pere/sami_parallel huggingface dataset:
Et program i regi av det humanistiske rådet - Samisk og kvensk språk , historie og kultur ( 1981-1991 ) , og et program i regi av det samfunnsvitenskapelige rådet - Samiske / samisk-norske studier , hadde stor betydning for oppbyggingen av samisk forskerkompetanse .
Prográmma maid humanisttalaš ráđđi lágidii – Sámiid ja kveanaid giella , historjá ja kultuvra ( 1981-1991 ) , ja prográmma maid servodatdieđalaš ráđđi lágidii – Sámi / Sámi-dáčča dutkamat , ledje mávssolaččat sámi dutkiid gelbbolašvuođa huksemis .
Norges forskningsråd ble opprettet 01.01.93 og har videreført deler av satsingen på samisk forskning gjennom Området for kultur og samfunn , og også andre områder i forskningsrådet .
Norgga dutkanráđđi ásahuvvui 01.01.93 , ja lea viidáset fievrridan muhtun osiid sámi dutkama vuoruheamis Kultuvra- ja servodatprográmma čađa ja dutkanráđi eará prográmmaid čađa .
Norges forskningsråd utarbeidet i 1998 en utredning om Samisk forskning , som behandler kunnskaps- og rekrutteringsbehov , forskningstemaer og faglige nettverk , med mer .
Norgga dutkanráđđi čielggadii 1998:s Sámi dutkama dilálašvuođaid , ja guorahalai gelbbolašvuođa- ja oččodandárbbuid , dutkanfáttáid , fágalaš fierpmádagaid jna. .
I denne utredningen pekes det på Universitetet i Tromsø sin rolle som landets største forskningsinstitusjon for samiske forskningsspørsmål , og de store forskningsbehovene i det samiske samfunnet .
Dán čielggadeamis čujuhuvvo Romssa universitehta bargui riikka stuorámus dutkanásahussan mii gieđahallá sámi dutkangažaldagaid , ja stuora dutkandárbbuide mat leat sámi servodagas .
Norges forskningsråd betoner betydningen av rekrutteringstiltak og behovet for oppbyggingen av nettverk mellom de høgere utdanningsinstitusjonene .
Norgga dutkanráđđi deattuha oaččuhandoaimmaid deaŧalašvuođa , ja ahte lea dárbu hukset fierpmádagaid alit oahppoásahusaid gaskka .
Norges forskningsråd spiller en viktig rolle i rekruttering av samiske studenter til høgere grads studier blant annet gjennom ulike stipendordninger , men det er nødvendig at Universitetet i Tromsø selv prioriterer tiltak som tar sikte på rekruttering til samiske studier .
Norgga dutkanráđđi lea deaŧalaš oassálasti sámi studeanttaid oaččuheamis alit gráda oahpuide , earret eará iešguđetlágán stipeandaortnegiid čađa . Lea maiddái dárbbašlaš ahte Romssa universitehta ieš vuoruha doaibmabijuid maid ulbmil lea studeanttaid oaččuhit sámi oahpuide .
Våren 1999 ble Norges forskningsråds handlingsplan for samisk forskning påbegynt .
1999 giđa ráhkadišgođii Norgga dutkanráđđi sámi dutkama doaibmaplána .
Universitetet i Tromsø hadde to representanter i referansegruppen .
Romssa universitehtas ledje guokte ovddasteaddji referánsajoavkkus .
Handlingsplanen omfatter konkretiseringer av temaområder , virkemiddelprofil og institusjonsstrategi .
Doaibmaplánas leat fáddásurggiid , ásahusstrategiijaid ja doaibmaprofiillaid čielggadusat .
4.3 Utviklingen på fagområdene ved Universitetet i Tromsø
Romssa universitehta fágasurggiid ovdáneapmi
TMU ble underlagt Universitetet i Tromsø i 1976 og fikk i 1978 ansvaret for forvaltningen av Lov om kulturminnevern , herunder den samiske delen som i 1993 ble overført Samisk kulturminneråd .
Romssa musea / Romssa universitehtamusea šattai 1976:s Romssa universitehta oassin , ja oaččui 1978:s ovddasvástádusa hálddašit kulturmuitogáhttenlága sámi oasi . 1993:s sirdojuvvui sámi kulturmuitogáhtten Sámi kulturmuitoráđi hálddašeapmái .
I 1984 var det fire fagmiljøer som hadde et spesielt ansvar for samisk forskning , undervisning , formidling og kulturminnevern :
1984:s ledje njeallje fágabirrasa main lei erenoamáš ovddasvástádus sámi dutkamii , oahpahussii , diehtojuohkimii ja kulturmuitogáhttemii :
( Samiskseksjonen ved Institutt for språk og litteratur
Sámi ossodat , Giela ja girjjálašvuođa instituhtta
( Historieseksjonen ved Institutt for samfunnsvitenskap
Historjjá ossodat , Servodatdiehtaga instituhtta
( Forskningsgruppa samiske studier / etniske relasjoner ved Institutt for samfunnsvitenskap
Sámi dutkamiid / etnalaš relašuvnnaid dutkanjoavku , Servodatdiehtaga instituhtta
( Samisk-etnografisk avdeling ved Institutt for museumsvitenskap
Sámi-etnográfalaš ossodat , Museadiehtaga instituhtta
I senere tid har også andre fagområder integrert samiske temaer i forskning og undervisning , for eksempel ved instituttene for arkeologi , filosofi , samfunnsplanlegging og lokalsamfunnsforskning , statsvitenskap , sosiologi , pedagogikk , og religionsvitenskap .
Maŋemus áiggiid leat maid eará fágasuorggit dutkagoahtán ja oahpahišgoahtán sámi fáttáid , ovdamearkka dihte arkeologiija , filosofiija , servodatplánema ja báikegoddedutkama , stáhtadiehtaga , sosiologiija , pedagogihka ja oskkoldatdiehtaga instituhtat .
Dette , samt historisk oversikt på instituttnivå , omtales nærmere i vedlegg A om Samisk forskning og undervisning ved Universitetet i Tromsø og tilknyttede institusjoner .
Dáid erohusaid ja instituhtaid historjjá guorahallat lagabui A mildosis Romssa universitehta ja guoskevaš ásahusaid sámi dutkan ja oahpahus .
4.3.1 Et eksempel fra Historieseksjonen / Institutt for historie
4.3.1 Historjjá ossodat ovdamearkan / Historjjá instituhtta
Utviklingen på Institutt for historie brukes som eksempel på hvordan et institutt gradvis har bygget opp stor kompetanse innen samiske temaer , og hvor samiske og urfolkstemaer er en av bærebjelkene til instituttet , noe som igjen har gjort instituttet og Universitetet i Tromsø kjent internasjonalt .
Dás geavahuvvo Historjjá instituhta ovdáneapmi ovdamearkan dasa movt instituhtta dássidit lea huksen stuora gelbbolašvuođa sámi fáttáin . Historjjá instituhta válddáhagat leat earret eará sámi ja eamiálbmotfáttát , ja dat lea dahkan sihke instituhta ja Romssa universitehta dovddusin riikkaidgaskasaččat .
Instituttet viser i praksis hvilke utfordringer en står ovenfor ved en ytterligere oppbygging av samisk forskning ved Universitetet i Tromsø , og hvordan utfordringene kan møtes .
Instituhtta čájeha praktihkalaččat makkár hástalusat leat go galgá lasihit Romssa universitehta sámi dutkama , ja movt daid hástalusaid sáhttá gieđahallat .
