pere/sami_parallel huggingface dataset:
Forvaltning av arealer og ressurser er omfattende prosesser som kan påvirke livsvilkårene for framtidige generasjoner.
Areálaid ja resurssaid hálddašeapmi lea viiddes proseassa mii sáhttá váikkuhit boahttevaš buolvvaid eallineavttuide.
Sametinget ser det som avgjørende at vedtak i slike prosesser bygger på et solid kunnskapsgrunnlag.
Sámedikki mielas lea mearrideaddjin ahte mearrádusat dakkár proseassain leat vuođđuduvvon nana máhttovuđđui.
Det er behov for å styrke kunnskapen om samisk kultur og næringer for de som planlegger og utreder.
Dárbu lea nannet plánejeddjiid ja čielggadeddjiid máhtu sámi kultuvrra ja ealáhusaid birra.
Samisk tradisjonell kunnskap – árbediehtu – må anerkjennes og vektlegges parallelt med forskningsbasert kunnskap i beslutningsprosessene om bruk og vern av land og ressurser.
Árbediehtu galgá leat dássálagaid dutkanvuđot máhtuin mearrádusproseassain eatnamiid ja resurssaid geavaheami ja suodjaleami oktavuođas.
Tradisjonell kunnskap skal inngå i beslutningsprosesser i dialog med de samiske samfunnene og slik tas aktivt i bruk i forvaltning av arealer og ressurser i samiske områder.
Sámediggi áigu váikkuhit dasa ahte árbediehtu oahpásmahtto, dohkkehuvvo ja váldojuvvo atnui sámi guovlluid areálaid ja resurssaid hálddašeami oktavuođas.
Konsekvensutredninger skal gi beslutningsrelevant kunnskap om samisk arealbruk og tradisjonell kunnskap knyttet til dette.
Váikkuhusčielggadusat galget addit mearridanrelevánta máhtu sámi areálageavaheami ja dasa guoski árbedieđu birra.
Sametinget vil at det utvikles statlige retningslinjer for hvordan berørte reinbeitedistrikter og samiske rettighetshavere skal involveres i arbeidet for at sakene skal bli forsvarlig utredet.
Dasa lassin háliida Sámediggi ahte stáhta bealis ráhkaduvvojit njuolggadusat dasa mo guoskevaš orohagat galget váldojuvvot mielde bargui vai áššit čielggaduvvojit dohkálaččat.
Sametinget vil sikre reindrifta beitearealer, og slik gi mulighet for å styrke og utvikle reindrifta både som næring og som en viktig samisk kulturbærer.
Sámediggi áigu sihkkarastit boazodoalu guohtunareálaid, ja dan láhkai addit vejolašvuođa nannet ja ovddidit boazodoalu sihke ealáhussan ja deaŧalaš sámi kulturguoddin.
Sametinget vil at samiske lokalsamfunn skal ha tilgang til reine kyst- og havområder som gir rom både for et levedyktig fjord- og kystfiske, og for fiske til matauke og som rekreasjon.
Sámediggi háliida ahte sámi báikegottiin galgá leat beassanvejolašvuohta buhtes riddo- ja mearraguovlluide mat sáhttet leat vuođđun eallinfámolaš vuotna- ja riddoguolásteapmái, ja guolásteapmái sihke borramuša háhkama ja vuoiŋŋasteami várás.
Tradisjonelt fiske og fangst skal ikke fortrenges av konkurrerende arealkrevende virksomhet.
Gilvvohalli areálagáibideaddji doaimmat ii galgga duvdit eret árbevirolaš guolásteami ja bivddu.
Sametinget vil arbeide for å opprettholde andelen dyrka mark i samiske områder, som grunnlag for framtidig matproduksjon.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte gilvojuvvon eatnamiid oassi bisuhuvvo sámi guovlluin, vuođđun boahttevaš borramušbuvttadeapmái.
Sametinget vil bruke innsigelsesmuligheten som følger av plan- og bygningsloven til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse.
Sámediggi áigu geavahit dan vuosttaldanvejolašvuođa maid plána- ja huksenláhka addá, sihkkarastin dihtii sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosa.
Vern av arealer i samiske områder, som naturreservater, nasjonalparker og landskapsvernområder, skal ha som formål å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse.
Mihttomearrin dakkár areálaid suodjaleamis sámi guovlluin nu go luonddumehciid, álbmotmehciid ja suodjemehciid, galgá leat dat ahte sihkkarastit sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuđđosa.
Sametinget vil at all forvaltning av verneområder i Sápmi skal ta utgangspunkt i og sikre fortsatt tradisjonell samisk bruk av områdene.
Sámediggi háliida ahte buot suodjeguovlluid hálddašeapmi Sámis galgá vuođđuduvvot sámi árbevirolaš guovlogeavaheapmái vai dat sáhttá jotkojuvvot.
Naturmangfold bevares gjennom kontinuitet i samisk bruk.
Luonddušláddjivuohta fuolahuvvo oktilis sámi geavahemiin.
Sametinget vil at eventuell tilrettelegging for verdiskapning i nasjonalparker og andre større verneområder skal skje på en måte som ivaretar eksisterende samiske næringer.
Sámediggi háliida ahte vejolaš láhčin árvoháhkamii álbmotmehciin ja stuorát suodjeguovlluin galgá dahkkojuvvot dainna lágiin ahte dat fuolaha dálá sámi ealáhusaid.
Utmarksbruk - meahcásteapmi - er en viktig samisk kulturbærer.
M eahcásteapmi lea deaŧalaš sámi kulturguoddi.
Tilgang til og mulighet for å bruke meahcci bidrar til å sikre framtidig bosetting og levekår i samiske områder.
Beassan meahccái ja vejolašvuohta geavahit meahci lea mielde sihkkarastimin boahttevaš ássama ja eallineavttuid sámi guovlluin.
Sametinget vil synliggjøre betydningen av tradisjonell høsting, og å drøfte hvordan rammevilkårene kan forbedres for å ta vare på og utvikle denne høstningstradisjonen.
Sámediggi áigu oainnusin dahkat árbevirolaš ávkkástallama mearkkašumi, ja áigu gieđahallat dan mo rámmaeavttuid sáhttá buoridit vai dán ávkkástallanárbevieru sáhttá áimmahuššat ja ovddidit.
1.3 Meldingsprosessen og medvirkning
1.3 Dieđáhusproseassa ja mielváikkuheapmi
Sametingets forrige melding om miljø- og areal fra 2009, Leve i landet på landets vis hadde som hovedmål å sikre en bærekraftig utvikling i de tradisjonelle samiske bosettingsområdene.
Sámedikki jagi 2009 biras- ja areáladieđáhusa, Eatnamis eatnama láhkái, váldomihttomearri lei sihkkarastit ceavzilis ovddideami árbevirolaš sámi ássanguovlluin.
Meldingen tok utgangspunkt i at arealer og ressurser gir grunnlag for bosetting og næringsutøvelse i samiske bygder, og er en betingelse for å utvikle egen kultur og samfunnsliv.
Dieđáhusa vuolggasadjin lei ahte areálat ja resurssat adde vuođu ássamii ja ealáhusdoaimmaheapmái sámi giliin, ja lea eaktun dasa ahte ovddidit iežas kultuvrra ja servodateallima.
Meldingen ønsket å synligjøre det at tilgang og rettigheter til egne bosettingsområder og muligheten til å forvalte disse i samsvar med egne tradisjoner og verdier er avgjørende for videreføring av samisk kultur og levemåte.
