pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dermed kan det være en meget stor mulighet for å beholde melkeproduksjonen i kommunen på samme nivå som før og kanskje økes hvis det gis gunstige vilkår fra kommunes side .
Dainna lágiin sáhttá bisuhit mielkebuvttadeami suohkanis seammá dásis go dál lea , ja veadjá velá lasihit nai sáhttit jus suohkan addá burild eavttuid .
2.4 . Kommuneplan for Kautokeino
2.4 Guovdageainnu suohkanplána
Kommunen har en strategisk næringsplan for perioden 1997-2001 .
Guovdageainnu suohkanis lea ealáhusplána áigodahkii 1997-2001 .
Denne planen har ingen visjoner eller mål som er spesielt rettet mot jordbruket i kommunen .
Plánas eai leaf višuvnnat eaige mihttomearit suohkana eanandoalu birra .
En regner med at jordbruksplanen vil bli en naturlig del av framtidig kommuneplan og strategisk næringsplan for kommunen .
Mii doaivut suohkana eanandoalloplána gártat ! eat suohkana strategalaë ealáhusplána ja suohkanplána Iunddolaš oassin .
2.5 . Finnmark fylkes fylkesplan
2.5 Flnnmárkku fylkka fylkaplána
Fylkesplanen , som gjelder for perioden 1996-1999 har følgende konklusjon for landbruksnæringa :
Fylkaplána áigodahkii 1996-1999 lea eanandoalu ná čoahkkáigeassán :
" Det må gjennom informasjon , opplæring og økonomiske virkemidler stimuleres til produksjon av landbruksprodukter fylket ikke er selvforsynt med som egg , grønnsaker og kjøtt av sau , svin og storfe .
" Diehtojuohkima , oahpahusa ja ekonoma / aš váikkuhangaskaomiiguin ga / gá movttiidahttitbuvttadit dakkáreanandoallo-buktagi / dmat ea / / leatdoarvá fylkkas , ee. monit , šaddosat ja sá vzza- , spiinne- ja oamibiergu .
Gjennom bygdeutviklingsprogrammet må det stimuleres til etablering av virksomhet som gir bygdene flere bein å stå på "
Gillo vddidanfoandda / n galgá movttiidahttitđlggahit doaimmaid mat addet máńgga / ágan dietnasiid . "
Finnmark fylkes landbruksplan
eat ođđa ráhkadan eanandoalloplána .
2.7 . Strategisk næringsplan for Finnmark 1998-2001
2.7 Finn márkku strategalai ealahuspléna álgodahkll 1998-2001
2.8 . Strategisk bygdeutviklingsplan for Finnmark 1998-2001
2.8 Flnnmárkku strategalai glllovddldanplána Jaglid 1998 - 2001
Målsettingene i denne planen er følgende :
Plana lea mávssolaš giliide ja eanandollui obbalaččat .
Utvikle gården til en markedsorientert næringsbase innen tradisjonell og ny næring .
Dđluovddidit ealáhusa vuoddunmasbargáárbeviro / ašjaoddamállet ea / áhusaid gávpemárkaniid dđrbbuguv / ui .
Utvikle entrepenørskap og nettverk tilknytta landbruket og nye næringer .
Fierpmádaga mas eanonandoallu ja ođđa ealáhusat leat vuođđun .
3 . Øke forbrukerkontakt og samfunnskontakt generelt og mot barn og unge spesielt .
3 Doalahit oktavuođa gálvvuid geavaheddjiiguin ja obbalaččat servodagain ja erenoamážit
Utvikle en helhetlig bygdepolitikk og sikre rammebetingelser som gir utviklingsmuligheter .
Ovdánahttitollis / ašgilipolitihkajasihkkarastit ravdaeavttuid mat addet ovdánanvejolašvuodaid .
Når det gjelder tradisjonelle produksjoner innen landbruket er de på fylkesnivå i gang med følgende
eat álggahuvvon prošeavttat mat gusket maiddái Guovdageainnu suohkanii , namalassli mat fatmmastit árbevirolaš eanandoallo-buvttademiid .
Økt kjøttproduksjon
Buvttadit eanet bierqqu
Målet er å øke produksjon av svinekjøtt og storfekjøtt i Finnmark .
Ulbmil lea eanet buvttadit spiinnebierggu ja oamibierggu Finnmárkkus .
Begge disse produksjonene egner seg for Kautokeino .
Dánlágan buvttademiid sáhttá Guovdageainnus bargat .
I starten var det 5-6 personer som var interessert .
Suohkanis lea 3-jagi áigodagas bargojuvvon álggahit spiidnedoalu .
Når det gjelder produksjon av storfekjøtt er denne en produksjons som egner seg i eldre driftsbygninger og er lønnsom selv om det må kjøpes inn kalver for å produsere kjøttet .
n guovttes goat hálideaba álggahit dáinna , ja danin berre suohkan Iáhčit dili dan guovtti álggaheapmái . Oapmebiergobuvttadeapmái sáhttá atnit boarrásit náveh , ! !
- Opp med sauen .
d maid biebmá .
Her ønsker fylket å bidra til en bedre økonomi i saueholdet
- Eanetsávzzat Fylkka háliida buoridit sávzadoalu gánnáheami .
Potet i nord
Budehatdavvin
Ønsket er å øke produksjonen av matpotet og settepotet i Nord-Norge .
Lea sávaldat eanet buvttadit budehiid Davvi-Norggas .
Denne har sannsynligvis mindre aktualitet i Kautokeino
Guovdageainnus gal veadjá leat váttis šaddadit budehiid .
Urter
Urttat
Her ønsker fylket å motivere og skolere urtedyrkere i fylket .
Fylkka háliida movttiidahttit ja oahpahit fylkka olbmuid gilvit urttaid .
Norsk Gårdsmat i Finnmark
Norgga dállodoallobiepm ut Finnmárkkus
Fylket ønsker at det videreforedles og selges mat direkte fra gården .
Fylkka háliida ahte gagá ráhkadit ja vuovdit biepmu njuolga dálus .
Her finnes det absolutt et potensiale for gårdsbrukene i Kautokeino hvor en kan reklamere for mat fra vidda .
Ddt heive maiddái Guovdageainnu eanandolliide , ja sii sáhtášedje máinnašit duoddara biepmuid .
3.0 . EN HISTORISK BESKRIVELSE AV LANDBRUKET I KAUTOKEINO
3.0 GUOVDAGEAINNU EANANDOALU HISTORJJALAŠ VÁLDDÁHUS
Innledning Samisk kultur var i utgangspunktet en jakt- og fangst kultur , med andre ord en veidekultur .
Arkeologalaš roggamat čájehit ahte sámiin lei bivdokultuvra , ja Guovdageainnus lei ovdal 1700-jaglid duššefal bivdokultuvra .
Både jordbruket i Kautokeino og reindriften utviklet seg fra veidekulturen .
Sihke Guovdageainnu eanandoallu ja boazodoallu leat bohciidan bivdokultuvrras .
Mens reindriften utviklet seg til en monokultur , utviklet jordbruket seg frem til 1960 til en typisk kombinasjonsnæring med høg grad av selvforsyning .
Boazodoallu rievddai ealáhussan mas lei duššefal ovttasorttat dienas , ja eanandoallu fas gitta 1960-jagiide lei lotnolasealáhussan mil led buvttadii eanas biepmu .
Det var utmarksressursene som utgjorde en stor del av kontantinntektene , mens jordbruksdelen utgjorde naturalhusholdningen .
Meahcástemiin dinejedje olbmot ruđa , ja eanandoaluin ges oäo biepmu birgejupmái .
På 1750-tallet ble innbyggere fra " Tome Lappmarch " , som ville bosette seg i Kautokeino og Aviovarre distrikter for å begynne med fedrift , tilbudt 20 års skattefrihet .