Instituttet har et overordnet nasjonalt koordinerende ansvar for utviklingen av forskning og undervisning innen samisk og kvensk historie .
Instituhtas lea vuosttašdási našunála ovddasvástádus oktiiheivehit sámiid ja kveanaid historjjá dutkama ja oahpahusa ovdáneami .
Instituttet har hatt gradvis oppbygging av kompetanse i samisk historie , fra enkelte kurs på midten av 1970-tallet med en vitenskapelig assistent-stilling , til 1990-tallet med eget professorat i samisk historie , spesielle studietilbud innen samisk / urfolksforskning på hovedfagsnivå , flere utdannede doktorgradsstudenter og en internasjonal profil .
Instituhtta lea dássidit huksen sámi historjjá gelbbolašvuođa . 1970-logu gaskkamuttus ledje instituhtas dušše moadde gurssa ja dieđalaš assisteantavirgi sámi historjjás , ja 1990-logus lei instituhtas sierra professoráhtta sámi historjjás , erenoamáš oahppofálaldagat váldofágadásis sámi , / eamiálbmotdutkamis máŋga eksáminerejuvvon doavttirgrádastudeantta sámi fáttáin ja riikkaidgaskasaš olgogovva .
I notatet til Hansen og Minde beskrives prosessen slik :
Hansen ja Minde čilgeba notáhtas dán proseassa ná :
“ ... Samisk historie kom raskt på dagsordenen etter at seksjonen var etablert .
“ ... Sámi historjá lea ossodaga vuođđudeami rájes juo leamaš guovddážis .
Historiemiljøet ved seksjonen ( Historisk klubb ) arrangerte i 1975 det første seminaret som kun fokuserte på samisk historie .
Ossodaga historjábiras ( Historisk klubb ) lágidii 1975:s vuosttaš seminára mas dušše lei sáhka sámi historjjás .
Foredrag om dette tema har senere blitt en gjenganger ved de årlige lokalhistoriske seminar seksjonen / instituttet har arrangert , seinest på Det XXIII nordnorske historieseminar i Vadsø i september 1998 .
Logaldallamat dán fáttás leat maŋŋil šaddan oassin ossodaga / instituhta báikkálaš historjjálaš seminárain mat lágiduvvojit jahkásaččat , maŋemustá davvinorgga XXIII historjáseminára Čáhcesullos čakčamánu 1998:s .
Temaet var “ Historie , etnisitet og politikk ” .
Fáddán lei “ Historjá , čearddalašvuohta ja politihkka ” .
Fra 1976 til og med 1982 hadde seksjonen knyttet til seg en vit. ass./NAVF-stipendiat i samisk historie .
1976 rájes 1982 rádjái , lei ossodagas dieđalaš assisteanta / NAVF-stipendiáhtta sámi historjjás .
En liten skare hovedfagsstudenter ble knyttet til de igangsatte prosjekter og skrev oppgaver innenfor forskningsfeltet .
Muhtun váldofágastudeanttat čadnojedje dáidda álggahuvvon prošeavttaide ja čálle váldofágabargguset dáin dutkansurggiin .
Noen av de andre tilbudte fordypningsemnene inneholdt vesentlige samiske komponenter , således f.eks. emnet “ Bosetning og økonomi i Nord-Norge fram til ca. 1600 ” , som også fokuserte på eldre samiske tilpasningsformer og bosetning .
Muhtun dain eará čiekŋudanfáttáin ledje maiddái deaŧalaš sámi oasit , nu go ovdamearkka dihte fáttás “ Ássan ja ekonomiija Davvi-Norggas sullii 1600-logu rádjái ” , mii maiddái gieđahalai dološ sámi heivehusvugiid ja ássama .
En egen stilling for samisk historie ble etablert i 1984 , fram til 1993 formelt øremerket som ½ mellomstilling , men i realiteten var stillingsinnehaverens forskningsinnsats konsentrert om dette feltet .
Sierra virgi sámi historjjás ásahuvvui 1984:s , ja gohčoduvvui gitta 1993 rádjái formálalaččat ½ gaskavirgi , muhto duohtavuođas dutkkai bargi eanas sámi historjjá .
Etter felles argumentasjon fra de samisk-engasjerte miljøene ved muséet , språk &amp; litteratur , sosialantropologi og historie , ble det på slutten av 1980-tallet opprettet en ny stilling i samisk historie og kultur .
1980-logu loahpageahčen ásahuvvui ođđa virgi sámi historjjás ja kultuvrras maŋŋel go musea sámi birrasat , giella ja girjjálašvuohtabirrasat , sosialantropologiijabiras ja historjábiras ovttas ledje bargan dan badjelii .
Ved tilsetting i denne stillingen i 1988 ble stillingsinnehaveren , knyttet til historie , på grunn av sin fagbakgrunn .
1988:s virgáibidje olbmo dán virgái ja bargi čadnojuvvui Historjjá ossodahkii iežas fágaduogáža dihte .
Da Senter for samiske studier ble opprettet , ble imidlertid vedkommendes arbeidsplikt overført dit , mens han fremdeles hadde sin arbeidsplass ved historie .
Go Sámi dutkamiid guovddáš ásahuvvui , sirdojuvvui dán bargi bargangeatnegasvuohta guovddážii , vaikko su bargosadji ain lei Historjjá ossodagas .
Fra 1993 disponerer instituttet en egen toppstilling særskilt for samisk historie .
1993 rájes lea instituhtas leamaš sierra njunušvirgi erenoamážit sámi historjjá váras .
I denne perioden var det god rekruttering av hovedfagsstudenter og dr. art. studenter til forskningsfeltet .
Dán áigodagas oaččuhedje olu váldofágastudeanttaid ja dr. art. studeanttaid dutkansuorgái .
Det ble uteksaminert om lag 10 hovedfagsstudenter med avhandlinger om særskilt samiske emner , og det ble avlagt én dr.philos. - grad .
Eksáminerejuvvo sullii 10 váldofágastudeantta geat váldofágabargguin ledje sámi fáttáid guorahallan , ja čađahuvvui okta dr.philos. - gráda .
( Astri Andresen : “ Omstillingstid .
( Astri Andresen : “ Nuppástuhttináigodat .
Nomadisk reindrift i Torne lappmark og Troms 1840 – 1920 . ” )
Nomádalaš boazodoallu Duortnus siiddas ja Romssas 1840-1920 . ” )
Særskilt til 1800- og 1900-tallets historie var rekrutteringen vært jevn .
Erenoamážit 1800- ja 1900-logu historjái lei buorre oččodeapmi .
Samisk historie ble i løpet av perioden integrert på alle nivå i studiet .
Sámi historjá sisafievrriduvvui dán áigodagas buot dásiide oahpus .
Nye valgfrie emner i moderne samisk historie er utviklet , og på hovedfag tilbys en realhistorisk spesialisering i urfolkshistorie .
Ođđa válljenfáttát ođđaáigásaš sámi historjjás leat ásahuvvon , ja váldofágadásis lea vejolaš sierranit reálhistorjjálaš eamiálbmothistorjái .
Det må spesielt nevnes at to forskningsrådsfinansierte doktorgradsstudenter arbeider direkte med samisk historie ; nærmere bestemt om reindrift - og pressehistorie .
Erenoamážit ferte namuhit ahte guokte doavttirgrádastudeantta , maid dutkanráđđi lea ruhtadan , dutkaba sámi historjjá : boazodoallo- ja preassahistorjjá .
Institutt for historie definerer nå feltet “ Samisk historie / urbefolknings- og minoritetshistorie ” som ett av sine fire hovedsatsingsområder ...
