktalaš guovllu deháleamos áŋgiruššansuorggit giellajagi oktavuođas.
Ved begge arrangementene var det mange deltakere fra hele verden, og FNsystemet lovte å ta opp bevaringen av urfolksspråk på sine møter på høyt nivå i fremtiden.
Goappašiid doaluide ledje searvan ollu ovddasteaddjit miehtá máilmmi ja ON vuogádagat lohpidit váldit eamiálbmotgielaid seailluheami iežaset alladási čoahkkimiidda ovddasguvlui.
Språkåret har en egen nettside hvor man kan finne mer informasjon om dette, om samarbeidspartnere og om ulike arrangementer.
Giellajagis lea sierra ruovttusiidu gos gávdná eambbo dieđuid dan birra, makkár ovttasbargoguoimmit doppe leat ja iešguđetge doalut.
Sametingsrådet oppfordrer både representanter og andre om å gå inn på siden https://en.iyil2019.org/ for å lese mer.
Sámediggeráđđi ávžžuha sihke áirasiid ja earáid fitnat geahččame siiddu dáppe https://en.
Det nye samiske språkområdet. Sametinget har hatt en anbudskonkurranse om ny økonomisk modell for de samiske språkkommunene.
Ođđa sámi giellaguovlu. Sámedikkis lei fálaldatgilvu ođđa ekonomalaš doarjjamodealla birra sámi giellagielddaide.
Det kom inn bare ett tilbud i konkurransen, som var fra Noodt &amp; Reiding.
Fálaldatgilvu rahppui 01.11.18. Gilvvus bođii dušše okta fálaldat, man Noodt &amp; Reiding fálai.
Sametinget gav Noodt &amp; Reiding i oppdrag å utrede en ny tilskuddsmodell som er tilpasset det nye språkområdet (Sametingets plenumssak 053/18 Samisk språkområde).
Sámediggi juolludii barggu Noodt &amp; Reiding fitnodahkii guorahallat ođđa doarjjamodealla mii heive ođđa giellaguovllu ortnegii (Sámedikki dievasčoahkkinášši 053/18 Sámi giellaguovlu).
Sametinget har hatt et oppstartsmøte med Noodt &amp; Reiding, og for deres del er arbeidet kommet i gang.
Sámedikkis lea leamašan álggahančoahkkin Noodt &amp; Reiding fitnodagain, ja bargu lea sin bealis álggahuvvon.
Kommunene blir invitert til å delta i en referansegruppe for arbeidet.
Suohkanat bovdejuvvojit searvat barggu referánsajovkui.
Noodt &amp; Reiding sin utredning med forslag til ny tilskuddsmodell skal etter planen være ferdig til juni 2019. Forslaget skal harmoniseres med resultatet av konsultasjonene om lovendringer, og forelegges Sametingets planum for behandling.
Noodt &amp; Reiding guorahallan ja árvalusat ođđa doarjjamodellii galget plána mielde gárvánit geassemánnui 2019. Evttohus galgá harmoniserejuvvot konsultašuvdnabohtosiidda láhkarievdadusaid birra, ja ovddiduvvot Sámedikki dievasčoahkkimii gieđahallamii.
Deltagelse på Troms fylkeskommunes samekonferanse. President Aili Keskitalo deltok på Troms fylkeskommunes samekonferanse 8.- 9. november 2018. Presidenten var invitert til å holde innlegg om hvordan samisk språk kan inspirere til bolyst, entreprenørskap og stedsattraktivitet.
Oassálasin Romssa fylkkasuohkana sámekonferánssas. Presideanta Aili Keskitalo oassálasttii Romssa fylkkasuohkana sámekonferánssas skábmamánu 8. – 9. b. 2018. Presideanta lei bovdejuvvon sáhkavuoru doallat dan birra mo sámegiella sáhttá inspireret ássanmiela, entreprenevravuođa ja báikebivnnutvuođa.
Presidenten benyttet anledningen til å fortelle om Sametingets språksatsning Giellalokten/Språkløftet.
Presideanta geavahii vejolašvuođa muitalit Sámedikki giellaáŋgiruššama Giellaloktema birra.
Hun la særlig vekt på behovet for kompetanseheving og rekruttering av samiskspråklige kompetanse innfor kommunal og offentlig forvaltning, og behovet for at alle institusjoner og aktører i samfunnet må ta et større ansvar for å synliggjøre og utvikle de samiske språkene.
Son deattuhii earenoamážit dárbbu sámegiel gealbbu loktet ja sámegielagiid rekruteret gielddaid ja almmolaš hálddašeamis, ja dárbbu ahte buot ásahusat ja servodaga aktevrrat váldet stuorát ovddasvástádusa sámegielaid oainnusmahttimis ja ovddideamis.
Samarbeid med ulike aktører i samfunnet vil være helt sentralt i arbeidet for å styrke samiske språk i fremtiden.
Ovttasbargu iešguđet aktevrraiguin lea hui guovddážis sámegielaid nannemis boahtteáiggis.
Samfunnsmål: Det samiske samfunnet har kunnskap, kompetanse og ferdigheter for å sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Servodatmihttomearri: Sámi servodagas lea máhttu, gelbbolašvuohta ja gálggat maiguin sihkkarastá ja ovddida gielas, kultuvrras ja servodateallimis.