1750-jagiid bohte " Torne Lappmarch " ássit ja ásáiduvve Guovdageidnui ja Ávjovári guvlui álggahan dihte oapmedoaluid . Sii ožžo fálaldaga ahte eai dárbbat 20-jahkái máksit vearu .
Dette førte til en innvandring av finsktalende bønder som slo seg ned i Kautokeino .
Dat mielddisbuvttii ahte suomagielat boanddat fárrejedje Guovdageidnui ja ásáiduvve deike .
De ble pionerer i jordbruket ( Nilsen og Dahl 1992 ) .
Sii álggahedje eanandoalu ( Nielsen ja Dahl 1992 ) .
De kom med kunnskap om fedrift og landbruk , mens samene hadde kunnskap om å leve av jakt og fangst .
Guokte kultuvrra seaguhuvvuiga oktii , ja sisafárrejeaddjit sámáiduvve ja atne iežaset leat sápmelaäan ( op.cit. ) .
De fastboende samer ble på samisk betegnet som dalon .
Dálonat maiddái dápme ollu herggiid maiguin geasehedje feara maid .
Her er det mange ressurser , men alle ressursene er begrenset og gir ikke nok inntekt på årsbasis .
Gávdnojit máńggalágan válljodagat , muhto ii guhtege ! eat nu ollu ahte oktonassii attášii doarvái áigáiboadu jahkái .
Derfor må det tenkes allsidighet .
Danin darbbahuvvui ollislaš jurddahanvuohki .
Dessverre har ikke denne formen for tilpasning blitt belønnet av sentrale myndigheter .
Dadibahábut eai ! eat guovddášeiseválddit dån lågan lotnolasealáhusa atnán árvvus .
Som i resten av landet har denne kombinasjonsformen i stor grad blitt erstattet av et ensidig jordbruk basert på envareproduksjon .
Dáppe nai , nu movt eanas sajiin min riikkas , lea lotnolasealáhus-vuohki lonuhuvvon ja šaddan eanandoallun mas buvttaduvvo duššefal ovttasorttat gálvu .
Uten å gå dypere inn i problematikken bør det imidlertid nevnes at det å kunne leve av ensidig melkeproduksjon på de begrensede jordressurser som finnes , hovedsakelig er basen på import av kraftfor .
Dan birra eat čilge duodi eanet , muhto berre almmatge namuhastit ahte go galgá birget duetal mielkebuvttademiin go eatnamat leat vátnásat , dalle dárbbaha oastit álbmefuoddariid .
Tilpasningen i jordbruket fram til 1960 .
3.2 Eanandoalu sajálduvvan jag ! 1960 rádjál
Kautokeino kommune var fram til 1960 et samfunn organisert rundt høstingen av det som naturen produserte og noe dyrkingsjord .
Gitta 1960 jagi rádjái lei Guovdageainnu servodaga áigáiboadu vuođđu dat maid oaččui luonddus ja lassin vel veahá gilvojuvvon eanan .
Jordbukstellinga i 1959 viser at det var 123 bruk over 5 dekar i drift og ca. 195 familier som drev reindrift ( Nilsen 1994 ) .
Jagi 1959 eanandoallolohkamat čččájehit ahte ledje 123 eanandoalu main lei badjel 5 dehkara eanan , mii lei anus , ja sullii 195 bearraša geain lei boazodoallu ( Nilsen 1994 ) .
I følge jordbrukstellinga fra 1959 var det bare 1 av 123 aktive gardbrukere som levde ene og alene av jordbruket .
Jagi 1959 eanandoallolohkamiin čájehuvvo ahte lei duššefal okta dállu olles 123 dálus mii birgii duššefal eanandoaluin .
37 personer opplyste at de hadde jordbruket som hovednæring , mens de resterende 85 hadde det som attåtnæring .
37 olbmo almmuhedje ahte sin váldoealáhus lei eanandoallu , ja 85:s almmuhedje ahte eanandoallu lei lassiealáhussan sidjiide .
Hans Olav Nilsen ( 1982 ) beskriver jordbruket i Masi i 1960 slik :
Hans Olav Nilsen ( 1982 ) čilge eanandoalu Mázes jagis 1960 nå :
" De fleste reindriffsamer lever bare av sin reinflokk .
" Eanas boazosámit birgejitboazodoa / uin .
Bortsett fra litt rypefangst , molteplukking og det turistene kaster av seg om sommeren , har de ingen biinntekter .
Earret veahá de vssatbivddu , lubmema ja tur / sterna geasset , ea / leat boazosámiin / assidietnasat .
Hos de fastboende er det annerledes fordi jorden alene ikke har kunnet gi den nødvendige inntekt .
Dáloniin lea dill / earaládje , daningo eananiešalddisi / atte dárbbaŠlaásisaboadu .
De har måttet ha inntekter ved side av .
Sii feat ferten lassidietnasiid rábidit .
Kjøpmann Nils Mathis Turi uttrykte det i sin tid slik ( 1960 ) : " 1 Masi lever de fleste av biintekter ” .
Gávpeolmmá Nils Mathis Turi dajai ná dolin ( 1960 ) : " Mazes birgejit eanas olbmot lassidietnasiín " .
Denne uttalelsen fra Nils Mathis Turi rommer et interessant perspektiv .
Nils Mathis Turi dajaldat čilge miellagiddevaš perspektiivva .
Han ser at summen av mange små næringer kan bli en helårig gesjeft .
Son ipmirdii ahte smávva ealáhusaid ollislaš áigáiboahtu sáhttá gártat ollesjagi doaibman .
For spesialister er dette en uting .
Spesialisttaide lea dat jurdda heivemeahttun .
Dette fordi opplæringssystemet i alle fagskoler har basert seg på spesialisering .
Dat vuolgá das go oahpahusvuogádat buot fágaskuvllain lea huksejuvvon speslaliserema nala .
De blir opplært til å se sektor for sektor .
Oahpahuvvo geahööat ealáhusaid aivvefal surggiid mielde .
Lønnsomheten for den enkelte sektor sees isolert og all planlegging går ut på å se hvordan en sektor kan gi fulltidssysselsetting for en familie .
iešguđet surggiid birgenvuodu gehččet sierranassii ja buoi plánenbargu guorahallojuvvo aivvefal dan vuoul movt oktanas suorgi sáhttá addit áigáiboadu olles bearrašii .
Dette bryter med den tradisjonelle samiske tankegang hvor jordbruket ble kombinert med utnyttelse av utmarksressurser .
Dát lea áibbas nuppeládje go árbevirolaš sámi jurddahanmálle mas eanandoaluin barggai lotnolasat meahcástemiin .
Høstinga av ressursene på den måten som ble drevet på , må kunne betegnes som bærekraftig fordi det blei tatt hensyn til ressursgrunnlaget .
Dán vuogi mas olbmot ávkkástedje meahccevalljodagaid , sáhttá gohčodit nana ceavzilis ealéhussan , danin go válde vuhtii valljodagaid odasteami .
Dette var en helhetstenking som ga stor fleksibilitet .
Dánlágan ollislaš jurddahanmálles lei stuora muhttenvárri .
Det ble også tatt hensyn til ressurssituasjonen .
Olbmot válde vuhtii valljodagaid .
Dersom en ressurs ble hardt beskattet , var det mulig å flytte høstingsinnsatsen på en annen ressurs .
Jus lilggás garrasit lovttii ovttasorttat valljodaga , sáhtii bargagoahtit nuppelágan meahcástemiin .
Jordbruket ble ikke drevet ensidig og intensivt , men hadde En form som en i dag vil kalle økologisk bærekraftig .
Eanandoaluin barge dan mielde maid eanan gierddai , ja dán áiggi gohčodit dan eanandoalu ekologalaš ceavzilin .
Som tidligere nevnt , var det i følge Jordbrukstellingen , i 1959 bare 1 av 123 aktive gårdbrukere som hadde jordbruk som eneste yrke .