Dieđáhus háliidii čalmmustahttit ahte beassan ja vuoigatvuođat iežas ássanguovlluide ja vejolašvuohta beassat hálddašit dáid iežas árbevieruid ja árvvuid vuođul lea mearrideaddjin sámi kultuvrra ja eallinvuogi viidáseappot fievrrideapmái.
Det samiske samfunnet har vært bredt involvert i arbeidet med utforming av denne meldingen.
Stuorra oasit sámi servodagas leat leamaš mielde váikkuheamen dán dieđáhusa ráhkadeami.
Samiske næringsorganisasjoner, lag- og foreninger, samt kommuner i samiske områder ble invitert til innspillsmøter på Røros, i Kautokeino, Evenes og Varangerbotn.
Sámi ealáhusorganisašuvnnat, joavkkut ja searvvit, ja sámi guovlluidgielddat bovdejuvvojedje čoahkkimiidda Plassjii, Guovdageidnui, Evenáššái ja Vuonnabahtii buktit árvalusaid.
I tillegg la sametingsrådet stor vekt på å legge til rette for et kunnskapsbasert debatt.
Dasa lassin deattuhii sámediggeráđđi garrasit láhčit máhttovuđot digaštallamii.
Seks fagartikler med ulike tema innenfor areal- og ressursutnytting ble bestilt fra sentrale forskere med kunnskap om samiske forhold.
Guhtta fágaartihkkala iešguđet fáttáiguin areála- ja resursaávkkástallamis diŋgojuvvojedje deaŧalaš dutkiin geain lei máhttu sámi dilálašvuođaid birra.
Disse ble presentert på et fagseminar i november 2015.
Dat biddjojuvvojedje ovdan fágasemináras skábmamánus 2015.
Høsten 2015 nedsatte Sametingsrådet ei ressursgruppe som skulle se på hvordan dagens forvaltning av utmarksressurser er tilpasset utmarksutøvernes behov.
2015 čavčča nammadii Sámediggeráđđi resursajoavkku mii galgga geahčadit mo dálá meahcceresurssaid hálddašeapmi lea heivehuvvon meahcásteddjiid dárbbuide.
Resultater fra gruppas arbeid er publisert i rapporten Meahcci – et grunnlag for identitet, kultur og birgejupmi – Rapport fra Sametingets arbeidsgruppe for utmark.
Joavkku bargu lea almmuhuvvon raporttas Meahcci – vuođđun identitehtii, kultuvrii ja birgejupmái – Raporta maid Sámedikki bargojoavku meahci várás lea čállán.
Sametingets plenum behandlet i desember 2015 forløperen for meldinga, Sametingsrådets redegjørelse om areal og miljø.
Sámedikki dievasčoahkkin meannudii 2015 juovlamánus Sámediggeráđi čilgehusa areála ja birrasa birra mii lei dán dieđáhusa ovddasmanni.
Redegjørelsen satt søkelys på aktuelle spørsmål innen arealforvaltning på land og sjø, verneområdeforvaltning, utvinning av naturressurser, bruken av utmark og tradisjonell kunnskap i forvaltning.
Čilgehus čalmmustahtii áigeguovdilis gažaldagaid areálahálddašeamis eatnama ja meara alde, suodjeguovlluid hálddašeami, luondduresursaávkkástallama, meahccegeavaheami ja árbedieđu hálddašeamis.
Meldingen som foreligger utdyper og konkretiserer de nevnte temaene.
Dát dieđáhus čiekŋudahttá ja konkretisere namahuvvon fáttáid.
1.4 Sentrale tema i meldingen
1.4 Dieđáhusa guovddáš fáttát
Tre tema har vært særlig sentrale i arbeidet med meldingen.
Golbma fáttá leat leamaš erenoamáš deaŧalaččat dán dieđáhusbarggus.
Behovet for å styrke muligheten for reell medvirkning fra samiske samfunn og rettighetshavere i beslutninger om bruken og forvaltningen av arealer og ressurser er det første av disse temaene.
Vuosttaš fáddá lea dárbu nannet vejolašvuođaid duohta mielváikkuheapmái sámi servodaga ja vuoigatvuođalaččaid bealis mearridit areálaid ja resurssaid geavaheami ja hálddašeami.
Kapittel 4 i meldingen belyser og problematiserer dette og legger fram strategier for Sametingets videre arbeid.
4. kapihttalis dát gieđahallojuvvo ja strategiijat Sámedikki viidásat bargui biddjojuvvojit ovdan.
Sikring av naturgrunnlaget for tradisjonelle næringer er det andre sentrale temaet.
Árbevirolaš ealáhusaid luondduvuđđosa sihkkarastin lea nubbi guovddáš fáddá.
Sametinget registrerer med bekymring den tiltakende konkurransen om arealer i samiske områder.
Sámediggi lea fuolastuvvan dan geažil go gilvu sámi guovlluid areálaid ektui lea lassánan.
De tradisjonelle samiske brukere må ofte må vike til fordel for nye næringer som gruvedrift, energiindustri eller havbruksnæring.
Árbevirolaš sámi geavaheaddjit fertejit dávjá čáhkket saji dakkár ođđa ealáhusaide go ruvkedoaibma, energiijaindustriija dahje mearradoalloealáhusat.
Sametingets mål og strategier for sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur og næringsutøvelse blir drøftet i kapitlene 5, 6 og 7.
Sámedikki mihttomearit ja strategiijat dasa mo sámi kultuvrra ja ealáhusdoaimmaheami luondduvuođus galgá sihkkarastojuvvot, gieđahallojuvvojit 5., 6. ja 7. kapihttaliin.
Det tredje sentrale temaet for arbeidet har vært synliggjøring av tradisjonell samisk utmarkbruk.
Goalmmát guovddáš fáddá barggus lea árbevirolaš sámi meahcásteami čalmmustahttin.
Sametinget vil sikre muligheten for å videreføre kjente høstingstradisjoner og ressursbruk.
Sámediggi áigu sihkkarastit vejolašvuođa joatkit oahpes ávkkástallanvieruid ja resursageavaheami.
Kapittel 8 beskriver problematikken og formulerer strategier for å opprettholde og styrke utmarkbruken.
8. kapihtal válddaha čuolbma čilgehusaid ja bidjá strategiijaid dasa ahte bisuhit ja nannet meahcásteami.
Sametingmeldingen om areal og miljø formulerer mål og strategier for å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, samiske næringer og samfunnsliv.
Sámediggedieđáhus areála ja birrasa birra bidjá mihttomeriid ja strategiijaid dasa ahte sihkkarastit sámi, kultuvrra, sámi ealáhusaid ja servodateallima luondduvuđđosa.
Meldinga stiller krav til styrket lovgivning, bedre samhandlingsprosesser og reelle muligheter for den samiske befolkningen til å delta i arealforvaltningsprosesser.
Dieđáhus bidjá gáibádusaid nannejuvvon láhkaaddimii, buoret ovttasdoaibmanproseassaide ja duohta vejolašvuhtii sámi álbmogii oassálastit areálahálddašanproseassaide.
Meldingen viser Sametingets prioriteringer innen fagfeltet og signaliserer en klar og framtidsrettet politikk.
Dieđáhus čájeha Sámedikki vuoruhemiid fágasuorggis ja dovddaha boahtteáiggediđolaš politihka.
2 Grunnlag for Sametingets areal- og miljøpolitikk
2 Sámedikki areála- ja biraspolitihka vuođđu
Sametingets politikk i areal- og miljøspørsmål bygger på samiske verdier, der nærhet til, kunnskap om og respekt for naturen er grunnleggende.
