pere/sami_parallel huggingface dataset:
Forrige stortingsmelding om samepolitikken ble lagt fram i 2001 (St. meld. nr. 55).
Ovddeš stuorradiggedieđáhus sámepolitihka birra biddjojuvvui ovdan jagi 2001 (St. dieđ. nr. 55).
En tilleggsmelding til denne kom i 2002 (St. meld.
Lassdieđáhus bođii dasa jagi 2002 (St. dieđ. nr. 33).
Skogbruket: Karbonlager og verdiskaping - regjeringen.no
Almmustahtti: Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta
Regjeringen vil legge til rette for å styrke skogens bidrag til verdiskaping i hele landet, og til å nå viktige energi-, klima- og miljømål.
Ráđđehus áigu láhčit dili nu ahte nanne vuovddi árvoháhkanbuktaga miehtá riikka, ja ahte joksá dehálaš energiija-, dálkkádat- ja birasmihttomeriid.
Ved økt etterspørsel etter trevirke vil regjeringen legge til rette for å øke hogsten i norske skoger for å bruke mer trevirke til byggematerialer og til energiformål.
Ráđđehus áigu láhčit dili nu ahte nanne vuovddi árvoháhkanbuktaga miehtá riikka, ja ahte joksá dehálaš energiija-, dálkkádat- ja birasmihttomeriid.
- Et bærekraftig skogbruk med hogst, planting og stell er både god klimapolitikk, næringspolitikk og miljøpolitikk,.
- Ceavzilis vuovdedoallu čuollamiin, gilvimiin ja dikšumiin lea buorre dálkkádatpolitihkka, ealáhuspolitihkka ja biraspolitihkka.
Et aktivt og lønnsomt skogbruk og en konkurransedyktig industri er viktig for bosetting, sysselsetting og næringsutvikling, sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk.
Aktiivvalaš ja gánnáhahtti vuovdedoallu ja gilvoceavzilis industriija lea dehálaš ássamii, barggolašvuhtii ja ealáhusovdáneapmái, dadjá eanandoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk.
Voksende skog tar opp store menger CO2 fra lufta, og lagrer denne over lang tid i trærne eller i bygningsmaterialer.
Vuovdi mii lassána váldá vuostá ollu CO2 hivvodagaid áimmus, ja vuorku daid guhkes áigái muoraide dahje huksenávdnasiidda.
De norske skogene tar hvert år opp klimagasser tilsvarende halvparten av de samlede klimautslippene her i landet.
Norgga vuovddit jahkásaččat váldet vuostá dálkkádatgássaid mat vástidit beali riikka ollislaš dálkkádatluoittuin.
Skogressursene er fornybare og skogbruk er en av våre viktigste distriktsnæringer med stor økonomisk betydning over hele landet.
Vuovderesurssat leat ođasmahtti ja vuovdedoallu gullá min deháleamos guovlluealáhusaide, miehtá riikka das lea stuora ekonomalaš mearkkašupmi.
Innsatsen for å øke bruken av tre skal videreutvikles, og ved økt etterspørsel etter råstoff fra skogen, skal det legges til rette for økt hogst og uttak av skogbiomasse.
Árjabidjamiid galgá viidáset ovdánahttit vai muorrageavaheapmi lassána, ja go šaddá eanet jearru vuovddi álgoávdnasiidda, de galgá láhčit dili eambbo muorračuollamiidda ja vuovdebiomássaid viežžamii.
Målrettet miljøinnsats Økt aktivitet i skogbruket skal kombineres med bedre kunnskap om miljøverdiene i skog og styrkede miljøhensyn i skogbruket.
Mihttoguvllot birasbarggut Lotnolagaid eanet vuovdedoalu doaimmaiguin galgá leat buoret máhtolašvuohta vuovddi birasárvvuid birra ja vuovdedoalus galgá váldit eambbo vuhtii birrasa.
Dette skal skje ved å ta i bruk de nye virkemidlene i naturmangfoldloven og skogbrukets virkemidler, bl.a. miljøregistreringer, kunnskapsutvikling og levende skog-standarden.
Dát galgá dahkkojuvvot go luonddušláddjivuođalága ođđa gaskaomiid váldá atnui ja vuovdedoalu gaskaomiid, ea.ea. birasregistreremiid, máhttoovdáneami ja ealli vuovddi - standárdda.
Tilstanden og utviklingen til miljøverdiene i skog skal kunne dokumenteres og gjøres offentlig tilgjengelig.
Vuovddi birasárvvuid dilálašvuođa ja ovdáneami galgá sáhttit duođaštit ja biddjojuvvot almmolašvuhtii olahanláhkái.
Legge til rette for økt bruk av tre, herunder utrede trebruk i statlig sektor ledet av Statsbygg.
Láhčit dili eanet muorrageavaheapmái, nugo guorahallat muorrageavaheami stáhtalaš suorggis man Statsbygg jođiha.
Legge til rette for økt bruk av skogråstoff til bioenergi og arbeide for å utvikle storskala pilotprosjekter for biovarme nær viktige befolkningskonsentrasjoner.
Láhčit dili eanet geavahit vuovdeálgoávdnasiid bioenergiijii ja bargat dan ala ahte ovdánahttit bio-liggema stuoraskálá pilohtaprošeavttaid daid guovlluid birrasiidda gos leat dehálaš olmmoščoahkkádusat.
Møte eventuell økt etterspørsel etter råstoff fra skogen ved å legge til rette for økt bærekraftig avvirkning og uttak av skogbiomasse.
Dustet vejolaš lassáneaddji jearu vuovddi álgoávdnasiidda go láhčá dili eanet ceavzilis čuollamiidda ja vuovdebiomássa viežžamiidda.
Utvikle skogbrukets infrastruktur innenfor rammene av målrettede miljøhensyn og ivaretakelse av naturmangfoldet, for å gi bedre adkomst til skogressursene som grunnlag for økt skogbasert verdiskaping.
Ovdánahttit vuovdedoalu infrastruktuvrra mihttoguvllot birasdárbbuid ja luonddušláddjivuođa áimmahuššama rámmaid siskkobealde, vai addá buoret beassama vuovderesurssaide, mii lea vuođđun eanet vuovdevuđot árvoháhkamii.
Styrke oppbyggingen av skogressursene og andre tiltak som også kan ta vare på og utvikle karbonlageret på norske landarealer videre, innen miljømessig akseptable rammer.
Nannet vuovderesurssaid ja eará doaimmaid huksema mat maiddái sáhttet áimmahuššat ja ovdánahttit norgga eananareálain kárbonvuorkká viidáset, birasdohkálaš rámmaid siskkobealde.
Legge til rette for økt bruk av skogen som arena for styrket helse og velferd ved å initiere samarbeid mellom skogeiere, frivillige organisasjoner og myndigheter, herunder bl.a. økt vekt på skog i Inn på tunet-prosjektet.
Láhčit dili dasa ahte vuovddi eambbo geavahit báikin dearvvašvuođa ja čálggu nannemii dakko go álggaha ovttasbarggu gaskal vuovdeeaiggádiid, eaktodáhtolaš organisašuvnnaid ja eiseválddiid, nugo ea.ea deattuhit vuovddi eambbo nudaddjon Sisa šilljui – prošeavttas (Inn på tunet prosjektet).
Legge til rette for en mer målrettet miljøinnsats i skogbruket, herunder styrke kunnskapen om natur- og kulturverdier i skog og styrke ivaretakelse av slike verdier i forbindelse med planlegging og drift, miljøregistreringer, frivillig vern, samarbeidsavtaler og bruk av de nye virkemidlene i naturmangfoldloven.