Tilskudd til samiske barnehager og barnehager med samisk avdeling - søkerbasert tilskudd Mål for tilskuddsordningen - Samiske barnehager og avdelinger: Samiske barnehager og samiske avdelinger i norske barnehager har tilbud som bygger på samisk språk og kultur.
Doarjja sámi mánáidgárddiide ja mánáidgárddiide main lea sámi ossodat - ohcanvuđot doarjja. Doarjjaortnega mihttomearri – sámi mánáidgárddit ja ossodagat: · Sámi mánáidgárddiin ja sámi ossodagat dárogiel mánáidgárddiin lea fálaldat mas vuođđun lea sámi giella ja kultuvra.
Sametinget har i denne perioden avsluttet søknadsbehandling av tilskudd til samiske barnehager og barnehager med samiske avdelinger.
Sámediggi lea dán áigodagas loahpahan doarjjaohcamiid gieđahallama sámi mánáidgárddiide ja mánáidgárddiide main lea sámi ossodat.
Det er bevilget kroner 7.149.772 over denne posten og er fordelt på 32 barnehager, hvorav 22 er samiske barnehager og ti er samiske avdelinger i norske barnehager.
Lea juolluduvvon kr. 7.149.772 dán poasttas ja juogaduvvon 32 mánáidgárdái, main 22 leat sámi mánáidgárddit ja logi leat sámi ossodagat dáža mánáidgárddiin.
Sametinget registrerer at 689 barn har fått et samisk barnehagetilbud i samisk barnehage eller samisk avdeling i norske barnehager gjennom denne tilskuddsordningen.
Sámediggi registrere ahte 689 máná leat dáinna ortnegiin ožžon sámi mánáidgárdefálaldaga juogo sámi mánáidgárddis dahje sámi ossodagas dáža mánáidgárddis.
Sámi mánát ođđa searvelanjain – prosjekt Prosjektet skal gjennom målrettede tiltak løfte kvaliteten i samiske barnehager, blant annet gjennom en endring i den pedagogiske tilnærmingen, slik at barnehagene tar utgangspunkt i samiske verdier, samiske språk, levesett, tenkemåte, forståelse i arbeids- og læringsmetoder.
Sámi mánát ođđa searvelanjain – prošeakta Prošeakta galgá ulbmillaš doaibmabijuiguin loktet gealbbu sámi mánáidgárddiin, earret eará pedagogalaš lahkoneami rievdademiin nu ahte mánáidgárddiid vuođđun leat sámi árvvut, sámegiella, sámi eallinláhki, jurddašeapmi ja áddejupmi bargo- ja oahppanmálliin.
Prosjektet skal gjøre barnehagepersonellet enda mer trygg og bevisst på sin rolle når det gjelder å utføre pedagogisk arbeid i en samisk barnehage.
Prošeakta galgá mánáidgárdebargiid dahkat ain eanet oadjebassan ja dihtomielalažžan iežaset rolla ektui pedagogalaš barggus sámi mánáidgárddis.
Barnehageseminar Det ble arrangert barnehageseminar i Karasjok 22. november 2018 for Sametingets politikere, der prosjektets innhold ble avklart, der det også var fokus på hvor stor betydning samiske barns fremtid har for det samiske samfunnet.
Mánáidgárdeseminára Skábmamánu 22.b. 2018 dollui mánáidgárdeseminára Kárášjogas Sámedikki politihkkáriidda gos prošeavtta sisdoallu čielggaduvvui ja maid man stuora árvu sámi mánáid boahttevašáiggis lea olles sámi servvodahkii.
President Aili Keskitalo holdt åpningstale og ledet seminaret.
Presideanta Aili Keskitalo doalai rahpansága ja jođihii seminára.
Forelesere var prosjektleder Ol-Johán Sikku, prof.em. Asta Mitkija Balto og lærer i barnehageutdanningen ved Samisk høgskole, Anne Ingebjørg Eriksen.
Logaldallit ledje prošeaktajođiheaddji Ol-Johán Sikku, prof.em. Asta Mitkija Balto ja oahpaheaddji mánáidgárdeoahpahusas Sámi allaskuvllas Anne Ingebjørg Eriksen.
Samarbeid over hele Sápmi Prosjektet «Sámi mánát ođđa searvelanjain» (samiske barn i nye fellesrom) ligger i handlingsplanen til Samisk parlamentarisk råd (SPR).
Miehtá sámi ovttasbargu Prošeakta Sámi mánát ođđa searvelanjain lea oassin Sámi Parlamentáralaš ráđi (SPR) doaibmaplánas.
Derfor er en prosjektsøknad til Interreg (Interregionalt samarbeid mellom europeiske regioner og EU) under utarbeidelse ved Sametinget i Sverige og Sametinget i Finland, der opplæringssenteret på finsk side og Sameskolestyrelsen på svensk side også er med.
Danin lea Interreg (Interregionalt samarbeid mellom europeiske regioner og EU) prošeaktaohccámuš válbmema vuolde Ruoŧa ja Suoma beal sámedikkiin, gos Oahpahusguovddáš Suoma bealde ja Sámeskuvlastivra Ruoŧa bealde maid leat oasseváldit.