Sámedikki areála- ja biraspolitihka vuođđun leat sámi árvvut ja dat áddejupmi ahte olmmoš lea oassi luonddus.
Den samiske bruken og forvaltningen av arealer og naturressurser har skjedd ut fra et langsiktig perspektiv, med tanke på at kommende generasjoner også skal kunne livberge seg i de samme områdene.
Sápmelaččat leat geavahan ja hálddašan sin árbevirolaš guovlluid luondduriggodagaid iežaset máhtu ja árvvuid vuođul buolvvaid čađa.
Internasjonale avtaler og konvensjoner om urfolk har stadfestet samenes status som urfolk og dette er blitt implementert i nasjonal lovverk i varierende grad.
Riikkaidgaskasaš šiehtadusat ja konvenšuvnnat álgoálbmogiid birra leat nannen sápmelaččaid stáhtusa álgoálbmogin ja dát lea ásahuvvon riikka lágaide muhtumassii.
Dette sammen med Sametingets egne tidligere vedtak danner grunnlaget for denne meldinga.
Dát ja Sámedikki iežas mearrádusat ovdalaččas leat dán dieđáhusa vuođđun.
I det følgende gis det en oversikt over de sentrale dokumentene som har betydning for utforming av fremtidig poltikk.
Dás duohko mii čujuhit guovddáš dokumeanttaide main lea mearkkašupmi boahtteáiggi politihka hábmemii.
2.1 Internasjonale urfolksrettigheter
2.1 Riikkaidgaskasaš álgoálbmotvuoigatvuođat
Staten kan etter FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter (SP) artikkel 27 ikke foreta eller tillate inngrep i det materielle kulturgrunnlaget som medfører en nekting eller i vesentlig grad krenking av utøvelsen av samisk kultur.
ON sviila- ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna (SP) 27. artihkkala vuođul ii sáhte stáhta čađahit dahje suovvat dakkár sisabahkkemiid ávnnaslaš kulturvuđđosii mat mielddisbuktet sámi kultuvrra doaimmaheami gieldima dahje stuorra gutnehuhttima.
I hvilken grad et tiltak vil medføre en nekting eller krenking av kulturutøvelse vurderes ut fra kriteriene: 1) graden av konsekvensutredning for miljø, næring, kultur og samfunn, 2) graden av sumvirkninger av tidligere og planlagte inngrep, 3) graden av reelle og effektive avbøtende tiltak, 4) nødvendigheten av tiltaket for offentlige formål forstått som proporsjonaliteten av inngrepet i forhold til rettighetsinnskrenkingen som den medfører for næring, kultur, eiendom, miljø mv., og 5) graden av tilrettelegging for konsultasjoner for å oppnå forhåndsinformert samtykke.
Man muddui doaibmabidju mielddisbuktá kulturdoaimmaheami gieldima dahje gutnehuhttima, árvvoštallojuvvon dáid eavttuid vuođul: 1) man muddui váikkuhusat leat čielggaduvvon birrasa, ealáhusaid, kultuvrra ja servodaga ektui, 2) man stuorrát leat váikkuhusat oktiibuot ovddeš ja plánejuvvon sisabahkkemiin, 3) man ollu duohta ja beaktilis váidudeaddji doaibmabijut, 4) doaibmabiju almmolaš ulbmila dárbu dan ektui maid vuoigatvuođagáržžideapmi mielddisbuktá ealáhusaide, kultuvrii, opmodahkii, birrasii jna., ja 5) man muddui lea láhččojuvvon konsultašuvnnaide juksan dihtii mieđiheami ovddalgihtii dieđiheami vuođul.
Etter en helhetsvurdering av disse kriteriene skal de som er direkte påvirket av tiltaket kunne fortsette å utøve og utvikle sin kultur og opprettholde en lønnsomhet i sin tradisjonelle næring for at tiltaket ikke er i direkte strid med SP artikkel 27.
Go ollislaččat árvvoštallet dáid eavttuid, de galget sii geaidda doaibmabidju čuohcá njuolgga, ain sáhttit doaimmahit ja ovddidit iežaset kultuvrra ja bisuhit gánnáhahttivuođa iežaset árbevirolaš ealáhusas amas doaibmabidju njuolgga rihkkut SP 27. artihkkala.
De pliktene som følger av SP artikkel 27 følger i stor grad også av ILO konvensjon 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater (ILO 169), særlig artikkel 15 nr. 1. ILO 169 pålegger også statene plikten til å konsultere berørte urfolk, og særlig ved deres representative institusjoner om lover og administrative tiltak som kan påvirke de.
Dat geatnegasvuođat mat čuvvot SP 27. artihkkalis čuvvot maiddái viehka muddui ILO konvenšuvnnas nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid birra iehčanas stáhtain (ILO 169), erenoamážit 15. artihkkalis nr. 1. ILO 169 bidjá maid dan geatnegasvuođa stáhtaide ahte konsulteret guoskevaš álgoálbmogiid, ja erenoamážit sin ovddasvástideaddji ásahusaid bokte dakkár lágaid ja hálddahuslaš doaibmabijuid birra mat sáhttet guoskat sidjiide.
Det vil dermed omfatte alle typer arealinngrep og offentlige reguleringer av arealbruk.
Nappo dat fátmmasta buot lágan areálasisabahkkemiidda ja areálageavaheami almmolaš muddemiidda.
FNs erklæring om urfolks rettigheter som ble vedtatt av FNs Generalforsamling i 2007 er å forstås som uttrykk for internasjonal folkerettslig sedvane.
ON julggaštus álgoálbmotvuoigatvuođaid birra maid ON Váldočoahkkin dohkkehii 207:s, galgá áddejuvvon riikkaidgaskasaš álbmotrievttálaš virolašvuohtan.
Erklæringen fastslår urfolks rett til selvbestemmelse uttrykt både som selvstyre i saker som angår indre og lokale anliggender og gjennom å bli konsultert for å kunne oppnå et fritt og informert forhåndssamtykke.
Julggaštus deattasta álgoálbmogiid vuoigatvuođa iešmearrideapmái sihke iešstivrejupmin dakkár áššiin mat gusket siskkáldasat ja báikkálaččat ja dakko bokte ahte konsulterejuvvot juksan dihtii friija mieđáhusa ovddalgihtii dieđiheami vuođul.
2.2 Konvensjon om biologisk mangfold
2.2 Biologalaš šláddjiivuođakonvenšuvdna
Konvensjonen om biologisk mangfold er sentral dokument i internasjonal miljørett.
Biologalaš šláddjiivuođakonvenšuvdna lea riikkaidgaskasaš birasrievtti deaŧalaš dokumeanta.
Konvensjonens hovedmål er å bevare klodens biologiske mangfold, fremme bærekraftig bruk av ressursene og å dele godene av genetiske ressurser rettferdig.
Konvenšuvnna váldomihttomearri lea gáhttet máilmmi biologalaš šláddjivuođa, ovddidit ceavzilis resursageavaheami ja juogadit genehtalaš resurssaid buriid vuoiggalaččat.
For urfolk er artikkel 8j i konvensjonen viktig.
Álgoálbmogiidda lea konvenšuvnna artihkal 8j deaŧalaš.
Denne artikkelen åpner for et betydelig innslag av medbestemmelse for urfolk over egen kunnskap, praksis, livsstil og fordeling av naturresursene.
Dát artihkal attášii viehka stuorra iešmearrideami álgoálbmogiidda iežaset máhtu, geavada, eallinvuogi ja luondduriggodagaid juogadeami hárrái.