Láhčit dili eambbo mihttoguvllot birasárjabidjamii vuovdedoalus, nugo nannet máhtolašvuođa vuovddi luonddu- ja kulturárvvuid birra ja nannet dakkár árvvuid áimmahuššama plánemiid ja doaimmaid oktavuođas, birasregistreremiid, eaktodáhtolaš suddjema, ovttasbargošiehtadusaid ja luonddušláddjivuođalága ođđa gaskaomiid geavaheami oktavuođas.
Sammenstille og offentliggjøre kunnskap om tilstand og utviklingstrekk for skog- og miljøverdier i en årlig rapport ” Bærekraftig skogbruk – næring og miljø ”.
Ovttastahttit ja almmuhit máhtolašvuođa vuovde- ja birasárvvuid dili ja ovdánahttinbeliid birra jahkásaš raporttas “ Ceavzilis vuovdedoallu – ealáhus ja biras ”.
Trygve Slagsvold Vedum er i dag, 18 juni, utnevnt til ny landbruks- og matminister.
Trygve Slagsvold Vedum lea odne nammaduvvon ođđa eanandoallo- ja biebmoministtarin.
Det blir nøkkel-overrekkelse kl 12.30.
Čoavdagiid geigejit dii. 12.30.
Pressen møter i resepsjonen i R5 seinest kl 12.15.
Čoavdagiid geigejit dii. 12.30.
Slagsvold Vedum er 33 år gammel og har vært Stortingsrepresentant fra Hedmark siden 2005.
Slagsvold Vedum lea 33 jagi boaris ja lea leamaš Hedmarka Stuorradiggeáirrasin 2005 rájes.
Han er nestleder i Senterpartiet og har vært parlamentarisk leder i Senterpartiets stortingsgruppe siden 2009.
Son lea Guovddášbellodaga várrejođiheaddji ja lea leamaš Guovddášbellodaga stuorradiggejoavkku parlamentáralaš jođiheaddji 2009 rájes.
Slagsvold Vedum har utdanning fra Jønsberg landbruksskole og Tomb jordbruksskole.
Slagsvold Vedum lea vázzán Jønsberg eanandoalloskuvlla ja Tomb eanandoalloskuvlla.
Han har studier fra Høgskolen i Hedmark, avdeling Blæstad og fra Universitetet i Oslo.
Son lea maid studeren Hedmarka allaskuvlla Blæstad ossodagas ja Oslo universitehtas.
Han har hatt ulike verv i Senterpartiet lokalt og sentralt.
Sus leat leamaš sierralágan doaimmat Guovddášbellodagas sihke báikkálaččat ja guovddášdásis.
Slagsvold Vedum driver hjemgarden i Stange.
Slagsvold Vedum bargá ruovttušaddogárdimiinnis Stanges.
Han er gift og har to barn.
Son lea náitalan ja sus leat guokte máná.
Lars Peder Brekk går tilbake til Stortinget, der han er valgt representant fra Nord-Trøndelag.
Lars Peder Brekk máhccá Stuorradiggái, gos son lea Davvi-Trøndelaga áirrasin.
Harald Oskar Buttedahl og Ane Hansdatter Kismul fortsetter i sine stillinger som statssekretær og politisk rådgiver i Landbruks- og matdepartementet.
Harald Oskar Buttedahl ja Ane Hansdatter Kismul joatkiba virggiineaskka stáhtačállin ja politihkalaš ráđđeaddin Eanandoallo- ja biebmodepartemeanttas.
slettmeg.no er lansert - regjeringen.no
slettmeg.no lea almmuhuvvon
Alle som finner uønskede opplysninger om seg selv på internett kan nå kontakte Datatilsynets nye tjeneste slettmeg.no for å få råd og veiledning.
Buohkat guđet gávdnet sávakeahtes dieđuid iežaset birra interneahtas, sáhttet dál váldit oktavuođa Dáhtabearráigeahču ođđa bálvalussii slettmeg.no oažžun dihtii rđiid ja rávvagiid.
Tjenesten ble lansert av Datatilsynets direktør Georg Apenes og fornyingsminister Rigmor Aasrud i går.
Bálvalusa almmuheigga Dáhtabearráigeahču direktevra Georg Apenes ja ođasmahttinministtar Rigmor Aasrud ikte.
– Jeg vil si gratulerer til oss alle.
– Mun lihkuhan min buohkaid.
Jeg tror mange vil få god hjelp av denne tjenesten og jeg tror mange vil få behov for den.
Mun jáhkán ahte olut ožžot buori veahki dán bálvalusas ja mun jáhkán oluin šaddá dárbu dasa.
Den blir et viktig verktøy for veldig mange, sier Aasrud.
Dat šaddá hui dehálaš reaidun hui ollu olbmuide, cealká Aasrud.
Slettmeg.no skal gi råd og veiledning til publikum ved hjelp av egen nettside, telefon, epost og chat.
Slettmeg.no galgá addit ráđiid ja rávvagiid olbmuide sierra neahttasiidduin, telefovnnain, e-poasttain ja čáhttemiin.
På nettsiden finner du guider til hvordan du kan gå frem for å få personopplysninger slettet fra nett.
Neahttasiiddus gávnnat dieđuid das maid galggat dahkat go háliidat sihkuhit persovdnadieđuid neahtas.
Her finnes også oversikt over hvilke lover og regler som gjelder ved publisering på nett.
Das maid gávnnat visogovalaš logahallama dain lágain ja njuolggadusain mat gustojit neahttaalmmuheapmái.
Tjenesten kan dessuten bidra med å avklare hvorvidt en opplysning (bilder, tekst, lydfiler) publisert på nettet kan antas å være innenfor det lovlige eller ikke.
Dasto bálvalus sáhttá maiddái veahkehit čielgasa oažžut leat go nehttii almmuhuvvon diehtu (govat, teaksta, jietnafiillat) lágalaččat lobálaččat vai eai.
Tjenesten er et toårig prøveprosjekt som blir drevet av Datatilsynet og er finansiert av Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet.
Bálvalus lea guovttejahkásaš geahččalanprošeakta maid Dáhtabearráigeahčču jođiha ja Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta ruhtada.
Fakta om slettmeg.no Slettmeg.no er resultat av regjeringens oppfølging av Personvernkommisjonens rapport ” Individ og integritet: Personvern i det digitale samfunnet ” (NOU.
Duohtadieđut slettmeg.no birra Slettmeg.no lea boađus das go ráđđehus čuovvola Persovdnasuodjaluskommišuvnna raportta ” Individ og integritet: Personvern i det digitale samfunnet ” (NOU.
2009: 1).
2009: 1).
Slettmeg.no er et lavterskeltilbud for folk som føler seg krenket på nett.
Slettmeg.no lea álkit geavahahtti fálaldat olbmuide guđet dovdet iežaset gudnehuhttejuvvon neahtas.
Formålet med tjenesten er å gi råd og veiledning for sletting av uønskede personopplysninger som ligger på nett.
Áigumuš bálvalusain lea addit ráđiid ja rávvagiid das mo galgá sihkuhit almmuhuvvon sávakeahtes persovdnadieđuid mat leat neahtas.
Det kan være materiale man har lagt ut selv og senere ønsker fjernet, eller materiale lagt ut av andre.
Dat sáhttet leat dieđut maid olmmoš ieš lea bidjan nehttii ja maid olmmoš maŋŋá háliida eret válddihit, dahje dat sáhttet leat dieđut maid earát leat bidjan nehttii.
Tjenesten skal ha en nøytral stilling til de henvendelsene som kommer inn.
Bálvalusas galgá lea neutrála miellaguoddu oktavuođaváldimiidda.
Slettmeg.no skal ikke fungere moraliserende i forhold til det materialet som er publisert, men begrense seg til å gi mest mulig objektive råd og veiledning til alle som ønsker det.
