pere/sami_parallel huggingface dataset:
Reglar om skrivemåten Dersom ikkje anna er fastsett i denne lova , skal det ved fastsetjing av skrivemåten av stadnamn takast utgangspunkt i den nedervde lokale uttalen .
Lasihuvvon lága bokte juovlamánu 21. b. 1990 nr. 78. § 3-6. Ovttaskas olbmui girkobálvalusat Juohkehaččas lea vuoigatvuohta sámegillii oažžut oktagaslaš girkobálvalusaid Norgga girku searvegottiin hálddašanguovllus .
Skrivemåten skal følgje gjeldande rettskrivingsprinsipp for norsk og samisk .
Lea vejolaš mearridit ahte vuoigatvuohta geatnegahttá bargi joatkit orgánas bargat dihto áiggi maŋŋá oahpu .
For kvenske stadnamn skal skrivemåten følgje gjeldande rettskrivingsprinsipp i finsk .
Gonagas mearrida dárkileabbo njuolggadusaid dáid mearrádusaid čađaheami birra .
Finske stadnamn på Austlandet kan tilpassast norske rettskrivingsprinsipp .
Gonagas sáhttá addit dárkileabbo njuolggadusaid dán mearrádusa čađaheami birra .
Når same namnet er brukt om ulike namneobjekt på same staden , skal skrivemåten i primærfunksjonen som hovudregel vere retningsgivande for skrivemåten i dei andre funksjonane .
Vuođđoskuvlla ja joatkkaskuvlla sámegiela ja sámegillii oahpaheami várás gustojit dat njuolggadusat mat leat vuođđoskuvlalágas ja joatkkaoahpahuslágas ( oahpahuslágas ) , ja dat njuolggadusat mat leat daidda lágaide lassin .
Endra med lov 10 juni 2005 nr. 53 ( i kraft 1 aug 2006 , etter res. 10 juni 2005 nr. 533 ) .
Rievdaduvvon lága bokte suoidnemánu 17. b. 1998 nr. 61 ( biddjojuvvui fápmui borgemánu 1. b. 1999 skábmamánu 27. b. 1998 nr. 1096 res. mielde ) .
Det kan gjerast samlevedtak for skriftforma av eit namneledd innanfor same administrative område .
Fylkkamánni lea dat ásahus masa váidojuvvo go váidda guoská gieldda dahje fylkkagieldda orgánii .
Er det tvil om kven som etter desse reglane skal fastsetje skrivemåten av eit stadnamn , kan spørsmålet leggjast fram for departementet til avgjerd .
Sámediggi galgá suodjalit ja ovddidit sámegiela Norggas . Sámediggi dieđiha juohke njealját jagi Gonagassii mo sámegiela dilli lea Norggas .
Endra med lov 10 juni 2005 nr. 53 ( i kraft 1 aug 2006 , etter res. 10 juni 2005 nr. 533 ) .
Endra med lov 10 juni 2005 nr. 53 ( i kraft 1 aug 2006 , etter res. . 10 juni 2005 nr. 533 ) .
Kommunane har rett til å uttale seg når vedtaket skal gjerast av andre organ enn kommunen sjølv .
b ) på annan måte er eit særeige namn , eller c ) av andre grunnar bør vernast .
Fylkeskommunane har rett til å uttale seg i saker som gjeld område som femner om meir enn ein kommune .
Eit nedervd stadnamn kan ikkje bytast ut med eit namn utan tradisjon på staden dersom ikkje særlege grunnar talar for de .
Gjenopptaking Ei sak kan takast opp av dei som er nemnde i § 5 bokstav a til d , dersom det kjem til nye opplysningar . Nytt vedtak skal gjerast etter reglane i denne lova .
Reglar om skrivemåten Dersom ikkje anna er fastsett i denne lova , skal de ved fastsetjing av skrivemåten av stadnamn takast utgangspunkt i den nedervde lokale uttalen .
Klage Vedtak etter denne lova kan påklagast av dei som etter § 5 første ledd bokstav a til c har rett til å ta opp saker om skrivemåten av stadnamn .
Eigar eller festar har òg rett til å uttale seg i saker son gjeld gardsnamn , når skrivemåten av gardsnamnet skal vere retningsgivande for skrivemåten av bruksnamnet .
Offentleg organ har berre klagerett i saker som gjeld namn dei skal bruke i tenesta .
Kommunane har rett til å uttale seg når vedtaket skal gjerast av andre organ enn kommunen sjølv .
Klageretten gjeld også vedtak gjorde av kommunar og fylkeskommunar . Klage skal grunngivast .
Fylkeskommunane har rett til å uttale seg i saker son gjeld område son femner om meir enn ein kommune .
Feilbruk eller manglande bruk av stadnamn etter § 9 kan påklagast til overordna departement .
Lokale organisasjonar har rett til å uttale seg i saker son gjeld stadnamn organisasjonen har ei særleg tilknyting til .
Klage over manglande vedtak kan påklagast til klagenemnda .
Før vedtak om skrivemåte blir gjort , skal namnekonsulentane gii tilråding om skrivemåten .
Klager på andre vedtak enn dei som er gjorde av eit departement , skal behandlast av ei klagenemnd oppnemnd av Kongen .
Saker son gjeld samiske eller kvenske stadnamn , skal dessutan sendast til lokale organisasjonar med særleg tilknyting til saka .
I klagesaker av prinsipiell karakter kan klagenemnda gi Norsk språkråd 1 , Sametinget og departementet høve til å uttale seg .
I tillegg skal saka kunngjerast i minst to aviser son er alminneleg lesne på staden , eller gjerast kjend på annan høveleg måte .
Departementet skal i slike saker innhente tilråding frå klagenemnda .
Saker son gjeld andre namn , skal kunngjerast på same måten .
For førebuinga av ei klagesak gjeld saksbehandlingsreglane i § 6 tilsvarande .
Namnesak må reisast samtidig for parallellnamn på norsk , samisk og kvensk .
Namnekonsulentane skal gi rettleiing og råd om skrivemåten av stadnamn .
Nytt vedtak skal gjerast etter reglane i denne lova .
Stadnamnregister Det skal førast eit sentralt stadnamnregister .
Særskilde reglar om gardsnamn og bruksnamn Eigar eller festar kan fastsetje namn på eige bruk .
Forskrift og unntak Departementet kan gi forskrift til utfylling og gjennomføring av lova . Når særlege grunner talar for det , kan departementet i enkelttilfelle gjere unntak frå reglane i lova og forskrifta .
Offentlege organ og andre son er nemnde i § 1 tredje ledd , skal halde fram med å bruke dei skriftformene son er i bruk av de offentlege når lova blir sett i verk , til de eventuelt blir gjort endringsvedtak .
Iverksetjing Denne lova gjeld frå den tid Kongen fastset .
Klageretten gjeld også vedtak gjorde av kommunar og fylkeskommunar .
Vedlegg 3 Lov om personnavn ( navneloven ) .
Vedtak gjorde av Kongen og Stortinget kan ikkje påklagast .
Jfr. tidlegare lover 9 feb 1923 nr. 2 ( tilleggslov 28 juli 1949 nr. 7 ) , 29 mai 1964 nr. 1 .
Feilbruk eller manglande bruk av stadnamn etter § 9 kan påklagast til overordna departement .
Navneplikt § 1 . Plikt til å ha navn Alle skal ha fornavn og ett enkelt eller dobbelt etternavn og kan i tillegg ha mellomnavn .