2.3 Nasjonalt lovverk med betydning for forvaltning av arealer og miljø
2.3 Nationála lágat main lea mearkkašupmi areálaid ja birrasiid hálddašeapmái
Plan- og bygningsloven skal sikre samiske interesser ved forvaltning av grunn og ressurser.
Plána- ja huksenláhka galgá fuolahit sámi beroštusaid eatnamiid ja resurssaid hálddašeami oktavuođas.
Paragraf 3-1, som angir oppgaver og hensyn i planlegging, sier at loven skal sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Paragráfa 3-1 mii čujuha bargamušaid ja vuhtiiváldimiid plánemis, dadjá ahte láhka galgá sihkkarastit sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima luondduvuđđosa.
Videre er Sametinget gitt rett til å fremme innsigelser til kommuneplanens arealdel og reguleringsplaner i spørsmål som er av vesentlig betydning for samisk kultur eller næringsutøvelse.
Viidáseappot lea Sámediggái addojuvvon vuoigatvuohta ovddidit vuostecealkámuša gielddaplána areálaoassái ja muddenplánaide dakkár áššiin, main lea stuorra mearkkašupmi sámi kultuvrii dahje ealáhusdoaimmaheapmái.
Naturmangfoldloven har i sin formålsparagraf en ordlyd som skal sikre grunnlaget for samisk kultur.
Luonddušláddjivuođalága ulbmilparagráfa dadjá ahte sámi kultuvrra vuođđu galgá sihkkarastojuvvot.
Loven skal anerkjenne og vektlegge samisk tradisjonell kunnskap som en del av kunnskapsgrunnlaget ved offentlige beslutninger som berører naturmangfoldet.
Láhka galgá dohkkehit ja deattuhit sámi árbedieđu oassin máhttovuođus dakkár almmolaš mearrádusaid oktavuođas mat gusket luonddušláddjivuhtii.
I tillegg har blant annet kulturminneloven, reindriftsloven, motorferdselloven av 1982 sammen med forskrifter om ferdsel i utmarka, mineralloven, energiloven, havressurslova og akvakulturloven betydning for forvaltning av arealer og ressurser i tradisjonelle samiske områder.
Dasa lassin lea earret eará kulturmuitolágas, boazodoallolágas, 1982 mannosaš mohtorjohtolatlágas oktan meahccejohtolaga láhkaásahusas, minerálalágas, energiijalágas, mearraresursalágas ja akvakultuvralágas mearkkašupmi árbevirolaš sámi guovlluid areálaid ja resurssaid hálddašeapmái.
Finnmarksloven og Sametingets retningslinjer for endra arealbruk i utmarka i Finnmark gir også grunnlag for å sikre det materielle kulturgrunnlaget for samene.
Finnmárkkuláhka ja Sámedikki njuolggadusat rievdaduvvon meahcceareálaid geavaheami várás addet maid vuođu sápmelaččaid ávnnaslaš kulturvuđđosa sihkkarastimii.
2.4 Samerettsutvalget
2.4 Sámi vuoigatvuođalávdegoddi
Samerettsutvalget la fram sin utredning NOU 2007:13 med forslag om en konsultasjonslov, en styrings- og forvaltningslov for grunnen Statskog disponerer i samiske tradisjonelle områder utenfor Finnmark, og en kartleggingslov av eier- og bruksrettigheter i tradisjonelle samiske områder utenfor Finnmark.
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi bijai ovdan čielggadusas NOU 2007:13 mas evttohuvvui konsultašuvdnaláhka, stivren- ja hálddašanláhka daid eatnamiid várás maid Statskog hálddaša sámi árbevirolaš guovlluin olggobealde Finnmárkku.
Det ble i tillegg foreslått endringer av plan- og bygningsloven, naturvernloven, reindriftsloven og bergverksloven.
Dasa lassin evttohuvvojedje rievdadusat plána- ja huksenláhkii, luonddugáhttenláhkii, boazodoalloláhkii ja bákteláhkii.
Endringene som er gjort i plan- og bygningsloven av 2009 og ny naturmangfoldlov av 2009 er vurdert i lys av Samerettsutvalget utredning.
Dat rievdadusat mat leat dahkkojuvvon 2009 mannosaš plána- ja huksenlágas ja 2009 mannosaš ođđa luonddušláddjivuođalágas leat árvvoštallojuvvon Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusa vuođul.
Dette er ikke gjort for ny mineralloven som ble vedtatt 2010.
Dat ii leat dahkkojuvvon dan ođđa minerálalága ektui mii dohkkehuvvui 2010:s.
Regjeringen har heller ikke gjennomført konsultasjoner eller fremmet lovforslag knyttet til konsultasjoner, kartlegging og styring av land- og ressurser i tradisjonelle samiske områder utenfor Finnmark.
Ii ge leat ráđđehus čađahan konsultašuvnnaid ii ge ovddidan láhkaevttohusa mii čatnasa konsultašuvnnaide, kártemii ja árbevirolaš sámi guovlluid eana- ja resursastivremii olggobealde Finnmárkku.
Oppfølgingen av Samerettsutvalgets forslag er av betydning for en breiere og bedre ivaretakelse av naturgrunnlaget for samisk kultur for hele det tradisjonelle samiske området.
Sámi vuoigatvuođalávdegotti evttohusa čuovvoleamis lea mearkkašupmi sámi kultuvrra luondduvuđđosa govddit ja buoret gáhttemii olles árbevirolaš sámi guovllus.
Sametinget er derfor opptatt av at det skjer en fortgang i oppfølgingen av Samerettsutvalgets utredning.
Danne lea Sámediggái deaŧalaš ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadeapmi čuovvoluvvo johtileappot.
2.5 Norsk-svensk reinbeitekonvensjon
2.5 Sámedikki iežas mearrádusat
Dette er en uholdbar situasjon. Det ble underskrevet en konvensjon mellom partene i 2009, men på grunn av sterk motstand ble den ikke ratifisert.
Sámedikki plánaveahkki mii mearriduvvui 2010:s lea leamaš láidesteaddji dokumeantan Sámedikki oassálastimii plánemii plána- ja huksenlága vuođul ja lea ain áigeguovdil.
Den samiske arbeidsgruppa, bestående av NRL, SSR og Sametingene i Norge og Sverige, leverte i mars 2014 et forslag til norsk og svensk regjering.
Sámediggi lea maid mearridan Strategiija sámi kultuvrra sihkkarastimii ja ovddideapmái energiijahuksemiid oktavuođas, maŋŋá gohčoduvvon Sámedikki energiijastrategiija.
I dette forslaget til ny konvensjonstekst la arbeidsgruppa vekt på større mulighet til samarbeidsavtaler mellom samebyer og reinbeitedistrikt.
Dasa lassin lea Sámediggeráđđi ovddidan čilgehusa boazodoalu birra ja mearrasámi guovlluid ovddideami birra, mat leat vuođđun dán bargui.
I tillegg foreslo man konfliktløsningsmodeller.
Sámediggeráđđi ovddidii čilgehusa boraspirepolitihka birra 2013:s.
Det vil være et paradoks om den grenseoverskridende reindriften sikres gjennom konvensjonen, for deretter å være truet av arealinngrep fra annet hold.
Sámedikki mihttomearri boraspirepolitihkain lea uhcidit sakka vahágiid boraspiriid geažil vai boazodoallu ja eanadoallu sáhttet geavahit árbevirolaš guohtunguovlluid guohtumii.
