pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det norske navnet i navneparene er oftest merket som det eneste navnet på avstandsskilt, til sammen på 90 skilt, mens på 18 skilt er navnene skrevet på samisk og norsk, som utgjør litt over 10 % av det totale antall avstandsskilt.
Nammabáraid dárogiel namma adnojuvvo áidna namman eanemustá gaskačujuhangalbbain, oktii buot 90 galbbas. Sáme- ja dárogillii leat namat merkejuvvon 18 geardde, mii lea badjelaš 10 % gaskačujuhangalbbaid mearis.
Det er verdt å legge merke til at f.eks. det samiske navnet Guovdageaidnu ikke forekommer på et eneste avstandsskilt, men det norske navnet Kautokeino fins til sammen på 22 skilt i det undersøkte området.
Lea mearkkašahtti, ahte omd. sámi namma Guovdageaidnu ii adnojuvvo ovttage gaskačujuhangalbbas, muhto dárogiel namma Kautokeino lea oktii buot 22 galbbas dán dutkanguovllus.
Ifølge skiltnormalen kan tospråklige navn brukes både på veivisnings- og avstandsskilt (se kapittel 5.2.4 og også Trafikkskilt 2012a, 57).
Galbanormálas lea čielga ráva, ahte guovttegielat namat sáhttet adnojuvvot sihke luodda- ja gaskačujuhangalbbain (gč. kap. 5.2.4 ja maiddái Trafikkskilt 2012a, 57).
Denne tilrådingen er til nå allikevel ikke tatt hensyn til systematisk.
Dát njuolggadus ii leat dattetge dássážii čuvvojuvvon systemáhtalaččat.
Figur 5.1. viser klart, at selv om de samiske parallellnavnene er vedtatt allerede for mange år siden, tas de knapt i offentlig bruk, eller at bruken av navneparene ennå er usystematisk i det samiske området i Norge.
Govus 5.1 čájeha čielgasit, ahte vaikko dát sámi buohtalasnamat lea juo máŋga jagi dassái mearriduvvon, de dat illá váldojuvvojit virggálaš atnui, dahje ahte nammabáraid atnu ii leat Norgga beale Sámis vel lahkage systemáhtalaš.
5.5 Sammendrag: Hvor går veien videre?
5.5 Oktiigeassu: Mo luodda dás ovddosguvlui ?
Denne artikkelen viser, at selv om samelovens språkregler og stedsnavnloven har vært i kraft allerede over 20 år, er ikke disse lovene tatt hensyn til systematisk på offentlige trafikkskilt i de seks kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk.
Dán artihkkalis lea čájehuvvon, ahte vaikko sámelága giellanjuolggadusat ja báikenammaláhka leat leamaš fámus juo badjel 20 jagi, de sámegiela hálddašanguvlui gullevaš guđa suohkanis eai leat dát lágat vel systemáhtalaččat vuhtii váldojuvvon almmolaš johtolatgalbbain.
Ifølge § 3-2 i samelovens språkregler skal kunngjøringer fra offentlige organ som særlig retter seg mot hele eller deler av befolkningen i forvaltningsområdet, skje både på samisk og norsk (Sameloven 2008).
Sámelága giellanjuolggadusain § 3-2 celko, ahte dieđáhusat, mat leat oaivvilduvvon juogo olles dahje oassái hálddašanguovllu álbmogis, galget leat sihke sáme- ja dárogillii (Sámeláhka 2008).
Terminologi på trafikkskilt hører under slike kunngjøringer som er rettet mot befolkningen i området, og derfor må samelovens språkregler tas hensyn til i språkvalg og termbruk på trafikkskilt.
Johtolatgalbbaid terminologiija gullá dakkár dieđuide, mii lea guovllu álbmogii oaivvilduvvon, ja danin sámelága giellanjuolggadusaid berre váldit vuhtii maiddái johtolatgalbbaid giellaválljemis ja tearbmaanus.
Analysen viser at det samiske språket eller samiske termer er meget sporadisk tatt hensyn til på trafikkskilt.
Analysa čájeha, ahte sámegiella dahje sámegielat tearpmat leat hui sporádalaččat váldon vuhtii johtolatgalbbain.
På ikke-geografiske skilt og serviceskilt er det kommunevise forskjeller i valg av språk på terminologi.
Ii-geográfalaš galbbaid ja bálvalusgalbbaid tearbmagiela válljemis leat erohusat suohkaniid mielde.
På opplysningstavler er ikke samisk brukt i det hele tatt.
Diehtotávvaliin ii leat sámegiella váldon vel vuhtii obanassiige.
Veimyndighetene mangler retningslinjer, på hvilken måte samelovens språkregler skal tas hensyn til på trafikkskilt, når termer eller språklig informasjon brukes i kommuner som hører til forvaltningsområdet for samisk språk.
Luoddaeiseválddiin váilot njuolggadusat, mo sámelága giellanjuolggadusat berrejit váldojuvvot vuhtii johtolatgalbbain, dalle go sámegiela hálddašanguovllu suohkaniin adnojuvvojit tearpmat dahje gielalaš dieđut.
I skiltnormalen er bokmål og nynorsk nevnt men ikke samisk og samelovens språkregler (jf. Trafikkskilt 2012b, 37).
Galbanormálas leat namuhuvvon girje- ja ođđadárogiella, muhto ii sámegiella eaige sámelága giellanjuolggadusat (vrd. Trafikkskilt 2012b, 37).
Samisk terminologiarbeid i forbindelse med trafikkskilt kan ikke være bare den enkelte kommunes ansvar. Terminologispørsmål må løses av samiske språkorganer, slik at normerte og godkjente termer kan brukes ved skilting.
Johtolatgalbbaid sámegiela terminologiijabargu ii sáhte leat dušše ovttaskas suohkana ovddasvástádussan, muhto terminologalaš gažaldagat galget dárkkistuvvot ja guorahallojuvvot sámi giellaorgánain, vai almmolaš galbbain adnojuvvojit normerejuvvon ja dohkkehuvvon sámegiel tearpmat.
Skiltnormalen bør derfor i tillegg også inneholde retningslinjer om hvordan samisk språk skal benyttes i forvaltningsområdet og at terminologi og samisk tekst må gjennomgås og godkjennes av samiske språkorgan.
Galbanormálii berre dan dihte lasihit njuolggadusaid, mo sámegiella galgá váldojuvvot vuhtii sámegiela hálddašanguovllus ja ahte tearpmaid ja sámegiel dajaldagaid galget sámi giellaorgánat dárkkistit ja dohkkehit.
Hensyntagen til samisk språk i offentlig skilting er også en del av virkeliggjøringen av den samiske befolkningens språklige rettigheter.
Sámegiela vuhtiiváldin maiddái almmolaš galbemis lea oassi sámi álbmoga gielalaš vuoigatvuođaid ollašuhttimis.
Derfor må det være offentlige organers plikt å se til at også samisk språklov følges.
Dan dihte almmolaš orgánaid geatnegasvuohta lea fuolahit, ahte maiddái dat giellaláhka čuvvojuvvo.
Offisiell bruk av samiske stedsnavn er regulert gjennom stedsnavnloven.
Sámi báikenamaid virggálaš atnu lea regulerejuvvon báikenammalágas.
Vår analyse viser at samenes språklige rettigheter til nå har blitt best fulgt opp ved navnebruk på vanlige stedsnavnskilt ved at stadig flere enspråklige samiske navn og parallellnavn tas i bruk.