I klagesaker av prinsipiell karakter kan klagenemnda gii Norsk språkråd 1 , Sametinget og departementet høve til å uttale seg .
Enhver har plikt til å bruke sitt fornavn og etternavn som personnavn .
Departement son gjer vedtak om skrivemåte , har plikt til å ta saka opp til ny avgjerd etter klage .
Har barnet fylt seks måneder uten at melding er sendt eller uten at meldingen kan godtas , får barnet morens etternavn .
Stadnamnkonsulentar Departementet oppnemner stadnamnkonsulentar for norske og kvenske stadnamn . Sametinget oppnemner stadnamnkonsulentar for samiske stadnamn .
Dette gjelder ikke etternavn som nevnt i § 4 første ledd nr. 2 , og har moren ikke annet etternavn , får barnet i stedet morens fornavn med ending som viser slektskapet .
Namnekonsulentane skal gii rettleiing og råd om skrivemåten av stadnamn . Endra med lov 10 juni 2005 nr. 53 ( i kraft 1 aug 2006 , etter res. .
Etternavn , fornavn og mellomnavn § 3 .
10 juni 2005 nr. 533 ) . § 12 .
Navn som ikke er registrert i Det sentrale folkeregister som et navn som er i bruk som etternavn her i riket , kan tas som etternavn .
Stadnamnregister Det skal førast eit sentralt stadnamnregister . Alle skriftformer son er endeleg fastsette , skal meldast til stadnamnregisteret av de organet son har gjort vedtaket .
Dette gjelder likevel ikke navn som : 1. er så likt et beskyttet etternavn at navnene lett kan blandes sammen .
Opplysningane i registeret er offentlege . Endra med lov 10 juni 2005 nr. 53 ( i kraft 1 aug 2006 , etter res. .
Navnet kan likevel tas dersom alle som har det beskyttede navnet som etternavn , samtykker .
Forskrift og unntak Departementet kan gii forskrift til utfylling og gjennomføring av lova .
3. er registrert i Det sentrale folkeregister som et navn som er eller har vært i bruk som fornavn .
Når særlege grunner talar for de , kan departementet i enkelttilfelle gjere unntak frå reglane i lova og forskrifta .
Endret ved lov 5 sep 2003 nr. 91 ( i kraft 1 mars 2004 iflg. res. 5 sep 2003 nr. 1118 ) .
Endra med lov 10 juni 2005 nr. 53 ( i kraft 1 aug 2006 , etter res. . 10 juni 2005 nr. 533 ) .
Avledede etternavn Uavhengig av begrensningene i § 3 kan følgende navn tas som etternavn : 1. navn som er eller har vært en av tippoldeforeldrenes , oldeforeldrenes , besteforeldrenes eller foreldrenes etternavn eller mellomnavn .
Iverksetjing Denne lova gjeld frå den tid Kongen fastset . 1 Frå same tid blir de gjort følgjande endring i lov av 23. juni 1978 nr. 70 om kartlegging , deling og registrering av grunneiendom ( delingsloven ) : - - -
Dette gjelder ikke tidligere navn som er ervervet ved ekteskap eller samboerskap .
Mielddus 3 Nammaláhka ( Lov om personnavn - navneloven ) . Jfr .
3. navn som er eller har vært en av foreldrenes eller besteforeldrenes fornavn , når navnet har en tradisjon i en kultur som ikke skiller mellom fornavn og etternavn .
Navneplikt § 1 . Plikt til å ha navn Alle skal ha fornavn og ett enkelt eller dobbelt etternavn og kan i tillegg ha mellomnavn .
4. navn som er eller har vært ektefellens etternavn eller mellomnavn , og som ikke er ervervet ved et tidligere ekteskap eller samboerskap .
Enhver har plikt til å bruke sitt fornavn og etternavn son personnavn . Ingen kan ta , endre eller sløyfe navn på annen måte enn etter loven her .
7. etternavn eller mellomnavn som vedkommende har hatt tidligere , og som ikke er ervervet ved ekteskap eller samboerskap , eller mellomnavn som vedkommende har .
Har barnet fylt seks måneder uten ahte melding er sendt eller uten ahte meldingen kan godtas , får barnet morens etternavn .
Dette gjelder ikke dersom navnet på gårdsbruket er valgt etter 1. januar 1947 og strider mot lov 18. mai 1990 nr. 11 om stadnamn § 3 bokstav a .
Dette gjelder ikke etternavn son nevnt i § 4 første ledd nr. 2 , og har moren ikke annet etternavn , får barnet i stedet morens fornavn med ending son viser slektskapet .
9. etternavn eller mellomnavn som vedkommende for øvrig har en særlig tilknytning til .
Etternavn , fornavn og mellomnavn § 3 .
Samboere som har bodd sammen i minst to år eller som har felles barn , kan velge navn etter første ledd nr. 4 og 5 på samme måte som ektefeller dersom samboeren samtykker .
Navn son 200 eller færre personer her i riket har son etternavn , kan bare tas son etternavn dersom dalle son allerede har de son etternavn , samtykker .
§ 2 annet ledd annet punktum gjelder tilsvarende .
Annet ledd annet punktum gjelder tilsvarende .
Navnet kan likevel tas som fornavn dersom det har opphav eller tradisjon som fornavn i Norge eller i utlandet eller har tradisjon i en kultur som ikke skiller mellom fornavn og etternavn .
Navnet kan likevel tas son etternavn dersom de har opphav eller tradisjon son etternavn i Norge eller i utlandet eller har tradisjon i en kultur- son 39 ikke skiller mellom fornavn og etternavn .
Mellomnavn Navn som kan tas som etternavn , kan tas som mellomnavn .
5 sep 2003 nr. 1118 ) .
Alminnelige begrensninger Selv om de øvrige vilkår er oppfylt , skal en melding om å ta , endre eller sløyfe navn ikke godtas dersom vedkommendes personnavn ellers kan bli til vesentlig ulempe for vedkommende eller andre sterke grunner tilsier det .
Avledede etternavn Uavhengig av begrensningene i § 3 kan følgende navn tas son etternavn : 1. navn son er eller har vært en av tippoldeforeldrenes , oldeforeldrenes , besteforeldrenes eller foreldrenes etternavn eller mellomnavn .
Personer over 18 år kan ikke ta , endre eller sløyfe fornavn eller etternavn mer enn en gang hvert tiende år .
3. navn son er eller har vært en av foreldrenes eller besteforeldrenes fornavn , når navnet har en tradisjon i en kultur- son ikke skiller mellom fornavn og etternavn .
Saksbehandling m.m. .
10 juni 2005 nr. 533 ) .
Meldeplikt og forvaltningsorgan for navnesaker Den som vil ta , endre eller sløyfe navn , må gi melding om det til folkeregisteret , som avgjør om meldingen skal godtas .
Etternavn ved adopsjon Blir noen son er under 18 år adoptert , får vedkommende adoptantens etternavn med mindre annet er fastsatt i forbindelse med adopsjonen .
Meldingen sendes til folkeregisteret for den kommunen hvor den meldingen gjelder , er registrert bosatt .
Dette gjelder ikke der den ene ektefellen adopterer den andres barn .
For enkelte navnesaker kan departementet bestemme at meldinger skal gis til og behandles av et annet forvaltningsorgan .
Når ektefeller sammen adopterer noen son er under 18 år , får adoptivbarnet adoptivmorens etternavn med mindre annet er fastsatt i forbindelse med adopsjonen .