For den samiske arbeidsgruppa var det viktig å ha fokus på den samiske reindrifta i området, og ikke den norske og svenske reindrifta.
Sámediggi galgá deattuhit álbmotrievtti boraspirepolitihka ja dan hálddašeami ektui, ja bargat dan ala ahte báikkálaš mielváikkuheapmi lassána boraspirehálddašeami ektui.
Dette fordi man tror at det er gjennom et allsamisk perspektiv at løsninger kan finnes. 2.6 Sametingets egne vedtak
Dat čilgehus lea ain gustojeaddjin ja biddjojuvvo vuođđun maiddái areála- ja birasdieđáhussii vaikke vel boraspirefáddá ii gieđahallojuvvo lagabui.
Sametingets planveileder som ble vedtatt i 2010 har vært førende dokument for Sametingets deltakelse i planlegging etter plan- og bygningsloven og er fortsatt aktuell.
Maiddái Sámedikki oassálastin areála- ja birashálddašeapmái eaŋkiláššiin mielváikkuheami ja konsultašuvnnaid bokte lea leamaš mielde hábmemin Sámedikki areála- ja biraspolitihka.
Disse dokumentene er med og danner grunnlag for dette meldingsarbeidet. Sametingsrådet fremmet en redegjørelse om rovviltpolitikk i 2013.
Vásáhusat eaŋkiláššiin leat mielde loktemin dakkár deaŧalaš čuolbmačilgehusaid, maid maiddái ferte árvvoštallat politihkalaččat.
3 Utviklingstrekk som vil påvirke samiske samfunn
3 Ovdánansárgosat mat váikkuhit sámi servodagaide
Klimaendringer, økt interesse for utvinning av naturressurser, demografiske endringer og mulige endringer i fylkes- og kommunestrukturen vil påvirke utviklingen i samiske samfunn betydelig.
Dálkkádatrievdamat, lassánan beroštupmi ávkkástallat luondduriggodagaiguin, demográfalaš rievdamat ja vejolaš rievdamat fylkka- ja gielddastruktuvrras váikkuhit garrasit sámi servodagaid ovdáneami.
Sametingets arbeid innenfor areal- og miljøspørsmål vil legge dette til grunn.
Sámedikki bargu areála- ja birasgažaldagaiguin bidjá dán vuođđun.
3.1 Ressurser i nordområdene – til gode for det samiske samfunnet
3.1 Resurssat davviguovlluin – buorrin sámi servodahkii
Tradisjonelle samiske områder har fortsatt mye inngrepsfri natur og et tilsvarende rent miljø, som samene har forvaltet i generasjoner på en varsom måte.
Árbevirolaš sámi guovlluin lea ain ollu luondu mas eai leat sisabahkkemat ja vástideaddji ollu buhtes biras, maid sápmelaččat leat hálddašan buolvvaid čađa várrugasat.
Disse ressursene er det økende ønske om å utnytte.
Beroštupmi ávkkástallat dáid resurssaiguin lea lassáneamen.
Petroleumsressursene i store deler av Barentshavet er fortsatt uutforsket.
Petroleumresurssat stuorra osiin Barentsábis eai leat vel dutkojuvvon.
Presset for å tillate leiting etter olje og gass i nordlige havområder kommer til å øke i årene som kommer.
Deaddu suovvat oljo- ja gássaohcamiid davvi mearraguovlluin stuorru boahttevaš jagiin.
Mineralnæringen trenger nye drivverdige forekomster for fremtidig vekst.
Minerálaealáhus dárbbaša ođđa ávkkástallanveara gávdnoštumiid stuorruma dihtii boahtteáiggis.
Satsing på klimavennlig energi gjør at store arealer i fjellområdene ønskes avsatt til vindkraftproduksjon.
Áŋgiruššan birasseasti energiijain dagaha ahte dáhtošedje várret stuorra várreguovlluid bieggafápmobuvttadeapmái.
Samtidig legges det opp til en økning i havbruksnæringen.
Seammás áiggošedje lasihit mearradoalloealáhusa.
Som følge av klimaendringer er nordlige havområder mer og mer attraktiv med sin foreløpig kaldere havtemperatur og tilsynelatende ubrukt kystareal.
Dálkkádatrievdamiid geažil šaddet davvi mearraguovllut eanet ja eanet geasuheaddjin galbmasat liekkasdilli geažil mearas ja boasttooinnolaš geavatkeahtes riddoareála geažil.
En av de viktigste rammebetingelsene for utnyttelse av ressurser i nord er en avklaring av rettigheter til disse.
Okta dain deaŧaleamos rámmaeavttuin resursaávkkástallamii davvin lea ahte čielggaduvvojit vuoigatvuođat daidda.
Som urfolk har vi samer rett til å få anerkjent våre rettigheter til land og ressurser, og til å blir konsultert for å oppnå et fritt informert forhåndssamtykke i spørsmål om offentlige tillatelser til utnyttelse og forvaltning av ressursene i våre områder.
Álgoálbmogin lea mis sápmelaččain lea vuoigatvuohta oažžut dohkkehuvvot iežamet vuoigatvuođaid eatnamiidda ja resurssaide, ja vuoigatvuohta oažžut čađahuvvot konsultašuvnnaid juksan dihtii friija mieđiheami ovddalgihtii dieđiheami vuođul go lea sáhka almmolaš lobiin ávkkástallat min guovlluid resurssaiguin ja daid hálddašit.
Oppfølging av Samerettsutvalgets utredning NOU 2007:13, som i hovedsak omfatter spørsmålet om samiske land- og ressursrettigheter utenfor Finnmark, har så langt ikke blitt fulgt opp av regjeringen.
Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadusa NOU 2007:13 čuovvoleami, mas vuosttažettiin gieđahallojuvvojit sámi eana- ja resursavuoigatvuođat olggobealde Finnmárkku, ii leat ráđđehus dán rádjai čuovvolan.
Sametingets energistrategi fra 2013 slår fast at all ressursutvinning skal styrke samiske lokalsamfunn.
Sámedikki jagi 2013 mannosaš energiijastrategiija deattasta ahte buot energiijaávkkástallan galgá nannet sámi báikegottiid.
Dette vil være et viktig prinsipp for Sametinget også i årene framover.
Dat lea maid deaŧalaš prinsihppan Sámediggái boahttevaš jagiin.
Strategier og tiltak for utnyttelse av naturresurser i tradisjonelle samiske områder må utformes og gjennomføres i tett samspill mellom myndighetene, næringsaktører, Sametinget og samiske rettighetshavere.
Luondduriggodatávkkástallama strategiijaid ja doaibmabijuid ferte hábmet ja čađahit lagaš gulahallamis eiseválddiiguin, ealáhusdoaimmaheddjiiguin, Sámedikkiin ja sámi vuoigatvuođalaččaiguin.
Sametinget ønsker partnerskap med både myndigheter og næringslivet, der vi sammen kan utvikle regionen til det beste for kulturene og folkene i nord.
Sámediggi háliida searvevuođa sihke eiseválddiiguin ja ealáhuseallimiin, vai mii ovttas sáhttit ovddidit regiovnna buoremussan kultuvrraide ja álbmogiidda davvin.
3.2 Klimaendringene påvirker naturen og samfunnene i nord
3.2 Dálkkádatrievdamat váikkuhit lundui ja servodagaide davvin
Klimaendringene skjer over dobbelt så raskt i Arktis enn ellers i verden.
Dálkkádagat rivdet duppal geardde nu johtilit Árktisis go muđui máilmmis.
