pere/sami_parallel huggingface dataset:
I dette tilfellet foreligger det ikke noe slikt skille .
Dieđut , árvvoštallamat ja loahppajurdagat mannet ovtta njoađahassii .
Det har hatt mye å si for omfanget av merknadene , og har gjort gjennomgangen av dokumentet mer arbeidskrevende enn nødvendig .
Dat lea váikkuhan ollu mearkkašumiid viidodahkii , ja lea vel dárbbašmeahttumit lossudan áššebáhpáriid geahčadan barggu .
B. Merknader til . « I. Innledningš .
Mearkkašumit " I. Álgu " - oassái .
Denne delen omhandler i stor grad perioden siden Samerettsutvalget ble opprettet i 1981 , men kan vanskelig gi sin tilslutning til den i stor grad negative omtalen av statens håndtering av de samerettslige spørsmålene i denne periode .
Dát oassi viidát giehtadallá áiggi dan rájis go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi ásahuvvui jagi 1981 , muhto joavku vánit sáhttá doarjut dan oasi mii viehka muddui negatiivvalaččat válddahallá stáhta meannudeami sámerivttiide gullevaš áššiid dán namahuvvon áigodagas .
Arbeiderpartiets sametingsgruppe er likevel enig i at det var uheldig at Utmarkskommisjonen for Nordland og Troms ble opprettet før Samerettsutvalget hadde utredet rettsstillingen i disse fylkene .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku doarju dattetge dan ahte lei heivemeahttun ásahit Nordlándda ja Tromssa Meahccekommišuvnna ovdalgo Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea beassan čielggadit riektediliid dán guovtti fylkkas .
Likeledes er man enig i at det var lite heldig at grunnbokshjemmelen til grunnen i Finnmark ble overført Statsskog SF , midt under Samerettsutvalgets arbeid .
Nu maid joavku doarju dan ahte ii soahpan sirdit Finnmárkku eatnama eananeaiggátbáhpára Statskog SF háldui , gaskan Sámi vuoigatvuođalávdegotti čielggadanbarggu .
For vår del finner vi likevel at det er vanskelig å finne en generell dekning for formuleringer som at Sametinget vil « kritisere staten på det sterkesteš , « sentrale myndigheter har vist en lite tillitvekkende holdningš , « staten har opptrådt på en uverdig måteš , « brutt flere av forutsetningene for Samerettsutvalgets opprettelseš , begått « direkte løftebruddš , « meget alvorlig overgrep på samiske interesserš , o.l. ( Jf. s. 1-3 ) .
Bealisteamet mii eat dattetge lihkostuva gávdnat gokči ákkaid dakkár cealkimiidda go ahte Sámediggi áigu " moaitit stáhta garraseamos sániiguin " , riikka eiseválddit leat meannudan nu ahte luohttámuš sidjiide vánit čuožžila sin daguid geažil " , stáhta lea láhtten heivemeahttumit " , lea rihkkon Sámi vuoigatvuođalávdegotti ásaheami eavttuid " , šaddan áššálaš " lohpádusaid čielga rihkkumii " , " hirbmat goavis rihkkumat sámi beroštumiid vuostá " , ja nu ain ( geahča s 1-3 ) .
I den anledning vil vi også rette oppmerksomheten mot innstillingens karakteristikk av samene som en « undertrykket utgruppeš like til de aller siste tiår ( s.3 ) .
Dán olis dáhttut maid fuomášuhttit ahte árvalus govvida sámiid " dulbmojuvvon čuolddáhasjoavkun " , ja ahte sámit leat leamaš nu maiddái maŋimuš jahkelogežiid .
Det er korrekt at der har funnet sted en sterk kulturell undertrykkelse .
( s. 3 ) . Riekta lea ahte lea leamaš garra kultuvrralaš duolbman .
Likevel finner vi denne betegnelsen som til dels meget sterk .
Dattetge mii atnit dakkár govvideaddji sániid muhtumassii menddo garra cealkimin .
Det gjelder blant annet den negative omtalen av et utvalg som ble opprettet like etter Samerettsutvalget .
Nu lea omd. dan negatiiva cealkima dáfus mii bođii go dasttá maŋŋá Sámi vuoigatvuođalávdegotti ásahuvvui muhtun lávdegoddi .
For vår del ser vi det mindre hensiktsmessig at slike ting blir omtalt i Sametingets høringsuttalelse .
Bealisteamet mii oaidnit dakkár áššiid namaheamis unnán ávkki Sámedikki gulaskuddancealkámuššii .
Man ser det heller ikke som spesielt konstruktivt å være med på en beklagelse av at et brev fra Nærings- og energidepartementet , 21.3.1993 , hvor Regjeringen skal ha « sådd tvil om hvorvidt Norge vil oppfylle sine internasjonale forpliktelser i henhold til ILO-konvensjon nr. 169 š .
Iige leat miige huksejeaddji beliid datge , ahte mii earáiguin searválagaid šállošit čállosa maid Ealáhus- ja energiijadepartemeanttas čálle , 21.3.1993 , mas Ráđđehus gul gilvvii siva eahpidit ahte Norga ii áiggo ollašuhttit riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaidis maid ILO-soahpamuš nr 169 gáibida .
Det omtalte brevet var uheldig .
Namahuvvon čálus lei unohas .
Etter vår oppfatning var det fullt ut avklarende , og gir derfor ikke grunnlag for å beklage det i forbindelse med Sametingets høringsuttalelse om SRU.
Mii oaivvildit ahte nu áššis bođii čielggas , iige leat miige sivaid šat manne galggašeimmet šállošit dáhpáhusa Sámedikki Sámi vuoigatvuođalávdegotti gulaskuddancealkámušas .