Vedtak om å godta eller nekte å godta en melding kan påklages til fylkesmannen . Departementet kan gi nærmere regler om bruk av meldingsskjema og meldingenes innhold og om saksbehandlingen for øvrig .
Endringer i samme etternavn En endring av stavemåten av et etternavn son bringer stavemåten nærmere den alminnelige uttalen av navnet eller nærmere skriftspråket for øvrig , regnes ikke son å ta et annet navn .
Gjelder meldingen et barn over 12 år , må også barnet selv ha samtykket .
Det samme gjelder en endring av stavemåten til bokstaver son er alminnelig kjent i utlandet .
Søksmål Er noens rettigheter krenket ved et vedtak som godtar en melding om å ta , endre eller sløyfe navn , kan vedkommende gjøre sin rett gjeldende ved søksmål innen to år etter at vedkommende fikk eller burde skaffet seg kunnskap om vedtaket .
Alminnelige begrensninger Selv om de øvrige vilkår er oppfylt , skal en melding om å ta , endre eller sløyfe navn ikke godtas dersom vedkommendes personnavn ellers kan bli til vesentlig ulempe for vedkommende eller andre sterke grunner tilsier de .
Den som omfattes av første ledd og er utenlandsk statsborger , kan her i riket inngi melding om å ta , endre eller sløyfe navn i samsvar med avgjørelse truffet av statsborgerlandets myndigheter , med mindre annet følger av forskrift etter tredje ledd .
Saksbehandling m. m. § 11 . Meldeplikt og forvaltningsorgan for navnesaker Den son vil ta , endre eller sløyfe navn , må gii melding om de til folkeregisteret , son avgjør om meldingen skal godtas .
Sluttbestemmelser § 15 . Ikrafttredelse Loven gjelder fra den tid Kongen 1 bestemmer .
Meldingen sendes til folkeregisteret for den kommunen hvor den meldingen gjelder , er registrert bosatt .
Etternavn som ved lovens ikrafttredelse består av to navn forbundet med bindestrek , anses som et dobbelt etternavn bestående av to etternavn .
Etternavn son ved lovens ikrafttredelse består av to navn forbundet med bindestrek , anses son et dobbelt etternavn bestående av to etternavn .
Endringer i andre lover Fra den tid loven her trer i kraft , gjøres følgende endringer i andre lover : - - -
Endringer i andre lover Fra den tid loven her trer i kraft , gjøres følgende endringer i andre lover : - - -
Databasen sist oppdatert 13. apr 2007
Databasen sist oppdatert 13. apr 2007
Nr. : 3
Nr. : 3
Styrker tjenestetilbudet for samiske brukere
Nanne bálvalusfálaldaga sámi geavaheddjiide
NAV-reformen er en viktig reform som har stor betydning også for samiske brukere .
NAV-ođastus lea dehálaš ođastus mii mearkkaša ollu sámi geavaheddjiide ge .
Den mest etterspurte informasjonen på nav.no , om etatens ytelser og rettigheter skal derfor være tilgjengelig på samisk .
Etáhta addodagat ja vuoigatvuođat leat dat dieđut mat dávjjimusat jearahuvvojit nav.no:s , ja danne dat galget leat gávdnamis sámegillii .
- Arbeids- og velferdsdirektøren har forsikret meg om at dette vil bli fulgt opp av etaten på en systematisk måte , og at Arbeids- og velferdsetaten jevnlig vil rapportere om kartlegging og oppfølging .
- Bargo- ja čálgodirektevra lea dáhkidan munnje ahte etáhta áigu dán čuovvolit vuogádatlaččat , ja ahte Bargo- ja čálgoetáhta áigu oktilaččat dieđihit kártema ja čuovvoleami .
Jeg legger videre opp til at den politiske ledelsen i Arbeids- og inkluderingsdepartementet vil ha dialog med Sametinget om dette , sier statsråden .
Mun deattuhan viidáseappot ahte Bargo- ja searvadahttindepartemeantta politihkalaš njunnožiin galgá leat gulahallan Sámedikkiin dán birra , dadjá stáhtaráđđi .
- Jeg har nå understreket i tildelingsbrevet til Arbeids- og velferdsdirektoratet for 2008 at tilbudet om samisk skal integreres i alt arbeid , sier statsråden .
- Lean dál 2008 juolludanreivves Bargo- ja čálgodirektoráhtii deattuhan ahte sámegielfálaldat galgá ovttaiduvvot buot bargui , dadjá stáhtaráđđi .
Følgende er lagt til grunn :
Vuođđun lea biddjijuvvon :
Arbeids- og velferdsetaten skal ivareta hensynet til samiske og samiskspråklige brukere både i og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Bargo- ja čálgoetáhta galgá doahttalit sámi ja sámegielat geavaheddjiid sihke sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde ja olggobealde .
Innenfor forvaltningsområdet for samisk språk skal samelovens språkregler følges opp .
Sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde galget sámelága giellanjuolggadusat čuovvoluvvot .
Etaten skal arbeide for å ha den mest etterspurte informasjonen på www.nav.no om etatens ytelser og rettigheter tilgjengelig på samisk , samtidig som behovet for oversetting av lover og forskrifter kontinuerlig følges opp .
Etáhta galgá bargat dan ala ahte dat dieđut mat dávjjimusat jearahuvvojit nav.no:s , namalassii etáhta addodagat ja vuoigatvuođat , galget leat gávdnamis sámegillii , seammás go lágaid ja láhkaásahusaid jorgaleapmi sámegillii čuovvoluvvo oktilaččat .
Ved etablering av nye NAV-kontor i kommuner med samisk befolkning , skal behovet for kompetanse i samisk språk og kultur vurderes særskilt .
Go ođđa NAV-kantuvrrat ásahuvvojit dakkár gielddain main lea sámi álbmot , de galgá gelbbolašvuođadárbu sámi gielas ja kuvltuvrras árvvoštallojuvvot erenoamážit .
Arbeids- og velferdsetaten skal gjennomføre systematiske brukerundersøkelser som også gir informasjon om brukere med samisk bakgrunn .
Bargo- ja čálgoetáhta galgá čađahit dakkár vuogádatlaš geavhaheaddjiiskamiid , mat maiddái addet dieđuid geavaheddjiid birra geain lea sámi duogáš .
NAV Finnmark har etablert en arbeidsgruppe for å se på de særskilte behovene i Ávjovárre urfolksregion som fremlegger en rapport innen 01.07.08 .
NAV Finnmárku lea ásahan bargojoavkku mii galgá guorahallat Ávjovári eamiálbmotguovlllu erenoamáš dárbbuid ja geiget raportta maŋimusat 01.07.08 .
- Vi må nå sette søkelyset på bruken av samisk innenfor offentlig forvaltning .
- Mii fertet dál čalmmustahttit sámegiela geavaheami almmolaš hálddahusain .
Men før jeg kan kritisere resten av forvaltningen , må det feies for egen dør , sier arbeids- og inkluderingsminister Bjarne Håkon Hanssen .
Muhto ovdalgo sáhtán moaitit hálddahusaid muđui , de mii fertet čorget iežamet dálu , dadjá bargo- ja searvadahttinministtar Bjarne Håkon Hanssen .
Nr. : 114 – 2012
Nr. : 114 – 2012
Styrket beredskap på Svalbard
Nannejuvvon gearggusvuohta Svalbárddas
Ny helikopterhangar er en viktig del av årets forslag til Svalbardbudsjett .
O đđ a helikopterhálla lea dehálaš oassin dán jagáš Svalbárda bušeahta evttohusas .