Dál lea “ Sámi historjá / eamiálbmot- ja minoritehtahistorjá ” okta Historjjá instituhta njealji váldovuoruhansurggiin ...
Som det beskrives nærmere i punkt A.7 .
Nu go lagabui čilgejuvvo čuoggás A.7 .
3. Institutt for historie , er det utviklet samiske studietilbud ved instituttet , igangsatt en rekke forskningsprosjekter hvor instituttet samarbeider med andre institutter .
3 Historjjá instituhtta , lea instituhtta ásahan sámi oahppofálaldagaid , álggahan máŋga dutkanprošeavtta main ovttasbarget eará instituhtaiguin .
Det pekes likevel på behovet for nyrekruttering til faget .
Fágii lea goitge dárbu oaččuhit ođđa olbmuid .
4.4 Utvalget som vurderte videreføring av samisk forskning , undervisning , populærvitenskapelig formidling og kulturminnevern ved Universitetet i Tromsø
Lávdegoddi mii guorahalai Romssa universitehta sámi dutkama , oahpahusa , populearadieđalaš diehtojuohkima ja kulturmuitogáhttema viidáset fievrrideami
I 1988 opprettet Universitetsstyret et utvalg som skulle vurdere videreføring av samisk forskning , undervisning , populærvitenskapelig formidling og kulturminnevern ved Universitetet i Tromsø .
1988:s nammadii Universitehtastivra lávdegotti mii galggai guorahallat Romssa universitehta sámi dutkama , oahpahusa , populearadieđalaš diehtojuohkima ja kulturmuitogáhttema viidáset fievrrideami .
Utvalget overleverte sin innstilling til Universitetsstyret i juni 1989 .
Lávdegoddi geigii árvalusa Universitehtastivrii geassemánus 1989 .
Utvalget konsentrerte seg om humanistiske og samfunnsvitenskapelige fag .
Lávdegoddi guorahalai dušše humanisttalaš ja servodatdieđalaš fágaid .
De mente Universitetet i Tromsø sin oppgave var å :
Lávdegoddi oaivvildii ahte Romssa universitehta doaimmat ledje :
( Fungere som en ressurs i forhold til det samiske samfunnet - eller deler av det - som ønsker å knytte seg til samiske tradisjoner , samisk identitet og språk - enten dette skjer ved studium / forskning i fortidige og samtidige kulturytringer , eller gjennom deltakelse i samiske kulturytringer .
doaibmat resursan sámi servodahkii – dahje osiide sámi servodagas – mat háliidit vuhtii váldit sámi árbevieruid , sámi identitehta ja sámegiela – geavaš dál dát ovddeš ja dálá kulturovdanbuktimiid dutkama bokte , dahje go searvá sámi kulturovdanbuktimiidda . Lávdegoddi háliidii maiddái čielggadit doahpaga sámi dutkan .
Se punkt A.1 .
Geahča čuoggá A.1 .
1. Hva er samisk forskning og undervisning ?
1 Mii lea sámi dutkan ja oahpahus ?
4.4.1 Opprettelsen av Senter for samiske studier
4.4.1 Sámi dutkamiid guovddáža ásaheapmi
Utvalget foreslo blant annet opprettelsen av et Senter for samiske studier .
Lávdegoddi evttohii earret eará ásahit Sámi dutkamiid guovddáža .
Begrunnelsen var å synliggjøre Universitetet i Tromsø sine forpliktelser overfor det samiske samfunnet gjennom å prioritere og samordne forskningen og undervisningen som hadde slik relevans .
Ággan lei ásahit buoret vejolašvuođaid vuoruhit ja oktiiheivehit dutkamiid ja oahpahusaid mat váikkuhit sámi servodahkii , ja nu maiddái oainnusin dahkat Romssa universitehta geatnegasvuođaid sámi servodaga ektui .
Senteret skulle bidra til :
Guovddáš galggai
( Økt forskning og undervisning om samiske forhold
lasihit dutkama ja oahpahusa sámi dilálašvuođaid birra .
( å styrke rekruttering til samisk forskning ved Universitetet i Tromsø
oaččuhit eanet olbmuid Romssa universitehta sámi dutkamiidda .
( å stimulere til samarbeid på tvers av faggrenser
movttiidahttit ovttasbargguid fágaid rájiid rastá .
( å samordne undervisning og forskning om samiske forhold ved Universitetet i Tromsø
oktiiheivehit Romssa universitehta sámi dilálašvuođaid oahpahusa ja dutkama .
( å gi informasjon og fremme kontakt nasjonalt og internasjonalt om samiske forhold
juohkit dieđuid ja oaččuhit oktavuođaid našuvnnalaččat ja riikkaidgaskasaččat sámi dilálašvuođain .
Utvalget foreslo at senteret foruten administrativt personale også skulle bestå av en forskningsveileder , to forskere og noen midlertidige stillingshjemler .
Lávdegoddi evttohii ahte guovddážis galget leat hálddahuslaš bargit , dutkanbagadalli , guokte dutki ja muhtun gaskaboddasaš virggi .
Forslaget om å knytte forskningstilling ) ( er til Senter for samiske studier er tatt opp med jevne mellomrom .
Evttohus čatnat dutkanvirggiid Sámi dutkamiid guovddážii lea ain duos dás guorahallojuvvon .
Senter for samiske studier er direkte underlagt Universitetsstyret og har således en mer selvstendig funksjon enn de andre sentrene ved Universitetet i Tromsø .
Sámi dutkamiid guovddáš lea njuolga Universitehtastivrra vuolde , ja lea danin friddjadeabbo go Romssa universitehta eará guovddážat .
Senteret ledes av et styre som oppnevnes av Universitetsstyret for to år ad gangen .
Guovddáža jođiha stivra , maid Universitehtastivra nammada guovtti jahkái ain hávális .
Den samiske kunstneren Iver Jåks har vært ansatt ved Senter for samiske studier som dieđadáiddár ( ‘ artist in residence ’ ) fra 1993 til 1999 , da han gikk av med pensjon .
Sámi dáiddár Iver Jåks lea 1993 rájes gitta 1999 rádjái go penšunerii , leamaš Sámi dutkamiid guovddáža dieđadáiddár ( ’ artist in residence ’ ) .
Bakgrunnen for ansettelsen av Jåks var å styrke den kulturrelaterte kunnskap og etablere en erkjennelse om at uformell og formell kunnskap må utfylle hverandre .
Jåks virgáibidjama duogáš lei nannet kulturrelaterejuvvon máhtuid , ja ásahit dovddastusa ahte eahpeformálalaš ja formálalaš máhtut fertejit deavdit nubbi nuppi .
På grunn av nedskjæringer på budsjettet er denne stillingen kuttet , men det arbeides med å få den tilbake .
Bušeahta gáržžidemiid dihte lea virgi heaittihuvvon , muhto dál barget oaččuhit dán virggi fas ruovttoluotta .
Et sentralt aspekt ved urfolksforskningen er at denne må knytte an til urfolks egen kunnskap , og bidra til økt erkjennelse om at uformell og formell kunnskap er komplementære enheter .
Guovddáš oassi eamiálbmotdutkamis lea ahte dutkan ferte leat vuođđuduvvon eamiálbmogiid iežas máhtuide , ja ahte eamiálbmotdutkan galgá buktit dovddastusaid ahte formálalaš ja eahpeformálalaš máhtut devdet nubbi nuppi ja daid ii sáhte sirret .
( Forvaltning av reisestøtteordninga for samiske hovedfags- og doktorgradsstudenter .