Analysa čájeha, ahte dábálaš luoddagalbbain leat sámiid gielalaš rievttit dássážii ollašuvvan buoremusat, daningo ovttagielat sámi namaid ja buohtalasnamaid leat dađistaga galbegoahtán.
Analysen viser dog at samiske stedsnavn ennå ikke brukes systematisk på trafikkskilt.
Analysa čájeha dattetge, ahte sámi báikenamat eai adnojuvvo johtolatgalbbain vel systemáhtalaččat.
Selv om det er satt opp mange skilt i løpet av de over 20 årene siden stednavnloven trådte i kraft, så er situasjonen fremdeles den at enkelte ganger er bruk av samiske navn akseptert, andre ganger brukes på samme type skilt kun norsk navn.
Vaikko máŋggat galbbat leat biddjon maŋimuš 20 jagi áigge go báikenammaláhka lea leamaš fámus jagi 1991 rájes, de muhtumin leat sámi namat dohkkehuvvon mielde, nuppe vuoro fas seammalágan galbbain lea anus dušše dárogiel namma.
I undersøkelsesområdet er det også kommunevise forskjeller, da noen navnepar er brukt i en kommunes skilting, men ikke på samme type skilt i en annen kommune.
Analysaguovllus leat maiddái erohusat suohkaniid mielde, daningo muhtumin nammabárra lea váldon vuhtii ovtta suohkana galbbain, muhto ii nuppi suohkana seammalágan galbbain.
Det er derfor fremdeles en usystematisk bruk av samiske stedsnavn i de seks kommunene.
Danin sámegiel báikenamaid anus leat ain eahpesystemáhtalašvuođat dan guđa suohkanis.
Fylkenes veimyndigheter synes å mangle gode indre rutiner på hvordan styrke oppfølging og kontroll av bruk av språk på trafikkskilt. Nåværende situasjon er ikke akseptabel i henhold til formålet med lovene.
Fylkkaid luoddaeiseválddiin orrot váilume buori siskkáldas rutiinnat, mo nannet johtolatgalbbaid giellaanu čuovvuma ja dárkkisteami, daningo dálá dilli ii leat dohkálaš lágaid ulbmiliid ektui.
Det er selvsagt ikke å vente at like etter at det er fattet endelig vedtak om skrivemåte av navn, så skal de straks være å finne på veiskilt.
Lea čielggas, ahte ii sáhte vuordit, ahte go man nu báikenama čállinvuohki mearriduvvo, de dat galggašii dakkaviđe biddjot galbbaide.
Men det er likevel spørsmål om hvor lenge eller hvor mange år man skal vente før vedtatt skrivemåte blir tatt i bruk i offentlig skilting.
Lea dattetge gažaldat, man guhká dahje man galle jagi galgá vuordit ovdal go mearriduvvon čállinvuohki váldojuvvo vuhtii báikenamaid almmolaš anus.
Derfor trenger man klarere retningslinjer i stedsnavnloven om tidsfrister for når vedtatte skrivemåter av stedsnavn skal tas i offentlig bruk.
Báikenammaláhkii dárbbašuvvojit čielgasat njuolggadusat dan birra, makkár áiggis mearriduvvon čállinvuogit galget leat almmolaš anus.
Skiltnormalen inneholder retningslinjer om at navneformer skal kontrolleres før det settes opp nye skilt (Trafikkskilt 2012a, 56).
Galbanormálas leat njuolggadusat, ahte báikenamaid galgá kontrolleret ovdal go ođđa galbbat biddjojuvvojit (Trafikkskilt 2012a, 56).
I retningslinjene heter det:
Njuolggadusain čuožžu ná:
Ved all utskifting av vegvisningsskilt og oppsetting av nye skilt skal det kontrolleres om skrivemåten av visningsmålene er i samsvar med reglene i stadnamnlova. Den viktigste kilden er Sentralt stedsnavnregister ved Statens kartverk.
Ved all utskifting av gamle vegvisningsskilt og oppsetting av nye skilt skal det kontrolleres om skrivemåten av visningsmålene er i samsvar med reglene i stadnamnlova. Den viktigste kilden er Sentralt stedsnavnregister ved Statens kartverk.
Denne undersøkelsen viser at veimyndighetene ikke alltid følger denne bestemmelsen, spesielt ved bruk av stedsnavn på vei- og avstandsskilt, fordi vedtatte samiske parallellnavn ikke alltid tas med på nye skilt.
Dát guorahallan lea čájehan, ahte luoddaeiseválddit eai čuovo álo dán njuolggadusa erenoamážit luodda- ja gaskačujuhangalbbaid giellaanus, daningo mearriduvvon sámi buohtalasnamat eai biddjo álo ođđa galbbaide.
Det betyr at nye skilt settes opp i strid med stedsnavnlovens bestemmelser.
Dat mearkkaša dan, ahte ođđa galbbat biddjojuvvojit báikenammalága njuolggadusaid vuostá.
I kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk er det de senere år satt opp nye skilt, spesielt vei- og avstandsskilt slik som eksemplene på bilde 11 viser.
Sámi hálddašanguovllu suohkaniin leat maŋimuš jagiid áigge ođastuvvon erenoamážit luodda- ja gaskačujuhangalbbat nugo gova 11 ovdamearkkat čájehit.
På disse skiltene finner man stedsnavn bare på norsk.
Galbbain leat ain báikenamat dušše fal dárogillii.
Bilde 11. Nye vei- og avstandsskilt i Kautokeino og Karasjok satt opp på 2000-tallet.
Govva 11. 2000-logus ođastuvvon luodda- ja gaskačujuhangalbbat Guovdageainnus ja
Skiltene på bilde 11 viser at vedtatte samiske navneformer fra 1990-tallet ikke er akseptert på skilt slik bestemmelsene i stedsnavnloven og skiltnormalen tilsier.
Gova 11 galbbat čájehit, ahte juo 1990-logus mearriduvvon sámegiel báikenamaid čállinvuogit eai leat dohkkehuvvon galbbaide báikenammalága ja galbanormála njuolggadusaid mielde.
Dette er eksempler på hvordan stedsnavnloven og skiltnormalen ikke følges.
Dát leat ovdamearkkat, mo báikenammaláhka ja galbanormála eai čuvvojuvvo.
I § 7-4 i forskrifter til stedsnavnloven heter det at dersom det av praktiske årsaker er særlig vanskelig å bruke flere navn, kan valg av navn skje etter bestemte kriterier.
Báikenammalága láhkaásahusain § 7-4 celko, ahte jus lea praktihkalaš sivaid geažil earenoamáš váttis atnit máŋga nama, de sáhttá válljet namaid gaskkas dihto kriteraid mielde.
Slik navnebruken er på skilt i dag, så er vanligvis samiske navn ikke utelatt med begrunnelser i denne paragrafen.
Nugo galbbaid nammaatnu lea dálá dilis, de sámi namat eai leat dábálaččat guđđojuvvon eret dán paragráfa vuođul.
Det kan ikke være det at det av praktiske grunner er spesielt vanskelig for eksempel på veivisningsskilt å ta med samisk parallellnavn, fordi det på samme type veivisningsskilt noen ganger er tatt med.
Ii sáhte leat praktihkalaččat erenoamáš váttis atnit omd. luoddačujuhangalbbas sámi buohtalasnama, go seammalágan luoddačujuhusain lea muhtumin biddjon sámi buohtalasnamma galbii.
Fraværet av samiske navn på skiltene på bilde 11 kan ikke forstås slik at det skulle være spesielt vanskelig å ta med samiske navn slik det forutsettes i lovens forskrifter.