For Arbeiderpartiets gruppe er det en grunnleggende forutsetning at Sametingets hørings-uttalelse iallfall ikke skal kunne anfektes på grunn av tvil ved de faktaopplysningene som brukes .
Bargiidbellodaga joavku oaivvilda ahte vuođđudeaddji eaktun ferte dat leat , ahte Sámedikki gulaskuddancealkámuš ii galgga dagahit eahpádusaid daiguin dieđuiguin mat das leat .
I den forbindelse vil vi henlede oppmerksomheten på omtalen av det meget viktige møtet mellom representanter for Regjeringen og samiske organisasjoner , 17.2.1981 , hvor det blant annet ble gitt forsikringer om det ikke skulle taes initiativ til større naturinngrep på Finnmarksvidda , før Samerettsutvalget hadde gjennomført sitt arbeid .
Dás mii dáhttut fuomášuhttit dan mii muitaluvvo Ráđđehusa ja sámi organisašuvnnaid áirasiid viehka dehálaš oktasaš čoahkkima birra , mii lei 17.2.1981 ja mas Ráđđehus lohpidii e.e. ahte eai galgga šaddat stuoribuš meassamat Finnmárku duoddariid luonddus , go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi galgá vuos doaimmahit čielggadanbarggus .
I det alt vesentlige finner vi for vår del at dette er overholdt .
Mii leat bealisteamet gávnnahan ahte dáid lohpádusaid sii leat dadjat juo doallan .
Arbeiderpartiets gruppe kan heller ikke uten videre slutte seg til formuleringen om at erfaringene fra tiden etter at Samerettsutvalget ble nedsatt , « ... godtgjør at samiske rettigheter vanskelig kan forventes sikret via politiske avtaler med norske myndigheterš .
Bargiidbellodaga joavku ii sáhte sivaid haga doarjut dakkár cealkámušaid go ahte vásáhusat maŋŋá Sámi vuoigatvuođalávdegotti ásaheami " ... duođaštit ahte sámi vuoigatvuođaid ii leat báljo vejolaš suodjalit soahpamušaiguin mat dahkkojuvvojit norgalaš eiseválddiiguin . "
Etter vårt syn vil det bli vanskelig å fremme samiske interesser hvis man allerede i utgangs-punkt tror at avtaler blir brutt , lover - som jo også vedtas ut fra politiske forutsetninger - ikke blir etterlevd , osv. .
Min oaivila mielde šattašii váttis ovddidit sámiid beroštumiid , go álgoálggos juo lea dakkár jáhkku ahte soahpamušaid rihkkot , ahte eai doahttal lágaid — mat maid ráhkaduvvojit politihkalaš eavttuid mielde , ja nu ain .
Det er ikke vårt generelle inntrykk at samhandlingen mellom sentral-myndighetene og samiske organer skjer etter slike prinsipper .
Min dábálaš áddejumi mielde riikka eiseválddiid ja sámi orgánaid gulahallamat eai geava dakkár prinsihpaid vuođul .
Arbeiderpartiets gruppe finner også grunn til å kommentere utsagnet om at Norge er « svært liteš i harmoni med den uttalte prinsipielle vilje i urfolkspolitikken .
Bargiidbellodaga joavku gávnnaha maid dárbun kommentet dan , go celkojuvvo ahte Norga lea álgoálbmotpolitihkas " hui unnán " rattálagaid lohpiduvvon prinsihpalaš dáhtuinis .
Det er en sterk påstand , særlig når den kommer i forbindelse med en positiv prosess som nettopp skal avklare , og bringe rettighetsspørsmålene i større samsvar med landets både internrettslige og internasjonale forpliktelser .
Dat čuoččuhus gal lea garas , erenoamážit boađidettiin positiiva proseassa olis mii aiddonassii galggašii čielggadit ja vuogáiduhttit vuoigatvuođalaš áššiid buorebut eatnamet sihke riikkalaš ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide .
Gruppa stiller seg også noe spørrende til hva som ligger i utsagnet om at selv om Norge bekjenner seg til demokratiske idealer , er det også her behov for sikre garantier om at « ... et urfolk som vi samer , blir behandlet i tråd med folkeretten ... š .
Joavku maid imaštallá , miison dan duohken lea , go celkojuvvo ahte vaikko Norga iežas duođašta demokráhtalaš ideálaid doarjun , de lea daidge hárrái dárbu oažžut nana dáhkádusaid , ahte " ... álgoálbmogiin , nammalassii minguin sámiiguin meannuduvvo álbmotrivttiid mielde ... " ( s. 2 ) .
Selv om Arbeiderpartiets gruppe hele tiden har arbeidet aktivt for at folkerettsbestemmelser som angår menneskerettigheter , urfolk og minoriteter , bør inkorporeres i lovverket , vil vi likevel advare mot implisitte antydninger om at samene i Norge ikke blir behandlet i tråd med folkeretten i dag .
Vaikko Bargiidbellodaga joavku čađat lea bargan aktiivvalaččat dainna áigumušain ahte olmmošvuoigatvuođaide , álgoálbmogiidda ja unnitčearddaide guoski álbmotrievtti njuolggadusat galggašedje válddojuvvot mielde láhkaásahussii , de mii dattetge dáhttut várret suollemasat geažideames ahte Norggas eai odne meannut sámiiguin nu mo álbmotriekti gáibida .
Norge hadde neppe undertegnet ILO-konvensjon 169 hvis man hadde hatt til hensikt å føre en annen politikk enn den som foreskrives der .
Norga vánit livččii vuolláičállán ILO-soahpamuša 169 jos áigumuš livččii leamaš jođihit eará politihka go dan mii das gáibiduvvo .
Det er kommet en paragraf om samenes rettsstilling i Grunnloven .
Sámiid riektedili várás lea lasihuvvo paragráffa Vuođđoláhkii .