Nu movt ovdalis namuhuvvon , lei jagi 1959 eanandoallolohkamiin duššefal 1 eanandoalli 123 eanandoallis , gii barggai duèëefal eanandoaluin .
I en debatt om rettighetene til utmarksområdene er dette viktige ting å være klar over .
Dieduid vuođul diehtit ahte eará valljodagat , mat ledje olámuttos , adnojedje birgejumi ávkin .
Før vei , bil og snøscooter kom var det høgst
Dán lea mávssolaš diehtlt go digaštallá meahcce-vuoigatvuodaid birra .
sannsynlig at dalonfolket , som da var den gruppen som drev jordbork i kombinasjon med utmarka , var den gruppen som høstet mest av utmarka i Kautokeino .
Ovdal go ráhkaduvvui geaidnu , ovdalgo bođii biila ja skohter , ledje jáhkkimis dálonat geat eanemus aine ávkki Guovdageainnu suohkana mehciin .
I en debatt om retten til land og vann er dette momenter som det er grunn til å se nærmere på .
Go digaštallá vuoigatvuođaid birra eatnamiidda ja jávrrï de , galgá dáid belijd geahöadit dérkileappot .
Den tilpasningen som var i jordbruket fram til omkring 1960 ble betraktet som et jordbruk drevet under svært primitive forhold ( Hans Olaf Nilsen 1982 ) .
Eanandoallu , mii lei ovdal jagi 1960 , adnojuvvui feat unnán ovdánahtton ealáhussan ( Hans Olav Nilsen 1982 ) . Dalle ledje omiin darfegoahte- ja dimbbarnávehat .
Besetningen var vanligvis 2-3 kyr av en liten rase som ble kalt Fjellrasen .
Olbmuin ledje dábálaččat 2-3 gusa , lei smávva gussanálli man gohčodedje várrenállin ( Fjellrasen ) .
All melka , som ikke ble konsumert , ble brukt til produksjon av smør , ost og gomme .
Dasa lassin ledje olbmuin 2-3 gálbbi dehe guiggu , ledje 4-5 sávzza ja soapmásiin ledje moadde gáicca .
I tidligere tider ble også sauene melka og gårdbrukerne laga så ost av melken .
Mielkkis , maid eai jukkan , girdno vuoja , ráhkadedje vuosttá lea cohkodaga .
Høsting av gras til inneforinga foregikk på utmarkslåtter .
Ovdalaš áiggi bohče maiddái sávzzaid ja girdno vuosttá .
I tillegg høstet de lav , mose og bjørkeris til nødfór .
Olbmot láddjejedje niittuid ja ožžo doarvái suinniid dainna lágiin .
Når det gjelder tilleggsnæring til selve gårdsdrifta var den mangfoldig .
Dasa lassin borde jeahkáliid , sámmáliid ja rissiid heahtefuodarin .
De fleste dalon hadde som nevnt tidligere , noen reinsdyr og deriblant en del kjørerein .
Eanas dáloniin , nu movt ovdalis namuhuvvon , ledje veahá bohccotja hearggit .
Disse brukte de til leietransport av varer , skyss og postkjøring .
Herggiiguin geasehedje gálvvuid , sáhtostalle olbmuid ja vudje poasttaruvttu .
Dette ga ei tilleggsinntekt og skaffet kontantinntekter til husholdet .
Minna lágiin dinejedje Iasi ja ožžo ruđa báikedollui .
Mange var også snekkerkyndige , og tok i perioder arbeid som bygningssnekkere .
Oallugat ledje maiddái öeahpes snihkkárat , ja válde snihkkenbargguid gaskkohagaid .
Ferskvannsfisk var en viktig kontantinntektskilde .
Jávrreguolit ledje mávssolaš ruhtadietnasat .
Fisken ble saltet på stedet og transportert til bygda på vinterføre .
Guliid sáltejedje jávregáttis , ja geasehedje gillái dálvesiivvus .
Fangsten ble nyttet både til matauk , solgt til Finland og på lokale markeder i Norge .
Bivdobohtosa atne sihke biebmolassin ja vuvde Suomabeallái ja maiddái Norggabeallái báikkálaš márkanlin .
I tillegg var rypefangst og moltebærplukking en viktig kilde som kontantinntekt .
Dálonat besse oktonassii lubmet , go boazosámit ledje mearragáttiin luomečoaggináiggi .
Moltebærene på vidda hadde dalon så å si for seg sjøl fordi flyttsamene var ved kysten i den tida moltebæra ble moden .
Almmatge lei sihke rievssatbivdu ja lubmen rievddalmas dienas , ja olbmot eai sáhttán birgejumiset vuođđudit dasa .
Imidlertid var både snarefangst og moltehøsten ganske variabel , og ingen kunne basere sitt livsopphold på dette .
Muhto muhtin jagiid attii meahcásteapmi buori dietnasa ja nannejuvvui birgejupmi .
Men disse virksomhetene kunne enkelte år gi store inntekter og dermed styrke den øvrige drift .
Dås oaidnit ahte lea mávssolaš oainnusin dahkat movt birgejumi sáhtii muhttet dilálašvuoda mielde .
Som vi ser av dette så er det viktig å få synliggjort fleksibiliteten i tilpassinga .
Muhtin jagiid lei buorre liigedienas rievssatbivdduin ja lubmemiin , ja oaččui ruđa .
Rypefangst og molteplukking kunne år om annet gi meget godet kontantinntekter , men det ville være galemannsfære å basere sine levekår bare på disse ressursene .
Go geahööat dállodoalloekonomalaččat , attii dállodoalu heiveheapmi ja jávrebivdu oktiibuot dan made áigáiboadu ahte olmmoš ii nelgon , muhto ii leange dadi eambbo .
Men hvis vi ser husholdsøkonomisk på det så var tilpasningen slik at gårdsbruket og ferskvannsfiske ga nødtørftig grunnlag for et liv hvor en ikke svalt i hjel , men ikke noe mere .
Lea seammá Iádje go mearraolbmá mánáiguin , geat leat sturron sallitrievdnamáliin ja iešguđetlágan sálteguliin , nu lea maiddái dálona måndin guolli leamaš dábálaš borramuššan , sihke vuššon guolli , sâlteguolli ja bassojuvvon guolli .
Akkurat som fiskerbondens barn vokste opp på sildgrynsuppa og saltvannsfisk av ulike slag så var nok hovedretten for mange dalonbarn kokt , saltet og stekt sik .
eat lunddolaš eavttuide sajáiduvvan , almmá stáhta seaguheami haga , ja ásahan buresdoaibmi valljodat-ávkkásteami dan vuođul maid lagasluondu addá .
Vi ser altså her at i et naturlig tilpasset system , uten inngripen fra statens side , har utøverne tilpasset seg til en effektiv og bærekraftig utnytting av de stedlige ressursene .
Mii oaidnit maiddái ahte go stáhta garrasit searvvai eanandollui iešguđetlágan doarjjagiiguin , de bohte daorjagat reaidaruda sadjái maid dálonat dinejedje rievssatbivddus ja lubmemis .
Det vi videre ser er , at når staten kom kraftig inn på jordbrukssida med ulike tilskudd så erstattet på mange måter dette
Go dan áiggi lea ollu sáhka vuoigatvuođaid birra eatnamiidda ja čáziide , de oaidnit sajáiduvvamis ahte dálonat !
tilskuddet kontantinntektene fra rypene og multene .
eat duoddaris atnán mihá eanet ávkki go boazosámit .
Særlig gjelder dette sommer og høst med de viktige ressursene som fisk og moltebær .
Ddt guoská erenoamážit geasset ja čakčat guolástemiin ja lubmemiin .
Før bilen kom var det nesten umulig , og i hvert fall lite tilrådelig for reindrifssamen å forlate flokken ved kysten for å dra inn til vidda og plukke moltebær .