Gova 11 galbbain lea maiddái veadjemeahttun dulkot, ahte livččii praktihkalaš sivaid geažil erenoamáš váttis atnit maiddái sámegiel namaid dain galbbain nugo eaktun lea láhkaásahusaid mielde.
Denne måten å fremstille navn på viser at det ikke er noe systematikk i hvordan samiske stedsnavn behandles på trafikkskilt.
Dát galbenvuohki čujuha baicce dasa, ahte lea ain sáhka eahpesystemáhtalašvuođas dan hárrái, mo sámi báikenamat váldojuvvojit vuhtii johtolatgalbbain.
Det er likevel verdt å merke seg at skiltnormalen sier at når det er nødvendig å velge mellom norsk, samisk og kvensk navn, så skal det legges vekt på hvilket navn som har lengst tradisjon og hvilket navn som er mest kjent på stedet.
Lea dattetge mearkkašahtti, ahte galbanormálas lea njuolggadussan, ahte go lea dárbbašlaš válljet dáro-, sáme- ja kveanagiela nama gaskkas, de galgá deattuhit, guđemuš namas lea guhkimus árbevierru ja guđemuš nama dovdet buoremusat dan báikkis.
Denne bestemmelsen, at når det er nødvendig å velge navn, følger ikke forskriftene i stedsnavnloven § 7-4 som sier at det må foreligge praktiske årsaker som gjør det spesielt vanskelig å bruke et navn, før man kan velge bort parallellnavn.
Dát njuolggadus, ahte go lea dárbbašlaš válljet nama, ii čuovo báikenammalága láhkaásahusaid § 7-4, man mielde galgá leat praktihkalaš sivaid geažil earenoamáš váttis atnit máŋga nama, ovdal go sáhttá válljet eret buohtalasnamaid.
Skiltnormalen bør på dette punkt revideres slik at den følger lovens forskrifter bedre.
Galbanormála njuolggadus berre danin rievdaduvvot čavgabun nu, ahte dat čuovvu láhkaásahusaid.
Analysen i denne artikkelen viser også at samiske stedsnavn utenfor forvaltningsområdet, knapt tas hensyn til på trafikkskilt.
Dán artihkkala analysa čájeha maiddái, ahte sámi báikenamat, mat leat sámegiela hálddašanguovllu olggobealde, illá váldojuvvojit vuhtii johtolatgalbbain.
Stedsnavnloven angår ikke bare samiske stedsnavn i kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk, men gjelder offentlig bruk av alle samiske stedsnavn etter kriteriene i stednavnloven § 9-2. Det er nødvendig med et klart punkt om dette i skiltnormalen, fordi dette ikke engang er nevnt i dagens retningslinjer.
Báikenammaláhka ii guoskka dušše fal sámi hálddašanguovllu suohkaniid sámi namaide, muhto buot sámi namaid virggálaš atnui, go dat devdet báikenammalága § 9-2 kriteraid. Galbanormálii lea dárbu lasihit čielga dieđuid dán ášši birra, daningo dat ii leat oba namuhuvvonge dálá njuolggadusain.
Som analysen viser, er det mye som tyder på at fylkenes veimyndigheter tolker stedsnavnloven som om den bare gjelder kommunene i forvaltningsområdet.
Galbbaid analysa orru čujuheame dasa, ahte fylkkaid luoddadoaimmahagat dulkojit báikenammalága nu, ahte dat guoská dušše sámi hálddašanguovllu suohkaniidda.
En slik tolkning av stedsnavnloven er ikke riktig og det er derfor nødvendig at dette understrekes og klargjøres bedre i skiltnormalen.
Dát dulkojupmi ii leat báikenammalága mielde, ja berre danin deattuhuvvot ja čilgejuvvot buorebut galbanormálas.
Når man i Norge har gjeldende språklover, bør sentrale myndigheter garantere for økonomiske rammer til å gjennomføre lovpålagte oppgaver, som for eksempel fornying av skilt slik at de oppfyller lovens krav.
Go Norggas leat gielaide guoskevaš lágat fámus, de guovddáš eiseválddit berrejit dáhkidit, ahte leat maiddái ekonomalaš rámmat bidjat fápmui lágaid mielde gáibiduvvon doaimmaid, nugo jura omd. ođastit galbbaid nu, ahte dat devdet lágaid gáibádusaid.
Fylkenes veimyndigheter må garanteres økonomiske muligheter slik at de kan fornye trafikkskilt i henhold til bestemmelsene i språkloven og stedsnavnsloven.
Fylkkaid luoddadoaimmahagaide berre ekonomalaččat dáhkiduvvot vejolašvuohta dađistaga ođastit johtolatgalbbaid giellalága ja báikenammalága njuolggadusaid mielde.
Det er også kommunenes plikt å se til at lovene blir fulgt, at samelovens språkregler følges bl.a. i forbindelse termbruk på trafikkskilt og at samiske stedsnavn tas i offentlig bruk i henhold til bestemmelsene i stedsnavnloven.
Suohkaniin lea maiddái geatnegasvuohta čuovvut Norgga lágaid ja fuolahit, ahte sámelága giellanjuolggadusat čuvvojuvvojit ee. johtolatgalbbaid tearbmaanus ja ahte sámi báikenamat váldojuvvojit virggálaš atnui báikenammalága gáibádusaid mielde.
I følge stedsnavnloven § 5-2 er det kommunenes oppgave å fatte vedtak om blant annet skrivemåter av bygdenavn.
Báikenammalága § 5-2 mielde suohkanat mearridit ee. gilinamaid čállinvugiid.
Vår analyse viser at det fins mange navn som er sendt til vedtak i kommunene, men kommunene har til nå ikke fattet vedtak om skrivemåte for parallelle samiske stedsnavn.
Dát analysa lea čájehan, ahte leat máŋggat namat, mat leat sáddejuvvon suohkaniidda mearrideapmái, muhto suohkanat eai leat dássái mearridan buohtalas sámi namaid čállinvugiid.
I slike tilfeller følger ikke kommune loven, men legger tvert i mot hindringer i veien for å kunne ta samiske stedsnavn i offentlig bruk (se også Helander 2013a, b).
Dákkár dáhpáhusain suohkanat eai čuovo báikenammalága, muhto baicce easttadit sámi báikenamaid beassamis virggálaš atnui (gč. maiddái Helander 2013a, b).
Kommunene må også aktivt følge opp og se til at vedtatte samiske navn tas i systematisk bruk.
Suohkanat berrejit maiddái aktiivvalaččat čuovvut, ahte mearriduvvon sámi namat váldojuvvojit systemáhtalaš atnui.
Når for eksempel ved navn som Karasjok, Kautokeino, Manndalen, Karlebotn, Lakselv, Tana bru, de samiske parallellnavnene ennå ikke er tatt i bruk systematisk, viser det at kommunene må få i stand bedre rutiner for å se til at navnevedtak følges opp i offentlige sammenhenger.
Go omd. namain nugo Karasjok, Kautokeino, Manndalen, Karlebotn, Lakselv, Tana bru eai leat vel sámi buohtalasnamat váldojuvvon systemáhtalaš atnui, de berrejit suohkanat maiddái ásahit buoret rutiinnaid čuovvut, ahte nammamearrádusat vuhtii váldojuvvojit almmolaš oktavuođain.
I følge stedsnavnloven § 10-1har man anledning til å klage både når det gjelder skriveåten av navn og bruk av navnet.