ILO-konvensjon nr. 169 er ratifisert , etc. , etc. .
ILO-soahpamuš nr 169 lea dohkkehuvvon , e.e. , ja nu ain .
C. Om Sametingsrådets syn på Samerettsutvalgets arbeid .
Sámediggeráđi oaidnu Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu hárrái
Arbeiderpartiets gruppe er enig i den delen av innstillinga under « Innledningš som går på en positiv omtale av Samerettsutvalgets arbeid .
Bargiidbellodaga joavku doarju árvalusas dan oasi mii gullá bajilčállagii " Álgu " ja mii mas lea positiiva sánit Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu birra .
Nesten uansett det endelige utfallet har SRU gjort et arbeid som vil bli stående som en milepel i utviklingen av relasjonene mellom minoritets- og majoritetsbefolkningen .
Mealgadii vaikko mo de šattaš loahppaboađus , de SVL lea dahkan barggu mii bissu dovdomearkan unnitlogu ja eanetlogu gaskavuođaid ovdáneamis .
I innstillingen hevdes det likevel at det er en stor mangel ved SRUŠs arbeid at den samiske sedvaneretten ikke ble utredet .
Árvalusas celkojuvvo dattetge ahte SVL barggus lea stuorra váili dat go sámi boaresvirot vuoigatvuođat eai leat čielggaduvvon .
Dette er vi enige i da dette var en vesentlig grad av mandatet .
Dan váilli leat dattetge muhtun muddui dál njulgemin dutkanprošeavtta bokte .
Vi forutsetter det som selvsagt at resultatene fra dette blir trukket inn i den videre behandling av SRUŠs innstilling .
Mii ovdehit ahte prošeavtta bohtosat diehttalas váldojuvvojit mielde go SVL árvalus gieđahallojuvvo ain eambbo .
Derimot har vi vanskelig for å skjønne og akseptere mange andre mindre positive vurderinger av utvalgsarbeidet .
Muhto min lea váttis áddet ja dohkkehit go lávdegotti barggus leat ollu eará vánit positiiva árvvoštallamat .
Her vil vi peke på enkelte ting .
Mii dás čujuhit muhtun eaŋkildáhpáhusaide .
For eksempel gjelder det at SRU i bare liten grad har utredet eiendomsretten til grunnen i Finnmark , og at man ikke har tatt uttrykkelig hensyn til Folkerettsgruppas konklusjon om at samene etter folkeretten har eiendoms- og besittelsesrett til store deler av Finnmark .
SVL lea ovdamearkka dihtii hui unnán čielggadan Finnmárkku eatnamiid eaiggáduššanvuoigatvuođaid , ja dat ii leat čielgasit váldán vuhtii Álbmotriektejoavkku loahppajurdagiid , ahte sámiin lea Finnmárkkus eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuohta stuorra eananosiide álbmotrievtti mielde ( s. 3 ) .
Kritikken om at man ikke har utredet eiendomsretten kan synes mindre relevant all den stund SRU hadde et stort ekspertutvalg som holdt på med dette spørsmålet i ti år , og la frem resultatet i NOU 1993:34 .
Moaitta , ahte eaiggáduššanvuoigatvuođat eai leat čielggaduvvan , sáhttá orrut heivemeahttun , dainnago SVLs lea leamaš stuorra áššedovdi lávdegoddi mii lea bargan dáinna áššiin logi jagi , ja bidjan boađusin ovdan NOU 1993:34 .
( En helt annen ting er at også vi har vært kritiske til dette utvalgets arbeidsmetodikk , gjennom sin utelatelse av samiske sedvaner og rettsoppfatninger . )
( Áibbas nuppelágan ášši lea dat ahte misge leat leamaš moaitámušat dán lávdegotti bargometodihkkii , nu mo dat ilbmá das maid dat cealká sámi árbevieruid ja riekteoainnuid birra . )
Derimot finner vi det vanskelig å kritisere Samerettsutvalget for at man ikke enda mer uttrykkelig har rettet seg etter dette i sitt arbeid ( jf. s.3 ) .
Nuppe bealis min lea váttis moaitit Sámi vuoigatvuođalávdegotti , go ii leat eambbo čuovvolan dan beali barggustis ( geahča s. 3 ) .
Såvidt vi kan se har flertallet i SRU blant annet lagt det til grunn for sine hovedforslag om opprettelse av Finnmark grunn-forvaltning ( FG ) for de ikke-fornybare ressursene , og kommunal forvaltning av de fornybare naturgodene .
Mii orrut oaidnimin ahte SVL eanetlohku lea e.e. bidjan dan vuođđun go árvalit Finnmárkku eananhálddašeami ásaheami ( FE ) nohkavaš resurssaid várás , ja gielddalaš hálddašeami ásaheami bissovaš luondduburiid várás .
Arbeiderpartiets gruppe kan heller ikke dele kritikken om at SRU i for stor grad har prioritert forvaltningsløsninger .
Iige Bargiidbellodaga joavku sáhte doarjut dan moaitámuša SVL vuostá , ahte lávdegoddi lea deattuhan hálddašančortnegiid menddo ollu ( s. 17 ) .
Uten forslag til nye forvaltningsordninger kommer man ikke videre i arbeidet med rettighetsspørsmålene - nemlig å inkorporere samiske interesser i organer som arbeider med ressursforvaltningsspørsmål .
Jos eai árvaluvvo ođđa hálddašanortnegat , de ii leat vejolaš ovdánit vuoigatvuođalaš áššiin - nammalassii váldit sámi beroštumiid mielde dáidda orgánaide mat barget resursahálddašanáššiiguin .
Forvaltningsløsninger var da også en helt sentral del av mandatet til SRU.