Sámi dutkamiid guovddáš hálddaša olu doaimmaid , váldodoaimmat leat earret eará :
Reisestøtteordninga er gjort permanent fra og med 1999 .
Mátkedoarjjaortnet lea 1999 rájes bistevaš doaibma .
( Oppfølging av handlingsplan for samisk språk ved Universitetet i Tromsø .
Juohkit strategiijaruđaid . Bearráigeahččat Romssa universitehta sámegiela doaibmaplána .
( Arrangere seminarer og utgi rapporter i Senter for samiske studier sin skriftserie m.m. .
Lágidit semináraid ja almmuhit raporttaid Sámi dutkamiid guovddáža čálaráiddus jna. .
( Forarbeid til mastergrad i urfolksstudier ved Universitetet i Tromsø .
Láhčit eamiálbmotoahpuid mastergráda Romssa universitehtii .
( Planlegging av “ Forum for urfolksspørsmål i bistanden ” - et NORAD-finansiert prosjekt som har til hensikt å styrke Det norske urfolksprogrammet .
Plánet “ Ovddidanguovlluid eamiálbmotáššiid foruma ” – NORAD lea ruhtadan dán prošeavtta man ulbmil lea nannet Norgga eamiálbmotprográmma .
Senterets virksomhet ble evaluert i 1994 i forhold til senterets målsetninger .
Guovddáža doaimmat árvvoštallojuvvo 1994:s guovddáža ulbmiliid ektui .
Det ble ansett som vanskelig å vurdere effekten av virkemidlene , men senteret ble ansett å ha profilert seg på en positiv måte i universitetsmiljøet .
Lei hui váttis árvvoštallat movt Sámi dutkamiid guovddáža doaimmat leat váikkuhan , muhto guovddáš lei positiivvalaččat beaggán universitehtabirrasis .
I 1995 ble Senter for samiske studier sin frie stilling opprettholdt ved at senteret fortsatt ble underlagt Universitetsstyret , i motsetning til de andre sentrene ved Universitetet i Tromsø som ble tilknyttet Forskningsavdelingen .
Sámi dutkamiid guovddáš bisui 1995 : s Universitehtastivrra vuollásažžan , ja bisuhii dasto maiddái friddjavuođas , vaikko eará guovddážat sirdojuvvo Dutkanossodahkii . Friddjavuođa ággan ledje guovddáža doaibmasuorggit ja ulbmilat , maid buoremusat vuhtii váldá dákkár vuogádagas .
Se kapittel 5 om Forslag til tiltak .
Geahča viđat kapihttala Doaibmabijuid evttohusat .
4.4.2 Andre tiltak
4.4.2 Eará doaibmabijut
Utvalget foreslo også andre tiltak :
Lávdegoddi evttohii maiddái eará doaibmabijuid :
( Semesteremne i samisk kulturhistorie .
Sámi kulturhistorjjá lohkanbajioahppu .
Se punkt A. 9. UNIKOM
Geahča čuoggá A. 9 UNIKOM
( Innføringskurs i samiske / samisk-norske samfunnsforhold for ex. phil. - studenter .
Álgogursa sámi / sámi-dáčča servodatdilálašvuođain ex. phil. studeanttaide .
Se punkt A.7 .
Geahča čuoggá A.7 .
2. Institutt for filosofi
2 Filosofiija instituhtta
( Et seminar om samfunnsvitenskap og kunnskapspolitikk
Seminára servodatdiehtaga ja máhttopolitihka birra
( Større vektleggelse på samiske språkkunnskaper ved utlysning av stillinger knyttet til samisk forskning .
Stuorat deaddu sámegiela gelbbolašvuhtii go almmuha rabas virggiid mat leat čadnon sámi dutkamii .
Se punkt 5.1.5 Samisk språk som reell kvalifikasjon ved ansettelser i vitenskapelige stillinger
Geahča čuoggá 5.1.5 Sámegielmáhttu reella kvalifikašuvdnan dieđalaš virggiid virgáibidjamis
( Publisering av forskningsresultater på samisk .
Almmuhit dutkanbohtosiid sámegillii .
Se punkt 5.1.10 Styrke forskningsforsmidlingen
Geahča čuoggá 5.1.10 Nannet dutkandieđuid gaskkusteami
De fleste tiltakene er fulgt opp i mer eller mindre grad gjennom arbeidet ved Senter for samiske studier .
Eanaš doaibmabijut leat čuovvoluvvon unnit dahje eanet Sámi dutkamiid guovddáža bargguid čađa .
Forslaget om et Seminar om samfunnsvitenskap og kunnskapspolitikk , ble begrunnet med uenigheten om sameforskningens plass og de ulike formene for samfunnsfaglig forståelse som kom til syne i diskusjonen som oppstod rundt sosialantropologenes forslag om å etablere et fagstudium i sosialantropologi .
Seminára servodatdiehtaga ja máhttopolitihka birra evttohuvvui lágiduvvot dan dihte go eai lean ovttaoaivilis sámi dutkama sajádaga ektui , ja dan dihte go nu olu máŋggalágán ipmárdusat bohciidedje digaštallamis mii buollái go sosialantropologat evttohedje ásahit sierra sosialantropologiija fágaoahpu .
Det er avholdt mange temamøter , seminarer og lignende om sameforskningens plass ved Universitetet i Tromsø siden 1989 .
1989 rájes leat lágiduvvon máŋga fáddáčoahkkima , seminára ja sullasačča sámi dutkama sajádaga birra Romssa universitehtas .
I oppfølgingen av strategiplanarbeidet bør det derfor tas sikte på en fortsettelse av de vitenskapsteoretiske debattene , initiert av Senter for samiske studier .
Strategiijaplána čuovvoleamis berre joatkit daiguin dieđateorehtalaš digaštallamiiguin , ja Sámi dutkamiid guovddáš berre álggahit daid digaštallamiid .
5 Forslag til tiltak
5 Doaibmabijuid evttohusat
Forskning om samiske forhold er i likhet med forskning om blant annet flerkulturelle og flerspråklige forhold , både et satsingsområde og et ansvarsområde ved Universitetet i Tromsø .
Sámi dilálašvuođaid dutkan lea , seammá go earret eará máŋggakultuvrralašvuođa ja máŋggagielalašvuođa dutkan , sihke Romssa universitehta vuoruhansuorgi ja ovddasvástádussuorgi .
Denne formuleringen tydeliggjør forskjellen mellom universitetet sine satsingsområder som kan variere over tid , og universitetet sine ansvarsområder som man ikke kan velge bort .
Universitehta vuoruhansuorggit sáhttet rievddadit áiggiid mielde , muhto universitehta ovddasvástádussuorggit eai rievdda ja daid ii sáhte duvdit eret .
I “ Strateginotat for Universitetet i Tromsø for perioden fram til år 2010 ” under punkt 4 . Forskning , sies det :
Romssa universitehta strategiijanotáhta ” Romssa universitehta strategiijanotáhtta jagi 2010 rádjái ” njealját čuoggá vuolde čuožžu :
Det er naturlig at Universitetet i Tromsø ut fra sin geografiske beliggenhet og øvrige målsetninger inntar en ledende rolle innen denne type forskning ” .
Lea lunddolaš ahte Romssa universitehta sihke geográfalaš sajádaga dihte ja eará mihttomeriid dihte lea njunnošis dakkár dutkamiin ” .
Innenfor Norgesnett-ideen er det en målsetning å være et nasjonalt tyngdepunkt innen samisk forskning .