Báikenammalága § 10-1 mielde lea váidinvejolašvuohta, mii guoská sihke nama čállinvuohkái ja nama atnui.
Dersom det gjelder feil bruk av navn eller at navnet ikke brukes i offentlig sammenheng, kan saken påklages til gjeldene departement.
Jus namma adnojuvvo boastut dahje dat ii adnojuvvo virggálaš oktavuođain, de ášši sáhttá váidit dan departementii, man vuollái ášši gullá.
Dersom det ikke fattes vedtak om skrivemåte, kan klage sendes til klagenemnda for stedsnavnsaker.
Jus fas nama čállinvuohki ii mearriduvvo, de dan sáhttá váidit báikenammaváiddalávdegoddái.
I stedsnavnloven heter det:
Ná celko báikenammalágas:
Feilbruk eller manglande bruk av stadnamn etter § 9 kan påklagast til overordna departement. Klage over manglande vedtak kan påklagast til klagenemnda.
Feilbruk eller manglande bruk av stadnamn etter § 9 kan påklagast til overordna departement. Klage over manglande vedtak kan påklagast til klagenemnda.
Som denne analysen viser, så fins det mange stedsnavn som ennå ikke er tatt i offentlig bruk.
Nugo dát analysanai čájeha, de leat olu báikenamat, mat eai leat vel váldojuvvon virggálaš atnui.
I tillegg er det mange stedsnavn som mangler vedtak om skrivemåten.
Dasa lassin leat olu sámi namat, maid čállinvuogit eai leat vel mearriduvvon.
Tross dette finner man få klagesaker om samiske stedsnavn.
Das fuolakeahttá sámi báikenamaide guoskevaš áššit leat unnán váidojuvvon.
Dette kan blant annet tyde på at for eksempel organisasjoner som har klagerett, ikke kjenner stedsnavnloven godt nok til å vite om mulighetene til å klage.
Dat sáhttá čujuhit ee. dasa, ahte omd. organisašuvnnat main lea váidinvuoigatvuohta, eai dovdda báikenammalága doarvái bures, vai dieđášedje váidinvejolašvuođa birra.
I sametingsmelding om samisk språk fremkommer det at samelovens språkregler ikke blir fulgt, men at det synes vanskelig for enkeltmennesker å vite hvordan man kan klage på brudd på språkloven.
Sámediggedieđáhusas sámegiela birra lea čilgejuvvon, ahte sámelága giellanjuolggadusatge eai čuvvojuvvo, muhto ovttaskas olbmuide orru leame váttis diehtit, mo galget váidit giellalága rihkkumiid.
Sametinget foreslår at det opprettes et tilsynsorgan, som overvåker offentlige etater (Sametingsmelding 2012, 22–23).
Sámediggi evttoha árvvoštallat ásahit bearráigeahččoortnega, mii bearráigeahččá almmolaš etáhtaid (Sámediggedieđáhus 2012, 23).
Det er åpenbart at et slikt tilsynsorgan bør ha som oppgave å se til at Samelovens språkregler følges og i tillegg også se til at stedsnavnloven blir fulgt.
Lea čielggas, ahte dákkár gozihanorgána doibmii galggašii gullat sihke sámelága giellanjuolggadusaid čuovvun ja dan lassin maiddái báikenammalága goziheapmi.
Problemet er likevel at en helhetlig språkpolitikk ennå ikke er godt nok implementert på lokalt plan, fordi offentlige organer som kommuner og fylkesvegmyndigheter ikke følger lovene på en systematisk måte.
Váttisvuohtan lea dattetge ain, ahte oppalaš giellapolitihkka ii leat vel bures implementerejuvvon báikkálaš dássái daningo almmolaš orgánat nugo máŋggat suohkanat ja fylkkaid luoddaeiseválddit eai čuovo vel systemáhtalaččat lágaid.
I vegmyndighetenes egne tilrådinger (Trafikkskilt 2012a, 54) understrekes det at
Luoddaeiseválddiid iežaset rávvehusain (Trafikkskilt 2012a, 54) deattuhuvvo, ahte
Skiltmyndighetene har et særlig ansvar for å forvalte denne kulturarven ved bruken av stedsnavn på offentlige trafikkskilt. Vegvisningsskiltene er særlig iøyenfallende og formidlere av stedsnavn.
stedsnavnene er en viktig del av landets kulturarv. Skiltmyndighetene har et særlig ansvar for å forvalte denne kulturarven ved bruken av stedsnavn på offentlige trafikkskilt. Vegvisningsskiltene er særlig iøynefallende og formidlere av stedsnavn.
Også samiske stedsnavn har en likeverdig rett til å tas vare på som kulturarv.
Maiddái sámi báikenamain lea seammaárvosaš riekti kulturárbin go dárogiel báikenamain.
Derfor er det vegmyndighetenes plikt å sørge for at også samiske stedsnavn får en likeverdig behandling etter de samme prinsippene som norske stedsnavn.
Danin luoddaeiseválddiid geatnegasvuohta lea atnit fuola, ahte maiddái sámi báikenamat fuolahuvvojit luoddagalbendoaimmain seamma prinsihpaid mielde go dárogiel namatnai.
5 Studiepoengproduksjon i samiske språk
5 Oahppočuoggáid buvttadeapmi sámegielas
I en stadig mer spesialisert verden er det et økende samfunnsbehov for høy kompetanse i samisk språk.
Čoahkkáigeassu: Máilmmis, gos dađistaga eambbo spesialiserejuvvo, de lea servvodatdárbbu mielde eambbo dárbu ahte sámegielas lea alla gelbbolašvuođa.
Fagpersoner med kompetanse i samisk på høyere nivå er nødvendig for å sikre at samfunnets behov for samisk kompetanse blir dekket, men det betyr også mye for språkenes utvikling.
Lea hui dárbu fágaolbmuide, geain lea gelbbolašvuohta sámegielas alit dásis, go galgat sihkkarastit gokčat sámegiela gelbbolašvuođa servodaga dárbbu mielde, muhto das lea maid mearkkašupmi giella ovdáneapmái.
Studieprogrammer i samisk på høyere nivå vil være med på å styrke samiske språks status både i samiske samfunn, men også i storsamfunnet.
Sámegiela oahppoprográmmat alit dásis leat mielde nanneme sámegiela árvodási sihke sámi servodagas ja maiddái stuora servodagas.
Artikkelen ser på utviklingen i høyere utdanning i samisk de siste ti årene, både for sørsamisk, lulesamisk og nordsamisk.
Artihkkalis guorahalan movt sámegiella lea ovdánan alit oahpahusas dan logi maŋemus jagis, sihke lullisámegielas, julevsámegielas ja davvisámegielas.
Eksamener i samisk språk er i denne perioden avlagt ved Samisk høgskole, Universitetet i Tromsø og Nord universitet, samt ved de tidligere institusjonene som har fusjonert til disse institusjonene.
Sámegiela eksámenat leat čađahuvvon Sámi allaskuvllas, Romssa universitehtas ja Davvi universitehtas, ja maiddái dat ovddeš ásahusat mat leat ovttastuhtton dáidda ásahusaide.
Gjennom denne artikkelen vil man avdekke utviklingen i studiepoengproduksjon og bidra til at de som skal treffe beslutninger om tiltak på området, har kunnskap om høyere utdanning i samisk språk.
Dán artihkkala bokte gehččo movt oahppočuoggáid buvttadeapmi lea ovdánan ja galgá leat veahkkin sidjiide geat galget mearridit doaibmabijuid suorgái, vai sis lea máhttu sámegiela alit oahpahusa hárrái.