Hálddašančovdosat ledjege áibbas dehálaš oassi SVL bargomearrádusas .
Det er også vanskelig å forstå påstanden om at Samerettsutvalgets grunnsyn ikke er tilstrekkelig oppdatert , og at grunnsynet i SRUŠs første delinnstilling , NOU 1984:18 , er « mye merš i overensstemmelse med den nasjonale og internasjonale rettsutvikling enn tilfellet er i NOU 1997:4 .
Váttis lea maid áddet dan čuoččuhusa ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti vuođđooaidnu ii leat áibbas áiggi dási , ja ahte SVL vuođđooaidnu ovddit oassečielggadeamis , NOU 1984:18 , lea " ollu eambbo " dássálagaid riikkalaš ja riikkaidgaskasaš riektediliin , nu mo dat lea ovdánan , go NOU 1997:4 .
Mer alvorlig blir den negative holdningen til Samerettsutvalgets arbeid når man også sier at SRU har vært altfor pragmatisk i sin tilnærmingsmåte og fokusert for mye på alternative forvaltningsløsninger , « ... fremfor de grunnleggende rettighetsspørsmålene som den var satt til å utredeš .
Negatiiva miellaguoddu Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu hárrái lea bahábussii go datge celkojuvvo , ahte SVL lea leamaš menddo pragmáhtalaš čielggadanvuogistis ja čalmmustan menddo ollu máŋgga vejolaš hálddašančovdosii , " baicce go vuođđudeaddji vuoigatvuohtaáššiide , maid dat biddjojuvvui čielggadit . " .
Eller at SRU ikke har lagt tilstrekkelig vekt på det som var sakens kjerne , « ... nemlig en rettferdig ordning for samene ... š .
( s. 21 ) Dahje ahte SVL ii leat doarvái váldán vuhtii ášši váibmosa , " ... nammalassii rievttalaš ortnega sámiide ... " ( s. 21 ) .
I følge innstillingen er virkningene at den « ... mangelfulle utredning av de grunnleggende rettighetsspørsmålene er særdeles uheldig og skadelig for samiske interesser .
Árvalusa sániid mielde " ... vuođđudeaddji vuoigatvuođaáššiid váillálaš čielggadeapmi lea erenoamán heivemeahttun ja vahátlaš sámi beroštumiide . " ( s. 26 ) .
Kritikken skyter etter Arbeiderpartiets mening langt over målet når man også i andre sammen-henger enn de som er nevnt her sier at SRU nærmest ikke har utredet samenes rettigheter og rettsgrunnlag , ikke har et oppdatert grunnsyn , eller ikke er i tråd med den internasjonale rettsutvikling , o.l. .
Bargiidbellodaga oaivila mielde dat moaitta filte oalát go eará dáhpáhusainge celkojuvvo , earret dán , ahte SVL dadjat jo ii leat čielggadan sámiid vuoigatvuođaid ja riektevuođu , ii leat áigái ođasmahttán vuođđooainnus , dahje ii leat dássálagaid riikkaidgaskasaš riektediliin , nu mo dat lea ovdánan , jna. .
D. Begrepet samisk eiendomsrett .
Sámi eaiggáduššama doaba .
Omfang og innhold .
Viidodat ja sisdoalu .
Det er slike generelle utsagn som dette som gjør det vanskelig å få til en fruktbar offentlig debatt om samiske rettighetsspørsmål .
Dákkár oppalaš cealkimat dat váttásmahttet šattolaš almmolaš divaštallamiid áigái-oažžuma sámi vuoigatvuođalaš áššiid birra .
Her fremstilles det nemlig som om samene i sin alminnelighet krever eiendoms- og besittelsesrettigheter til sine tradisjonelle landområder .
Dákko nammalassii buktojuvvo ovdan ahte sámit oppalohkái mahká gáibidit alcceseaset vuoigatvuođa eaiggáduššat ja hálddašit árbevirolaš guovlluideaset .
Arbeiderpartiets sametingsgruppe , eller andre av partiets samepolitiske organisasjonsnivåer , har aldri vært med på fremme så omfattende og uspesifiserte krav .
Ii Bargiidbellodaga sámediggejoavku , eaige bellodagas eará sámepolitihkalaš organisašuvdnadásit , leat goassege leamaš mielde ovddideamen nu viiddis ja eahpedárkilis gáibádusaid .
Det bør derfor presiseres hvem « sameneš er i dette tilfellet .
Danne berre dákko dárkilastojuvvot geat " sámit " leat .
For vår del oppfatter vi begrepet « tradisjonelle samiske landområderš som områder der man har gammel samisk bosetning og næringsdrift .
Bealisteamet mii áddet doahpaga " árbevirolaš sámi eatnamat " nu , ahte dat mearkkaša guovlluid main leat dološ sámi ássamat ja ealáhusat .
Det er mer enn halvdelen av Norges landareal , da blant annet samisk reindrift foregår på 53% av dette arealet .
Dat lea eambbo go bealli Norgga eananviidodagas , go e.e. sámi boazodoallu lea 53-proseantasaš oassi dán viidodagas .
Er det hele dette området Sametingsrådet mener skal omfattes av samisk eiendoms- og besittelsesrett ?
Olles dán guovllugo sámi eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuohta galgá gokčat Sámediggeráđi oaivila mielde ?
( Se nærmere om vårt syn på dette i F , merknader til kap. . II , pkt. 1-3 . )
( Iskka min oaivila dán hárrái F-oasis , mearkkašumit kapihttalii II , čuoggái 1-3 . )
Man bør stryke eller nyansere formuleringer som kan oppfattes som om « sameneš er ute etter eiendomsretten til mer enn halve Norge .