Det er antatt at det kan bli mellom 4 til 6 grader varmere i Nord-Norge fram mot 2050.
Navdojuvvo ahte sáhttá šaddat gaskal 4 ja 6 ceahki lieggasat Davvi-Norggas ovdal jagi 2050.
Temperaturøkningen og endringene i klimaet kommer til å påvirke både økosystemene og samfunnene i nord.
Liegganeapmi ja dálkkádatrievdamat váikkuhit sihke ekovuogádagaide ja servodagaide davvin.
De som er mest avhengig av naturen vil påvirkes sterkest av endringene.
Sidjiide geain lea stuorámus sorjjasvuohta lundui, čuhcet rievdadusat garrasepmosit.
Samisk kultur og samiske næringer vil selvsagt også påvirkes av klimaendringene, og det vil derfor være behov for en klimatilpasning slik at det samiske samfunnet blir mindre sårbart for klimaendringene.
Dálkkádatrievdamat váikkuhit dieđusge maiddái sámi kultuvrii ja sámi ealáhusaide, ja danne dárbbašuvvo dálkkádatheiveheapmi vai sámi servodat ii leat nu rašši dálkkádatrievdamiidda.
Mekanismene som påvirker klimaet er mange, sammensatte og komplekse.
Dálkkádatrievdamiidda váikkuhit ollu, ovttastuvvon ja máŋggasuorat sivat.
Det er vanskelig å lage detaljerte og fullstendig korrekte beregninger av alle effekter som følger med et endret klima.
Lea váttis meroštallat dárkilit ja ollislaččat buot váikkuhusaid mat čuvvot dálkkádatrievdamis.
Men det er forskningsfaglig enighet om at nedbøren vil øke, og at ekstremvær vil forekomme oftere.
Muhto dutkit leat ovttaoaivilis das ahte njuoskkadat lassána, ja ahte ekstremadálkkit lassánit.
Havet blir varmere, og viktige fiskearter som torsk og lodde kan endre sin utbredelse mot nord og øst.
Áhpi lieggana, ja deaŧalaš guollešlájat nu go dorski ja šákša sáhttá leavvat davvelebbui ja nuortalebbui.
Samtidig trekker mer varmekjære arter inn i Barentshavet og kan utkonkurrere artene, som lever der i dag.
Seammás levvet liekkaseahcci šlájat Barentsáhpái ja sáhttet ádjit eret daid šlájaid mat doppe leat dál.
Skogen brer seg nordover og i høyden på bekostning av fjell og vidde.
Vuovdi leavvá davvelebbui ja badjelebbui váriin ja duoddariin.
Naturbaserte næringer får både nye muligheter og nye utfordringer.
Luondduvuđot ealáhusat ožžot sihke ođđa vejolašvuođaid ja ođđa hástalusaid.
Klimaendringene i Arktisk vil gi grunnlag for økt landbruksproduksjon.
Dálkkádatrievdamat Árktisis addá vuođu lassi eanadoallobuvttadeapmái.
Jordbruket i Nord-Norge kan profitere på klimaendringene om de klarer å tilpasse seg de nye utfordringene.
Davvi-Norgga eanadoallu sáhttá oažžut ávkki dálkkádatrievdamiin jus dat nagoda heivehit iežas ođđa hástalusaide.
Lengre vekstsesong gjør det for eksempel mulig å gjennomføre to slåtter i året i stedet for bare en.
Guhkit šaddoáigodat dagaha ovdamearkka dihtii vejolažžan láddjet guktii dan sajis go dušše oktii.
Men nordlig økologisk planteproduksjon har i dag en særfordel på grunn av klimaet.
Muhto ekologalaš šaddobuvttadeamis davvin lea dál sierraovdu dálkkádaga geažil.
Denne særfordelen kan bli svekket på grunn av økt temperatur og økt fuktighet, som fører til større sannsynlighet for sykdom og parasittangrep.
Dát sierraovdu sáhttá hedjonit temperatuvra- ja njuoskkadatlassáneami geažil, mii dagaha ahte dávdavárra ja parasihttafallehemiid várra lassána.
Lengre vekst- og barmarkssesong kan også gi fordeler for reindriftsnæringen.
Guhkit šaddo- ja bievlaáigodagas sáhttet maid leat ovddut boazodollui.
Men vi ser også at temperatursvingninger rundt frysepunktet på vinteren gjør at reinen får problemer med å nå ned til beitene på grunn av ising, og økt temperatur sommerstid gir mer sykdoms- og parasittplager.
Muhto mii oaidnit maiddái ahte temperatuvramolsumat 0 º C birra dálvet, dagaha váttisin bohccui ávkašuvvat guohtumiin jieŋa geažil, ja temperatuvralassáneapmi geasset dagaha ahte bohccot giksašuvvet eanet dávddaid ja parasihtaid geažil.
Reindriftens etablerte flyttemønster utfordres av tidlig tining, og sein gjenfrysning av elver og vann.
Go árrat suddá ja go jogat ja jávrrit jikŋot maŋŋit, de dat lea hástalussan sajáiduvvan johtinmálliide boazodoalus.
Kortere snøsesong medfører også utfordringer for reingjeting.
Oanehat muohtaáigodat buvttiha maid hástalusaid boazoguođoheapmái.
De samlete effekten på reindriften kan medføre behov for endringer i både arealbruk og flokkstruktur.
Váikkuhusat oktiibuot boazodollui sáhttá dagahit ahte sihke areálageavaheami ja eallostruktuvrra ferte rievdadit.
For at samiske næringer og lokalsamfunn skal kunne tilpasse seg til klimaendringer må forvaltningen ta hensyn til klimaeffektene på de økosystemene som danner grunnlaget for tradisjonelle samiske næringer.
Vai sámi ealáhusat ja báikegottit galget sáhttit heivehit iežaset dálkkádatrievdamiidda, de ferte hálddašeapmi vuhtiiváldit dálkkádatváikkuhusaid daidda ekovuogádagaide, mat leat vuođđu árbevirolaš sámi ealáhusaide.
Dette betyr aktiv bruk av et fore-var-prinsipp, som gir større mulighet for fleksibilitet i møte med det ukjente.
Dat mearkkaša ahte ferte geavahit dakkár várrugasvuođa, mii addá stuorát vejolašvuođa dustet vuorddekeahtes hástalusaid.
Staten Norge må anerkjenne samenes tradisjonelle kunnskap, innovasjoner og praksis, som troverdige verktøy i arbeidet med klimaendringer.
Norgga stáhta ferte dohkkehit sápmelaččaid árbedieđu, innovašuvnnaid ja geavada, jáhkehahtti reaidun barggus dálkkádatrievdamiiguin.
Staten må også bidra til at samiske lokalsamfunn er i stand til å møte utfordringer som vil inntreffe.
Stáhta ferte maid váikkuhit dasa ahte sámi báikegottiin lea vejolaš dustet daid hástalusaid mat čuožžilit.
3.3 Arealforvaltning i kommuner etter kommunereformen
3.3 Areálahálddašeapmi maŋŋá gielddaođastusa
Regjeringen Solberg ønsker færre og større kommuner og har lagt dette til grunn i Stortingsmelding om kommunereformen (Meld. St.14 (2014-2015)).
Solberg ráđđehus háliida geahpedit gielddaid logu vai šaddet stuorát gielddat ja lea dan bidjan vuođđun Stuorradiggedieđáhussii gielddaođastusa birra (Dieđ. St.14 (2014-2015)).