Det har i en årrekke vært høy interesse for samiske elevtall i skolen og i hvilken grad disse går opp eller ned.
Lea jahkeviissaid mielde leamaš olu beroštupmi sámegiela ohppiidlohkui skuvllas ja movt dat lassánit dahje njidjet.
Høyere samisk språkutdanning har det derimot vært mindre oppmerksomhet rundt.
Sámegiela alit giellaoahpahussii lea leamaš unnit fuomášupmi.
For at samiske språk skal være levende samfunnsspråk og ikke kun nettverksspråk, må de helst brukes på de fleste arenaer i samfunnet, og samisktalende må være i stand til å bruke språket på disse arenaene.
Jus sámegiella galgá leat ealli servodatgiella iige dušše fierpmádatgiella, de ferte dat gullot eanas servodat arenain ja sámegielagat fertejit atnit giela dain arenain.
Terminologiutvikling og bruk av samisk i høyere utdanning og forskning er sentrale momenter for å sikre at samisk kan brukes overalt og på et høyt nivå.
Terminologiijaovdáneapmi ja sámegiela atnu alit oahpahusas ja dutkamis leat guovddáš momeanttat go galgá sihkkarastit ahte sámegiella adno juohke sajis ja alit dásis.
Derfor er det betydningsfullt å inneha kunnskap om studiepoengproduksjonen i samisk og se utviklingen av denne over tid.
Danne lea mávssolaš go lea ipmárdus sámegiela oahppočuoggáid buvttadeamis ja beassá oaidnit movt dat guhkit áiggi badjel ovdána.
Dette kan bidra til å treffe beslutninger om målrettede tiltak for å styrke bruken av samisk på høyt nivå og for å vurdere hvor det er behov for differensierte virkemidler.
Dat sáhttá leat veahkkin go galgá mearridit ulbmillaš doaibmabijuid vai nannet sámegiela anu alit dásis ja go galgá árvvoštallat gosa lea dárbu earuheaddji váikkuhangaskaomiid.
Artikkelen vil omhandle studieproduksjonen ved høyere utdanningsinstitusjoner i Norge som tilbyr studier i samisk språk i høyere utdanning.
Artihkal válddahallá oahppočuoggáid buvttadeami alit oahpahusásahusain Norggas, gos fállet sámegiela oahpahusa alit dásis.
I Samiske tall forteller 6 så vi på studiepoengproduksjon fra 2008 til 2012. Den nåværende artikkelen går derfor inn i en tidsserie der vi forsøker å se utviklingen i et lengre perspektiv.
Áigeperspektiiva lea dan logi maŋemus oahppojagi. Sámi logut muitalit 6 geahčaimet oahppočuoggáid buvttadeamis 2008 gitta 2012. Dán artihkkalis guorahallo áigeráiddu ektui, mas geahččalit guorahallat movt ovdáneapmi lea dáhpáhuvvan guhkit áiggi ektui.
Det blir altså lagt vekt på samiske språkkurs som er studiepoenggivende.
Geahččat sámegiela giellakurssaid main oažžu oahppočuoggáid.
Det betyr at man avlegger en eksamen ved et høyere lærested og får studiepoeng ut fra arbeidsomfanget på kurset.
Dat mearkkaša ahte čađaha eksámena alit oahppoásahusas ja oažžu oahppočuoggáid bargomeari ovddas mii lea kurssas.
Denne artikkelen ser på gjennomførte kurs i samisk språk.
Dát artihkal geahččá čađahuvvon kurssaid sámegielas.
5.2 Samisk høyere utdanning i et historisk perspektiv
5.2 Sámegiela alit oahpahus historjjálaš geahčastagas
Universitetet i Oslo var den første institusjonen som tilbydde samisk høyere utdanning i Norge.
Oslo universitehta lei vuosttaš ásahus mii fálai sámegiel alit oahpahusa Norggas.
De hadde professorat i samisk helt tilbake til 1870-tallet.
Sis lea leamaš professor sámegielas juo 1870-logus.
Etter hvert ble det også utvikla samiske kurs ved Universitetet i Tromsø.
Dađistaga ovddiduvvojedje sámegiel kurssat Romssa universitehtas maid.
I en periode var det også samiske kurs ved blant anna lærerutdanninga i Alta.
Ovtta gaskka lei sámegiel oahpahus earret eará oahpaheaddjeoahpus Álttás maiddái.
Samisk høgskole ble oppretta i 1989. Formålet var å dekke det samiske samfunnets behov og styrke samisk kompetanse, og kurs i samisk var naturlige studietilbud.
Sámi allaskuvla ásahuvvui 1989. Ulbmil lei gokčat sámegiela servodatdárbbu ja nannet sámegiela gelbbolašvuođa, ja sámegiel kurssat ledje lunddolaš oassin oahppofálaldagain.
Under opprettinga av Universitetet i Tromsø i 1972 ble det påpekt at institusjonen hadde en rekke oppgaver å ivareta i Nord-Norge når det gjaldt å tjene landsdelens behov innenfor samfunnslivet i vid forstand.
Go Romssa universitehta ásahedje 1972, de čujuhuvvui ahte ásahusas ledje ollu fuolahan barggut Davvi-Norggas, mii guoskkai viidát riikkaoasi servodatdárbbuide. Earenoamážiid deattuhedje sámi álbmoga dárbbuide.
Særlig ble behovene til den samiske befolkningen understreket.
Go Stuoradiggi meannudii St.dieđ. nr. 34 (2001-2001)
Som en følge av Stortingets behandling av St.meld. 34 (2001–2002) Kvalitetsreformen om høyere samisk utdanning og forskning ble universitetet tillagt et nasjonalt ansvar for samisk og urfolksrelatert forskning, utdanning og formidling.
Kvaliteahttaođastus Alit sámi oahpu ja dutkama birra, de biddjui universitehtii našuvnnalaš ovddasvástádus sámi ja eamiálbmot guoski dutkamiidda, oahpahussii ja gaskkusteapmái.
Styrking av samisk språk ble videre et av de viktigste tiltakene i realiseringa av universitetets egen samiske strategiplan.
Sámegiela nannen šattai okta dain mávssoleamos doaibmabijuin go galge duohtandahkat universitehta iežas sámi strategiijaplána.
Universitetet i Tromsø fusjonerte med Høgskolen i Finnmark i 2013 og ble til UiT Norges arktiske universitet, som igjen fusjonerte med Høgskolen i Narvik og Høgskolen i Harstad i 2016. Samisk høgskole og Universitetet i Tromsø tilbød i hovedsak kurs i nordsamisk.
Romssa universitehta ovttastahttui Finnmárkku allaskuvllain 2013 ja šattai UiT Norgga árktalaš universitehtan, mii fas ovttastahttui Narviikka allaskuvllain ja Hárštá allaskuvllain 2016. Sámi allaskuvla ja Romssa universitehta váldofálaldat lei davvisámegiela kurssa.
Studenter som ønsket høyere utdanning i lulesamisk og sørsamisk, reiste ofte til svenske universiteter for å gjennomføre språkstudiene der.
Studeanttat geat áigo alit oahpahusa julevsámegielas ja lullisámegielas manne dávjá Ruoŧa universitehtaide čađahit giellaoahpahusaid doppe.
I 1980 tok Lærerutdanningsrådet kontakt med Levanger lærerhøgskole (som ble en del av Høgskolen i Nord-Trøndelag etter høgskolereformen i 1994 og seinere fusjonerte til Nord universitet) med ønske om at lærerhøyskolen skulle ta ansvar for å opprette en halvårsenhet i sørsamisk.