Slettmeg.no ii galgga doaibmat morarálaččat čuiggodeaddjin daid avdnasiid ektui mat leat almmuhuvvon nehttii, muhto baicce dušše addit nu objetiiva ráđiid ja rávvagiid go vejolaš buohkaide geat daid háliidit.
Dette kan slettmeg.no hjelpe med:
Slettmeg.no sáhttá addit dákkár veahki:
Råd og veiledning om hvordan man kan gå frem for å få slettet / endret uønskede personopplysninger på Internett.
Ráđiid ja rávvagiid das mo lea vejolaš sihkuhit / rievdadahttit sávakeahtes persovdnadieđuid mat leat Interneahtas.
Råd om hvilke rettigheter og lover som gjelder.
Ráđiid das makkár vuoigatvuođat ja lágat gustojit.
Praktisk hjelp til å komme i kontakt med nettjenester og ansvarlige bak krenkende materiale publisert på nett.
Geavatlaš veahki oažžut oktavuođa neahttabálvalusaide ja daidda geain lea ovddasvátádus ahte gudnehuhtti ávdnasat leat biddjojuvvon nehttii.
Hjelp til å fylle ut klageskjemaer og lignende som finnes på de enkelte nettjenestene.
Veahki deavdit váidalusskoviid ja dakkáraččaid mat leat gávdnamis sierranas neahttabálvalusain.
Hjelp til å benytte selvbetjente slettetjenester (eks. Googles webpage removal request tool).
Veahki geavahit sihkkunbálalusaid maiguin olmmoš ieš sáhttá čađahit sihkkumiid (ovdamdarkka dihtii Googles webpage removal request tool).
Hjelp til å slette falske / uønskede profiler på sosiale nettsamfunn.
Veahki sihkkut gielis / sávakeahtes profiillaid sosiála neahttaservodagain.
Gi råd og tips om andre relevante aktører / organisasjoner som kan bistå med annen hjelp
Addit ráđiid ja fuomášuhttit eará áššáigullevaš doaibmiid / organisašuvnnaid mat sáhttet addit eará veahki.
Dette kan slettmeg.no ikke gjøre:
Dán ii sáhte slettmeg.no dahkat:
Drive saksbehandling og fatte vedtak
Meannudit áššiid ja dahkat mearrádusaid
Pålegge sletting eller selv foreta sletting av opplysninger på Internett.
Dáhttut dieđuid sihkkut dahje ieš sihkkut dieđuid Interneahtas.
Slettmeg.no kan nås på Internett, chat, e-post og telefon.
Slettmeg.no fidnet ságaide Interneahtain, čáhttemiin, e-poasttain ja telefovnnain.
Telefonnummer er 22 39 69 90 og e-postadressen er.
Telefonnummir lea 22 39 69 90 ja e-poastačujuhus lea hjelp@slettmeg.no.
Telefontid er mandag til fredag kl. 10 – 18.
Telefonáigi lea vuosárggas bearjadahkii dii. 10 – 18.
Slettmeg.no betjenes av to rådgivere i Datatilsynet.
Slettmeg.no bálvalit Dáhtabearráigeahčus guokte rávvejeaddji.
Ny ordning
Ođđa ortnet
I år har vi fått en ny ordning som betyr at du kan stemme fra 1. juli dersom du ikke har mulighet til å stemme innenfor den ordinære perioden for forhåndsstemmegivning, og heller ikke på valgdagen.
Dán jagi mii leat ožžon ođđa ortnega mii mearkkaša ahte don sáhtát jienastit suoidnemánu 1. b. rájis jos dus ii leat vejolašvuohta jienastit ovddalgihtii jienasteami dábálaš áigodaga, iige vel válgabeaivvige.
I perioden 1. juli til og med 9. august må du da henvende deg til kommunen og avtale tid for å stemme.
Áigodagas mii bistá suoidnemánu 1. b. rájis gitta borgemánu 9. b. rádjai, don fertet váldit oktavuođa gildii ja soahpat áiggi go dutnje heive jienastit.
Du trenger ikke valgkort, men ta med legitimasjon.
Don it dárbbaš válgakoartta, muhto váldde mielddát legitimašuvnna.
Du kan forhåndsstemme helt fram til og med 11. september.
Vejolaš lea ovddal ¨gihtii jienastit maŋimusat čakčamánu 11. b..
Du kan derfor stemme i en annen kommune enn der du bor / er manntallført.
Danne don sáhtát jienastit eará gielddas go dan gielddas man jienastus ¨lohkui don leat čálihuvvon ássin.
Dersom du stemmer utenfor kretsen du er registrert som bosatt i, vil du få utdelt en blå, blank stemmeseddel.
Jos don jienastat dan biirre olggobealde masa don leat registarastojuvvon ássin, de don oaččut alit guoros jienastanlihpu.
Du må da skrive på hvilke parti / gruppe du vil stemme på.
Don dalle fertet čállit dan bellodagaá dahje joavkku nama maid don jienastat.
Du kan også benytte medbrakt stemmeseddel fra egen krets.
Don sáhtát maid geavahit jienastanlihpu maid leat ožžon iežat biirres.
Gå til valgfunksjonæren som legger stemmeseddelkonvolutten og valgkortet ditt ned i en omslagskonvolutt, som deretter legges i valgurnen.
Mana válgadoaimmahasa lusa guhte bidjá du jienastanlihppo-konvoluhta ja du válgakoartta doavdnjekonvoluhttii, maid don dasto bijat válgaurdnii.
Stemmen blir sendt til riktig kommune for opptelling.
Du jienastat sáddejuvvo du ruovttugildii, vai váldojuvvo mielde lohkamii.
Forskrift om valg til Sametinget krever at en velger som er ukjent for stemmemottaker skal legitimere seg.
Láhkaásahus sámediggeválgga birra gáibida ahte jienasteaddji gean jienastat ¨vuostáiváldi ii dovdda, galgá duođaštit gii son lea.
Eksempler på legitimasjon er pass, førerkort og bankkort med bilde, men du kan også bruke annen type legitimasjon.
Legitimašuvdnaovda ¨mearkkat leat pássa, vuodjinkoarta ja báŋkokoarta mas lea govva, muhto don sáhtát maid geavahit earalágan legitimašuvnna.
Det er ikke nødvendig å ta med valgkort, men det forenkler valgfunksjonærenes arbeid dersom du tar det med, og det går raskere for deg å stemme.
Dus ii dárbbaš leat válgakoartta mielddát, muhto jos don válddát dan mielddát, de dat geahpeda válgadoaimma ¨hasaid barggu, ja don gearggat johtileappot jienasteames.
Husk at stemmen må rekke å nå frem til riktig opptellingskommune innen valgdagen.
Muitte ahte du jienastat ferte joavdat du ruovttugildii ovdal válgabeaivvi.
Har du stemmerett ved både stortings- og sametingsvalget, kan du avgi stemme ved begge valgene.
Jos dus lea jienastanvuoigatvuohta sihke stuorradiggeválggas ja sámediggeválggas, de sáhtát jienastit guktuid válggain.
Slik stemmer du på valgdagen - regjeringen.no
Ná don jienastat válgabeaivvi - regjeringen.no
Husk at du MÅ ha legitimasjon for å stemme !
Muitte ahte dus FERTE leat legitimašuvdna jienasteapmái !
Valgdagen er 14. september 2009.
Válgabeaivi lea čakčamánu 14. b. 2009.
I 205 kommuner åpner valglokalene allerede søndag 13. september.
Válgalanjat rahppojuvvojit 205 gielddas juo sotnabeaivvi čakčamánu 13. b..
Se oversikt over hvilke kommuner som har en- eller todagers valg.
Geahča visogova mas oainnát main gielddain válga čađahuvvo ovtta beaivvis ja main gielddain dat čađahuvvo guovtte beaivvis.
Kommunen kunngjør hvor ditt valglokale er og hvor lenge det er åpent.