– Vi vil gjøre redningstjenesten mer robust , gi bedre responstid og sikre redningsmannskapene større grad av sikkerhet , sier justis- og beredskapsminister Grete Faremo .
– Mii áigut gádjunbálvalusa dahkat nannoseabbon , addit buoret responsaáiggi ja sihkkarastit gádjunveagaide eanet sihkarvuo đ a muni , dadjá justiisa- ja gearggusvuo đ aministtar Grete Faremo .
Dette er også en del av Regjeringens nordområdesatsing .
Dát lea maiddái oassin Rá đđ ehusa davviguovllu vuoruheamis .
Ny helikopterhangar For å styrke redningstjenesten på Svalbard skal det fra 2014 leies to store likeverdige helikoptre .
O đđ a helikopterhálla Svalbárdda gádjunbálvalusa nannema várás galget 2014 rájes láigohuvvot guokte stuora ovttaárvosaš helikoptera .
I dag har Sysselmannen ett stort og ett mellomstort helikopter .
Dál lea Áššeolbmás okta stuora ja okta gaskastuora helikopter .
Det ble i revidert nasjonalbudsjett bevilget 14 millioner kroner for å starte grunnarbeidet med ny hangar .
Ođastuvvon našunálabušeahtas juolluduvvui 14 miljovnna ruvdno álggahit vuođđobargguid ođđa hálliin .
Regjeringen foreslår nå å bevilge midler til bygging av helikopterhangaren ( av hensyn til anbudskonkurransen oppgis ikke det konkrete beløpet ) .
Ráđđehus evttoha dál juolludit ruđaid helikopterháŋgárdda huksemii ( fálagilvvu geažil ii almmuhuvvo konkrehta submi ) .
Høye miljømål på Svalbard Det ble i fjor satt i gang et treårig byggeprosjekt av renseanlegg ved kullkraftverket i Longyearbyen .
Alla birasmihtut Svalbárddas Diibmá álggahuvvui golmma jagáš prošeakta hukset ráidnenrusttega Longyearbyen koallafápmorusttegii .
Renseanlegget er kostnadsberegnet til 73,1 millioner kroner .
Ráidnenrusttet lea meroštallon máksit 73,1 miljovnna ruvnno .
Budsjettforslaget er på 30 millioner kroner for 2013 .
2013 bušeahttaevttohus lea 30 miljovnna ruvnno .
Renseanlegget er planlagt ferdigstilt i 2014 og vil innfri rensekravene fra Klima- og forurensingsdirektoratet .
Ráidnenrusttet plánejuvvo leat gárvvistuvvon 2014:s ja dat boahtá dalle deavdit Dálkkádat- ja nuoskkidandirektoráhtta ráidnengáibádusaid .
Tjenestefartøy Tjenestefartøyet til Sysselmannen er også en viktig ressurs i rednings- og beredskapssammenheng .
Bargofanas Áššeolbmá bargofanas lea maiddái dehálaš resursa gádjun- ja gearggusvuođa oktavuođas .
I tillegg er fartøyet helt avgjørende i Sysselmannens myndighetsutøvelse på øygruppen .
Dasalassin fanas lea áibbas mearrideaddjin Áššeolbmá váldečađaheapmái dán sullos .
Regjeringen foreslår derfor at Justis- og beredskapsdepartementet i 2013 kan inngå en ny kontrakt med virkning fra 2014 .
Ráđđehus evttoha danin ahte Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanta 2013:s sáhttá dahkat ođđa šiehtadusa mii doaibmagoahtá 2014 rájes .
Det vil også få betydning for Svalbard med tilstøtende havområder .
Dát maiddái boahtá addit váikkuhusaid Svalbárdii ja áhpeguovlluide mat leat dan lahkosis .
Nr. : 71/2012
Nr. : 71/2012
Styrking av sjøtransporten og bærekraft i fiskeri- og havbruksforvaltingen
Nannet mearrajohtolaga ja ceavzilvuođa guolástus- ja áhpedoallohálddašeamis
Fiskeri- og kystdepartementets budsjettforslag for 2013 har en utgiftsramme på 4 929 millioner kroner .
Guolástus- ja riddodepartemeanta 2013 bušeahttaárvalusa gollorámma lea 4 929 miljovnna ruvnno .
Dette innebærer en økning på 334,5 millioner kroner sammenlignet med saldert budsjett 2012 .
Dát mearkkaša 334,5 miljovnna ruvnno lassáneami 2012 dássejuvvon bušeahta ektui .
- Å styrke konkurranseevna for sjøtransporten er en hovedprioritering i Fiskeri- og kystdepartementets budsjettforslag for 2013 , sier fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen .
- Nannet mearrajohtolaga gilvalannávcca lea dehálaš vuoruhansuorgi Guolástus- ja áhpedoallodepartemeanta 2013 bušeahtaárvalusas , dadjá guolástus- ja riddoministtar Lisbeth Berg-Hansen .
Fartøyet vil blant annet være viktig for ressurskartleggingen i nordområda .
Ráđđehus vuoruha maiddái barggu ahte nannet Guolástusdirektoráhta áhpedoaluid bearráigeahču .
Nasjonal transportplan – oppfølging på kystområdet
Fanas lea earret eará dehálaš davviguovlluid kártenbargui .
Både styrking av infrastrukturen og et redusert avgiftsnivå vil bidra til å styrke konkurranseevnen for sjøtransporten .
Nationála fievrridanplána – čuovvoleapmi riddosuorggis Infrastruktuvrra nannen ja divatdási geahpideapmi buorida ja nanosmahttá gilvalancoavcci mearrafievrridansuorggis .
Regjeringen foreslår å øke den statlige nettobevilgningen til oppfølging av Nasjonal transportplan ( NTP ) med 141 millioner kroner på kystområdet .
Ráđđehus árvala danin lasihit oppalašjuolludeami Nationála fievrridanplána ( NTP ) čuovvoleapmái 141 miljovnna ruvnnuin riddosuorggis .
Med budsjettforslaget for 2013 er fireårsperioden av NTP oppfylt .
2013 bušeahtaárvalusain lea NTP njeallje jagi áigodat ollašuhttojuvvon .
Bevilgningen til fartøyer økes med 9,4 millioner kroner for å følge opp Kystverkets fornyelsesplan .
Juolludeapmi fatnasiidda lasihuvvo 9,4 miljovnna ruvnnuin Riddodoaimmahaga ođasmahttinplána čuovvoleami várás .
Det foreslås en bevilgning på 25 millioner kroner til forskning og utredninger knyttet til sjøtransport og oppfølging av regjeringens nærskipsfartsstrategi .
Árvaluvvo maiddái 25 miljovnna ruvnno juolluduvvot dutkamii ja čielggademiide mearrafievrrideapmái ja ráđđehusa lagasfanasjohtolaga strategiija čuovvoleapmái .
Regjeringen foreslår å avvikle kystavgiften , noe som innebærer en innsparing for næringen på 32,9 millioner kroner .
Ráđđehus árvala heaittihit riddodivada , mii mearkkaša ahte ealáhus dan olis seastá 32,9 miljovnna ruvnno .
Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til BarentsWatch med 16 millioner kroner .
Ráđđehus árvala juolludit 16 miljovnna ruvnno BarentsWatch:ii .
BarentsWatch er et helhetlig informasjonssystem for de norske hav- og kystområdene .
BarentsWatch lea dievaslaš diehtojuohkinvuogádat Norgga áhpe- ja riddoguovlluid várás .