Ovdalgo b ! ! lea bođii atnui , lei measta veadjemeahttun , ja goit unnán helvvolaš , boazosámiide guoddit ealu geasseorohahkii ja vuolgit duoddaril lubmet .
3.3 . Fra daton til melkebonde - jordbruket fra 1960 og fram til i dag
3.3 Dálon šattai boandan - eanandoallu jagl 1960 rájes dássážll
Fra 1960 begynte det en ny tidsæra for jordbruket .
Jagis 1960 álggii ođđa áigi eanandoalus .
Det ser ut som om at 1960 er et år som markerer endringen i jordbrukstilpassinga også i Kautokeino .
Orru vuhttome ahte jahki 1960 lei dat jahki goas eanandoalu rievdagodii maiddái Guovdageainnus .
Tabell 3.3.1 : Utviklingen i antall bruk i Nordland , Troms og Finnmark over 5 dekar .
Tabell 3.3.1 : Utvlkiingen I antall bruk I Nordland , Troms og Flnnmark Ovver 5 dekar.(KIIde:Jordbruketelllngene 1949,1959,1989,1979 , Statlstlsk Arbok 1988 og 1996 )
Jordbrukstellingene 1949,1959,1969,1979 , Statistisk Årbok 1988 og 1996 )
ØhY-øloh yu fiinnrnávk ok.~ú bNa~
Ar Nordland Troms Finnmark Totalt % .
Jahkki lohko Nordlanda Tromsa Fnnmarku åktibot
Av tallene kan en lese at rasjonaliseringa starta omkring 1960 .
Tállain oaidná ahte birrasiid jagi 1960 álggahuvvui bargu oažžut eanandoalu doaibmat buorebut ja oddamálle mielde .
Mens nedgangen fra 1949 til 1959 bare var på 5 % skjøt nedgangen fart i perioden 1959-69 og har siden ligget på 30-40 % pr. 10 år .
Eanandolliid lohku njiejai duššefal 5 % jagi 1949 rájes 1959 rádjái , muhto áigodagas 1959 - 69 njiejai garrasit , ja dan rájes njiejai lohku 30-40 % juohke 10 jagis .
Fra 1960 er det at omstillingen i jordbruket kommer .
Jagi 1960 rájes álggahuvvui eanandoalu nuppástuhttin .
Jordbruksavtalen har nå virket noen år og den bevisste allokeringen av økonomiske ressurser til jordbruket har fått gårdbrukeren til å tilpasse seg etter dette .
Fanandoallošiehtadus lea doaibman moanat jagi , ja dihtomielalaš ruhtadoarjagiid juohkin eanandollui lea dagahan ahte eanandoalli lea heivehan doalu dan mielde .
Økt lønnsomhet gjennom jordbruksavtalen ved investeringstilskudd , økte Nydyrkingstilskudd og subsidier på melk og kjøtt gir gårdbrukeren store muligheter til å investere i den nye teknikken som kommer .
Eanandoalli oaččui burlid vejolašvuodaid investeret ođđa teknihkalaš veahkkeneavvuid , go eanandoallošiehtadusain buorránii ekonomalaš dllll , danin go eanandoalli oaččui investerendoarjaga , doarjaga gilvit ođđa eatnamiid ja doarjaga go vuovdá mielkki ja oamibierggu .
Herredsagronomene var entusiastiske , og ønsket at " deres område skulle bli det beste i landet " .
Suohkanagronomat ledje áńgirat bargat . Sii háliidedje " iežaset guovlluid §addat riikka buoremussan " .
Så allerede omkring 1960 var storstilte nydyrkingsprogram satt i gang og den tradisjonelle bruk av teiger og utmarksslåtter forsvant .
Danin ledje juo jagi 1960 birrasiin álggahuvvon oddaeanan gilvimat ja nu helte olbmot láddjeme mehciid ja niittuid .
Bruk av kraftfór som følge av en ny kurase var på full vei inn .
Olbmot biebmagohte gusaid álbmefuođđariin , danin go ođđa gussanálli sisafievrriduvvui .
Det var på 60-tallet insemineringa kom i gang .
1960-jagiin álggahuvvui insemineren , dat mearkkaša ahte gusaid čoavjudedje dahkkuvugiin .
Det førte til at den nord-norske rasen som Målselvfe , Nordlandsfe og Fjellrasen , ble byttet mot NRF-kua .
Eanandoallit lonuhedje davvi-norgga gussanáliid , mat ledje Málatvuomi gussanálli , Nordlándda gussanálli ja várregušsa , ja baicca oste NRF-gusaid ( Norsk Rødt fe ) .
I årene 1966-67 ble det kjøpt inn ca 40 drektige NRF-kuer til kommunen og kombinert med kunstig sædoverføring økte tallet på NRF-dyr ganske fort . ( Nilsen 1982 ) .
Jaglin 1966-67 ostojuvvojedje birrasiid 40 NRF-čoavjegusa suohkanii ja go gusaid čoavjudeapmi dáhpáhuvai dahkkuvugiin , lassánedje NRF-gusat oalle jodánit ( Nilsen 1982 ) .
Hovedsakelig ble det importert kviger fra Trøndelags-fylkene og det sentrale Østlandsområdet .
Lei dábáleamos oastit guigguid Troandin-fylkkain ja Østlándda guovddášguovlluin . Maiddái mášìinnaid oastigohte olbmot .
Det ble mer vanlig med traktor og maskinelt produksjonsutstyr .
Sii geavahišgohte traktorid ja bohčinmášlinnaid .
Samtidig som disse nyvinningene i jordbruket fant sted , skjedde det ei spesialisering av driftsmåte .
Eanandoalu nuppåstusa oktavuođas álggahuvvui maiddái spesialiserejuvvon doallovuohki .
Investeringer ble foretatt med tanke på ensidig melkeproduksjon enten det gjaldt ku eller geit .
Investeremat dahkkojedje jurdagiin ahte galggai ! eat duššefal mielkki vuovdit , Iežce dal olbmuin gusat dehe gáiccat .
I perioden 1973 til 1982 ble ca. halvparten av eksisterende melkeproduksjonsbruk fornyet gjennom store investeringer .
Birrasiid beatli dálá návehiin ođastuvvojedje áigodagas 1973 - 1982 dan bokte ahte investerejedje hui o ! !
Når det gjaldt bruk med sau var fornyingen bare 2,5 % .
u. Sávzadoalut ođastuvvojedje duššefal 2,5 % .
Bruk med to eller flere produksjoner forekom i nybygging av driftsbygninger bare sporadisk ( Kilde : Lånetilsagn Era Statens Landbruksbank 1973-82 ) .
Lei duššefal hui soames dain ođđa návehiin main buvttadedje guokte dehe Banet sorttat gálvvuid ( gáldu : loatnalohpádusat Statens landbruksbank 1973-82 ) .
Det ble i denne perioden lagt et solid grunnlag for envareproduksjon .
Ddn áigodagas doaibmagodii ahte eanandoallit galge buvttadit duššefal ovttasorttat gálvvu .
Tidlig på 70-tallet ble det ikke lagt begrensinger på antall melkekyr den enkelte gårdbruker kunne ha .
Álggugeahčen 1970-loguid ii lean biddjon mearri galle gusa guhtege dálolaš sáhtii atnit .
Dette kom først midt på 70-tallet .
Ddt mearri biddjui easka gaskamuttus 1970-logu .
Men utgangspunktet var og er fortsatt at driftsbygninger skal bygges for 15-20 årskyr , og ikke for en allsidig utnytting av gardens ressurser og muligheter til å kombinere jordbruk med annen ressursutnytting .