Gielda dieđiha válgalanja mas don sáhtát jienastit ja goas dat lea rabas.
Kan du stemme på valgdagen ?
Sáhtátgo jienastit válgabeaivvi ?
Dersom du er registrert bosatt i en kommune som hadde færre enn 30 stemmeberettigede ved forrige sametingsvalg, kan du ikke stemme på valgdagen.
Jos don leat girjejuvvon dakkár gieldda ássin mas ledje unnit go golbmalogis geain lei jienastanvuoigatvuohta ovddit sámediggeválggas, de it sáhte jienastit válgabeaivvi.
Du kan da bruke stemmeretten din ved å forhåndsstemme.
Dalle don fertet geavahit jienastanvuogatvuođat jienastit ovddalgihtii.
Se oversikt over hvilke kommuner som tar imot stemmer på valgdagen og hvilke kommuner som kun tar imot forhåndsstemmer [pdf-format [excel-format.
Geahča visogova mas oainnát mat gielddat vuostáiváldet jienastagaid válgabeaivvi ja mat gielddat vuostáiváldet jienastagaid dušše ovddalgihtii [pdf-hápmi [excel-hápmi
Du må ta med deg legitimasjon !
Don fertet legitimašuvnna váldit mielddát !
Det er ikke nødvendig med valgkort, men det forenkler valgfunksjonærenes arbeid dersom du tar det med og det går raskere for deg å stemme.
Don it dárbbaš válgakoartta go jienastat, muhto go dat lea dus mielde, de dat álkkásmahttá válgadoaimmahasaid barggu ja du jienasteapmi ii ádján nu guhká.
Trenger du veiledning eller hjelp ?
Dárbbašatgo rávvaga dahje veahki ?
Trenger du veiledning eller hjelp i valglokalet, kan du henvende deg til en av valgfunksjonærene.
Jos don dárbbašat rávvaga dahje veahki válgalanjas, de don sáhtát das váldit oktavuođa muhtun válgadoaimmahassii.
Kommunene er i utgangspunktet forpliktet til å legge stemmegivningen til lokaler hvor alle velgere kan komme seg inn på egen hånd.
Gielddat leat rievtti mielde geatnegasat lágidit jienasteami dakkár lanjaide maidda buot jienasteaddjit besset veahki haga.
Skulle likevel et valglokale ikke være tilgjengelig for en bevegelseshemmet velger, kan vedkommende avgi stemme rett utenfor valglokalet.
Jos dattetge muhtun válgalatnja lea dakkár ahte lámis jienasteaddji ii beasa sisa, de dat jienasteaddji sáhttá jienastit dasttá olggobealde dan válgalanja.
To valgfunksjonærer kommer i så fall ut, gir nødvendig hjelp og tar i mot stemmen.
Dalle guokte válgadoaimmahasa galget boahtit olggos ja dárbbu mielde veahkehit jienasteaddji ja vuostáiváldit su jienastaga.
Har du flyttet etter 30. juni 2009 ?
Leatgo fárren geassemánu 30. b. 2009 maŋŋil ?
Dersom du har flyttet etter 30. juni, står du innført i Sametingets valgmanntall i den kommunen du har flyttet fra, selv om du har meldt flytting.
Jos don leat fárren geassemánu 30. b. maŋŋil, de don leat girjejuvvon dan gieldda Sámedikki jienastuslohkui mas don leat fárren eret, vaikko vel leatge dieđihan iežat fárrema.
Du er manntallført i den kommunen du er registert i folkeregisteret som bosatt den 30. juni 2009.
Don leat dan gieldda jienastuslogus man álbmotregistarii don ledjet čálihuvvon ássin geassemánu 30. b. 2009.
Slik stemmer ved sametingsvalget
Ná don galggat bargat go jienastat sámediggeválggas:
Ta den stemmeseddelen du vil bruke.
Váldde dan jienastanlihpu maid don háliidat geavahit.
Gjør eventuelle endringer på stemmeseddelen.
Rievdat jienastanlihpu jos don dan háliidat.
Legg deretter stemmeseddelen i stemmeseddelkonvolutten.
Bija dasto jienastanlihpu jienastanlihppokonvoluhttii.
Gå til en valgfunksjonær for å bli avkrysset i manntallet.
Mana válgadoaimmahasa lusa vai son sáhttá ruossaža sárggastit du nama gurrii jienastuslogus.
(I noen kommuner blir velgerne krysset av i Sametingets valgmanntall før de går inn i valgavlukket, mens i andre kommuner skjer dette etter at velgerne har vært i valgavlukket).
(Muhtun gielddain sárggastuvvo Sámedikki jienastuslohkui ovdalgo jienasteaddji manná jienastanlovkui, ja muhtun gielddain fas dahket dan maŋŋágo jienasteaddji lea leamaš jienastanloavkkus.)
Legg stemmeseddelkonvolutten i valgurnen.
Bija jienastanlihppokonvoluhta válgaurdnii.
Koronavirus smitte og inkubasjonstid - helsenorge.no
Koronavirus: Njoammun ja inkubašuvdnaáigi - helsenorge.no
Koronavirus smitter gjennom det som kalles dråpesmitte.
Koronavirus njoammu vuosttažettiin čolgga rišiheami bokte.
Koronavirus finnes i små dråper som kommer ut gjennom munnen og nesen når en person som er smittet hoster eller nyser.
Koronavirus lea smávva goaikkanasain mat riššet njálmmis ja njunis olbmos geasa dávda lea njommon, go son gossá dahje gastá.
Den vanligste smittemåten er at du puster inn dråper med smitte som svever i lufta eller at du får virus på hendene og får det i deg hvis du tar deg i ansiktet.
Dávda njoammu dábálepmosit dan bokte ahte eará olmmoš vuoiŋŋáda njoammudeaddji goaikkanasaid áimmus, dahje oažžu virusa gieđaide ja gieđain fas vuoiŋŋahahkii go duohtada iežat ámadaju.
Symptomer på koronavirus
Koronavirusa dávdamearkkat
Symptomene ligner de man ser ved forkjølelse og influensa.
Dávdamearkkat leat sullii seammaláganat go nuorvvu ja influeansa mearkkat.
Feber, sår hals og hoste.
Feber, čottabávččas ja gosahat.
Noen får pustevansker og lungebetennelse.
Muhtimat ožžot geahpesvuolšši ja vuoigŋanváttuid.
De som blir syke, får vanligvis først vondt i halsen, forkjølelse og lett hoste i tillegg til sykdomsfølelse og muskelsmerter.
Sii geat buohccájit, ožžot dábálaččat álggos čottabákčasa, nuorvvu ja gehppes gosahaga, searggahaga ja dovdet iežaset buohccin.
Noen får diare, men det er ikke vanlig.
Muhtimiin šaddá njárbes čoavji, luhčadávda, muhto dat ii leat dábálaš.
Forskjellen mellom symptomene på koronavirus og pollenallergi
Koronavirusa ja šaddogavjaallergiija (pollen-) dávdamearkkaid erohus
Mange nordmenn er plaget med pollenallergi i vårmånedene, og symptomene kan være ganske like symptomer på koronavirus, slik som tett eller rennende nese, nysing, rennende eller kløende øyne og hos noen astmatisk besvær.
Oallugat Norggas giksašuvvet šaddogavjaallergiijain giđđat, ja dávdamearkkat sáhttet leat seammaláganat go koronavirusa mearkkat, nu go ahte njunni dahppo dahje golgá, gastin, čalmmit golget dahje sakŋidit ja muhtimat ožžot astmáváttuid.
Les mer om pollenallergi og symptomer
Loga eambbo šaddogavjaallergiija ja dávdamearkkaid birra
Nærkontakt
Lahka oktavuohta
Du blir også regnet som nærkontakt dersom du har vært i direkte fysisk kontakt (som håndhilsing eller klemming) eller vært i fysisk kontakt med sekreter som spytt, svette, snørr, slim og tårer fra den syke.