Systemet består av en åpen del ( informasjonsportal ) og en lukket del ( informasjons ­utveksling mellom etater med forvaltningsansvar i norske sjøområder ) .
Vuogádagas lea rabas oassi ( diehtojuohkinuskkádat ) ja giddejuvvon oassi ( dieđuid lonohallama váste ossodagaid gaskas geain lea hálddašanovddasvástádus Norgga mearraguovlluin ) .
I 2013 skal det blant annet utvikles et sikkert nettverk mellom etatene som er tilknyttet den lukket delen av BarentsWatch .
Jagi 2013:s galgá earret eará ovdánahttojuvvot dorvvolaš fierpmádat daid ossodagaid váste mat gullet BarentsWatch giddejuvvon oassái .
Styrking av havbrukstilsynet
Nannet áhpedoallobearráigeahču
Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til Fiskeridirektoratet med 10 millioner kroner for å styrke havbrukstilsynet .
Ráđđehus árvala lasihit juolludeami Guolástusdirektoráhttii 10 miljovnna ruvnnuin áhpedoallobearráigeahču nannema várás .
Det utøvende risikobaserte tilsynet skal styrkes , særlig på områdene biomassekontroll og rømming .
Dát doaibmi riskavuođuštuvvon bearráigeahčču galgá nannejuvvot , earenoamážiid biohivvodaga dárkkistan ja gárgidan surggiin .
Bevilgningen skal sikre utvikling av verktøy for bedre biomassekontroll .
Juolludeapmi galgá sihkkarastit ahte sáhttit ovdánahttit reaidduid maid bakte buorebut sáhttit buoridit biohivvodaga bearráigeahču .
Målet er å sikre at begrensningene som er gitt i tillatelsene knyttet til produksjon og miljø , ikke overskrides .
Ulbmil lea sihkkarastit ahte mearriduvvon gáržžideamit mat gullet buvttadeapmái ja birrasii eai rihkkojuvvo .
En viktig del av styrkingen er også å videreutvikle elektroniske system for datainnsamling .
Dehálaš oassi nannenbarggus lea maiddái ahte ovdánahttojuvvo elektrovnnalaš vuogádat dieđuid čohkkema várás .
Fiskeridirektoratet skal også styrke innsatsen når det gjelder tilsyn med anlegg for å forebygge rømming .
Guolástusdirektoráhtta galgá maiddái nannet áŋgiruššama ja eanet bargat rusttegiid bearráigeahčuin ja nu eastadit gárgidemiid .
Dette gjelder både anleggstekniske og driftstekniske risikofaktorer .
Dát guoská sihke rusttetteknihkkalaš ja doaibmateknihkkalaš riskabeliide .
Satsingen følger opp Riksrevisjonens forvaltningsrevisjon av havbruksforvaltningen , der det ble påpekt svakheter og mangler ved havbruksforvaltningens tilsyn og kontroll .
Bargguin čuovvolat Riikkadárkkástusa áhpedoallohálddahusa hálddašandárkkástusa , mas čujuhedje raššivuođaide ja váilivuođaide áhpedoallohálddahusa dárkkisteamis ja bearráigeahčus .
Nytt isgående forskningsfartøy
Ođđa jiekŋagierdi dutkanfanas
For å styrke polar- og miljøforskningen og ressurskartleggingen i nordområdene foreslår regjeringen å bygge et nytt isgående forskningsfartøy .
Nannemis polára- ja birasdutkama ja resursakártema davviguovlluin árvala ráđđehus hukset ođđa jiekŋagierdi dutkanfatnasa .
Fartøyprosjektet har en samlet kostnadsramme på 1,4 mrd kroner , i budsjettet for 2013 foreslås det en startbevilgning på 75 millioner .
Fanasprošeavtta ollislaš gollorámma 1,4 miljárdda ruvnno , ja 2013 bušeahtas árvaluvvo álgojuolludeapmin 75 miljovnna ruvnno .
Fartøyet vil ha hjemmehavn i Tromsø .
Fatnasa ruovttuhápman lea Romssas .
De viktigste brukerne av fartøyet vil være Norsk polarinstitutt , Universitetet i Tromsø og Havforskningsinstituttet .
Fatnasa deháleamos geavaheaddjit šaddet leat Norgga Polarinstituhtta , Romssa Universiteahta ja Mearradutkaninstituhtta .
Havforskningsinstituttet har ansvaret for å lede byggeprosessen .
Mearradutkaninstituhtas lea ovddasvástádus jođihit huksenproseassa .
Det er ventet at fartøyet vil være ferdig i 2015 .
Vuordámuš lea ahte fanas galgá gárvvistuvvot jagi 2015:s .
Kirsti Suongir :
Kirsti Suongir :
Norsktalende mor i den samiske skolen
Dárogielhálli eadni sámeskuvllas
Kirsti Suongir i arbeid i grisefjøset , 2004 .
Kirsti Suongir bargamin spiidnenávehis , 2004 .
Kirsti Synnøve Suongir skreiv denne artikkelen vinteren 2003/04 og presenterte seg da slik : « Jeg er 38 år og kommer fra Hamarøy i Nordland .
Kirsti Synnøve Suongir čálii dán artihkkala 2003/04 dálvvi , ja čálii iežas birra ná : « Lean 38 jagi ja boađán Hábmeris Nordlánddas .
Morslekta mi kommer fra reindriftssamer som flyttet fra Sverige på 1850-tallet .
Mu eatni sohka ledje badjesámit geat fárrejedje Ruoŧas 1850-logus .
Jeg flyttet til Deatnu / Tana i 1984 .
Fárrejin Detnui 1984 .
Mannen min er same fra Tana .
Mu isit lea deanusápmelaš .
Vi driver med jordbruk .
Moai letne eanandoallit .
Vi har tre barn .
Munnos leat golbma máná .
De er 11 , 13 og 16 år .
Sii leat 11 , 13 ja 16 jagi .
Faren snakker samisk med barna og jeg snakker norsk med dem , de er funksjonelt tospråklige .
Mánáid áhčči hállá sámegiela singuin , munges dárostan . Sii leat guovttegielagat .
Vi er en tospråklig familie , noe som har gitt oss gode erfaringer i å leve i en samisk bygd .
Mii leat guovttegielat bearaš , dát lea buktán olu vásáhusaid das mo lea eallit sámi gilis .
Med dette håper vi at barna våre skal lære å takle det norske samfunnet , og dermed bli mer bevisste overfor det samiske språket og kulturen . »
Dáinna doivo mánáideame oahppat birget dáža servvodagas maid , ja ahte sii de šaddet eanet dihtomielalaččat sámegiela ja – kultuvrra ektui . »
Mitt første møte med den samiske skolen
Go vuosttaš háve deaivvadin sámeskuvllain
Vår eldste datter begynte på den samiske skolen i 1994 .
Munno boarrásamos nieida álggii sámeskuvlii 1994:s .
Det var en stolt mor som fulgte henne .
Eadni rámis mieđuštii su dohko .
De var seks elever som begynte , og de hadde samisk som førstespråk .
Ledje guhtta oahppi geat álge , ja sis lei sámegiella vuosttašgiellan .
Skolen lå i Polmak og het Buolbmát sámeskuvla .
Skuvla lei Buolbmágis , dan namma lei Buolbmát sámeskuvla .
I samme bygg lå også Polmak skole som var den norske skolen .
Seammá visttis lei maid Polmak skole , mii lei dáža skuvla .