Norggafierpmádagas lea Romssa universitehtas mihttomearri našuvnnalaččat leat njunnošis sámi dutkamis .
Sametingets utredning viste at av de 192 personene som drev med samiskrelatert forskning i Norge i 1996 , befant hele 46% av disse seg ved Universitetet i Tromsø .
Sámedikki čielggadus čájehii ahte 192 dutkiin geat 1996:s dutke sámi ja sápmelaččaide guoskevaš áššiid Norggas , ledje olles 46% Romssa universitehtas .
Forskningsutvalget etterlyser i sin høringsuttalelse Universitetet i Tromsø sine forskningsmessige utfordringer .
Dutkanlávdegoddi cealká gulaskuddancealkámušas ahte váillaha Romssa universitehta dutkanhástalusaid .
De foreslår å utarbeide et program for forskningsbaserte problemstillinger innenfor samiske næringer .
Dutkanlávdegoddi evttoha ásahit sierra prográmma sámi ealáhusaid dutkančuolmmaid várás . ja sámiide guoskevaš dutkamiid ” .
Det bør derfor etableres en arbeidsgruppe som skal peke ut noen prioriterte forskningstemaer / områder innenfor samisk / urfolksforskning .
Berre nammaduvvot bargojoavku man bargu lea čujuhit muhtun dutkanfáttáid / surggiid maid háliidit vuoruhit sámi / eamiálbmotdutkamis .
Det bør være et mål å ha et tverrfaglig / tverrfakultært perspektiv på disse områdene .
Mihttomearrin berre leat dáid dutkansurggiid guorahallat fágaidgaskasaš / fakultehtaidgaskasaš oaidninsajis .
På bakgrunn av at forskning om samiske forhold er en viktig begrunnelse for opprettelsen av Universitetet i Tromsø er det naturlig og nødvendig å utarbeide noen prioriterte forslag til tiltak for perioden 2000-2010 .
Sámi dilálašvuođaid dutkan lei deaŧalaš ággan Romssa universitehta vuođđudeapmái , ja danin lea sihke lunddolaš ja dárbbašlaš evttohit muhtun doaibmabijuid maid háliidit vuoruhit áigodagas 2000-2010 .
( Oppbygging av et urfolkssenter ved Universitetet i Tromsø
Doaibmabijut leat : Ásahit eamiálbmotguovddáža Romssa universitehtii
( Oppbygging av tverrfakultære forskningsprogram
Ásahit fakultehtaidgaskasaš dutkanprográmmaid
( Styrke institusjonssamarbeidet ( Urfolksnettverket og “ Forum for urfolksspørsmål i bistanden ” )
Nannet institušuvdnaovttasbargguid ( Eamiálbmotfierpmádat ja “ Ovddidanguovlluid eamiálbmotáššiid forum ” )
( Utvikle pensum om samisk / urfolksforhold ved avdelingene , / fakultetene samt utvikle pensumlitteratur på samisk
Ráhkadit lohkanmeriid sámi / eamiálbmot áššiid birra ossodagain / fakultehtain ja ráhkadit lohkanmeriid sámegillii
( Rekruttering av samiske studenter
Sámi studeanttaid oččodit Romssa universitehtii
( Styrke forskningsformidlingen
Nannet dutkandieđuid gaskkusteami
( Styrke rammevilkår for bruk av samisk språk
Nannet sámegiela geavaheami rámmaeavttuid
( Fast samisk representant i Universitetsstyret
Bistevaš sámi ovddasteaddjesadji Universitehtastivrii
( Permanentisering av semesteremne i samisk kulturkunnskap .
Bistevažžan dahkat sámi kulturdieđu lohkanbajioahpu
5.1 Prioriterte tiltak
5.1 Vuoruhuvvon doaibmabijut
5.1.1 Sámi dutkanguovddáš / Samisk forskningssenter / Sami research centre
5.1.1 Sámi dutkanguovddáš Fágabirrasat deattuhit cealkámušain erenoamážit dárbbu nannet oktiiheivehandoaimma .
Dette betinger en faglig styrking av senteret , samt at det åpnes for at det kan skje sterkere styring av forskningsaktiviteter gjennom senterets virksomhet .
Dát doaimmat eaktudit ahte guovddáš nannejuvvo fágalaččat , ja ahte guovddáš oažžu buoret vejolašvuođaid doaimmahit dutkandoaimmaid bargguidis čađa .
To av høringsuttalelsene tar for seg konkrete tiltak som kan løse dette , og de dreier seg om å organisere Senter for samiske studier som henholdsvis “ Centre of excellence ” eller etter modell av “ Senter for høyere studier ” .
Vuosttaš evttohus lea organiseret Sámi dutkamiid guovddáža seammaládje go áivan dutkamiid guovddážiid ( Centre of excellence ) , ja nubbi evttohus lea organiseret guovddáža alla dutkamiid guovddáža ( Senter for høyere studier ) modealla mielde .
Senteret bør definere sin virksomhet rundt noen utvalgte faglige tema .
Guovddáš berre válljet muhtun fágalaš fáttáid ja meroštit daid guovddáža doaibman .
Forskningsutvalget foreslår at styret for Senter for samiske studier bør arbeide videre med dette .
Dutkanlávdegoddi evttoha ahte Sámi dutkamiid guovddáža stivra berre bargat dáinna áššiin viidáseappot .
Et annet viktig mål er at Senter for samiske studiers administrasjon til enhver tid skal kunne saksbehandle tospråklig .
Deaŧalaš mihttomearrin lea maiddái ahte Sámi dutkamiid guovddáža hálddahus meannuda áššiid sihke sámegillii ja dárogillii .
Dette fordi Universitetet i Tromsø må ha en sentral rolle internasjonalt når det gjelder å sette agendaen for forskning og undervisning om urfolk .
Lea deaŧalaš danin go Romssa universitehta ferte riikkaidgaskasaččat leat njunnošis bidjame eamiálbmogiid dutkama ja oahpahusa guovddážii .
1 ) Etablering og navn på senteret
Doaibmabijut : Guovddáža ásaheapmi ja namma
Det etableres et internasjonalt forskningssenter for samisk og urfolksforskning ved Universitetet i Tromsø .
Romssa universitehtii ásahuvvo riikkaidgaskasaš sámi ja eamiálbmotdutkanguovddáš .
Dette senteret er en videreføring av Senter for samiske studier slik det eksisterer i dag .
Guovddáš viidáset fievrrida Sámi dutkamiid guovddáža nu go dat lea dálá dilis .
Navnet på senteret foreslås slik , med et hovednavn og en undertittel :
Guovddáža nammaevttohusat , váldonamma ja liigenamahus :
Samisk : Sámi dutkanguovddáš ( kun én tittel )
Sámegillii : Sámi dutkanguovddáš
Norsk : Samisk forskningssenter
Dárogillii : Samisk forskningssenter
Senter for samisk og urfolksforskning
Senter for samisk og urfolksforskning
Engelsk : Sami research centre
Eŋgelasgillii : Sámi research centre
Centre for Sami and indigenous research
Centre for Sámi and indigenous research
Sentret bør omfatte såvel forskning om samiske forhold som forskning om urfolk i andre deler av verden .
Guovddáš galgá fátmmastit sihke sámi dutkamiid ja maiddái eará eamiálbmogiid dutkamiid .
Den samiske komponenten skal være sentral , og fremheves spesielt .
Sámi oassi galgá leat guovddážis ja erenoamážit deattuhuvvot .
Sentret skal bidra til å samordne og styrke forskningen ved Universitetet i Tromsø , og ta mål av seg til å samle fremragende forskere innen disse fagområdene .