Nu lea e.e. dan cealkima dáfus , ahte vuođđoláhkamearrádus lágalaččat dáhkida ahte Norga ollašuhttá riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaidis sámiide , " oktan sámiid vuoigatvuođain Finnmárkku eatnamiidda ja čáziide . "
Arbeiderpartiet vil her bemerke at for dem som ikke leser uttalelsen fra Sametinget med spesiell velvilje , vil også i et utsagn som dette finne belegg for at Sametinget egentlig mener at det er samene alene som har rett til land og vann i Finnmark .
Bargiidbellodat dáhttu dás mearkkašit ahte sii guđet eai loga Sámedikki sániid erenoamáš buriin dáhtuin , sii gávdnet maiddái dákkárge cealkimis duođaštusa das , ahte Sámediggi rievtti mielde oaivvilda ahte sámiin dat dušše lea vuoigatvuohta eatnamiidda ja čáziide Finnmárkkus .
Det samme inntrykket kan man få av det som sies i innstillingene om at FNŠs rase-diskrimineringskomite mener at statene har plikt til å tilbakeføre landområder til urfolk som de urettmessig er blitt fratatt .
Seamma áddejumi lohkki sáhttá oažžut go lohká dan mii celkojuvvo ON čeardavealahuslávdegotti oaivila hárrái , ahte stáhtain lea geatnegasvuohta addit ruovttoluotta álgoálbmogiidda eatnamiid maid eahperievttalaččat leat váldán .
š ( Se for øvrig våre merknader under Æ. Merknader til « 11 .
( Geahča vel min mearkkašumiid Æ-oasis . Mearkkašumit : " 11 .
Administrative konsekvenser .
Administratiiva váikkuhusat .
Lovgivningš ) .
Lágat " ) .
Gruppa understreker at selv om tilsvarende uklarheter også er omtalt andre steder i våre merknader , har vi likevel ikke funnet det nødvendig å omtale alle .
Joavku deattuha ahte vaikko sullasaš eahpečielgasat leat namahuvvon earáge sajiin min mearkkašumiin , de eat leat oaidnán dárbbu buktit mearkkašumiid buot daidda .
De vi har nevnt her , og under kommentarene til spesifikke delkapitler , må derfor betraktes som eksempler på hvilke typer utsagn hvor presisjonsnivået bør høynes .
Maid leat namahan dás ja dihto oassekapihttaliid komeanttaid oasis , lea dárbu atnit ovdamearkan das , makkár cealkimat berrejit leat deaivileappot .
E. Enkelte historiske forhold .
Muhtun historjjálaš dilálašvuođat
I innstillingens omtale av historiske forhold heter det blant annet at samene til nå « aldri har hatt rettigheter som et folkš .
Dan oasis mii árvalusas muitala historjjálaš dilálašvuođaid , celkojuvvo e.e. ahte sámit dássái " eai goassege leat muosáhan vuoigatvuođaid álbmogin " ( s. 3 ) .
Denne påstanden mener vi er anfektelig , iallfall hvis man ser historisk på det .
Dán čuoččuhusa mii atnit vuorjámuššan , dalle ain jo go dan geahčadit historjjálaš čuovggas .
Samenes « Magna Chartaš - Lappekodisillen - tillegget til grensetraktaten mellom Danmark-Norge og Sverige i 1751 om de grenseoverflyttende samenes rettigheter , er ett eksempel på at statene anerkjente samene som et folk .
Sámiid " Magna Charta " - Lappekodicillen - mii lei Dánmárkku-Norgga ja Ruoýa jagi 1751 rádjasoahpamuššii dakkár lasáhus mii guoská rádjarasttideaddji sámiid vuoigatvuođaide , lea okta ovdamearka mii čájeha ahte stáhtat dohkkehedje sámiid álbmogin .
I forarbeidene til kodisillen ble det da også uttrykkelig sagt at hensikten med de nye bestemmelsene å bevare « den Lappiske Nationš .
Kodicilla álgobargguin celkojuvvoge čielgasit ahte ođđa njuolggadusaid ulbmil lea seailluhit " den Lappiske Nation " .
Påstanden om at samene aldri har vært akseptert som et folk synes heller ikke å være i overensstemmelse med den aller nyeste historien .
Dat čuoččuhus ahte sámiid eai leat dohkkehan sierra álbmogin , ii oro soahpamin ođđaseamosge historjái .
Vedtakelsen av sameloven i 1987 og grunnlovsparagrafen i 1988 , kan nemlig vanskelig tolkes annerledes enn at samene er blitt formelt anerkjent i Norge .
Sámelága jagi 1987 dohkkeheami ja vuođđoláhkaparagráfa jagi 1988 dohkkeheami lea nammalassii váttis dulkot eará láhkai go nu , ahte sámiid leat formálalaččat dohkkehan Norggas .
I de andre nordiske land har man jo som kjent også hatt en tilsvarende utvikling .
Duoin nuppiin davviriikkain lea maid leamaš sullasaš ovdáneapmi , nugo diehtit .
Arbeiderpartiets gruppe er enig i at den måten staten har definert seg som privatrettslig eier til grunnen i Finnmark savner sidestykke .
Bargiidbellodaga joavku leat ovtta mielas das ahte ii gávdno mihkkege mii sulastahtášii dan vuohkái mo stáhta lea čilgen iežas Finnmárkku eatnamiid priváhtalágalaš eaiggádin .
Omkring midten av forrige århundre fornekta man ikke bare at det kunne finnes grunnlag for en samisk eiendomsrett .
Sullii gaskkamuttus mannan jahkečuođi eai aivvestassii biehttalan leames sámi eaiggáduššanvuoigatvuhtii vuođu .
Dette ble gjort på grunnlag av at myndighetene mente at den samiske bruken ikke var tilstrekkelig sivilisert - dvs. ikke i tråd med det sørnorske jordbrukssamfunnets idealer .