Don rehkenastojuvvot maiddái lahkosis leamaš jus leat fysalaččat guoskan (nugo buorástahttán dahje salastan) dahje leat fysalaččat guoskan buohcci olbmo rumašgolgosiidda (čolga, bivastat, njuolggat, šliivi ja gatnjalat).
Smitte og inkubasjonstid
Njoammun ja inkubašuvdnaáigi
Etter hvert som vi har fått mer kunnskap om covid-19, viser det seg at det meste av smitteoverføringen skjer når man holder på å bli syk og helt i starten av sykdomsforløpet.
Dađi mielde go leat eambbo oahppan covid-19 birra, de čájehuvvo ahte eanas háviid dáhpáhuvvá njoammudeapmi dalle go olmmoš lea buohccáme ja áibbas álggus buozanvuođa.
Det er gode holdepunkter for at smittsomheten er relativ høy en til to dager før man får symptomer.
Lea oalle sihkar ahte lea stuora njoammudanvárra 1-2 beaivvi ovdal go ieš fuomáša ahte lea buohcci.
Derfor anbefaler både Verdens helseorganisasjon, det europeiske smittevernbyrået ECDC og norske helsemyndigheter at smittesporing nå gjøres fra 48 timer før symptomdebut.
Danne ávžžuhit sihke eurohpálaš njoammuneastadandoaimmahat ECDC ja Norgga eiseválddit ahte njoammuma ferte guorrat 48 diimmu rájes ovdal go dávdamearkkat ihtet.
Informasjonen vi har om inkubasjonstid for covid-19 blir stadig sikrere.
Mis leat dađistaga sihkkaret dieđut covid-19 inkubašuvdnaáiggi birra.
Studier viser en klar tendens til at det er svært få som blir syke senere enn 8-9 dager etter at de ble utsatt for smitte.
Guorahallamat čájehit čielgasit ahte hui moattis šaddet buohccit maŋŋel go 8-9 beaivvi dan rájes go dávda lea njommon.
Derfor er karantenetiden nå satt til 10 dager.
Danne lea karanteneáigi dál 10 beaivvi.
Gjennomgått covid-19 gir fritak fra karantene. Det er overveiende sannsynlig at personer som har hatt covid-19, får en beskyttelse mot å få sykdommen på nytt, men det er usikkert hvor lenge denne beskyttelsen varer.
Go lea leamaš covid-19, de ii dárbbaš karantenii. Jáhkkimis lea olbmot geain lea leamaš covid-19 suodjaluvvon dan dávdda ođđasis oažžuma vuostá, muhto eai dieđe vuos man guhká lea suodjaluvvon.
Det er derfor bestemt at personer som har hatt bekreftet (laboratorietestet) covid-19 de siste seks månedene, ikke trenger å gå i karantene på nytt.
Danne lea mearriduvvon ahte olbmot geat sáhttet duođaštit ahte sis lea leamaš covid-19, eai dárbbaš leat karantenes. Eat sáhte datte dáhkidit ahte dávda ii fas njoamo maŋŋel dan áiggi.
For å få avslutte isoleringen må du være symptomfri.
Vai beassá loahpahit isolerema, de fertejit buot dávdamearkkat jávkan.
Du skal ha vært symptomfri i tre døgn og det må være åtte døgn siden du fikk symptomer.
Galgá leamaš golbma jándora buot dávdamearkkaid haga ja galgá gollan 8 jándora dovdagođii dávdda.
For personer på sykehus eller som går på immundempende behandling, kan kravet om isolering være lenger.
Olbmot geat leat buohcciviesus dahje geat ožžot immunaváidudeaddji divššu, sáhttá isolerengáibádus bistit guhkit.
Folkehelseinstituttet gir råd om isolering og hvor lenge man skal være isolert.
Álbmotdearvvašvuođainstituhtta sáhttá rávvet isolerema birra ja man guhká berret bissut isolašuvnnas.
Hva gjør jeg hvis jeg tror jeg er smittet?
Maid dagan jus jáhkán munnje lea njommon?
Hvis du er syk, hold deg hjemme
Jus leat buohcci, de biso ruovttus.
Hvis du er syk og trenger legehjelp, eller har behov for individuell helserådgivning, kontakt fastlege på telefon eller elektronisk.
Jus leat buohcci ja dárbbašat doavtterveahki, dahje dárbbašat sierra dearvvašvuođarávvagiid, de váldde telefovnna bokte dahje elektrovnnalaččat oktavuođa fástadoaktáriin.
Har du behov for akutt helsehjelp og ikke kommer i kontakt med fastlegen, ring 116 117.
Jus dárbbašat hoahppuveahki it ge oaččo fástadoaktára ságaide, de riŋge 116 117.
Det er kun ved livstruende sykdom eller skade 113-nummeret skal ringes.
113-nummárii galgá riŋget dušše jus lea heaggavárra.
Har du behov for lege, annen helsehjelp eller noen å snakke med?
Dárbbašat go doaktára, eará dearvvašvuođaveahki dahje soapmásiin ságastit?
Kan koronavirus smitte fra personer uten symptomer?
Sáhttá go koronavirus njoammut olbmuin geain eai leat dávdamearkkat?
Den viktigste smitten skjer når personer har symptomer, men det er også mulig med smitte rett før man får symptomer.
Dábálepmosit njoammu olbmuin geain leat dávdamearkkat, muhto sáhttá maid njoammut ovdalaš go dávdamearkkat ilbmet.
Kriterier for testing vurderes og oppdateres fortløpende (fhi.no).
Iskaneavttut árvvoštallojuvvojit dađi mielde go oaidnit movt manná (fhi.no).
Sykdomsforløp
Movt dovdo dávda?
Sykdomsforløpet kan variere mye fra person til person.
Olbmot dovdet buozanvuođa hui iešguđet ládje.
Foreløpig ser det ut til at de typiske forløpene er:
Dán rádjái orru dát leame dábálaš:
Mildt forløp (dette gjelder for de aller fleste syke, om lag åtte av ti): Symptomene går over i løpet av en til to uker, og det er sjelden behov for behandling i helsetjenesten.
Gehppes dávdamearkkat (dát guoská eatnasiidda geat leat buohccit, birrasii 8 logi buohccis). Dávdamearkkat jávket ovtta-guovtti vahkkus ja eatnasat eai dárbbaš divššu.
Moderat forløp: Etter fire til sju dager med milde symptomer får noen tungpust, forverring av hoste og stigende feber.
Dábálaš buohcci: Maŋŋel 4-7 beaivvi gehppes dávdamearkkaiguin šaddá muhtimiidda lossat vuoigŋat, gosahat vearáska, ja feber lassána.
Dersom du opplever tungpust, bør du kontakte lege.
Jus don vásihat lossa vuoigŋama, de berret váldit oktavuođa doaktáriin.
En del vil ha behov for innleggelse i sykehus.
Muhtimat fertejit sáddejuvvot buohccivissui.
Alvorlig forløp: Som ved moderat forløp, men disse personene har i tillegg behov for intensivbehandling.
Duođalaš buohcci: Seamma mearkkat go dábálaš buohcamis, muhto dát olbmot dárbbašit dasa lassin vel intensiivadivššu.
Disse personene kan ha symptomer i tre til seks uker.
Dáin olbmuin sáhttet leat dávdamearkkat 3-6 vahkku.
Dødsfall forekommer hos noen av de som blir alvorlig syke.
Muhtimat sis geat duođalaččat buohccájit, jápmet.
Vi får stadig oppdatert informasjon og kunnskap om risikofaktorer for alvorlig sykdomsforløp av covid-19.