Muhto návehiid huksema vuođđun lei dalle ja lea ain dálnai ahte návehii galget čáhkat sullii 15-20 gusa . lei jurddahuvvo ahte dálu valljodagat galget sáhttit adnot máńggaládje ja ahte eanandoalu galgá sáhttit lotnolasat bargat dard valljodat-geavahemiin .
Den entusiasme som fantes i jordbruket på 1960-tallet var først og fremst et resultat av engasjerte herredsagronomer som så det som en livsoppgave å skape et bærekraftig .
Áńggirdeapmi mii eanandoalus lei 1960-loguin , lei danin go suohkanagronomat atne iežaset eallinvuorbin oažžut Davvi-Norgga eanandoalu nana ja allaárvvolaš eanandoallun .
På 1950-tallet kom en ivrig og engasjert herredsagronom til Kautokeino , og han tok sin oppgave alvorlig .
1950-loguin bodi Guovdageidnui áńgiris suohkanagronoma gii válddii ámmáha duodalažžan .
Det første ha gjorde var å få fart på nydyrkinga .
Su vuosttaš bargun lei oažžut olbmuid mihtidahttit ja gilvigoahtit ođđa eatnamiid .
I perioden fra 1957 til 1960 ble det dyrket opp vel 2000 dekar med mark i kommunen .
Áigodagas 1957- 1960 gilvojuvvui bures 2000 dehkara ođđa eanan suohkanis .
I 1959 ble det bare dette ene året oppdyrket 555 dekar i kommunen .
Jagis 1959 gilvojuvvui dáppe 550 dehkara due dan ovtta jagis .
Moderniseringen var ei bevisst satsing fra myndighetens side for å skape et moderne jordbruk også i Kautokeino .
Odasmahttin lei eiseválddiin dihtodáhtolaš nannen , vai Guovdageidnui nai boahtá ođđamállet eanandoallu .
Utover 1960-tallet skjedde det en del nyutvikling både på husdyrsiden og de teknologiske mulighetene .
Miehtá 1960-logu odasmahttojuvvui eanandoallu , sihke omiid dd fus ja teknologalaččat , maiddái Guovdageainnus .
Dette tok også Kautokeinos gårdbrukere nytte av .
Go lonuhedje gussanáli , biebmagohte eanet álbmefuođđariin .
Denne utviklingen er også Kautokeino kommune en del av .
Maiddái Guovdageainnu suohkanis dáhpáhuvai seammaládje .
- innført ny kurase
ođđa gussanälli
- overgang fra høy til silo
álbmefuoddariid geavaheapmi Iassána
- mekanisering i form av traktor og melkemaskin
goikesuoidni lonuhuvvui ja sadjái both silosuoidni
- overgang fra utmarksbeite til kulturbeite
eanet mašildnageavaheapmi ; tráktor ja bohčinmášiidna
- slutt på bruk av utmarksteiger
eai Iáddjen tat meahccegittiid
I Kautokeino ble landbruket mer mekanisert , spesialisert og effektivisert .
Guovdageainnus geavahišgodíi eanandoallu mášiinnaid , spesialiserii ja buvttadišgodíi duššefal ovttasorttat gálvvu ja beavttalmahtti doalu .
Den enkelte gårdbruker foretok investeringer som satte han i gjeld .
Iešguhtege eanandoalli investerii ja válddii loana .
Det skjedde følgelig en markert nedgang i bruk av utmarka .
Nu gárttai doalu jođihit vugiin mii attii ollu sisaboadu , vai nagoda goköat olggosgoluid .
Ressursene ble satt inn på jordbruksdrifta .
Nu nogal measta oalát meahci ávkin atnin .
Jordbruket hadde endret seg fra et jordbruk preget av sjølforsyning til det landbruksøkonomene ville kalle et pengejordbruk .
Buot návccaid geavahedje eanandollui . Eanandoallu lei nuppástuvvan Iuonddubirgejeaddji eanandoalus ja sadjái bođii ruhtaeanandoallu .
Den positive siden ved dette var en klar velstandsøkning for jordbruksfamiliene samtidig som mekaniseringen førte til mindre fysisk slit som igjen førte til at unge mennesker så det likt å overta brukene .
Buorre bealli dås lei ahte eanandolliid birgejupmi buorránii , ja mášiinnaid geavaheapmi ii öuohcan nu lossadin rumašlaččat . Dat fas mielddisbuvttii ahte nuorat olbmot ožžo beroštumi badjelasaset váldit eanandoalu .
Dette krevde imidlertid mye mer areal pr bruk slik at det måne bli færre enheter med en slik omlegging .
Almmatge gáibiduvvui arvat eanet areála juohke doalu nammii , nu ahte nuppástuhttin gáibidii ahte doaluid lohku geahppánii .
Det er 26 bruk i drift i 1996 mot 123 i 1959 .
Jagis 1996 ledje 26 doaibmi eanandoalu , muhto jagis 1959 ledje 123 doalu .
Dette er dagens situasjon på godt og vondt og det er denne situasjonen vi må ta utgangspunkt i .
Dálá dills ! eat sihke buorit ja heajos bealit , ja das mii váldit vuođu .
Spørsmålet vi da må stille oss er : Hvordan skal vi kunne øke sysselsettinga i landbruket ved å finne nye måter å utnytte ressursene samtidig som vi sikrer levevilkår for de gårdbrukerne som i dag finner sitt livsopphold næringen ?
Ga2aldahkan šaddá dasto : Movt mii sáhttit lasihit bargosajild eanandoalus dakko bolde ahte gávnnahit ođđa vugiid movt sáhtášii valljodagaid geavahit , muhto dan seammás dáhkidit buriid birgenvejolašvuodaid eanandollilde geat barget eanandoaluin ?
Disse ressursene har tidligere alltid blitt
Meahcit orrot dál anikeahttá ovdalaš áiggi ektui .
Utnyttet i kombinasjon med jordbruket .
Doppe !
Utmarksressurser er svært sesongpreget , og kan ikke - utnyttes ensidig .
eat valljodagat mat eai adnojuvvo , muhto main lea stuora árvu servodatekonomalaččat .
De må forsatt den dag i dag utnyttes i kombinasjon med annen næring .
Ovdal eat eanandoallit geavahan meahci lotnolasat eanandoaluin .
Hvorfor jordbruk
Meahccevalljodagat !
Og reindrift passer godt som kombinasjonsnæring er at disse næringene i arbeidsintensivitet varierer fra sesong til sesong i likhet med utmarksressursene .
Duogážin manin eanandoallu ja boazodoallu heivejit lotnolasealáhussan , lea danin go bargu rievddada jahkeáiggiid mielde seammaládje go meahcásteapmi .
Kanskje ressursene som fisk , bær og fugl vil kunne få en høgere utnyttelsesgrad dersom kombinasjonsnæringer ble ytterlig stimulert
Seammat guolásteapmi , muorjeöoaggin ja loddebivdu sáhtášii eanet ávkin boahtit , jus eanet movttildahttá lotnolasealáhusaid .
Myndighetene har ønsket seg et eneyrkepreget landbruk og fått det .
Eiseválddit leat hátidan eanandoalu mas lea duššefal ovttasorttat fidnu .
Derfor har ensidig og kapitalkrevende drift blitt stimulert .
Danin leat movttiidahttán ásahit doaluid main lea ovttasorttat gálvu , muhto mii gáibida ollu kapitála .
På 1970-tallet sa agronomene at nå går det den riktige veien , og de så positivt på at flere la om drifta etter myndighetenes " idealmodell " .
1970-loguin lohke agronomat ovdáneami mannat rievttes guvlui . Sin mielas lei buorre madi eanebut rievdadedje eanandoalu eiseválddiid " buoremusmátle " ( idealmodell ) mielde .
Brukene var mindre enn gjennomsnittet på landsbasis og baserte drifta på kombinasjon med fiske , skog , utmark eller andre inntektsmuligheter .