Sii dahke nu dannego oaivvildedje ahte sámiid geavaheapmi ii lean doarvái siviliserejuvvon - nammalassii , ahte ii soahppevaš máttánorgalaš eanandoalloservodaga ideálaide .
Men denne holdningen førte ganske raskt til at staten også erklærte at der heller ikke fantes noen bruksrettigheter fra tidligere .
Muhto - dát miellaguoddu viehka farga dagahii dan ahte stáhta dange julggaštii , ahte ovddeža rájis eai lean geavahanvuoigatvuođat .
Alle rettigheter tilhørte staten og slik hadde det vært fra de eldste tider .
Buot vuoigatvuođat gulle stáhtii , ja nu dat mahká lei leamaš don doliin jo .
På en slik bakgrunn stiller Arbeiderpartiets gruppe seg noe spørrende til utsagnet om at staten likevel i praksis i store områder , i forrige århundre og langt inn i dette , har opptrådt med respekt for samenes rettigheter .
Go oaidnit dán duogáža , de Bargiidbellodaga joavku imaštallá dan cealkima , ahte geavadis stáhta lea gutnejahttimiin viidát dattetge meannudan sámiid vuoigatvuođaiguin , sihke mannan jahkečuođi ja mealgadii min jahkečuohtái .
Med et visst unntak for reindriftens vedkommende har staten formelt sett helt siden midten av 1800-tallet ikke hatt noen respekt for bygdefolks sedvanemessige bruk av ressursene .
Vaikko dat muhtumassii válddii vuhtii boazodoalu , de stáhta formálalaččat dattetge badjelgeahčai gili olbmuid boaresvirot resursageavaheami gitta 1800-logu gaskkamuttu rájis .
Et helt annet forhold er at bygdenes sedvanemessige utmarksbruk likevel fortsatte i store deler av Finnmark til langt inn i etterkrigstiden .
Sivva dasa lei ahte ii lean nubbi gilvaleaddji geavaheapmi , ja danne ii leat vejolaš dan dili dulkot nu , ahte stáhta " gutnejahtii " sámi vuoigatvuođaid .
Arbeiderpartiets gruppe vil også bemerke at det under den historiske gjennomgangen i kap. . III , pkt. 1 , kunne vært gjort enda nærmere rede for Finnmarks relativt kortvarige jurisdiksjonelle tilknytning til Norge .
Bargiidbellodaga joavku áigu maid mearkkašit ahte historjjálaš geahčadeamis mii lea kapihttalis III , čuoggás 1 , livččii vejolaš čilget dárkileappot vel Finnmárkku viehka oanehis jurisdikšuvnnalaš gullevašvuođa Norgii ( geahča s. 17 ) .
Riktignok nevnes det helt korrekt at før 1751 lå den indre delen av nåværende Finnmark utenfor Norges grenser .
Riekta muitaluvvo dattetge , ahte dáláš Finnmárkku sisguovlu lei olggobealde Norgga rájáid ovdal jagi 1751 .
I en slik sammenheng er det også naturlig å nevne at ingen del av Finnmark var under ensidig dansk-norsk jurisdiksjon før kyst- og fjordområdene ble det i 1613 , og at den nyeste delen - det i første rekke østsamiske området som nå heter Sør-Varanger - ikke ble en del av Norge i 1826 .
Dan oktavuođas lea maid lunddolaš namahit ahte ii miige osiid Finnmárkkus lean aivvestassii dánskalaš-norgalaš jurisdikšuvnna vuollásaš ovdalgo riddo- ja vuotnaguovllut juhkkojuvvojedje jagi 1613 , ja ahte ođđaseamos oassi - dat oassi mii eanaš lei nuortasámiid guovlu ja man otnáš namma lea Sør-Varanger - ii šaddan Norgga oassin jagi 1826 .
Det er riktig som det heter i innstillingen at hele Finnmark fra gammelt av har vært et samisk område .
Riekta lea mo daddjojuvvo árvalusas , ahte oppa Finnmárku lea doloža rájis leamaš sámi guovlu .
Det er imidlertid grunn til å knytte en merknad til formuleringen om at innflytting til de samiske områdene i Finnmark ofte skjedde som et ledd i den offisielle fornorsknings-politikken .
Dattetge lea sivva buktit mearkkašumi dan cealkimii ahte fárremat Finnmárkku sámi guovlluide dávjá dáhpáhuvve almmolaš dáruiduhttinpolitihka dihtii ( s. 19 ) .
Begrepet fornorskingspolitikk kan imidlertid vanskelig brukes om tidligere tiders innflytting , hvorav den første norske bosetninga ytterst på finnmarkskysten stammer fra slutten av 12- begynnelsen av 1300-tallet .
Dáruiduhttima doahpaga ii leat dattetge vejolaš geavahit árat áiggiid fárremiid várás , go Finnmárkku rittuid álggumus norgalaš ássamat leat 1200-logu loahpa ja 1300-logu álggu manu .
Da var det næringsmessige forhold , og mange hundreår fremover - slik innstillingen også sier - Finnmarks status som koloni , og Norges ( det vil si Danmarks ) behov for å sikre området gjennom en norsk befolkning som var avgjørende for bosetningspolitikken
Dalle fárremiid mearrideaddji sivva ledje ealáhuslaš dilálašvuođat , ja máŋgga čuođi jagi maŋŋil - nugo árvalusasge muitaluvvo - fárremiidda lei sivvan Finnmárkku koloniija-dássi , ja Norgga ( nammalassii Danmárkku ) dárbu sihkkarastit guovllu alcces norgalaš veaga fárremiid bokte .