Mis eai leat vuos nu olu dieđut duođalaš buohccáma riskkaid birra.
Innleggelse, intensivbehandling og dødsfall er vanligere hos eldre og personer med underliggende sykdommer.
Buohccivissui sádden, intensiivadikšu ja jápmin lea dábáleabbo boares olbmuid ja sin gaskkas geain lassin leat eará buozanvuođat.
Det er særlig alder og underliggende sykdom som øker risikoen for alvorlig sykdom. Unge personer uten kjente risikofaktorer kan også få et alvorlig forløp, men sannsynligheten for det er større dersom de har underliggende sykdommer.
Erenoamáš stuora riska lea boares olbmuide geain lassin leat eará buozanvuođat, muhto duođalaččat buohccát sáhttet maiddái olbmot geain eai leat ovdalaččas dihtosis riskadilálašvuođat.
Behandling av koronavirussykdom
Koronavirusdávdda dikšun
Det finnes ingen spesifikk behandling eller vaksine mot sykdommen, men nå har norske sykehus begynt å registrere pasienter med bekreftet koronasmitte i Norsk pandemiregister, slik at man skal kunne forbedre behandling og oppfølging.
​Ii gávdno vuos dihto dikšu dahje boahkku dávdda vuostá, muhto dál leat Norgga buohcciviesut registreregoahtán Norsk pandemiregistarii pasieanttaid geain lea duođaštuvvon koronadávda, vai álkibut sáhttet buoridit divššu ja čuovvoleami.
Her finner du mer informasjon om Norsk pandemiregister.
Dáppe gávnnat eambbo dieđuid Norsk pandemiregister birra.
Hvordan søker jeg ?
Movt ohcat ?
Skriv ett eller flere søkeord i søkefeltet.
Čále ovtta dahje máŋga sáni ohcangieddái.
Bruk så presise ord som mulig.
Čále sániid nu dárkilit go vejolaš.
Trykk på søkeknappen.
Deaddil dasto ohcanboalu.
Bruk mellomrom mellom ordene hvis du skriver flere søkeord i søkefeltet.
Jus čálát máŋga sáni ohcangieddái, galggat čállit sátnegaskkaid.
Skriver du flere ord, får du bare sider som inneholder alle ordene.
Jus čálát máŋga sáni, de gávdná dušše daid siidduid main leat buot dat sánit maid ohcet.
Bruk OR mellom flere ord hvis du ønsker å finne sider som inneholder ett eller flere søkeord.
Čále OR máŋgga sániid gaskkas jus háliidat gávdnat daid siidduid main leat juogo okta dahje máŋga ohcansániin.
Eksempel: eu OR eøs OR europarådet – gir treff på dokumenter som inneholder én eller flere av ordene.
Ovdamearka: jus čálát eo OR eeo OR eurohpáráđđi – de gávdnojit dokumeanttat main lea juogo okta dahje máŋga dain sániin maid leat ohcan.
Bruk - tegnet (minus) foran ordet som skal utelukkes ved søket.
Čále - mearkka (minus) ovddabeallai dan sáni maid ohcan galgá hilgut.
Eksempel: bondevik - stoltenberg gir treff på dokumenter som inneholder informasjon om Bondevik, men ikke Stoltenberg.
Ovdamearka: bondevik - stoltenberg de gávdná daid dokumeanttaid main gávdná Bondevik birra, ja hilgu daid mas lea Stoltenberg.
Bruk hermetegn " " for å søke på kombinasjon av ord i en spesiell rekkefølge.
Čále aisttonmearkkaid " " jus áiggut ohcat máŋga sáni earenoamáš ortnetvuoru mielde.
Eksempel: " statsministerens kontor ".
Ovdamearka: " stáhtaministara kantuvra ".
Bruk stjerne * for å søke med åpen endelse.
Čále nástemearkka * jus áiggut ohcat sániid main lea rabas geažus.
Eksempel: inform*, vil gi treff på sider som inneholder f.eks. informasjon, informasjonsplikt og informere.
Ovdamearka: dieht*, de gávdná siidduid main sisdoalus gávdná nugomat sániid diehtu, diehtojuohkin ja diehtit.
Avansert søk
Dárkilis ohcan
Hvordan er søkeresultatet sortert ?
Movt ohcanboađus šláddjejuvvo ?
Søkeresultatet sorteres med de mest relevante sidene først.
Ohcanboađus šláddjejuvvo nu ahte buoremus áššáigullevaš siiddut čájehuvvojit álgogeažis.
Du kan også velge å sortere på dato eller alfabetisk.
Don sáhtát maiddái válljet šláddjet ohcama dáhtona dahje alfabehta mielde.
Hvordan avgrenser jeg søket ?
Movt gáržudan ohcama ?
Avgrens søket ytterligere ved å velge kategorier i høyre meny.
Ohcama sáhtát gáržžidit jus válljet šlájaid olgešbeale fálus.
Hvordan utvider jeg søket ?
Movt viiddidan ohcama ?
Søker du på en av departementenes sider er det kun sider fra dette departementet som blir vist i trefflisten.
Jus ozat ovtta departemeanta siiddus, de leat dušše dan departemeanta siidduid mat ohcamis gávdnojit.
Du kan utvide trefflisten til å gjelde hele regjeringen.no.
Don sáhtát viiddidit ohcama nu ahte čállosiid ohca ja gávdná olles regjeringen.no siidduin.
Hva ligger under fanen " Dokumentarkiv " Søker du på hele regjeringen.no, får du mulighet til å velge trefflisten i dokumentarkivet. Dokumentarkivet inneholder bl. a.
Mii lea gávdnamis " Dokumeantavuorkká " vuolde Jus válljet ohcat olles regjeringen.no neahttabáikkis, de sáhtát dokumeantavuorkkás válljet makkár dokumeanttain galgá ohcat.
pressemeldinger, nyheter, taler og artikler fra tidligere regjeringer samt dokumenter som ikke lenger er gyldige.
Dokumeantavuorkkás leat e.e. preassadieđáhusat, ođđasat, sártnit ja artihkkaliat ovddit ráđđehusain ja dokumeanttat mat leat gustomeahttumat.
Avansert søk støtter vanlige søk med hermetegn, minus og stjerne.
Dárkilis ohcan dábálaččat hálddaša aisttonmearkkaid, goallossázu ja nástemearkka.
Avansert søk støtter bruk av de boolske operatorene AND.
Dárkilis ohcan hálddaša logihkalaš operatevrraid AND.
, OR og NOT.
, OR ja NOT.
Nærhet mellom søkeord angis med operatoren NEAR.
Jus ohcansánit galget gávdnot lahkalaga de atná operatevrra NEAR.
Søk i felter angis med bruk av kolon (:) mellom feltnavn og søkeord.
Ohcamis ohcangittiin de galgá čállit duppalčuoggá (:) gaskal fealtanama ja ohcansáni.
Parenteser brukes for å gruppere søkeord og angi presedens for bruk av operatorene.
Dávgeruođut adnojit go ovttastahttá ohcansániid ja bidjá presedeansa operáhtoriid geavaheapmái.
Ved ugyldig bruk av avansert søk skal søket behandles som et vanlig fritekstsøk.
Jus gustotmeahttumiid atná dárkilis ohcama de ohcan hálddašuvvo dábálaš friddjateakstaohcun.
Søk på f.eks. “ jens AND OR NOT. ”
Oza nugomat “ jens AND OR NOT. ”
(uten hermetegn) gir treff på dokumenter hvor ordene jens, and, or og not forekommer sammen.
(aisttonmearkkaid haga) de gávdná dokumeanttaid main sánit jens, and, or ja not čállojuvvojit maŋŋálaga.
eu OR eøs OR europarådet – gir treff på dokumenter som inneholder ett eller flere av søkeordene.