Av foreldre som fulgte barna til sin første skoledag , var det bare jeg som ikke kunne samisk .
Váhnemiid gaskkas geat čuvvo mánáideaset vuosttaš skuvlabeaivái , ledjen mun áidna gii in máhttán sámegiela .
Det eneste jeg skjønte den dagen av det som ble sagt , var « god morgen » .
Áidna maid áddejin das mii daddjui dien beaivvi , lei « buorre iđit » .
På denne tiden var mannen min snekker og mye borte på arbeid .
Dalle lei vel isidan snihkkárin bargamin , ja lei olu eret barggu olis .
Etter hvert som tiden gikk fikk jeg erfare at det ikke var enkelt for meg å føle meg hjemme i den samiske skolen , da komunikasjonsspråket var fremmed for meg .
Dát vuorjjai munno , go smiehtaime mánáideame giellaovdáneami , muhto seammás diđiime ahte sámegiella lea nanus min gilis , ja mánát ledje olu ovttas fulkkiiguin , áhkuin ja ádjáin .
Da tenker jeg særlig på hvordan skolen kommuniserte med meg i forbindelse med ukeplaner , beskjeder hjem og møter på skolen .
Dađe mielde go áigi golai , de vásihin ahte ii lean álki munnje dovdat gullevašvuođa sámeskuvlii , go gulahallangiella han lei munnje amas .
Dette gjorde at det ble vanskelig å få oversikt over hva som skjedde i barnas skoledag og frustrasjonen steg etter hvert .
Dáinna oaivvildan ahte skuvla vikkai muinna gulahallat sámegielat vahkkoplánaiguin ja dieđuiguin , ja čoahkkimat skuvllas ledje aivve sámegillii .
Det var også frustrerende å sitte på møter år etter år uten å få tolket skolens møter .
Dat dagahii ahte lei váttis čuovvut mielde mánáid skuvladilis , ja áiggi mielde duššástuvven .
Jeg valgte allikevel å dra på møtene for å prøve å fange opp informasjon på en eller annen måte .
Lei maid váivi čoahkkimiin čohkkát , jagis jahkái dulkka haga . Vulgen liikká čoahkkimiidda , go viggen fidnet dieđuid man nu láhkái .
Dette gjorde til at jeg begynte å jobbe for å få tolking på skolens møter og få informasjon på begge språk .
Dát dilli dagahii ahte álgen bargat skuvlačoahkkimiid dulkoma ovddas , ja áŋgiruššen ahte váhnemiidda galge dieđut guktuid gillii .
Buolbmát sámeskuvla ( Sameskolen i Polmak ) 2002/03. 1. klassingene synger for foreldre og besteforeldre .
Buolbmát sámeskuvla 2002/03. 1. luohkkálaččat lávlot váhnemiidda ja áhkuide / ádjáide .
Fra venstre : Håkon Mudenia , Áilu Trosten , Jovnna Ánde Henriksen , John Christer Mudenia , Niillas Andersen , Håvard Halonen , Anne Ragnhild Porsanger , Jens Heaika Varsi Solbakk , Berit Guttorm , Andreas Persen , Katrine Erke , Ella Trosten , Adam Broch Falsen .
Gurut bealde : Håkon Mudenia , Áilu Trosten , Jovnna Ánde Henriksen , John Christer Mudenia , Niillas Andersen , Håvard Halonen , Anne Ragnhild Porsanger , Jens Heaika Varsi Solbakk , Berit Guttorm , Andreas Persen , Katrine Erke , Ella Trosten , Adam Broch Falsen .
Lærere er Hilly Sarre og Britt Guttorm Gaup .
Oahpaheaddjit leaba Hilly Sarre ja Britt Guttorm Gaup .
Lekselesing
Ruovttobarggut
Det har vært jeg som mor som har fulgt opp barnas skolearbeid og følgelig hjulpet dem med hjemmeleksene .
Mun dat lean eadnin čuvvon mánáid skuvlabargguid , ja lean veahkehan sin ruovttubargguiguin .
I starten var alle ukeplanene vi mottok på samisk , men jeg så på sidetallet hvor de var i de ulike skolebøkene .
Álggus ledje buot vahkkoplánat aivve sámegillii , muhto oidnen siidologus maid galge iešguđet girjjis bargat .
Etter hvert har jeg tatt flere kurs i samisk , slik at jeg kunne slå opp i ordbøkene .
Dađistaga lean vázzán moadde sámegielkurssa , nu ahte máhtán sátnegirjjiin ohcat sániid .
( Det er flere ganger ordene er bøyd og da må man kunne finne grunnformen slik at man finner ordet igjen i ordbøkene . )
( Ferte máhttit veaháš sámegiela vai máhttá sániid vuođđohámi gávdnat nu ahte daid gávdná sátnegirjjis . )
Jeg husker at når de øvde på ukeordene sa jeg bare den norske betydningen , og så måtte de selv øve på det samiske ordet .
Muittán ahte go hárjehalle vahkkosániid de dadjen dušše dárogiel sáni , ja de fertejedje ieža sámegiel sáni hárjehallat .
Jeg forsøkte å uttale de samiske ordene , men det var ikke alltid at ordlydene ble riktige , slik at barna forsto .
Isken dadjat sámegiel sániid , muhto in máhttán álo jietnadit rivttes láhkái , ja dalle eai ádden mánát maid dadjen .
Derfor var det lettere når jeg sa ordene på norsk og barna oversatte selv til samisk .
Danin lei álkit go dadjen sániid dárogillii , ja de mánát ieža jorgaledje sámegillii .
Vi tilpasset oss og fant en løsning som fungerte for oss til slutt , men selvfølgelig med alt for mye ekstraarbeid både for meg og barna .
Mii heivehalaimet ja gávnnaimet čovdosa mii doaimmai , muhto dieđusge lei menddo olu liigebargu sihke munnje ja mánáide .
Norsktalende foreldrerådsleder
Dárogielhálli váhnenráđđejođiheaddji
I 1999 ble jeg valgt til vervet som foreldrerådsleder ved sameskolen .
1999:s válljejuvvojin sámeskuvlla váhnenráđi jođiheaddjin .
Jeg fikk ny kunnskap om hvor skjør den samiske skolen egentlig er og at grunnlaget for dens videre eksistens blir lagt nå .
Ohppen ieš hirbmat olu dás . Ohppen man rašši sámeskuvla duođaid lea , ja ohppen ahte dan eksisteanssa vuođđu biddjojuvvo dál .
Mange av foreldrene i skolen hadde gjort en kjempejobb , de hadde kjempet og fått i stand sameskolen vår .
Máŋggat váhnemat ledje hirbmat olu bargan , sii ledje rahčan ja fidnen áigái min sámeskuvlla .
I to år var jeg foreldrerådsleder ved sameskolen vår .
Leat leamaš máŋga ášši man ovddas lean áŋgiruššan .
Det har vært flere saker som har vært viktige for meg å kjempe for å få satt på agendaen .
Jurddašan dál erenoamážit dan , ahte fidnet dulkanortnega , nu ahte skuvlačoahkkimat dulkojuvvojit .
Jeg har også ivret etter å få laget brosjyren om skolen slik at de foreldrene som kom inn i skolen skulle få en kort informasjon om hvor ny den samiske skolen var og hvilke utfordringer vi foreldre har i samarbeid med skolen .