Som følge av stortingsmeldingen og for å støtte opp samiske kommuner har Sametinget gjennom eget utredningsarbeid identifisert utfordringer og muligheter for forvaltning av arealer og ressurser som kan oppstå i kommunereformen.
Stuorradiggedieđáhusa vuođul ja doarjun dihtii sámi gielddaid lea Sámediggi iežas čielggadanbarggus identifiseren hástalusaid ja vejolašvuođaid dan areála- ja resursahálddašeapmái mii sáhttá šaddat gielddaođastusas.
Rapporten Kommunereformen og samiske interesser konkluderer med at større kommuner kan gi forskjellig utfall for de tradisjonelle samiske næringene.
Loahppajurdda raporttas Gielddaođastus ja sámi beroštusat lea ahte boađusin das go šaddet stuorát gielddat, sáhttá leat ahte árbevirolaš sámi ealáhusaid dilli rievdá.
For reindriften kan arealmessig større kommuner på den ene side være en fordel ved at det i større grad muliggjør en helhetlig arealplanlegging for reindrifta.
Boazodollui sáhtte areála dáfus stuorát gielddat nuppi bealis leat buorre go šaddá vejolaš oažžut ollislaš areálaplánen boazodoalu várás.
Det blir færre kommuner og overordna arealplaner å forholde seg til, noe som kan lette den administrative oppfølgingen for reinbeitedistriktene.
Šaddet logu dáfus uhcit gielddat ja bajitdási areálaplánaid maid ferte vuhtiiváldit, mii sáhttá álkidit orohagaid hálddahuslaš čuovvoleapmi.
På den andre siden vil større kommuner kunne resultere i at reindrifta i større grad blir marginalisert og usynliggjort i den kommunale sakshåndteringen, noe som lett medfører at reindriftas arealbehov nedprioriteres.
Nuppi bealis fas sáhttet stuorát gielddat dagahit ahte boazodoallu marginaliserejuvvo eanet ii ge oidno nu bures gieldda áššemeannudeamis, mii álkit sáhttá dagahit ahte boazodoalu areáladárbu vuoruhuvvo vulos.
For kyst- og fjordfiskere kan større kommuner også gi forskjellige utfall.
Dorske- ja vuotnabivdiide sáhttet stuorát gieldda dagahit erohusa.
I de senere årene har kommuner blitt oppfordret til å utarbeide interkommunale kystsoneplaner.
Maŋimus jagiid leat gielddat ávžžuhuvvon ráhkadit gielddaidgaskasaš riddoavádatplánaid.
Større sammenhengende havområder kan gi mulighet for mer helhetlig og forutsigbar planlegging, som tar hensyn til fjordsystemenes bæreevne i forhold til belastningen fra akvakultur og annen aktivitet.
Stuorát oktilaš mearraguovllut sáhttet dahkat vejolažžan eanet ollislaš ja einnostanvejolaš plánema, mii vuhtiiváldá vuotnavuogádagaid ceavzinvejolašvuođa dan noađi ektui maid akvakultuvra ja eará doaimmat dagahit.
Men samtidig opplever Sametinget at det er utfordrende for lokale brukere og fiskeriinteresser å bli hørt i planlegging for bruken av kyst- og havområder.
Muhto seammás vásiha Sámediggi ahte báikkálaš geavaheddjiide ja guolástusberoštusaide lea hástaleaddjin guldaluvvot riddo- ja vuotnaguovlluid geavahanplánema oktavuođas.
Mulighet for medvirkning kan svekkes dersom avstanden mellom lokale brukere med tradisjonell kunnskap og kommunale planmyndigheter blir større.
Mielváikkuhanvejolašvuohta sáhttá hedjonit jus báikkálaš geavaheddjiid, geain lea árbediehtu, ja gieldda plánaeiseválddiid gaska stuorru.
En sentral utfordring som rapporten påpeker, er at lokalsamfunn og samiske bygders interesser i større kommunestrukturer lettere kan tilsidesettes enn i mindre.
Guovddáš hástalus maid raporta čujuha, lea ahte báikegottiid ja sámi giliid beroštusat stuorát gieldastruktuvrrain álkit sáhttet badjelgehččojuvvot.
Rapporten anbefaler at det bør sikres mekanismer som gjør at samiske interesser, lokale grupper og grender ikke får mindre gjennomslag for sine interesser i kommunale planprosesser etter kommunereformen.
Raporta rávve ahte berre sihkkarastit mekanismmaid mat dahket ahte sámi beroštusat, báikkálaš joavkkut ja gilit, eai oaččo čađahuvvot iežaset beroštusaid gieldda plánaproseassain maŋŋá gielddaođastusa.
Videre må det sikres at tradisjonell kunnskap, lokale kunnskaper og interesser blir synlige, og er en viktig del av beslutningsgrunnlaget i planprosessene også i de nye storkommuner.
Viidáseappot ferte sihkkarastit ahte árbediehtu, báikkálaš máhttu ja beroštusat bohtet oidnosii, ja šaddet deaŧalaš oassin plánaproseassaid mearridanvuđđui maiddái ođđa stuorragielddain.
Rapporten peker også på at konsekvensene av endring av kommunestrukturen vil være ulike avhengig om kommuner per i dag har et samisk flertall eller et samisk mindretall.
Raporta čujuha maiddái ahte gieldastruktuvrra rievdan ii váikkut seamma láhkai gielddain main dál lea sámi eanetlohku ja gielddain main sámit leat uhcitlogus.
Det vil være et tilbakeslag for utvikling av samisk offentlighet og funksjonelle samiske samfunnsutviklingsområder dersom det etter kommunereformen ikke lenger vil finnes samiske flertallskommuner.
Sámi almmolašvuhtii ja doaibmi sámi servodatovddidanguovlluide lea heittot jus eai gávdno šat sámi eanetlohkogielddat maŋŋá gielddaođastusa.
Sametingets plenum har i sak 045/14 behandlet kommunereformen.
Sámedikki dievasčoahkkin lea áššis 045/14 gieđahallan gielddaođastusa.
Sametinget mener blant annet at kommunenes konsultasjonsansvar ovenfor samiske interesser bør fastsettes i lov.
Sámediggi oaivvilda earret eará ahte gielddaid konsultašuvdnaovddasvástádus sámi beroštusaid ektui berre mearriduvvot lágain.
Det må etableres mekanismer for kommunenes gjennomføring av konsultasjoner overfor representative samiske interesser for tiltak og beslutninger som kan få direkte betydning for samisk språk, kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Ferte ásahit mekanismmaid gielddaid konsultašuvnnaid čađaheapmái ovddasteaddji sámi beroštusaid ektui dakkár doaibmabijuid ja mearrádusaid oktavuođas main sáhttá leat njuolgga mearkkašupmi sámi gillii, kultuvrii, ealáhusdoaimmaheapmái ja servodateallimii.
En marginal og truet tilstedeværelse av samisk kultur, næring og samfunnsliv skal også være et argument for at samiske interesser skal prioriteres og fremmes i kommunene.
Marginála ja áitojuvvo sámi kultuvra, ealáhusat ja servodateallin sáhttá maid leat ággan dasa ahte sámi beroštusaid ferte vuoruhit ja ovddidit gielddain.
I kommuner med mindretall av samisk befolkning må det derfor sikres mulighet for gjennomslag for deres saker.
Danne ferte dain gielddain main sámi álbmot lea unnitlogus, sihkkarastit ahte sin áššit vuhtiiváldojuvvojit.
3.4 Fraflytting og urbanisering endrer samiske bygder
3.4 Eretfárren ja urbaniseren rievdada sámi giliid
Det samiske bosettingsområdet har opplevd store endringer i befolkningen i løpet av de siste tiårene.