Dáppe ledje doalut mihá smávibut go gaskamearátaččat riikkas , ja doaluid vuođđun lei lotnolasat guolástit , bargat vuovdedoaluin , meahcástit dehe rábidit eará sisaboađuid .
Gårdene var ikke i seg selv stor nok til å bli ensidige melkeleverandører .
Fai dáppe oapmedálut lean doarvái stuorrát álggahit duššefal mielkegusaiguin .
De som iverksatte landbruksmyndighetens politikk har ikke vært klar over den lokale tilpassinga .
Sii gudet álggahedje eanandoallo-eiseválddiid politihka , eai sáhte ! eat fuomášan báikkálaš sajáiduvvama .
Dette har ført til at landbruket i Kautokeino utviklet seg bort fra en tradisjonell tilpasning på tross av de rike lokale utmarksressursene .
Dát dagahii ahte eanandoallu Guovdageainnus gáiddai eret árbevirolaš sajáiduvvamis vaikko vel dáppe ledje ge buoni meahccevalljodagat .
Med andre ord har utviklingen i landbruket ikke helt passet naturgrunnlaget i Kautokeino .
Nuppiin sániin daddjon ii feat eanandoallu ollásii heivehuvvon eatnamiid Iunddolaš dilálašvuodaide .
Men nå ser flere og flere viktigheten av igjen å satse på primærnæringene som kombinasjonsnæringer .
Almmatge leat oallugat fuomášan man mávssolaš lea vuođđudit fas vuoddoealáhusaid Iotnolasealáhussan .
Utnyttelse av jord , vann og viddas ressurser i kombinasjon som ei næring ville være positivt for kommunen både fra et verdiskapnings- og sysselsettingsøyemed .
Suohkanii lea buorrin dat jus lotnolasat lea eanandoallu , guolásteapmi ja duoddariid ávkkásteapmi , nu ahte oktiibuot dáiguin bargguiguin oa22u birgejumi , ja ná lassána árvobuvttadeapmi ja šaddet maiddái eanet bargosajit .
Men samtidig må vi ikke glemme de som har satset på en stor melkeproduksjon .
Muhto mii eat galgga vajáldahttit boanddaid geat leaf garrasit hukset mielkebuvttadeami .
De er og skal være en del av det framtidige jordbruket i Kautokeino .
eat stuora oassin Guovdageainnu eanandoalus maiddái boahtte áiggis .
I tillegg bør det nå utvikles nye , bærekraftige variasjoner av jordbruket i Kautokeino basert på tradisjoner og det totale naturgrunnlaget som finnes i kommunen .
Dasa lassin berre dal hukset ođđa , nana bissovaš eanandoallo-vugiid Guovdageidnui , mat leat huksejuvvon árbevieruid ja ollislaš meahccevalljodagaid vuođul mat gávdnojit suohkanis .
For avslutningsvis å billedliggjøre den utvikling som fant sted fra 1960 , vil vi nå beskrive et jordbrukshushold fortalt av en av sønnene i husholdet på 1950-tallet :
Loahpas mii čilget ovdamearkkain rievdama mii dáhpáhuvai jagi 1960 rájes . MV válddáhit eanandoalu dilálašvuoda man muitalii muhtin eanandoalli bárdni 1950-loguin :
Alle barna bodde heime og var ugift .
mánát , oruimetbuohkat ruovttus , eatge lean náitalan .
På gården hadde de 2 kyr , noen ungdyr og en hest .
Mis / edje guokte gusa , moaddegálbbi jaheasta .
De produserte smør og gomme som de byttet mot reinkjøtt .
Miigirtnuimet vuoja ja ráhkadeimmet cohkodagaja lonuheimmetbohccobiergguin .
Familien hadde 50 rein i flokken til et av barna som dreiv reindrift .
Minbearrašisledje 50 heakkabohccot maiguin barggai okta mis gii lei boazodoalus .
Foruten gardsbruket dreiv de et utstrakt fiske på vannene .
Gullid bivdigodiim et ovdalašmihcamáraid jabirrasiid 3-4 vahkku .
Nøtene ble transportert til vanna på vinterføre .
Ga / ggai guliidbivdit ovdal / gogámasuoidniguhkkui ja váddudiigaol / ebivddu .
Fisket foregikk fra litt før St. hans og i ca. 3-4 uker .
sáltiimetguliidnelohiiddajávregáttis ja vurkkodeimmet eatnanvuolde .
Det var viktig å fiske før sennagresset vokste og gjorde fisket vanskelig .
Go ga / mmi jašattai siivu , dall e easka vieččaimetguliid .
Det var i hovedsak sik de fisket .
Miilubmiimetiežametatnuija veahá vuvddiimet .
Fangsten ble tilberedt og saltet på stedet .
Rievssahiidmii vuvddiimet vai oažžut ruđa .
Det ble også plukket molte til eget bruk og litt for salg .
Miiláviimetjeahkáliidmaid borditherggiide jaheahtefuodarin omiide .
Rypene som ble fanget ble solgt for å få kontantinntekter .
Mii čuohpaim etgámasuinniid , ja vuvddiimetboazodolliide .
De plukket også en del lav til fór til kjørereinene og som nødfòr til dyra .
Áhčči jámii loahpageahčen1950-jagiid , ja oktasubártniin válddii eanandoalubadjelasas .
Sennagress ble sanket , tørket og solgt til reineiere .
Son náitalii ja nuoraguovttus stuoridišgodiiga dálu .
Veien til Alta kom på midten av 1960-tallet .
Á / ttageaidnu ráhkaduvvui gaskamuttus 1960-logu .
Smør- og gommeproduksjon ble det slutt på som følge av at melka ble levert direkte til meieriet .
Mil eat gat girdnon vuoja , eatge ráhkadan cohkodaga , danin go mielki vuvdojuvvui njuolgameieriijii .
På gården kjøpte de i 1965 traktor .
Jagis 1965 oste traktora dallui .
I 1970 utvidet de fjøset fra 5 til 8 melkekyr , og de investerte samtidig i en ny melkemaskin .
Jagis 1970 stuoriduvvui ná vet , mas álggos / ei sadji5gussii ja stuorideamimańńil čáhke 8 gusa . Seammá áiggi investerejedje m / e / kebohčinmđáiinna .
I 1970 anskaffet de seg snøscooter .
Jagi 1970 oste skohtera .
I 1978 bygget de silo og kjøpte forhøster .
Jagi 1978 huksejedje siloja oste láddjenmááiinna ( forhaster ) .
De kvittet seg også med gårdsoksen , og tok i bruk kunstig sædoverføring .
Sii eai atnánáat vuovssá dá , / us ja a / geinseminer et ) ( dahkkuvug / inčoavjudit gusaid .
De anskaffet seg terrenggående motorsykkel i 1983 og silotransporter i 1984 .
Jagis 1983 ostemaiddái motorsihkkelamainnagoasttai vuodjit meahcis , ja jagis 1984 oste silotransporter-rusttega .
Fra de overtok på begynnelsen av 1960 og frem til 1990 har de bygd opp bruket til 1,4 årsverk .
Dan rájes go álgogeahčen 1960-loguin badjelasasválde doalu , l edj e jagi 1990 rádjáistuoridandoalunuahtedas ledje 1,4 jahkebarggu .
I dag har de lagt ned melkeproduksjonen fordi det kom strenge miljøkrav .
D 61 / eat h eaitá n omiiguin go bohte nu garra birasgáibádusat .
På gården driver de fortsatt med sau .
Dđ / us / eat sin sávzzat .
Molteressursene utnytter familien i dag som før , men de fisker bare til eget bruk "
Bearaá čoaggá luopmániid numovtálohiileadahkan , muhto eai bivdde gullid eambboiežaset atnui .
Familien utnyttet tidligere de ressurser som var til stede , og skaffet seg kontantinntekt fra utmarka .