Guovddáš galgá oktiiheivehit ja nannet Romssa universitehta sámi dilálašvuođaid ja eamiálbmotdilálašvuođaid dutkama , ja čohkket njunuš dutkiid dáin fágasurggiin .
Sentret vil da inneha en faglig kompetanse som kan være en ressurs i prosjekter tilknyttet blant annet NORAD , Norges forskningsråd og NUFU .
Guovddáža fágalaš gelbbolašvuođat sáhttet dasto leat resursan earret eará NORAD , Norgga dutkanráđi ja NUFU prošeavttaide .
Styret ved Senter for samiske studier foreslår at det opprettes en arbeidsgruppe som arbeider videre med opprettelsen av Samisk forskningssenter .
Nammadit bargojoavkku Sámi dutkamiid guovddáža stivra evttoha ahte nammaduvvo bargojoavku mii bargá viidáseappot Sámi dutkanguovddáža ásahemiin .
( Harald Gaski , Sámi instituhtta / Samisk institutt , Det humanistiske fakultet
Bargojoavkku evttohasat leat : Harald Gaski , Sámi instituhtta , Humanisttalaš fakultehta
( Svein Jentoft , Institutt for planlegging og lokalsamfunnsforskning , Det samfunnsvitenskapelige fakultet
Svein Jentoft , Plánema ja báikegoddedutkamiid instituhtta , Servodatdiehtaga fakultehta
( Else Grete Broderstad , Institutt for statsvitenskap , Det samfunnsvitenskapelige fakultet
Else Grete Broderstad , Stáhtadiehtaga instituhtta , Servodatdiehtaga fakultehta
( Henry Minde , Institutt for historie , Det samfunnsvitenskapelige fakultet
Henry Minde , Historjjá instituhtta , Servodatdiehtaga fakultehta
( En representant fra Det juridiske fakultet
Juridihka fakultehta ovddasteaddji
( En representant fra Tromsø Museum / Universitetsmuseet i Tromsø
Romssa musea / Romssa universitehtamusea ovddasteaddji
( Terje Lilleng , studentrepresentant , Samisk studentforening
Terje Lilleng , studeantaovddasteaddji , Sámi studeanttaid searvi Romssas
( Monica Alterskjær Olsen , Avdeling for Arktisk Biologi , Det medisinske fakultet
Monica Alterskjær Olsen , Árktalaš biologiija ossodat , Medisiinnalaš fakultehta
( Bård A. Berg , styreleder , Senter for samiske studier
Bård A. Berg , stivrajođiheaddji , Sámi dutkamiid guovddáš
( Adm. leder , Senter for samiske studier ( sekretær for gruppen )
Hálddahusjođiheaddji , Sámi dutkamiid guovddáš ( joavkku čálli )
5.1.2 Tverrfakultære forskningsprogram
5.1.2 Fakultehtaidgaskasaš dutkanprográmmat
“ En kulturhistorisk orientert forskning kan med stor fordel bygges opp omkring større tverrvitenskapelige prosjekter . ”
“ Kulturhistorjjálaš dutkamat sáhttet stuora ovdamuniin vuođđuduvvot stuorát máŋggadieđalaš prošeavttaide . ”
- Institutt for arkeologi
– Arkeologiija instituhtta .
Forskningssamarbeid blir foreslått både mellom avdelinger / institutter ved Universitetet i Tromsø , og mellom Universitetet i Tromsø og andre institusjoner .
Evttohuvvo ásahit dutkanovttasbargguid sihke Romssa universitehta ossodagaid / instituhtaid gaskkas , ja Romssa universitehta ja eará ásahusaid gaskkas .
Som oversikten i vedlegget om “ Samisk forskning og undervisning ved Universitetet i Tromsø og tilknyttede institusjoner ” viser , er ikke samiske problemstillinger likt integrert på instituttnivå .
Nu go “ Romssa universitehta ja guoskevaš ásahusaid sámi dutkan ja oahpahus ” - mildosis boahtá ovdan , de eai leat sámi áššit seammá olu sisafievrriduvvon buot instituhtaide .
I punkt A.1 .
Čuoggás A.1 .
2. Universitetet og forholdet til det samiske samfunnet , ble det talt for å styrke betingelsene for samisk forskning ved de enkelte fagområdene , samtidig som det etableres ordninger som fremmer flerfaglige forskningsprosjekter ( se også innspill fra Institutt for arkeologi , punkt A.7.1 . ) .
2 Romssa universitehta oktavuođat sámi servodahkii , ságastallojuvvo ahte ferte nannet daid iešguđetge fágabirrasiid sámi dutkama eavttut , ja ahte maiddái ferte ásahit ortnegiid mat ovddidit máŋggafágalaš dutkanprošeavttaid ( geahča maiddái Arkeologiija instituhta cealkámuša , čuokkis A.7.1 ) .
Et aktuelt flerfaglig forskningsprosjekt er forskning på reindriftsproblematikk , der både landskapsforståelse , sosio-kulturelle endringer i reindrifta og endringer i reindriftas rammevilkår må vies oppmerksomhet .
Áigeguovdilis máŋggafágalaš dutkanprošeakta lea dutkat boazodoalloáššiid . Boazodoalloáššiid dutkkadettiin ferte vuhtii váldit sihke eanadatipmárdusaid , boazodoalu sosio-kultuvrralaš rievdamiid ja boazodoalu rámmaeavttuid rievdamiid .
I tillegg er det viktig at eksisterende kunnskapsbygging om biologiske forhold og næringsutvikling forsterkes .
Lea maiddái deaŧalaš ahte dálá gelbbolašvuođahuksemat biologalaš dilálašvuođain ja ealáhusovddidemiin nannejuvvojit .
Det er et stort behov for å videreutvikle de miljøer som har viktige spørsmål som samerett , samiske sedvaner og generell urfolk-rettighetsproblematikk som sitt forskningstema .
Lea deaŧalaš nannet birrasiid mat dutket áššiid nu go sámerievtti , sámi vieruiduvvon vuoigatvuođaid ja oppalaččat eamiálbmotvuoigatvuohtaáššiid . Dáid dutkančuolmmaid berre maid dutkat stuorat máŋggafágalaš dutkanprošeavttain .
I tillegg bør disse forskningstemaene bygges ut i større flerfaglige forskningsprosjekter .
Eamiálbmogiid dearvvašvuođa- ja sosiáladilálašvuođat leat daid maŋemus jagiid beaggán miellagiddevaš dutkanfáddán .
Helse- og sosialspørsmål er de senere årene blitt sett som interessante i et urfolksperspektiv .
Dát dutkančuolmmat leat deaŧalaččat sámi servodaga olbmuide ja eará eamiálbmotservodagaid olbmuide .
Disse problemstillingene vil måtte involvere flerfaglig og tverrfakultær forskning , da både sosiale , kulturelle og biologiske / genetiske forhold vil ha betydning for folks helse , og for å få et grep om folks helseforståelse .
Dáid dilálašvuođaid ferte dutkat sihke máŋggafágalaččat ja fakultehtaidgaskasaččat , go sihke sosiálalaš , kultuvrralaš ja biologalaš / genehtalaš dilálašvuođat váikkuhit olbmo dearvvašvuhtii , ja vai gokčá buot beliid olbmuid dearvvašvuođaipmárdusas .
Det er av vesentlig betydning at man innenfor det samiske feltet er opptatt av filosofisk grunnlagsproblematikk .
Lea erenoamáš deaŧalaš ahte sámi dutkamiin beroštit filosofalaš vuođđogažaldagain .