Selv om det har vært en organisert tilflyttingspolitikk til Finnmark - faktisk helt frem til andre verdenskrig - reagerer gruppa imidlertid på påstanden om at « ... de mest ressursrike områdene langs de store elvene og fjordområdeneš , er blitt utmålt til ikke-samiske innflyttere .
Vaikko politihkain leat lágidan fárremiid Finnmárkui - na gitta nuppi máilmmisoađi rádjai - de joavku unohastá dan čuoččuhusa ahte " ... stuorra jogaid ja vuonaid valljámus gáttit " leat mihtiduvvon fárrejeaddjiide guđet eai leat sámit ( s. 19 ) .
Etter vårt beste skjønn er de fleste fjordområdene i Finnmark fortsatt viktige samiske bosettingsområder .
Eat sáhte earágo oaivvildit ahte Finnmárkku eanaš vuotnaguovllut ain dálge leat dehálaš sámi ássanguovllut .
Flere steder langs fjordene finner man også like sterke samiske lokalsamfunn som i innlandet , og den aller største elvedalen i Finnmark - Tanavassdraget - har altoverveiende samisk bosetning .
Ollu sajiid miehtá vuonaid lea vejolaš gávdnat nu ealasis sámi báikegottiid go sisguovlluinge , ja Finnmárkku stuorámus johkaleagis - mii lea Deanu leahki - leat eanaš sámi ássamat .
F. Merknader til « II .
Mearkkašumit : II .
Sametingets grunnsyn , og underpunktene 1 .
Sámedikki vuođđooaidnu , ja vuollečuokkis 1 .
Det samiske folket , og 2 .
Sámi álbmot , ja 2 .
Samene som et statskonstituerende folk . 3 .
Sápmelaččat stáhtavuođđudeaddji álbmogin , 3 .
Samiske eiendoms- , besittelses- og bruksrettigheterš
Sámi eaiggáduššan- , háldo- ja geavahanvuoigatvuođat " ( s. 5,6 ) .
Sametinget er med rette selv svært opptatt av at samiske interesser skal behandles korrekt , herunder at andre ikke skal « vriš på historien for å svekke legitimiteten i samiske rettferdighetskrav i dag .
Sámediggi atná iešge viehka ollu fuolla das , nugo riekta leage , ahte sámi beroštumiiguin galget meannudit rivttes láhkai , ja dása gullá datge bealli ahte earát eai galgga " botnjat " historjjá geahnohuhttin dihtii sámiid vuoiggalaš gáibádusaid vuođu .
Ikke minst har det vært aktuelt i forbindelse med debatten om land og vann i Finnmark , hvor man stadig har kunnet registrere at en eller annen har funnet « bevisš for at samene er innflyttere til Finnmark , og at avklaringen av det samiske rettsgrunnlaget derfor ikke har noe for seg .
Dakkár fuola lea erenoamán dárbu atnit divaštallamiid oktavuođas Finnmárkku eatnamiid ja čáziid birra , maid bále muhtimat ohpit leat gávdnan " duođaštusa " das ahte sámit leat sisafárrejeaddjit Finnmárkkus , ja ahte dan geažil ii leat veara čielggadit sámiid rivttiid . Danne Sámediggi ferte dán áššesuorggis leat erenoamán várrugas .
Man bør ikke bli så generell i omtalen av historiske forhold at man risikerer å bli beskyldt for historieskriving med omvendt fortegn i forhold til en del andre ting som har vært presentert i den offentlige debatt .
Ii berre geavahit nu gehppes sániid historjjálaš diliid birra , ahte duoidda nuppiide lea vejolaš áššáskuhttit ja cealkit ahte dás heivvehallat historjjá eará áššiid ektui mat leat leamaš ovdan almmolaš divaštallamiin .
Arbeiderpartiets gruppe vil her trekke frem følgende utsagn som bør revurderes ut fra rent historiefaglige forhold :
Bargiidbellodaga joavku áigu dás váldit ovdan sániid mat berrejit njulgejuvvot historjáfágalaš diliid vuođul :
- « ... vi har bodd , virket og levd i våre områder i uminnelige tider , lenge før noen annen folkegruppe første gang kom til våre områder .
- " ... mii leat ássan , doaibman ja eallán iežamet guovlluin dološ áiggiid rájis , áigá jo ovdalgo eará álbmotčearda bođii mii guovlluide . "
- « Samene har fra gammelt av hatt rådigheten over ressursene i nord og videre sørover til den nåværende sørsamiske bosetningen i Sør-Trøndelag og Hedmark , ... š .
- " Sámit leat doloža rájis hálddašan resurssaid davvin ja máddin , gitta Lulli-Trøndelága ja Hedmárkku otnáš lullisámi ássamiid rádjai .
Ut fra allmennt kjent viten i dag er det korrekt som det også sies i innstillingen at samene er den først kjente etniske gruppe i Finnmark ( for øvrig også noe lengre sørover i Nord-Norge ) .
Otnáš dieđuid mielde lea nu , mo árvalusasge celkojuvvo , ahte dutkit eai dieđe eará čearddalaš joavkku mii livččii sámiid ovdal boahtán Finnmárkui ( dahje vaikkoba máddelii Davvi-Norgii ) .
Derimot er det ikke riktig at samene alene i uminnelige tider har hatt tilhold i , og hatt rådigheten over ressursene i områdene nordfra og sørover helt til Hedmark .
Dan lea baicce boastut dadjat , ahte sámit leat doloža rájis okto leamaš davveguovlluin gitta Hedmárkku rádjai ja hálddašan dáid guovlluid resurssaid .
Innstillingen sier også at det samiske folkets rettigheter skal bygge på den historiske eiendoms-rett til egne områder , og at disse eiendoms- og besittelsesrettighetene må aksepteres .