Bearaš anii ávkk valljodagain mat gávdnojedje , ja ožžo ruđa meahcástemiin . Dasa lassin ledje lagas oktavuodat boazodollui .
I tillegg hadde de nære relasjoner til reindrifta .
Eanandoallit ja boazodoallit lonuhedje gálvvuid gaskaneaset .
Det skjedde også en byttehandel mellom produkter fra gårdsdrifta og reindrifta .
eat váldán fárrui vai dovdat historjjálaš duogáža go geahčadit dálá dili .
Dette kapitlet er tatt med for at en skal ha den historiske ballast inne når en ser på dagens situasjon .
Vaikko vel oaivvildit ge ahte ollu Ilvččii sáhttán bargat earaláhkái , lea almmatge veadjemeahttun jorgalit áiggi mańásguvlui .
Det som imidlertid vil være mulig er å se hvordan en med dagens teknologi kan utnytte de ressursene som ligger der .
Dat maid goit sáhttá , lea geahöadit movt dálá teknologiija sáhttá adnot ávkin ávkkástit valljodagaid mat gávdnojit .
Det lille poenget i dette er at en har prioritert et jordbruk basert På envareproduksjon ved at en bar gitt statlige tilskudd til bestemte produksjoner .
VáIdoášši dás lea ahte stáhta lea doarjagiiguin vuoruhan dakkár eanandoalu mas galggai buvttaduvvot ovttasorttat gálvu , ja lea addon stáhtadoarjja dihtolágan buvttademiide .
I Kautokeino er det ressurser som kan utnyttes men som ikke har vært prioritert fra statens
Guovdageainnus gávdnojit valljodagat maid sáhttá ávkin átnit , muhto maid stáhta ii leat vuoruhan .
Ved at en kunne fått f eks en næringskombinasjonsavtale med hjelp til investering for utnytte utmarksressursene kunne den gamle samiske kombinasjonsnæringen i kommunen få nytt liv og gi økt verdiskapning og stabile arbeidsplasser .
Ovdamearkka dihte sáhtálii suohkanis odasmahttit såmi lotnolasealáhusa ja addit dasa ođđa árvvu ja bistevaë bargosajlid , jus oččošii lotnolasealáhus-šiehtadusaid main addo investeren-veahkki nu ahte sáhttá ávkin atnit meahccevalljodagaid .
4.0 BESKRIVELSE AV RESSURSGRUNNLAGET 4.1 .
4.0 VALLJODATVUOĐU VÁLDDÁHUS 4.1 Luondduvalljodagat ja areála
2. Av dette er 620 km 2 produktive fiskevann ( Dahl og Nilsen 1992 ) , 6,2 km 2 er jordbruksareal ( Jordbrukstellinga 1989 ) og 1924 km 2 er løvskog ( Generalplan 1977-88 ) .
Guovdageaidnu lea riika stuorimus suohkan ja lea 9687 km 2. Das feat 620 km 2 guollejávrrit . ( Dahl ja Nilsen 1992 ) , lea 6,2 km² eanandoallo-eanan ( eanandoallolohkamat 1989 ) ja 1924 km² lastavuovdi ( generalplána 1977-88 ) .
4.2 . Jordbruksarealer i drift
4.2 Eanandoalloeatnamat mat lest anus
Tabell:4.2 .
Tabell:4.2 .
1 Endring av totalt jordbruksareal i drift og fulldyrka areal fra 1959 til 1995 .
1 Endrlng av totalt jordbruksareal I drlft og fulldyrka areal fra 1969 tIl 1995 .
( Kilde : Landbrukstellinger og beregninger foretatt av Landbrukskontoret i Kautokeino ) .
( Kllde : Landbrukstelllnger og beregnlnger foretatt av LandbrukskontoretI Kautokelno ) .
Antall Jordbruks Endring Fulldyrka Endring
Aratali Endring Fulldyrke Areal Endring
Endringen i jordbruksareal i drift og fulldyrket areal kommer frem i tabellen over .
Tabeallas oainnát movt lea rievdan eanandoalloeatnama , mii lea anus , ja ollásiigilvojuvvon eatnama gaskavuohta .
Den viser at fra 1959 til 1969 ble jordbruksarealet redusert med 851 dekar , mens fulldyrka areal økte .
Das čájeha ahte áigodagas 1959 - 1969 unnui eanandoalloeanan 851 dehkara , muhto ollásiigilvojuvvon eanan lassánii .
Det kan ha en sammenheng med at det ble slutt på utmarksteiger o.l , og den jorda som var ble
Duogd2in sáhttá feat go heite guodoheame mehciid jna , ja olbmot dikšo eatnama , mii lei daláš eanandoallopolitihka mielde .
I tiåret etter ble fulldyrket areal noe redusert , men allerede neste tiår har fulldyrket areal økt med 1205 dekar .
Logijagi mańńil unnui veahá ollásiigilvojuvvon eanan , muhto fas juo nuppl logi jagis lassánii ollásiigiivojuvvon eanan 1205 dehkariin .
Det kan tyde på at det skjedde ei nydyrking .
Dat sáhttá mearkkašit ahte olbmot gilve ođđa eatnamiid .
De siste 8 åra har fulldyrket areal blitt redusert .
Mańemus 8 jagis lea ollásilgilvojuvvon eanan unnon .
Det var i 1989 ca 3800 dekar jordbruksareal i drift i kommunen , og av dette var 3683 dekar fulldyrket .
Suohkanis lei jagis 1989 birrasiid 3800 dehkara eanandoallo-eanan , das lei 3683 ollásiigilvojuvvon .
Sommeren 1997 var situasjonen at 3369 dekar av arealet i drift var fulldyrket , og det totale jordbruksareal i drift var 3740 dekar .
Geasset jagis 1997 lei dilálašvuohta dat ahte 3369 dehkara eanan mii lei anus lei ollásiigilvojuvvon , ja obalohkái lei anus 3740 dehkar eanandoallo-eanan .
På de siste 8 åra har fulldyrket areal gått noe tilbake , dvs. redusert med 314 dekar .
Mańemus 8 jagis lea njiedjan ollásiigilvojuvvon eatnama viidodat , dat dasto lea unnon 314 dehkara .
I det totale jordbruksareal i drift inngår beite , grønnfor og fulldyrket jord .
Eanandoalu-eanan obalohkái rehkenasto ! eat guohtun , fuodar ollásiigilvojuvvon eanan .
Av et totalt jordbruksareal i kommunen på 6184 dekar var 2334 dekar ikke i drift i 1989 ( Kilde : Landbrukstelling 1989 ) .
eat 6184 dehkara , lei 2334 dehkar mii ii adnon jagis 1989 ( gáldu : eanandoallolohkamat 1989 ) . Dat mearkkaša ahte suohkanis !
Det vil med andre ord si at omtrent 40 % av jordbruksarealet i kommunene ikke er i drift .
eat birrasiid 40 % eanandoallo-eatnamat mat eai feat anus . Jagi 1989 eanandoallo-eananlohkamat !
Naturen som blir høstet , kulturbeite og beitemark som er gjødsla ( behøver ikke å være fullstendig ryddet ) regnes også som jordbruksareal Denne definisjonen må nødvendigvis vise at potensialet for Kautokeino kommunes landbruksareal er stort .
011ásiigi/vojuvvon eananjabajilgilvojuvvon eanan mat leat anus , dehe mii almmá bargama haga sáhttá adnot eanandoll ui . Luondu mii láddjejuvvo , bargojuvvon eanan ja guohtuneanan mii leaf duktejuvvon ( ii dá rbbat ol / asii jalgejuvvon ) lea ma / ddái eanandoallo-eanan .
Dette vil vi komme tilbake til under handlingsplanen til slutt i denne utredningen .
ge nu stuora bargguin , sáhttá oa22ut mihá stuorit oasi eatnamiin atnui . Dasa máhccat Okla Ioahpageahöen .