Dette er spørsmål av vesentlighet som vil gripe inn i alle de andre forskningsfelt og fagområder .
Dát leat deaŧalaš gažaldagat mat gusket buot eará dutkansurggiide ja fágabirrasiidda .
Det vil også være viktig at man trekker dette inn i komparative sammenhenger i en større urfolkskontekst .
Lea maiddái deaŧalaš dáid gažaldagaid gieđahallat buohtastahtti dilálašvuođaid ektui stuorát eamiálbmotoktavuođain .
1 ) Prioritering av forskningstema
Doaibmabijut : Dutkanfáttáid vuoruheapmi
Det bør etableres en arbeidsgruppe som skal peke ut noen prioriterte forskningstemaer / områder innenfor samisk / urfolksforskning .
Berre nammadit bargojoavkku mii galgá vuoruhit dutkanfáttáid / surggiid sámi / eamiálbmotdutkamiin .
Det bør være et mål å ha et tverrfaglig / tverrfakultært perspektiv på disse områdene .
Mihttomearrin berre leat dáid surggiid guorahallat fágaidgaskasaš / fakultehtaidgaskasaš oaidninsajis .
2 ) Finansiering av tverrfakultære forskningsprosjekt
Fakultehtaidgaskasaš dutkanprošeavttaid ruhtadeapmi
Det igangsettes et arbeid med å få etablert og finansiert ett eller flere tverrfakultære forskningsprosjekt innen samiske problemstillinger .
Álggahuvvo bargu ásahit ja ruhtadit ovtta dahje eanet fakultehtaidgaskasaš dutkanprošeavtta sámi fáttás .
Styret ved Senter for samiske studier utarbeider forslag til arbeidsgruppe .
Sámi dutkamiid guovddáža stivra evttoha bargojoavkku lahtuid .
5.1.3 Oppbygging av rekrutteringsstillinger innenfor samisk tematikk
5.1.3 Ásahit rekrutterenvirggiid sámi fáttáin
Utviklingen ved Institutt for historie , punkt 4.3.1 . Historieseksjonen / Institutt for historie som historisk eksempel , viser hvordan satsingen må være langsiktig , og viser også nødvendigheten av å bruke virkemidler i form av ulike stipendordninger .
Historjjá instituhta ovdáneapmi , čuokkis 4.3.1 Historjjá ossodat / Historjjá instituhtta ovdamearkan , čájeha ahte vuoruhemiid ferte guhkes áiggiid badjel dahkat , ja ahte lea dárbbašlaš geavahit iešguđetlágán stipeandaortnegiid doaibmabidjun .
Institutt for biologi etterlyser i høringsuttalelsen øremerking av en eller flere universitetsstipendiatstillinger til studier i reinens biologi .
Biologiija instituhtta evttoha gulaskuddancealkámušastis várret ovtta dahje eanet universitehtastipendiáhttavirggi bohccobiologiija dutkamiidda .
Forskningsutvalget foreslår i sin høringsuttalelse at stipendiatstillinger til samisk forskning også i fremtiden bør bli prioritert ved refordeling av stipendiatstillinger .
Dutkanlávdegoddi árvala gulaskuddancealkámušastis ahte maiddái boahtteáiggis galgá stipendiáhttavirggiid juogadettiin vuoruhit stipendiáhttavirggiid mat leat sámi dutkama várás .
1 ) Innen 2010 skal det være minst én rekrutteringsstilling innenfor samisk tematikk på hvert av de relevante fagområdene .
Doaibmabijut : Ovdal jagi 2010 galgá unnimusat okta rekrutterenvirgi sámi fáttás leat juohke relevánta fágasuorggis .
2 ) Innen 2010 skal det være minst én vitenskapelig stilling innenfor samisk tematikk på hvert av de relevante fagområdene .
Ovdal jagi 2010 galgá unnimusat okta dieđalaš virgi sámi fáttás leat juohke relevánta fágasuorggis .
3 ) Det må arbeides for å opprette flere post-doc-stillinger innen samisk og samiskrelaterte forskningstemaer .
Ferte ásahit eambbo post-doc-virggiid sámi ja sámiide guoskevaš dutkanfáttáin .
5.1.4 Utvikling av Masters-program og Bachelors-program i urfolksstudier
5.1.4 Ásahit eamiálbmotoahpuid Master-prográmma ja Bachelor-prográmma
Som følge av den internasjonale profileringen tas det sikte på å øke antallet urfolkstudenter og gjesteforskere / hospitanter ved Universitetet i Tromsø , gjennom blant annet engelskspråklige undervisningstilbud .
Riikkaidgaskasaš profileren lea mielddisbuktán mihttomeari oaččuhit eambbo eamiálbmotstudeanttaid ja guosselogaldalliid / hospitánttaid Romssa universitehtii , earret eará eŋgelasgiel oahppofálaldagaid bokte .
Universitetet i Tromsø har allerede foreslått en ny kategori innenfor kvoteprogrammet for utenlandsstudenter - “ urfolksstudenter ” .
Romssa universitehta lea evttohan ahte ásahuvvo ođđa studeantajoavku olgoriikkastudeanttaid earreprográmmii – namalassii ” eamiálbmotstudeanttat ” .
På denne måten gjør man det mulig for urfolkstudenter fra alle land å søke om opptak via kvoteprogrammet .
Dáinna lágiin sáhttet buot riikkaid eamiálbmotstudeanttat ohcat sisaváldima earreprográmma bokte .
Ved Universitetet i Tromsø er det i dag tilbud om tre mastersprogram : visuell antropologi ( SV-fak ) , internasjonal fiskeriforvaltning ( NFH ) og lingvistikk ( Hum-fak ) .
Romssa universitehtas leat dál golbma mastergrádafálaldaga : visuála antropologiija ( Servodatdiehtaga fakultehta ) , riikkaidgaskasaš guolástushálddašeapmi ( Norgga guolástusallaskuvla ) ja lingvistihkka ( Humanisttalaš fakultehta ) .
En internasjonalisering betinger at nødvendig informasjonsmateriell om samiske – og urfolkstudier også finnes i engelskspråklig utgave , både i brosjyrer og på hjemmesiden på nettet .
Riikkaidgaskasaš doaimmaheapmi eaktuda ahte dárbbašlaš dieđut sámi ja eamiálbmotoahpuid birra maiddái leat eŋgelasgillii gihppagiin ja ruovttosiidduin Interneahtas .
Institutt for arkeologi støtter i sin høringsuttalelse forslaget om MA-studium i urfolksstudier .
Arkeologiija instituhtta doarju gulaskuddancealkámušastis evttohusa ásahit eamiálbmotoahpuid MA-prográmma .
De sier det er et viktig tiltak for å styrke universitetets forskning og undervisning .
Instituhtta cealká maiddái ahte dat lea deaŧalaš doaibma mii nanne universitehta dutkama ja oahpahusa .
Ved Institutt for arkeologi finnes det relevante emner , for eksempel kulturhistorie , kulturminnevern , landskap , hellige steder , etikk og faghistorie samt minoritets - majoritetsrelasjoner .
Arkeologiija instituhtas leat relevánta fáttát , ovdamearkka dihte kulturhistorjá , kulturmuitogáhtten , eanadat , bassi báikkit , etihkka , fágahistorjá , minoritehta ja majoritehta gaskavuođat .
Også ved Institutt for statsvitenskap er de positive til opprettelsen av et slikt tilbud og de finner det naturlig at også statsvitenskapelige problemstillinger kan inkluderes i dette tilbudet .