Dárkilis ohcama ovdamearkkat: o Jus čálát eo OR ees OR Eurohpáráđđi – de ohcandoaibma gávdná dokumeanttaid main leat juogo okta dahje máŋga ohcansániin.
statsminister (Jagland OR Bondevik OR Stoltenberg) – gir treff på dokumenter som omtaler én eller flere av statsministrene.
o Jus čálát stáhtaministtar (Jagland OR Bondevik OR Stoltenberg) – de ohcandoaibma gávdná dokumeanttaid main máinnašit ovtta dahje eanet stáhtaministariid.
hurtigtog NOT gardermo* – gir treff på dokumenter som inneholder hurtigtog men ikke varianter av gardermo [en / banen].
o Jus čálát jođanistoga NOT gardermo* – de gávdnojit dokumeanttat main sátni jođanistoga adno muhto ii daid main leat dát sátnemolssaeavttut gardermo [en / banen].
NEAR (jens statsminister N=6) – gir treff på dokumenter hvor ordene jens og statsminister forekommer med maks 6 ord mellom (N=6 må være med stor N !)
o Jus čálát NEAR (jens stáhtaministtar N=6) – de gávdná dokumeanttaid main sánit jens ja stáhtaministtar gávdnojit ja eanemusat 6 sáni gaskkas (N=6 galgá leat stuora N bustávva !)
NEAR (jens statsminister) – gir treff på dokumenter hvor ordene jens og statsminister forekommer nær hverandre (maks 4 ord mellom).
o NEAR (jens stáhtaministtar) – gávdná dokumeanttaid main sánit jens ja stáhtaministtar lea lahkalaga (eanemusat 4 sáni gaskkas).
NEAR (statsminister Hanssen Meltveit N=11) – gir treff på dokumenter hvor ALLE ordene forekommer innenfor 11 ord.
o NEAR (stáhtaministtar Hanssen Meltveit N=11) – gávdná dokumeanttaid main buot dát sánit gávdnojit 11 sáni siskkobealde.
island (aske OR støv) title:flytrafikk – sammensatt søk som gir treff på dokumenter hvor ordet island og enten aske eller støv forekommer hvor som helst, og hvor ordet flytrafikk forekommer i tittelen.
o islánda (gutna OR gavja) title:girdijohtolat – čoahkádus ohcan mii gávdná dokumeanttaid main sátni islánda ja dahje gutna dahje gavja gávdno gokko nu, ja mas sátni girdijohtolat gávdno bajilčállagis.
Denne avhandlingen baserer seg på etnografiske studier av tradisjonelle kunnskaper i Sirbmá-området, hvor folk tradisjonelt har levd av jordbruk, reindrift, laksefiske, innlandsfiske i vann og jakt.
Dán doavttirgrádačállosa vuođđun leat etnográfalaš dutkamušat Sirpmá guovllus gos olbmot árbevirolaččat leat eallán eanandoaluin, boazodoaluin, luossabivdduin, jávreguolástemiin ja bivdduin.
Disse levemåtene har avstedkommet kunnskaper, som uttrykkes i praksiser, fortellinger og som fremstilles i begreper.
Dát eallinvuogit leat dagahan máhtuid mat bohtet ovdan praksisain, muitalusain ja doahpagiin.
Kontinuitet som er skapt over tid, kan arbeides frem i forvaltningens praksiser, ved å ta i bruk fortellinger, praksis og praksisfellesskaper.
Máhtuid mat leat sajáiduvvon eallinvugiid bokte, sáhtášii sirdit hálddahuslaš praksisaide.
Dette innebærer rom for fleksibilitet.
Sirdin eaktuda rievdademiid hálddahusain.
Noen fortellinger fungerer som veivisere for hvordan mennesker skal opptre i gitte situasjoner.
Muhtin muitalusat doibmet ráđđeaddin mo olmmoš galgá láhttet vissis diliin.
Andre fortellinger dreier seg om fortrengninger fra områder, og mangel på forståelse for lokalbefolkningens levemåter.
Eará muitalusat leat ges dan birra go olbmot leat duvdojuvvon eret guovlluin, ja eiseválddiin lea leamaš váilevaš ipmárdus báikkálaš eallinvugiide.
Felles for alle disse fortellingene er at de bringer fram kunnskaper.
Buot dát muitalusat buktet ovdan máhtuid.
De befinner seg i et sosialt rom, som gjør at fortellinger henvender seg til andre fortellinger, og utløser nye fortellinger.
Dát doavttergrádadutkamuš čalmmustahttá bargovugiid ja bargooktavuođaid main lea leamaš joatkka.
Tradisjonelle kunnskaper er godt synlige gjennom praksiser i laksefiske.
Árbevirolaš máhtut leat bures oidnosis luossabivddu bargovugiin.
Kunnskaper kommer til uttrykk i observasjoner som folk gjør ved å være på Deatnu, og gjennom relasjoner som de har til laks.
Máhtut bohtet oidnosii olbmuid áiccadeami bokte go leat Deanu alde, ja sin oktavuođaid bokte lussii.
Det dannes også forskjellige relasjoner gjennom ulike fiskemetoder, og Deatnu erfares dermed ulikt av ulike aktører.
Iešguđetgelágán oktavuođat šaddet go olbmot bivdet iešguđetge bivdovugiiguin, ja nu maiddái olbmot vásihit Deanu iešguđetge láhkái.
Samiske begreper som beskriver vannmengden i Deatnu får ulik betydning ut i fra hvordan og hvor i elva det fiskes.
Sámegiel doahpagat mat čilgejit man ollu čáhci Deanus lea, ožžot iešguđetge mearkkašumiid das mo ja gos Deanus bivdojuvvo.
Deatnu blir til gjennom praksiser, observasjoner og fortellinger.
Deatnu boahtá oidnosii praksisaid, áiccadeami- ja muitalusaid bokte.
Lokalbefolkningens kunnskaper om laks og om Deatnu har imidlertid ikke vært en del av kunnskapsgrunnlaget i den offentlige forvaltningen av Deatnu.
Vaikko dál lea leamaš báikkálaš hálddašeapmi muhtin jagiid Deanus, de ii leat báikkálaš olbmuid máhttu luosa ja Deanu birra leamaš oassin almmolaš máhttovuođus.
Dette til tross for at det nå har vært lokalforvaltning i en del år. Bruk av tradisjonell kunnskap i forvaltningen av samiske og andre urfolks områder er slått fast i internasjonale konvensjoner og i Naturmangfoldloven.
Árbevirolaš máhttogeavaheapmi lea namuhuvvon riikkaidgaskasaš konvenšuvnnain ja Norgga lágas ‒ Naturmangfoldloven, Konvenšuvnnain ja lágas bohtet ovdan ahte maiddái Sámi ja eará álgoálbmot guovlluid máhtut, galget leat vuođđun luondduvalljodagaid hálddašeamis.
Det kan tyde på at det er problematisk å innføre tradisjonelle kunnskaper i forvaltningen uten at praksisene i forvaltningen endres.
Orru leamen váttis heivehit árbevirolaš máhtuid hálddašeapmái almmá ahte vuogádat rievdá.
Tradisjonelle kunnskapspraksiser er forskjellige fra de praksiser som forvaltningen i dag bruker.
Árbevirolaš máhttopraksisat leat earálágánat go dat maid hálddašeapmi dál geavaha.
Dersom tradisjonelle kunnskaper skal kunne tas i bruk i den offentlige forvaltningen, må forskjellene mellom kunnskapspraksisene erkjennes.
Jus árbevirolaš máhtuid galgá sáhttit váldit atnui almmolaččat, de ferte mieđihit ahte máhttopraksisain leat erohusat.
Det må gis rom for forskjeller, samtidig som de også kan være inngangsporten til kunnskapene.