1980 válddii Lærerutdanningsrådet (oahpaheddjiid oahpahusráđđi) oktavuođa Levanger oahpaheaddjeallaskuvllain (mii šattai oassin Davvi-Trøndelága allaskuvllain maŋŋil allaskuvlaođastusa 1994 ja mii maŋŋil ovttastahttui Davvi universitehtain) dainna sávaldagain ahte oahpaheaddjeallaskuvla galggaše váldit ovddasvástádusa álggahit jahkebeale oahpahusa lullisámegielas.
Studiet starta opp høsten 1981, og i 1988 ble det tilsatt en stipendiat i sørsamisk.
Oahpahus álggahuvvui čakčat 1981 ja 1988 virgáduvvui stipendiáhtta lullisámegielas.
Bodø lærerhøgskole (som seinere ble Høgskolen i Bodø og så Universitetet i Nordland før også den fusjonerte til Nord universitet) oppretta et artiumkurs i lulesamisk tidlig på åttitallet.
Bådåddjo oahpaheaddjeallaskuvla (mii maŋŋil šattai Bådåddjo allaskuvlan ja de Nordlándda universitehtan, mii maŋŋil fas ovttastahttui Davvi universitehtain) álggahii artiumkurssa julevsámegielas álggu geahčen 1980-logu.
I 1985 starta lulesamisk 1 på 30 studiepoeng.
1985 álggahuvvui julevsámegiella 1 mas ledje 30 oahppočuoggá.
Høgskolelektoren var et konkret resultat av stipendiatstillingen ved at den første hovedfagseksamenen i lulesamisk ble avlagt i 1999. I 2000 ble en professor II i lulesamisk tilsatt.
Allaskuvlalektor lei konkrehtalaš boađus stipendiáhttavirggis danne go son lei vuosttaš gii čađahii váldofágaeksámena julevsámegielas 1999. 2000 virgáduvvui julevsámegiela professor II. 2012 gerge vuosttáš julevsámegiela bachelor studeanttat Nordlándda universitehtas.
1. januar 2016 ble det gjennomført en fusjon mellom Universitetet i Nordland, Høgskolen i Nesna og Høgskolen i Nord-Trøndelag.
Ođđajagimánu 1.beaivvi 2016 ovttastahttojedje Nordlándda Universitehta, Nesna allaskuvla ja Davvi-Trøndelága allaskuvla.
– nå har nasjonalt ansvar for både lulesamisk og sørsamisk språk i lærerutdanningene, og man kan sette inn tiltak for begge språkene, som har en rekke av de samme utfordringene.
Dat mielddisbuktá ahte seamma ásahusas – Davvi universitehtas lea dál našuvnnalaš ovddasvástádus sihke julevsámegielas ja lullisámegielas oahpaheaddjeoahpuin, ja sáhttá bidjat doaibmabijuid johtui goappaš suopmaniidda, main leat olu dain seamma hástalusain.
5.3 Betydningen av samisk språk ved universiteter og høyskoler
5.3 Sámegiela mearkkašupmi universitehtain ja allaskuvllain
For at samiske språk skal være levende samfunnsspråk, er det viktig at de kan brukes på de fleste arenaer i samfunnet.
Jus sámegiella galgá leat ealli servodatgiella, de lea dárbbašlaš ahte dat sáhttet adnot eanas arenain servodagas.
Derfor er det nødvendig at enkelte innehar høyere formalkompetanse i samiske språk.
Danne lea mávssolaš ahte soapmasiin lea alit formálagelbbolašvuohta sámegielas.
Høyere utdanningstilbud i samisk er med på å øke samiske språks status både hos samer og i storsamfunnet.
Alit oahpahusfálaldat sámegielas lea mielde lokteme sámegiela árvvu sihke sápmelaččain, ja maiddái stuoraservodagas.
En rekke studier har vist at det å ta tilbake språket er en viktig del av selvbestemmelsen for urfolk og minoriteter.
Máŋggat dutkamušat leat čájehan ahte váldit ruovttoluotta giela lea mávssolaš oassi eamiálbmot ja unnitlogučearddaid iešmearrideapmái.
I samfunnet er det en stadig økende etterspørsel etter kandidater med høy samiskspråklig kompetanse, både som språkarbeidere, i stillinger innenfor utdanning, i byråkratiet og i media, for å nevne enkelte institusjoner.
Servodagas lea dađistaga lassánan jearru kandidáhtaide geain lea alit sámegiela gelbbolašvuohta, sihke oahpahusas, byråkratiijas, giellabargiin ja medias, namuhan dihte muhtin ásahusaid.
Høyere utdanningstilbud i samisk er også avgjørende for at samisk skal kunne brukes som forskningsspråk.
Alit oahppofálaldat sámegielas lea maiddái mearrideaddjin dasa ahte sámegiela galgá sáhttit atnit dutkangiellan.
5.4 Fokus og satsing på elevtall og studenttall
5.4 Ohppiidlogu ja studeantalogu fuomášupmi ja áŋgiruššan
Mange av dem som jobber med å styrke og utvikle samiske språkkurs på høyere nivå – studiepoenggivende språkkurs – uttrykker frustrasjon over mangel på politisk interesse og finansiering av språksatsingen.
Máŋggas sis geat barget nannemiin ja ovdánahttimiin sámegiela giellakurssaid alit dásis – fuolastuvvet go politihkkárat unnán beroštit ja ruhtadit giellaáŋgiruššama giellakurssaid hárrái, main lea vejolaš oažžut oahppočuoggáid.
Dette står i kontrast til elevtallene for samisk i grunnopplæringa og spesielt i grunnskolen.
Dat lea vuostálasvuohta sámegiela ohppiidlogu ektui vuođđooahpahusas ja earenoamážiid vuođđoskuvllas.
Tabellen under viser artikkelforfatterens egne vurderinger av den skjematiske forskjellen mellom samiske elevtall i skolen og studenttall på universitets- og høyskolenivå: Tabellen viser at det er vesentlig forskjell mellom vilkårene for samisk satsing i skolen og i høyere utdanning.
Tabealla vuollelis čájeha artihkalčálli iežas árvvoštallamiid skoválaš erohusas gaskal sámegiela ohppiidlogu ja studeantalogu universitehtain ja allaskuvladásis: Tabealla čájeha ahte lea stuora erohus eavttuin sámegiela áŋgiruššamis skuvllas ja alit oahpahusas.
Media viser veldig stor interesse for utviklingen i samiske elevtall, men nesten ingen interesse for hvor mange kandidater som gjennomfører samiske kurs innenfor høyere utdanning.
Media berošta hui ollu sámegiela ohppiidlogu ovdáneamis, muhto ii báljo obanassiige beroš man ollu kandidáhta čađahit sámegiela kurssaid alit oahpahusas.
Politisk interesse kan være noe vanskeligere å måle, og den sammenfaller også i stor grad med medieinteressen.
Politihkalaš beroštumi lea veahá váddásit meroštallat, ja váikkuha hui olu dan ektui movt media berošta áššis.
Politikerne kommenterer gjerne på det media spør om.
Politihkkárat kommenterejit áinnas dan maid media jearrá.
Likevel kan man med stor rett hevde at politikerne er interessert i elevtallene, men noe mindre interessert i studiepoengproduksjonen og kandidatproduksjonen i samisk.