Lean maid viggan fidnet ortnega mii sihkkarastá ahte buot čálalaš dieđut skuvllas leat guovtti gillii , ja lean áŋgiruššan fidnet diehtojuohkingihppaga skuvlla birra , nu ahte ođđa váhnemat ožžot veaháš dieđuid skuvlla birra , man ođas dat lea ja makkár hástalusat mis leat ovttasbarggus skuvllain .
Jeg så da at det var veldig vanskelig å få dette til , da det ikke var noen automatikk i hvordan man skulle gjøre dette .
Ledjen hui dihtomielalaš dasa , ahte čoahkkimat eai galgga lágiduvvot dulkka haga , ja ahte buot čállosat bohte guovtti gillii .
Dette er noe som vi må jobbe videre med sammen med skolen , slik at staten får en forståelse for hva vi har behov for .
Vásihin ahte lei hui váttis dán fidnet , go eai lean rutiinnat das . Dáinna fertet bargat viidásabbot ovttas skuvllain , vai stáhta ádde min dárbbuid .
Staten har laget store sår i den samiske kulturen , og de må også kunne være med å bære kostnadene dette medfører .
Stáhta lea hávvádahttán sámi kultuvrra , ja ferte maid leat mielde máksimin goluid dás .
Det må aldri være tvil om hvilket språk som har førsteprioritet på skolen .
Ii oaččo goassege leat eahpádus maid gielaid skuvla vuoruha .
Men det bør være tolk på møtene og informasjon fra skolen må komme på begge språk .
Muhto berre leat dulka čoahkkimiin , ja buot dieđut skuvllas berrejit boahtit guktui gielaide .
Dersom denne informasjonen blir gitt på begge språk , viser skolen respekt for begge foreldrene .
Jus dieđut addojit guktui gielaide , de čájeha skuvla beroštumi guktuin váhnemiin .
En mulighet foreldrene ikke fikk .
Váhnemat eai ožžon dan vejolašvuođa .
Derfor er det også viktig at foreldrene får den informasjon de trenger på det språket de forstår .
Fertet maid bargat viidásabbot , nu ahte váhnenságastallanbábir , árvosátnegirjjit ja diehtogirjjit bohtet guktuid gillii .
For meg er det helt naturlig at det skal være tolk til stede på skolens møter .
Dál leat muhtumat dáin dušše dárogillii , eará skovit / gihppagat ges dušše sámegillii .
En annen ting jeg ble klar over , var at barna som hadde samisk som førstespråk hadde norsk for de med samisk som førstespråk .
Eará ášši maid gávnnahin , lei ahte mánát geat lohke sámegiela vuosttašgiellan lohke dárogiela nubbingiellan " . Liikká gullo ahte sii ledje doaibmi guovttegielagat .
Dette er det veldig dårlig informasjon om og det er veldig få foreldre og elever som vet dette .
Leat unnán váhnemat / oahppit geat dán dihtet , go ii leat báljo diehtojuohkin áššis .
Da eldste jenta vår begynte på videregående skole , måtte vi følge opp om hun fikk undervisning etter rett læreplan i norsk , da elever med samisk som første- eller andrespråk skal ha en egen læreplan i norsk .
Dalle go munno boarrásamos nieida álggii joatkkaskuvlii , de šattaime diđoštit ahte skuvla čuovui rivttes oahppoplána dárogielas , go oahppit geain lea sámegiella vuosttaš- dahje nubbingiellan galget sierra dárogielplána čuovvut .
Dette er også noe man bør få informasjon om slik at både foreldre og elever er klar over dette .
Maiddái dán birra galggašeimmet dieđuid oažžut , nu ahte sihke oahppit ja váhnemat dihtet .
Foreldrenettverk for tospråklige barn
Guovttegielat mánáid váhnenfierpmádat
I 1999 var vi to mødre med barn på sameskolen , som så hvilke store utfordringer som var i vente .
1999:s leimme guokte sámeskuvlamánáid eatni geat oinniime ahte stuora hástalusat ledje boađi boađi .
Vi ville bli flere norskspråklige etter hvert og hvordan skulle deres møte med skolen bli ?
Oinniime ahte áiggi mielde bohtet eanet dárogielhálli váhnemat skuvlii , ja mo de galggai šaddat go sii deaivvadit skuvllain ?
Vi bestemte oss for å starte et foreldrenettverk for to-språklige barn .
Moai mearrideimme guovttegielat mánáid váhnenfierpmádaga álggahit .
Dette fordi vi følte oss mellom barken og veden .
Dán barggaime , go dovddaime ahte leimme guovtti stuolu gaskkas .
Vi tok dette opp i foreldrenes arbeidsutvalg på skolen og de andre sa : « Vi skjønner ikke hva dere snakker om , men dere virker ivrige , så dere skal bare starte . »
Moai loktiime ášši váhnenráđi bargolávdegoddái , ja earát dadje : « Eat ádde man birra hállabeahtti , muhto go juo leahppi nu áŋgirat , de álgi fal . »
I dag vet vi at det finnes veldig mange foreldre som ikke kan samisk eller som føler at de kan det for dårlig til å kunne kommunisere med barna .
Dál diehtit ahte leat hui olu váhnemat geat eai máhte sámegiela , dahje sii dovdet ahte eai máhte giela nu bures ahte sáhttet dan geavahit dábálaš gulahallangiellan mánáideasetguin .
Foreldrenettverket var tenkt slik at det skulle gi foreldrene informasjon om tospråklighet : informasjonssenter hvordan få tospråklige barn foreldrehjelp til lekselesing språkarenaer informasjon om hvilke samiske bøker som finnes informasjon om video , lydbøker osv. .
Váhnenfierpmádat lei jurddašuvvon dien láhkái ahte juohká dieđuid guovttegielatvuođas . diehtojuohkinguovddáš mo veahkehit mánáid šaddat guovttegielagin váhnenveahkki ruovttubargguide giellaarenat diehtojuohkin sámegiel girjjiid birra diehtojuohkin video / filmmaid jna. birra
Foreldrenettverket hadde sitt første møte våren 2000 og det var mange foreldre som møtte opp .
Váhnenfierpmádat lágidii vuosttaš čoahkkimis 2000`giđa ja olu váhnemat ledje boahtán .
Vi lagde en arbeidsgruppe som skulle bestå av 4 personer fra forskjellige ståsteder .
Vuođđudeimmet bargojoavkku njealji lahtuin mat bohte iešguđet báikkis ja iešguđet gielladilis .
Etter hvert møte skulle man bytte ut en person slik at gruppa rullerte og fanget opp mangfoldet .
Juohke čoahkkima maŋŋá galge molsut ovtta lahtu , nu ahte joavku dien láhkái speadjalasttii girjjatvuođa .
Nå har Tana samiske språksenter - SEG ( Samisk næringssenter ) overtatt sekretariatet for foreldrenettverket og arbeidet er kommet i gang .
Dál lea Deanu giellagáddi – SEG ( Sámi ealáhus- ja guorahallanguovddáš ) váldán badjelasas váhnenfierpmádaga čállingotti , ja bargu bistá ain .
Språktermer
Gielladoahpagat
Jeg vil at barna skal få ord og begreper på begge språk og dette må vi som voksne være oppmerksomme på .
Háliidan ahte mánát galget sániid ja doahpagiid oahppat guktuid gillii , ja dása fertet mii ollesolbmot atnit ávvira .
Som eksempel kan jeg fortelle om da barna våre ville at jeg skulle lese pengene deres .
Ovdamearkan sáhtán muitalit dáhpáhusas go mánát háliidedje ahte mun galgen lohkat sin ruđaid .