Hvis den unytta jorda kan tas i bruk vil den være interessant særlig som beite .
Jus eatnamiid , mat eai leat anus , sáhttá geavahišgoahtit , lea miellagiddevaš daid geavahit guohtumii .
Det kan være interessant å se på hvordan jordbruksareal i drift fordeler seg på bruksstørrelse , og hvordan denne utviklingen har vært siden 1959 .
Lea somá geahöestit movt eanandoallo-eanan , mii lea anus , juohkása doaluid sturrodagaide , ja movt lea rievdan jagi 1959 rájes .
I en slik tabell vil de endringer som har skjedd i landbruket komme frem .
Tabeallas bohtet ovdan rievddalmasat mat leäet eanandoalus leamaš .
Myndighetenes politikk , der målet var envareprodukjson og heltidsbruk , slo ut i praksis og førte til ei bruksendring og reduksjon av antall bruk .
Eiseválddiid politihkka , mas áigumuš lei eanandoaluid oččodit ovttasorttat gálvvu buvttadit ja ollesáiggi bargun dan ráhkadit , doaibmagodii ja rievdadii doaluid ja lohku geahppánii .
Tabell : 4.2.2 . Jordbruksareal i drift fordelt på størrelse og antall driftsenheter .
4.2.2 Eanandoallo-eanan mll lea anus Juohkéaan doaluld aturrodahkii Ja logulde
( Kilde : Landbrukstellinger og beregninger fra Landbrukskontoret i Kautokeino . )
( Gáldu : Eanandoallolohkamat ja Guovdageainnu eanandoallokantuvrra meroštallamat . )
Jordbruksareal i drift 1959 1969 1979 1989 1997
Jordbruksarea i drift 1959 1969 1979 1989 1997
0—4,9da 5 1 - - -
- 4,9 da 5 1 - - -
5,0 — 19,9 da 52 10 6 1 -
5,0 -19,9 da 52 10 6 1 -
20,0 – 49,9 da 55 43 14 10 5
20,0 - 49,9 da 55 43 14 10 5
50,0 — 99,9 da 15 15 18 5 4
50,0 - 99,9 da 15 15 18 5 4
100,0—199,9da 1 1 10 — 14 14
100,0 - 199,9 da 1 1 10 14 14
200,0 — 299,9 da - - - 5 3
200,0 - 299,9 da - - - 5 3
Middel størrelse 29 40 66 109 130
Middel størrelse 29 40 66 109 130
ANTALL BRUK 128 70 48 35 26 1
ANTALL BRUK 128 70 48 35 26
Tabellen viser at antall bruk med jordbruksareal i drift har gått sterkt tilbake siden 1959 .
Tabeallas oaidnit ahte ii feat dat nu ollu eanandoallo-eanan anus jagi 1959 rájes .
Som en kuriositet kan en vise til at i 1959 var det 128 bruk med et gjennomsnittsareal på 29 dekar mens det i 2995 var motsatt , nemlig 28 bruk med 137 dekar areal i gjennomsnitt slik at sum areal i bruk er temmelig konstant .
Lassin čájehestet ahte jagis 1959 ledje 128 eanandoalu ja gaskamearálaš eanan lei 29 dehkar , ja fas jagis 1995 ? lei nuppeládje , namalassii ledje 28 eanandoalu ja lei 137 dehkara eanan gaskamearálaččat , nu ahte eananviidodat obalohkái lea leamaš ovttahat dásis .
For hvert tiår har gjennomsnittlig bruksstørrelse økt .
Juohke logi jagis leat eanandoalut gaskamearálaččat sturron .
Tabellen viser at den største økningen i bruksstørrelse har skjedd de siste 15 åra .
Tabeallas oaidnit ahte mańemus 15 jagis leat eanandoalut eanemusat sturron .
Vi ser av tabellen at bruk under 50 dekar ble redusert kraftig frem til 1979 .
Tabeallas oaidnit ahte eanandoalut vuollel 50 dehkara geahppánedje garrasit gitta 1979 rádjái .
Fra 1979 til 1989 var det bruk i størrelsesgruppen over , dvs. mellom 50-100 dekar , som hadde den største reduksjonen .
Áigodagas 1979 - 1989 geahppánedje eanemusat eanandoalut gaskal 50 - 100 dehkara . Dán stuoru doalut geahppánedje 72 % .
Antall bruk ble redusert med 72 % i denne størrelsesgruppen .
Gitta dan logijagi álgui bisso dån stuoru doalut dåssedis logus .
Det er tydelig at politikken om større og effektive bruk har virket .
Politihkka , mii ovddidii stuorit ja doaibmilit eanandoaluid , lea váikkuhan .
I 1979 skjer det en markert økning i bruk over 100 dekar . Økningen er på hele 90 % .
Jagis 1979 Iassánedje öielgasit doalut badjel 100 dehkara , namalassii olles 90 % .
11989 er det første gang at det blir registrert bruk over 200 da i kommunene .
Jagis 1989 leat vuosttaš gearddi min suohkanis registrerejuvvon eanandoalut mat leat badjel 200 da .
Det er også interessant å merke seg at siden 1989 og from til 1. juli 1997 er det 9 driftsenheter som er gått ut av statistikken .
Miellagiddevaš lea maiddái fuomášit ahte jagi 1989 rájes giffa suoidnemánu 1. beaivái 1997 rádjái leat 9 doalu jávkan statistihkas .
Den største avgangen var også her blant de minste brukene .
Maiddái dás ledje smávimus doalut mat heite .
To bruk over 200 dekar har også gått ut av drift .
Guokte doalu main lei badjel 200 dehkara leat heaitán .
Nedlegginga av større bruk kan skyldes statens innstramming av subsidiene .
Go stuorebuš doalut heaittihit , sáhttá duogáš ! eat go stáhta čavge doarjagiid .
I en kommune som Kautokeino , med sitt spesielle ressursgrunnlag , kan ikke et moderne jordbruk opprettholdes uten store subsidier .
Suohkanis , nu movt Guovdageainnus , mas lea sierralágan luondduvuoddu , ! ! ! eat vejolaš jođihit ođđamállet eanandoalu almmá stuora doarjagiid haga .
Den fremtidige planleggingen av ressursbruk i Kautokeino er å se hva slags jordbruk som vil være mest økonomisk solid uansett statlig overføringspolitikk .
Go Guovdageainnus hutká luondduvalljodagaid geavaheami , galgá geahččat makkár eanandoaluin gánnáha buoremusat bargat , geahčakeahttá stáhtalaš doarjjapolitihka .
4.3 Kautokeinos jordbrukseiendommer
4.3 Guovdagealnnu eanandoallo-eatnamat
Det vil nå bli gitt en oversikt over antall registrerte jordbrukseiendommer i kommunen .
Dás geahčadit galle registrerejuvvon eanandoallo-eatnama leat suohkanis .
I 1979 var det 102 jordbrukseiendommer over 5 dekar i kommunen , mens 1989 har antallet jordbrukseiendommer økt til 143 .
Jagis 1979 ledje suohkanis 102 eanandoallo-eatnama badjel 5 dehkara , ja fas jagis 1989 ledje eanandoallo-eatnamat lassánan 143 rádjái .
Dette antallet er meget høyt i forhold til hva som er i drift i 1989 .
Lohku lea oalle badjin dan suktii mat leat anus jagis 1989 .
Det er derfor viktig å stille spørsmål med denne registreringen .
Go ná ollu leat eanandoallo-eatnamat , sáhttet registrerenvuogit rievddadan jagis .
Vi tar likevel med registrerte jordbrukseiendommer for å synliggjøre et mulig potensiale .
Boasttuvuodat sáhttet leat vuoddodieduin dehe leat báikkálaš öilgehusat main lea váttis oažžut ollislaš gova .