Goitge sáhttá rievtti mielde čuoččuhit ahte politihkkárat beroštit ohppiidlogus, ja unnit beroštit oahppočuoggáid buvttadeamis ja kandidáhttabuvttadeamis sámegielas.
Sametingets voksenopplæringsprogram som ga studiepoeng, altså kurs innenfor høyere utdanning, viser likevel at selv med redusert vektlegging av dette nivået kan politikerne treffe nødvendige tiltak for å øke studiepoengproduksjonen og således sikre at flere kandidater får samisk kompetanse på et høyt nivå.
Sámedikki rávisolbmuid oahpahusprográmma mas olaha oahppočuoggáid, namalassii dušše kurssain alit oahpahusas, čájeha vaikko lea unnit fuomášupmi dán dásis, de sáhttet politihkkárat mearridit dárbbašlaš doaibmabijuid vai lassánit oahppočuoggáidbuvttadeapmi. Dan bokte de sihkkarastit ahte eambbo kandidáhtat ožžot sámegiela gelbbolašvuođa alit dásis.
Den økonomiske situasjonen er også ulik.
Ekonomalaš dilli lea maid iešguđetlágan.
I grunnopplæringa (grunnskolen og videregående opplæring) er det et eget statstilskudd til kommuner som har elever som får samiskopplæring.
Vuođđooahpahusas (vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas) lea sierra stáhtadoarjja suohkaniidda gos leat oahppit geat ožžot oahpahusa sámegielas.
Dette er et særtilskudd ut fra antall gruppetimer i samisk som gjennomføres i kommunen, og ligger per i dag på noe over 500 kroner for hver gruppetime.
Dát lea sierradoarjja dan mielde man ollu čađahuvvojit joavkodiimmu suohkanis, ja dál lea dat badjelaš 500 ruvnno juohke joavkodiimmu ovddas.
For universiteter og høyskoler finnes ikke slike særtilskudd.
Universitehtaide ja allaskuvllaide eai leat dakkár sierradoarjagat.
Her mottar alle UH-institusjoner midler for antall studiepoeng som produseres etter en studiepoengindikator og en kandidatindikator.
Dáppe ožžot buot UA-ásahusat doarjagiid juohke oahppočuoggáid ovddas mat buvttaduvvojit oahppočuoggáid indikáhtora mielde ja kandidáhttaindikáhtora mielde.
Dette er to av flere elementer i en resultatindikator der begge inngår i ei åpen ramme, det vil si at beløpene avgjøres av hvor mange studiepoeng og hvor mange kandidater institusjonen produserer hvert år.
Dát leat guokte máŋgga elemeanttas boađusindikáhtoris mas goappašagat leaba rabas rámmaid siskkobealde, mii mearkkaša ahte ruhtasupmi mearriduvvo dan mielde man ollu oahppočuoggát ja man galle kandidáhta ásahus buvttada jahkásaččat.
Jo flere studiepoeng og kandidater en UH-institusjon produserer, jo mer midler får institusjonen i overføringer fra departementet.
Mađi eambbo oahppočuoggáid ja kandidáhta okta UA-ásahus buvttada, dađi eambbo ruhtada departemeanta ásahusa.
Kandidatindikatoren ble innført for at det også skulle belønnes å tilby lengre gradsstudier og ikke bare enkeltstående kurs.
Kandidáhttaindikáhtor ásahuvvui maid dan dihte vai galggai bálkkašit daid geat fállet guhkit grádaoahpahusaid iige dušše ovttaskas kurssa.
Fortsatt er det om lag halvparten av studentene som ikke gjennomfører sine studier på normert tid på nasjonalt plan.
Ain dál lea dušše bealli studeanttain geat eai čađat oahpuideaset normerejuvvon áigái našuvnnalaš plánaid mielde.
Resultatindikatorene i åpen ramme er positive insitamenter for å sikre at UH-institusjonene bestreber seg på flest mulig avlagte eksamener og flest mulig gjennomførte studieløp.
Boađusindikáhtorat rabas rámmain leat movttiideaddjin dasa vai sihkkarastá UA-ásahusaid áŋgiruššat oažžut eanemus lági mielde studeanttaid čađahit eksámeniid ja ahte nu eatnagat go vejolaš gergehit oahpuid.
Imidlertid er utfordringen at det for samisk språk, og det gjelder alle samiske språk, ofte er så få kandidater at produksjonen av studiepoeng og kandidatproduksjonen økonomisk blir svært beskjeden.
Goitge lea hástalus sámegielas, ja dat guoská buot sámegielaide, go dávjá leat nu unnán kandidáhtat ahte oahppočuoggáid buvttadeapmi ja kandidáhtta buvttadeapmi leat áibbas unnán.
I praksis er det faktisk slik at institusjonene taper penger på å tilby samiske språkkurs og studietilbud.
Praktihkalaččat mearkkaša dan ahte ásahusat gillájit ruđalaččat go fállet sámegiel giellakurssaid ja oahppofálaldagaid.
Derfor finnes det få incitamenter for å satse hardt på samiske språkkurs ved UHinstitusjonene.
Danne leat unnán movttiidahttindoaimma áŋgiruššat garrasit oažžut sámegiel giellakurssaid UA-ásahusaide.
Man er avhengig av at de ser betydningen av å tilby samiske språkkurs’, uavhengig av økonomi.
Gáibiduvvo ahte oidnet ávkki fállat sámegiel giellakurssaid beroškeahttá ekonomiija.
Resultatindikatorene er ikke et samisk særtilskudd, men tilbys for alle studiepoenggivende kurs.
Boađusindikáhtoriin ii leat sámegiela sierradoarjja, muhto fállo buot kurssaide main oažžu oahppočuoggáid.
Det sikrer ikke langsiktighet og trygghet for samiske språksatsinger på høyere nivå.
Dat ii sihkkarastá sámegiela giellaáŋgiruššama alit oahpahusas guhkitáiggi ja oadjebasvuođa ektui.
Vi vil komme tilbake til dette under tilrådinger.
Dan birra čállo eambbo rávvagiid vuolde.
5.5 Ansvarsfordeling for samisk i høyere utdanning
5.5 Sámegiela alit oahpahusa ovddasvástádus juohku:
Samisk høgskole er i en helt spesiell posisjon ved at de har samisk som både undervisnings-, forsknings- og administrasjonsspråk og også har et overordna ansvar for all samisk høyere utdanning i Norge.
Sámi allaskuvla lea earenoamáš dilis dan ektui go sis lea sámegiella sihke oahpahus-, dutkan- ja hálddahusgiellan. Sis lea maid bajimuš ovddasvástádus buot sámi alit oahpahusas Norggas.
Sammen med UiT Norges arktiske universitet står de for den største studiepoengproduksjonen i samisk, og det er i hovedsak i nordsamisk.
Searválaga UiT Norgga árktalaš universitehtain lea sis eanemus oahppočuoggáid buvttadeapmi sámegielas, ja dat lea eanas davvisámegielas.
Levanger lærerhøgskole fikk det formelle ansvaret for sørsamisk høyere utdanning i 1986. Høgskolen i Bodø ble av Utdannings- og forskningsdepartementet tildelt ansvaret for lulesamisk høgere utdanning i 1989. Som jeg har vist over, var det imidlertid høyere språkstudier i Nordland og Nord-Trøndelag også før de nevnte institusjonene fikk det formelle ansvaret fra departementet.