Et annet eksempel er at hjemme hos oss sier vi at vi « leiker » melk i glasset ( å helle / skjenke melk i glasset ) .
Eará ovdamearka : Min báikkis dadjat ahte mii leiket mielkki glássii , ja mii geavahit sáni « leiket » dárogillii maid .
Men det var da et av barna skulle finne det samiske ordet for å leike , at hun ble bevisst på at å « leike » var et samisk ord .
Okta mánáin fuobmái ahte diet lea sámegielsátni go son viggai gávnnahit mii « leiket » lea sámegillii . Mánás ii lean dárogielsátni mii vástidii « leiket » - sátnái .
Barna manglet det norske ordet , det å skjenke eller helle i et glass .
Eará ovdamearka : go mánát bohte mánáidgárddis ruoktot , ja sii leat fitnan gárddi luhtte .
Et annet eksempel er når barna kommer hjem fra barnehagen og har vært ved reingjerdet og lært om slaktig av rein .
Jearan sis dárogillii ahte leat go sii fitnan « slakting » ( njuovvama ) geahččamin , muhto sii eai mieđit gal .
Så spør jeg om de har sett « njuovadit » , ja , da får du et bekreftende svar .
Jus geavahan sámegiel sáni « njuovadit » , dalle sii vástidit juo .
De sa også at áhčči ( far ) spiser halvparten så mye som de selv ved middagsbordet , mens de egentlig mente dobbelt så mye .
Sii dadje maid ovdal dárogillii ahte áhčči borai beali das maid sii borre , vaikko oaivvildedje ahte son borai beali eanet .
Flere foreldre vil kanskje kjenne seg igjen i slike situasjoner eller har andre eksempler på dette .
Dát ovdamearkkat čájehit ahte fertet giddet beroštumi dakkár áššiide , dan láhkái ahte geardduha sáni mearkkašumi guktuid gillii .
Disse eksemplene viser at man må være oppmerksomme på disse tingene , slik at man gjentar betydningene av ordene på begge språkene .
Mii fertet dihtomielalaččabut smiehttat giela , mánát dalle oahpašedje gielaid jođánabbot . Mu otná oktavuohta sámeskuvllain
Vi må bli mer språkbevisste og barna vil da lære språkene fortere .
Lean hui áŋgir , ja mus lea miella leat mielde viidásat doaimmas buoridit sámi skuvlla .
Mitt forhold til den samiske skolen i dag Jeg er valgt inn i foreldrerådet i år også .
Dan maid erenoamážit smiehtan dán oktavuođas , lea man dehálaš diehtojuohkin lea váhnemiid oktavuođas skuvllain .
Jeg er veldig ivrig og har lyst til å være med videre å jobbe for at den samiske skolen skal bli enda bedre .
Muhto áiggun maid deattuhit man dehálaš lea bargat dan ala ahte oahppit besset válljet guokte eatnigiela .
Videre har jeg en formening om at skolen kanskje kan dele elevene opp i flere klasser slik at de som har små basiskunnskaper i samisk språk når de starter , kan utvikle seg derfra .
Mus lea maid jurdagis ahte skuvla soaitá sáhttit juohkit ohppiid eanet joavkkuide , nu ahte oahppit geat eai máhte sámegiela bures go álget skuvlii , besset ovdánit sierra joavkkus .
Barn som ikke er så sterke i det samiske språket , vil da få undervisning på sitt nivå .
Mánát geat eai máhte sámegiela nu bures , besset dalle čuovvut oahpahusa iežaset dásis .
Dette fordi barna får høre språket rundt seg , men og fordi denne skolen også vektlegger den samiske kulturen .
Dán láhkái besset mánát sámegiela gullat skuvlabirrasis , muhto maiddái danin go skuvla deattuha sámi kultuvrra .
Dette er en mulighet de ikke vil ha i den norske skolen .
Dakkár vejolašvuohta ii leat sis dážaskuvllas .
I 2004 kunne elevene fra Buolbmát sámeskuvla flytte inn i den nybygde Deanu sámeskuvla .
2004 besse Buolbmát sámeskuvlla oahppit fárret aiddo huksejuvvon Deanu sámeskuvlii .
Fra venstre rundt bordet : Kristine Guttorm , Øyvind Guttorm , Silje Ørpetvedt Nilsen , Steffen Guttorm , Maja Solbakk , Mihkkal Áigin Trosten , Vebjørn Kjølås Halvari , Mathis Broch
Gurut bealde beavddi birra : Kristine Guttorm , Øyvind Guttorm , Silje Ørpetvedt Nilsen , Steffen Guttorm , Maja Solbakk , Mihkkal Áigin Trosten , Vebjørn Kjølås Halvari , Mathis Broch
Mitt første møte med sameskolen skjedde i en periode hvor samisktalende foreldre fikk benytte seg av sitt morsmål i skolehverdagen .
Go mun vuosttaš háve deaivvadin sámeskuvllain , de lei dilli nu ahte sámegielat váhnemat besse eatnigielaset geavahit skuvlaárgabeaivvis .
Jeg som norsktalende kom og ville ha min rett til å få kontakt også på norsk .
Dárogielhállin bohten sisa , ja čuoččuhin rievtti doallat oktavuođa skuvllain dárogillii .
Men de foreldre som nå bringer sine barn til den samiske skolen kan ikke helt sette seg inn i min situasjon da , fordi de nettopp møter en annen og endret skole enn det jeg gjorde for snart ti år siden .
Muhto váhnemat geat dál buktet mánáideaset sámeskuvlii eai sáhte mu dalá dili áddet , juste danin go sii deivet eará ja rievdan skuvlla dál , go dan maid mun deiven logemat jagi dassái .
Min samiske identitet
Mu sámi identitehta
Disse smurte hun inn med vaselin hver jul .
Son daid vuoiddai vaseliinnain juovllaide .
Disse trudde vi barn var tyskersko da de jo ikke lignet vanlige sko .
Mii mánát gáttiimet dáid duiskka-skuovvan go eai lean nu mo dábálaš skuovat .
Vi vokste opp i et norsk samfunn , der man ikke hørte så mye om samer .
Mii šattaimet bajás dáža servvodagas , doppe ii gullon olu sápmelaččaid birra .
Det vi hørte var om lappene som bodde på Drag .
Gulaimet dušše sámiid birra geat orro Ájluovttas .
Vi så jo Ante på TV , men for oss var det vel mer en eventyrfigur enn virkelighet .
Gal geahčaimet Ante TV:s , muhto midjiide son lei eambbo máinnasfuođđu go duohtavuohta .
Det eneste synlige sporet måtte være en familie som kom fra Sverige , som bodde på Innhavet .
Áidna mii geažuhivččii sápmelašvuođa min birrasis , lei bearaš mii lei boahtán Ruoŧas ja orui Sisnuorres .
Der brukte både kona og mannen daglig kofte .
Sihke isit ja eamit geavaheigga gávtti beaivválaččat .
Men de kom jo fra Sverige .
Muhto soai han bođiiga Ruoŧas .
På Drag bodde det bare lapper og man hadde ikke så mye kontakt med dem .
Ájluovttas ásse dušše sápmelaččat ja mis ii lean dađe eanet oktavuohta singuin .
Da jeg så traff min mann i 1985 fikk jeg fort kjenne på kroppen hvordan det var å ikke kunne det samiske språket .
Go de bohten Detnui ja gullen sámegiela , lei munnje áibbas ođas ahte Norggas leat eambbo gielat go dárogiella .