Ferte láhččot sadji erohusaide, seammás go erohusat maid sáhttet rahpat uvssaid máhtuide.
Sametingets plenum Møtebok 01 /16
Sámedikki dievasčoahkkin Čoahkkingirji 01/16
Tid: 02.03.2016 - 04.03.2016 Sted: Karasjok
Áigi: 02.03.2016 - 04.03.2016 Báiki: Kárášjohka
Parti
Sajis
AP/BB
Bellodat
AP/BB
AP/BB
Mariann Wollmann Magga
Mariann Wollmann Magga
Marit Kirsten Anti Gaup
Marit Kirsten Anti Gaup
Laila Susanne Vars
Vars Laila Susanne
Permisjon 4. mars 2016, Jan Åge Biti tok sete for henne
permišuvdna 04.03.16 Jan Åge Biti su sajis
Per Andersen Bæhr
Per Andersen Bæhr
Permisjon 03.03.15 fra kl. 09.30 - 11.00
permišuvdna 03.03.16 dii. 9:30 - 11:00
Frp
Frp
Permisjon 04.03.16 fra kl. 12.00
permišuvdna 04.03.16 dii. 12.00 rájes
Aud Helen Marthinsen
Aud Helen Marthinsen
Ellen K. Saba
Ellen K. Saba
NORD
NORD
Permisjon 2. mars 2016, Klemet Erland Hætta tok sete for han
permišuvdna 02.03.16, Klemet Erland Hætta lei su sajis
Beaska Niillas
Beaska Niillas
NSR/SáB
NSR/SáB
Permisjon 3. mars 2016 fra kl. 15.30 - 4. mars 2016, Ellinor Guttorm Utsi tok sete for han
permišuvdna 03.03. dii. 15:25 rájes ja 04.04.16, Ellinor Guttorm Utsi lei su sajis
ÅaSG
ÅaSG
Varamedlemmer:
Várreláhttut
Stein Are Olsen
Stein Are Olsen
Stine Marie Høgden
Stine Marie Høgden
Nils Anders Rasmus
Nils Anders Rasmus
Permisjon 04.03.15 fra kl. 09.00 - 10.30
permišuvdna 04.03.16 dii. 09.00 - 10.30
Olof Anders Kuhmunen
Olof Anders Kuhmunen
Yvonne-Marie Miniggio
Yvonne-Marie Miniggio
møtte for Inger Elin Utsi 03. - 04.
čoahkkimis Inger Elin Utsi ovddas 03. - 04.
03.16
03.16
Kirsten Ellinor G. Utsi
Ida Marie Bransfjell ÅaSG
Permisjoner:
Permišuvnnat
Erstattes av:
Sadjásaš:
Nanna Agnete Thomassen
Nanna Agnete Thomassen
Saksliste
Saksliste
001/16
001/16
Konstituering
Vuođđudeapmi
002/16
002/16
Kunngjøring av nye saker
Ođđa áššiid dieđiheapmi
003/16
003/16
Sametingsrådets beretning om virsomheten
Sámediggeráđi doaibmadieđáhus
004/16
004/16
Spørsmål til Sametingsrådet
Gažaldagat Sámediggeráđđái
005/16
005/16
Sametingets årsrapport 2015
Sámedikki jahkeraporta 2015
006/16
006/16
Gruvedrift i Nussir og Gumppenjunni
Ruvkedoaibma Nussiris ja Gumppenjunis
007/16
007/16
Framtidige prosesser for tilpasning av reintall
Boahtteáigásaš proseassat boazologu heiveheami oktavuođas
008/16
008/16
Sametingsmelding om høyere utdanning og forskning
Sámediggedieđáhus alit oahpu ja dutkama birra
009/16
009/16
Samarbeidserklæring mellom Sametinget og Oslo kommune
Ovttasbargojulggaštus gaskal Sámedikki ja Oslo suohkana
010/16
010/16
Møteplan for Sametingets komité- og plenumsmøter 2017
Sámedikki lávdegodde- ja dievasčoahkkimat 2017 - čoahkkinplána
011/16
011/16
Sametingets innspill til jordbruksforhandlingene 2016
Sámedikki cealkámuš 2016 eanadoallošiehtadallamiidda
012/16
012/16
Verdiskapning i verneområder i det tradisjonelle samiske området
Árvoháhkan suodjalanguovlluin sámi árbevirolaš guovllus
013/16
013/16
Vindkraftutbyggingen på Fosen
Bieggafápmohuksen Fosenis
Ášši/Sak 001/16
Ášši 001/16
Sametingets plenum
Sámedikki dievasčoahkkin
Arkivsaknr.
Ášše nr.
16/612
16/618
Plenumsledelsens innstilling Innkalling av 05.02.16 med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes. Representant Ellinor Marita Jåme fremmet forslag om tilleggssak til saksliste:Vindkraftutbygging på Fosen
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: 05.02.16 beaiváduvvon gohččun árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvo, čuovvovaš lasse áššiin: Áirras Ellinor Marita Jåma evttohii lassiášši áššelistui: Bieggafámu huksen Fosenis
Sametingets plenum - 001/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 001/16
Forslag 1 fra Frp v/ representant Aud Marthinsen
Evttohus 1 Ovddádusbellodagas Aud Marthinsen bokte:
Debatten i sak 02/16 Nye saker, flyttes til 02.03.16.
02/16 O đđa áššiid digaštallan sirdojuvvo 02.03.16.
Saken påbegynt 02.03.16 kl. 09.00 Votering Av 39 representanter var 39 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 02.0 3. 16 dii. 09. 00. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 39 čoahkis.
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge:
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde:
Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Forslag 1 vedtatt enstemmig.
Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Forslag fra representant Ellinor Marita Jåma ble enstemmig vedtatt
Áirras Ellinor Marita Jåma evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat
Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Taleliste og replikkordskifte
Sáhkavuorrolistu ja replihkat
Talerliste
Sáhkavuorru
Repl i kk
Replihkka
Jørn Are Gaski, áššejođiheaddji
Jørn Are Gaski, áššejođiheaddji
Kirsti Guvsam, čoahkkinortnegii
Kirsti Guvsam, čoahkkinortnegii
VibekeLarsen, čoahkkinotnegii
VibekeLarsen, čoahkkinotnegii
Laila Susanne Vars, čoahkkinortnegii
Laila Susanne Vars, čoahkkinortnegii
Per A. Bæhr, čoahkkinortnegii
Per A. Bæhr, čoahkkinortnegii
Toril Bakke Kåven, čoahkkinortnegii
Toril Bakke Kåven, čoahkkinortnegii
Aud Marthisen, čoahkkinortegii
Aud Marthisen, čoahkkinortegii
Vibeke Larsen, čoahkkinortnegii
Vibeke Larsen, čoahkkinortnegii
Kirsti Guvsàm, čoahkkinortnegii
Kirsti Guvsàm, čoahkkinortnegii
SP - vedtak:
DC - Mearrádus:
Innkalling av 05.02.16 med forslag til saksliste, program og taletid godkjennes, med følgende tilleggssaker: Sak 013/16 Vindkraftutbygging på Fosen.
05.02.16 beaiváduvvon gohččun, árvaluvvon áššelistu, prográmma ja sárdnunáigi dohkkehuvvui oktan čuovvovaš lassiáššiin: Ášši 1 3 /16 Bieggamillohuksen Fosenis.
Debatten i sak 2/16 Kunngjøring av nye saker, flyttes til 02.03.16.
Ášši 02/16 Ođđa áššiid birra digaštallan sirdojuvvo 02.03.16.
Saken avsluttet 02.03.16 kl. 09.20.
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 02.03.16 dii. 09.2 0.
Ášši/Sak 002/16
Ášši 002/16
Sametingets plenum - 002/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 002/16