Levanger Oahpaheaddjeallaskuvla oaččui formálalaš ovddasvástádusa lullisámegiela alit oahpahusas 1986. Oahpahus- ja dutkandepartemeanta attii Bådåddjo allaskuvlii ovddasvástádusa julevsámegiela alit oahpahusas 1989. Nugo lean čájehan ovdalis, de ledje alit giellaoahpahusat Nordlánddas ja Davvi-Trøndelágas maiddái ovdal go ásahusat ožžo dan formálalaš ovddasvástádusa Departemeanttas.
Fusjonen i 2016 medførte som nevnt at ansvaret for sørsamisk og lulesamisk nå tilligger samme institusjon – Nord universitet.
Ovttastupmi 2016 mielddisbuvttii, nugo namuhuvvon, ahte lullisámegiela ja julevsámegiela ovddasvástádus lea dál seamma ásahusas, namalassii Davvi universitehtas.
I noen tilfeller har kursene blitt utvikla i samarbeid mellom flere høyere utdanningsinstitusjoner, for eksempel ble sørsamisk 3 starta som et samarbeid mellom Høgskolen i Nord-Trøndelag og Universitetet i Tromsø.
Muhtomin leat kurssat ovdánan go máŋga alit oahpahusásahusa lea ovttasbargan. Ovdamearkka dihte álggahuvvui lullisámegiella 3 go Davvi-Trøndelága allaskuvla ja Romssa universitehta ovttasbarge.
Sametingets voksenopplæringsprogram i samisk medførte at Samisk høgskole tilbød kurs gjennom voksenopplæringsprogrammet i flere samiske språk i en periode.
Sámedikki rávisolbmuid sámegiela oahpahusprográmma mielddisbuvttii ahte ovtta áigodaga fálai Sámi allaskuvla kurssaid rávisolbmuid oahpahusprográmmaid bokte máŋgga sámegiel suopmanis.
I sørsamisk har det vært studietilbud i samarbeid med Aajege – sørsamisk språk- og kompetansesenter på Røros.
Lullisámegielas lea leamaš oahppafálaldat searválaga Aajegein- lullisámi giella- ja gelbbolašvuođaguovddážiin Plassjes.
5.5.1 Studiepoengproduksjon i sørsamisk
5.5.1 Oahppočuoggáid buvttadeapmi lullisámegielas
Som nevnt i innledningen har Nord universitet ansvaret for sørsamisk i høyere utdanning, men det har vært tilbudt kurs i samarbeid med UiT Norges arktiske universitet og Samisk høgskole.
Nugo namuhuvvon ovdalis de lea Davvi universitehtas ovddasvástádus lullisámegiela alit oahpahusas, muhto leat maiddái fállon kurssat searválaga UiT Norgga árktalaš universitehtain ja Sámi allaskuvllain.
Den totale studiepoengproduksjonen i sørsamisk viste en prosentvis svært klar framgang, 418 prosent på de fem første årene.
Lullisámegiela oahppočuoggáid buvttadeapmi čájehii čielga ovdáneami proseanttaid mielde, 418 proseanta viđa vuosttaš jagis.
Samtidig var det en sped begynnelse med kun 102 studiepoeng totalt i 2008. Deretter øker antall avlagte studiepoeng sterkt i 2009 og øker litt for 2010. I 2011 får vi en dropp før 2012 blir et rekordår med hele 426 studiepoeng.
Seammás lei álgu sonas, go de ledje dušše 102 oahppočuoggá 2008. 2009 lassánit čađahuvvon oahppočuoggát ollu ja 2010 lassánit vel veahá. 2011 fas unnot, dassá go 2012 šaddá olahusjahki olles 426 oahppočuoggáin.
2013 ble rekordåret hittil, og etter det har tallene gått nedover igjen.
2013 lea dán rádjái leamaš olahusjahkin ja dan rájes leat logut njiedjan fas.
Likevel er volumet de fem siste år vesentlig større enn de fem foregående år, med henholdsvis 1825 mot 1050 studiepoeng over de to femårsperiodene.
Goitge lea lohku maŋemus viđa jagis arvat eambbo go dan viđa ovddit jagis, namalassii 1825 oahppočuoggá 1050 oahppočuoggá ektui dan guovtti ovddit viđa jagi áigodagas.
Det har vært produsert 74 prosent flere studiepoeng de fem siste årene enn de fem foregående, til tross for en betydelig nedgang i de to siste årene.
Leat buvttaduvvon 74 proseanta eambbo oahppočuoggá dan viđa maŋemus jagis go dan viđa ovddit jagis, vaikko vel lea ge njiedjan ollu dan guovtti maŋemus jagis.
I 2016 ble det avlagt eksamen i fire ulike kurs, i 2012 ble det avlagt eksamener i fem ulike sørsamiske fag, mens det i 2008 kun ble avlagt eksamen i ett kurs.
2016 čađahuvvui eksámen njealji iešguđet lágan kurssas, 2012 čađahuvvo eksámenat viđa iešguđetlágan lullisámegielat fágas, ja 2008 čađahuvvui dušše ovtta kurssas eksámen.
Det ser derfor ut til at et større mangfold i studieporteføljen øker interessen for å studere samisk.
Dat čájeha ahte go lea stuorit máŋggabealatvuohta oahppofálaldagain, de maid beroštit eambbogat lohkat sámegiela.
Tabellen viser også at det er varierende kontinuitet i kurstilbud.
Tabealla čájeha maid dan ahte lea rievddadeaddji jotkkolašvuohta kursafálaldagain.
Mens det har vært produsert studiepoeng i sørsamisk 2 i fire av ti år, har det kun vært avlagt eksamen i sørsamisk 1 ved ett tilfelle. I 2012 påpekte vi at det var noe overraskende at det kun ble produsert totalt 90 studiepoeng i sørsamisk begynneropplæring.
Seammás go leat buvttaduvvon oahppočuoggát lullisámegiela 2 njealji jagis logi jagi ektui, de lea dušše okta eksámen čađahuvvon lullisámegiela 1. 2012 čujuheimmet ahte lei hirpmahuhtti go oktiibuot buvttaduvvo dušše 90 oahppočuoggá lullisámegiela álgooahpahusas.
Dette kurset krever ikke forkunnskaper i samisk språk på samme måte som sørsamisk 1 og sørsamisk 2. Fra andre steder har man observert en betydelig interesse for samiskkurs for nybegynnere, både ved UiT Norges arktiske universitet med deres kurs i samisk som fremmedspråk, ved Samisk høgskole med deres begynnerkurs i nordsamisk og sist ved Nord universitet med begynnerkurs i lulesamisk.
Dát kursa ii gáibit ovdagihtii máhttit sámegielas seamma ládje go lullisámegiella 1 ja lullisámegiella 2 dahká. Eará sajiin leat oaidnán arvat eambbo beroštumi sámegielkurssaide álggahalliide, sihke UiT Norgga árktalaš universitehta amasgielat sámegielkurssas, Sámi allaskuvlla davvisámegiela álgokurssas ja vel Davvi universitehta julevsámegiela álgokurssas.
For 2014 og 2015 har studiepoengproduksjonen for sørsamiske begynnerkurs økt til 165 for begge år.
2014 ja 2015 lassánii lullisámegiela oahppočuoggáid buvttadeapmi 165 oahppočuoggái goappaš jagiid.
Imidlertid er det et potensial for å tilby flere begynnerkurs i sørsamisk.
Goitge lea potensiála fállat eambbo álgokurssaid lullisámegielas.
Trolig vil en noe større kontinuitet kunne sikre større studentkull for sørsamisk.
Jáhkkimis eambbo jotkkolašvuohta sáhtáše sihkkarastit stuorit studeantajoavkkuid lullisámegielas.