Maiddái Stáhtadiehtaga instituhtta doarju dákkár fálaldaga ásaheami , ja oaivvilda ahte lea lunddolaš ahte dákkár fálaldaga oassin maiddái leat stáhtadiehtaga fáttát .
Dette studiet vil fremme flerfaglig samarbeid .
Eamiálbmotoahpuid MA-prográmma nannešii máŋggafágalaš ovttasbargguid .
Ved Institutt for sosialantropologi ser de på innføring av et MA-studium som en interessant tanke som bør utredes nærmere .
Sosialantropologiija instituhtta oaivvilda ahte eamiálbmotoahpuid MA-prográmma ásaheapmi lea miellagiddevaš doaibma maid berre čielggadit eambbo .
De foreslår også en alternativ løsning som man bør vurdere , en “ sommerskolemodell ” som kan tilbys studenter og representanter for urfolksorganisasjoner .
Sosialantropologiija instituhtta maid evttoha muhtun vejolaš modealla maid berre vuđoleappot árvvoštallat , namalassii ” geasseskuvlamodealla ” maid sáhttá fállat studeanttaide ja eamiálbmotorganisašuvnnaid ovddasteddjiide .
Tema her kan være : internasjonal urfolksrett , FN-systemet , samerett , konfliktssosiologi , etnisitetsbegrepet , etnopolitikk , forvaltningsordninger for urfolksanliggender , utdanningspolitikk for urfolk , urbefolkningshistorie osv. .
Vejolaš fáttát leat : riikkaidgaskasaš eamiálbmotriekti , ON-vuogádat , sámeriekti , soahpameahttunvuođaidsosiologiija , etnisitehta-doaba , etnopolitihkka , eamiálbmotáššiid hálddašanásahusat , eamiálbmogiid oahpahuspolitihkka , eamiálbmothistorjá jna. .
De ser for seg studiet som modulbasert med ulike deleksamener , men også med grundig fordypelse i enkelte tema .
Evttohit oahpu juohkit osiide maidda čiekŋuda vuđolaččat ja main leat sierra eksámenat .
Studiet må bli interfakultært i sin oppbygging .
Oahppu ferte lágiduvvot fágaidgaskasaččat .
Studiet bør også sees i sammenheng med Utenriksdepartementet sine signaler om styrking av innsats til urfolk i bistanden .
Oahpu ferte maiddái geahččat Olgoriikkadepartementta signálaid ektui nannet veahki ovddidanguovlluid eamiálbmogiidda .
Institutt for sosialantropologi påpeker også at Senter for samiske studier bør styrkes med en administrativ stilling på undervisningssiden dersom MA-studiet kommer i gang .
Antropologiija instituhtta deattuha maiddái ahte Sámi dutkamiid guovddáža hálddahusa berre nannet ovttain virggiin mii galgá háldet MA-prográmma oahpahusaid .
Det vil være viktig å ta hensyn til dette ved en videre utbygging av staben ved Senter for samiske studier .
Dán ferte muittus atnit go Sámi dutkamiid guovddážii galgá virgáibidjat eambbo bargiid .
1 ) Fullføre arbeidet med et Mastersprogram i urfolksstudier
Doaibmabijut : Álggahit eamiálbmotoahpuid Master-prográmma
Det allerede igangsatte arbeidet med et Mastersprogram i urfolksstudier fullføres .
Eamiálbmotoahpuid Master-prográmma plánenbargu gárvvistuvvo .
Studiet søkes utformet tverrfakultært mellom Det humanistiske fakultet , Det juridiske fakultet og Det samfunnsvitenskapelige fakultet .
Ohccojuvvo ásahit oahpu Humanisttalaš fakultehta , Juridihka fakultehta ja Servodatdiehtaga fakultehta fakultehtaidgaskasaš oahppun .
2 ) BA i urfolksstudier
Eamiálbmotoahpuid Bachelor-progámma
Universitetet i Tromsø bør i tillegg til Mastersprogram i urfolksstudier også vurdere å etablere et Bachelorprogram i urfolksstudier .
Romssa universitehta berre eamiálbmotoahpuid Master-prográmma lassin , maiddái árvvoštallat ásahit eamiálbmotoahpuid Bachelor-prográmma .
I tillegg til å fungere som et kvalifiserende studium for Mastersprogrammet i urfolksstudier , vil Bachelorprogrammet også være et eget studium .
Bachelor-prográmma addá gelbbolašvuođa lohkagoahtit eamiálbmotoahpuid Master-prográmma , muhto Bachelor-prográmma lea maiddái sierra oahppu .
3 ) Planlegging av “ BA in arctic studies ” videreføres gjennom Arctic University
” BA in arctic studies ” - plánejuvvo Arctic University ovttasbarggus
Universitetet i Tromsø er allerede involvert i arbeidet med Arctic University .
Romssa universitehta lea mielde Arctic University ovttasbarggus .
Universitetet i Tromsø er representert i en arbeidsgruppe som skal utforme et konkret forslag til “ BA in arctic studies ” .
Romssa universitehtas lea ovddasteaddji bargojoavkkus mii galgá ráhkadit konkrehta ” BA in arctic studies ” evttohusa . ”
Dette studiet kan inngå som et fremtidig studietilbud ved Universitetet i Tromsø .
BA in arctic studies ” soaitá šaddat leat boahttevaš oahppofálaldat Romssa universitehtas .
5.1.5 Samisk språk som reell kvalifikasjon ved ansettelser i vitenskapelige stillinger
5.1.5 Sámegielmáhttu reella kvalifikašuvdnan dieđalaš virggiid virgáibidjamis
Det foreslås videre at også stipendiater skal kunne søke om permisjon for å studere samisk på lik linje med ansatte i faste vitenskapelige stillinger .
Evttohuvvo maiddái ahte stipendiáhtain galgá leat seammá vejolašvuohta ohcat virgelobi oahppat sámegiela go dieđalaš bargiin lea geat leat bistevaš virggiin .
2 ) Det arbeides for at permisjonsordningen for vitenskapelige ansatte med behov for å lære seg samisk også gjelder for stipendiater .
Oččodit maiddái stipendiáhtaide seammá virgelohpeortnega go dieđalaš bargiide , mii addá vejolašvuođa oažžut virgelobi oahppat sámegiela .
5.1.6 Etablering av frikjøpsordninger
5.1.6 Ásahit friddjaoastinortnegiid
Mange av utfordringene ved Universitetet i Tromsø tilligger ikke de enkelte instituttene alene .
Romssa universitehtas leat máŋga hástalusa mat eai guoskka dušše iešguđetge instituhtaide .
Dette tilsier at vi også fokuserer på ordninger som er generelle for universitetet , f.eks. ulike samarbeidsordninger .
Ferte danne maiddái hutkat ortnegiid mat leat oppalaččat olles universitehtii , ovdamearkka dihte iešguđetlágán ovttasbargoortnegat .
I fler- og tverrfaglig forskning hevdes det at det ikke alltid er et ressursproblem ved Universitetet i Tromsø , men ofte et samarbeidsproblem .
Ii leat álohii resursavátnivuohta mii hehtte máŋggafágalaš ja fágaidgaskasaš dutkamiid Romssa universitehtas , muhto dávjá leat maiddái ovttasbargováttisvuođat mat dagahit dan .
Utfordringen er da å skape institusjonelle arrangementer som fremmer samarbeid på tvers av faggrenser .
Hástalussan lea danin ásahit institušuvnnalaš lágidemiid mat ovddidit ovttasbargguid fágaid rájiid rastá .