Sámi ássanguovllu álbmot lea vásihan stuorra rievdamiid maŋimus logijagiin.
Det har vært en folketallsnedgang på 16 % fra år 1990 til 2010 i virkeområdet for Sametingets tilskuddsordninger for næringsutvikling, STN-området.
1990 rájes 2010 rádjai lea veahkadat njiedjan 16 % Sámedikki ealáhusovddideami doarjjaortnegiid doaibmaguovllus, SED-guovllus.
Befolkningsutviklingen har vært lignende i de sørsamiske kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk, Røyrvik og Snåsa.
Veahkadat lea rievdan seamma láhkai sámegiela hálddašanguovllu lullisámi suohkaniin, Raavrevijhke ja Snåase.
I Røyrvik gikk folketallet ned 33 % og i Snåsa var nedgangen 15 % i tidsperioden 1990-2010.
Raavrevijhkes njiejai olmmošlohku 33 % ja Snåases fas 15 % áigodagas 1990-2010.
I samme perioden har STN-kommunene gjennomgått en kraftig aldringsprosess, ikke ulik andre områder i nord.
Seamma áigodagas leat SED-gielddat sakka boarásmuvvan, seamma láhkai go eará ge guovllut davvin.
Hovedgrunnen til folketallsnedgangen og aldringen er at utflytting av de årskullene som vokste opp på 1970 og 1980-tallet er større enn innflytting.
Váldosivva olmmošlohkonjiedjamii ja boarásmuvvamii lea ahte eretfárren dain jahkebuolvadagain mat bajásšadde 1970 ja 1980 logus lea stuorát go sisafárren.
Befolkningsveksten i Nord-Norge har kommet de regionale sentra til gode.
Olmmošlogu lassáneapmi Davvi-Norggas lea boahtán regionála guovddážiidda buorrin.
Bodø i Nordland, Tromsø i Troms samt Alta og Hammerfest i Finnmark har hatt betraktelig større befolkningsvekst enn områdene i fylkene ellers.
Bådåddjo Nordlánddas, Romsa Romssa fylkkas ja Áltá ja Hámmárfeasta Finnmárkkus leat vásihan mealgat stuorát veahkadatlassáneami go guovllut dáin fylkkain muđui.
Også mange samer søker seg til bysentra.
Maiddái máŋga sápmelačča ohcalit gávpotguovddážiidda.
Primærnæringene har stor betydning for sysselsetting i samiske lokalsamfunn.
Vuođđoealáhusat mearkkašit ollu barggolašvuhtii sámi báikegottiin.
Både reindrift, landbruk og fiske er viktige selv om alle har opplevd nedgang i sysselsetting i det siste tiåret.
Sihke boazodoallu, eanadoallu ja guolásteapmi leat vásihan njiedjama barggolašvuođas maŋimus logijagis.
Kun i kommunene Kautokeino og Karasjok har man opplevd økning i antall sysselsatte i reindrift, og i fiskeri har kun kommunene i Øst-Finnmark hatt vekst i antall sysselsatte.
Dušše Guovdageainnu suohkanis ja Kárášjoga gielddas lea barggolašvuohta lassánan boazodoalus, ja guolásteamis leat dušše Nuorta-Finnmárkku gielddain leamaš barggolašvuođalassáneapmi.
Kvinner er fortsatt underrepresentert i primærnæringene selv om rekruttering av kvinner til landbruk har vært positiv i Finnmark de siste årene.
Nissonat leat ain vádjitovddastuvvon vuođđoealáhusain vaikke vel nissoniid rekrutteren eanadollui lea leamaš buorre Finnmárkkus maŋimus jagiin.
Andelen offentlige arbeidsplasser er relativt høy i de samiske kommunene.
Almmolaš bargosajiid oassi lea gorálaččat stuoris sámi gielddain.
Samiske institusjoner, som Sametinget, Sámi Allaskuvla og språk- og kultursentraene som Árran og Saemien Sijte, er viktige for mange kommuner.
Sámi ásahusat, nu go Sámediggi, Sámi allaskuvla ja giella- ja kulturguovddážat nu go Árran ja Saemien Sijte lea deaŧalaččat ollu gielddaide.
Aldring av befolkningen i kombinasjon med utflytting gir utfordringer for hvordan samiske bygdene og lokalsamfunn kan fungere.
Álbmoga boarásmuvvan ovtta eretfárremiin buktá hástalusaid das mo sámi gilit ja báikegottit sáhttet doaibmat.
Færre får sin inntekt av primærnæringene eller er avhengig av naturressurser for selvberging.
Uhcit oassi álbmogis oažžu dietnasa vuođđoealáhusain dahje sorjá luondduriggodagain birgejupmái.
Gårder gjøres om til fritidseiendommer og flere ønsker seg hytte i tilknytning til slektens høstingsområder.
Dálut rievdaduvvojit astoáigeopmodahkan ja eanebut háliidit bartta soga ávkkástallanguovlluid oktavuođas.
Primærnæringene, som reindrift, jordbruk og fiske, utfordres med nye for inntjeningsmuligheter som gruvevirksomhet og reiseliv.
Dakkár vuođđoealáhusat go boazodoallu, eanadoallu ja guolásteapmi, hástaluvvojit ođđa dienasvejolašvuođaiguin nu go ruvkedoaimmaiguin ja mátkeealáhusain.
For samisk ungdom velger å bosette seg i sine hjembygder vil tilgang til utmarka og naturressursene kunne være avgjørende for livskvaliteten.
Sámi nuoraide, geat válljejit ássat iežaset ruovttugiliide, lea vejolašvuohta beassat ávkkástallat mehciin ja luondduriggodagaiguin, mearrideaddjin eallinkvalitehtii.
Det er en utfordrende oppgave for samiske kommuner å finne strategier som ivaretar naturgrunnlaget, samtidig som det er behov for nye arbeidsplasser for å opprettholde bosettingen.
Sámi gielddaide lea hástalussan dat ahte gávdnat strategiijaid mat fuolahit luondduvuđđosa, seammás go dárbbašuvvojit ođđa bargosajit ássama bisuheapmái.
Sametinget ønsker å være en partner og en støttespiller i dette arbeid.
Sámediggi háliida searvat dán bargui ja doarjut dan.
4 Samvirke mellom samiske interesser og offentlige myndigheter
4 Sámi beroštusaid ja almmolaš eiseválddiid gaskasaš ovttasdoaibman
Et godt samvirke mellom samiske interesser og offentlige myndigheter i beslutninger knyttet til areal, naturvern og ressursutvinningsforvaltning er avgjørende for at naturgrunnlaget for samiske kultur sikres.
Vai sáhttá sihkkarastit ahte sámi kultuvrra luondduvuođus sihkkarastojuvvo, de ferte leat buorre ovttasdoaibman gaskal sámi beroštusaid ja almmolaš eiseválddiid dakkár mearrádusain mat gusket areálii, luonddugáhttemii ja resursaávkkástallama hálddašeapmái.
Sametinget legger til grunn at det relevante kunnskapsgrunnlaget skal også omfatte tradisjonell kunnskap.
Sámediggi bidjá vuođđun ahte guoskevaš máhttovuođđu galgá fátmmastit maiddái árbedieđu.
4.1 Konsultasjoner med statlige myndigheter ved forvaltning av arealer og ressurser
4.1 Konsultašuvnnat stáhta eiseválddiiguin areálaid ja resurssaid hálddašeami oktavuođas