Árvalus cealká maid ahte sámi álbmoga vuoigatvuođaid vuođđun galgá leat sámiid eaiggátvuohta dáidda guovlluide , ja ahte earát galget dohkkehit dáid eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuođaid .
Ut fra innstillingens beskrivelse av hvilket område samene fra gammelt av har hatt rådigheten over , er spørsmålet man sitter igjen med om disse eiendoms- og besittelsesrettighetene gjelder hele området fra og med Finnmark til og med Hedmark .
Go olmmoš lea logadan árvalusa ja čilgehusa dan guovllu birra maid sámit leat hálddašan doloža rájis , de báhcá jearaldahkan dat , galgetgo dát eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuođat leat sámiin miehtá guovllu , Finnmárkku rájis gitta Hedmárkui .
Selv om der selvsagt - på basis av gammel samisk bruk - eksisterer et samisk rettsgrunnlag i hele dette området , kan Arbeiderpartiets gruppe for sin del ikke se at der foreligger grunnlag for påberopelse av generell samisk eiendoms- og besittelsesrett til halve Norge .
Vaikko vel leage nu - dološ sámi geavaheami dihtii - ahte otne lea sámi riektevuođđu dán guovllus , de Bargiidbellodaga joavku bealistis ii sáhte miehtat ahte lea sivva gáibidit sámiide oppalaš vuoigatvuođa eaiggáduššat ja háldet beali Norggas .
Det som likevel etter vår mening er klart er at der fins ulike samiske bruksrettigheter , og at det selvsagt også kan finnes samiske lokalsamfunn hvor f. eks. bestemmelsen i ILO-konvensjon nr. 169 , art. 14.1. er relevante .
Mii min mielas gale lea čielggas , lea ahte sámiin leat iešguđetlágan geavahanvuoigatvuođat , ja ahte dieđusge sáhttet leat sámi báikegottit maid várás omd. ILO-soahpamuš nr. 169 , art. 14.1 heive .
G. Merknader til « 4.2.1 . Samenes eiendoms- og besittelsesrett i henhold til ILO-konvensjon nr.169š
G. Mearkkašumit : " 4.2.1 Sámiid eaiggáduššan- ja háldovuoigatvuohta ILO-soahpamuša nr. 169 mielde " ( s. 10 rájis ) .
Arbeiderpartiets sametingsgruppe legger i likhet med Sametingsrådet til grunn den folkerettslige utredningen utført av Folkerettsgruppa - NOU 1997:4 - hvor det konkluderes med at det ut fra konvensjonens artikkel 14.1. foreligger en samisk eiendoms- og besittelsesrett til deler av Finnmark , basert på kriteriene om ene- eller dominerende bruk i forhold til andre grupper .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku atná vuođđunis nugo Sámediggeráđđige dan álbmotriektečielggadeami maid Álbmotriektejoavku doaimmahii - NOU 1997:4 - mas loahppajurddan lea ahte soahpamuša artihkkala 14.1 mielde sámiin lea eaiggáduššan- ja hálddašanvuoigatvuohta muhtun osiin Finnmárkkus - ja eaktun lea ahte sámit leat okto leamaš geavaheaddjit dahje geavahan eambbo go eará čearddat .
Når Folkerettsgruppa eksplisitt sier at FG etter likevektsmodellen 4-4 , ikke er tilstrekkelig etter ILO- 169 når organet også skal ha grunnbokshjemmelen til , og bestyre et slikt samisk eiendoms- og besittelsesområde , er det selvsagt at et samisk flertall i et grunnforvaltningsstyre vil være helt i overensstemmelse med ILO-169 , slik den folkerettslige ekspertisen har vurdert spørsmålet .
Go Álbmotriektejoavku čielgasit cealká ahte Finnmárkku eananhálddašeapmi dásseárvomálle mielde , 4-4 , ii leat doarvái ILO- 169 mielde , nammalassii go dan hálddašanorgánas maid lea dakkár sámi eaiggáduššan- ja háldoguovllu eananeaiggátvuohta ( grunnbokshjemmel ) ja stivre , de lea čielggas ahte ollásit manná ILO- 169 mielde go sámiin lea eanetlohku eananhálddašanstivrras , nugo álbmotriektedovditge leat gávnnahan .
Ut fra dette er det ikke vanskelig å forstå at Sametingsrådet mener at grunnforvaltnings-ordninger for de områdene som faller inn under art. 14.1 , første punktum , « ... må være av en slik art at forvaltningsansvaret tillegges samene , representert ved Sametingetš .
Danne ii leat váttis áddet manne Sámediggeráđđi oaivvilda ahte eananhálddašanortnegat mat leat daid guovlluid várás maid art. 14.1 , vuosttas teakstaoassi , gokčá " ... fertejit leat dakkárat mat mearkkašit ahte hálddašanovddasvástádus lea sámiin , nammalassii Sámedikki , mii sin ovddasta " .
Spørsmålet er om også Finnmark grunnforvaltning for hele Finnmark , sammensatt etter likevektsprinsippet , også kan være i overensstemmelse med bestemmelse med ILO- 169.
De lea gažaldat , sáhttágo dakkár Finnmárkku eananhálddašeapmi mii lea oppa Finnmárkku várás , ja mii lea dásseárvomálle mielde , leat ILO-soahpamuša 169 mielde .
H. Arbeiderpartigruppas syn : En enhetlig grunnforvaltning etter likevekts-prinsippet er også i tråd med bestemmelsene i ILO- 169.
H. Bargiidbellodatjoavkku oaivil : Maiddái oktasaš eananhálddašeapmi , man vuođđun lea dásseárvoprinsihppa , lea ILO-soahpamuša 169 mielde .
Ved å legge juridiske betraktninger til grunn , og ta hensyn til andre faktorer som bør ha innflytelse på spørsmålet - " reelle hensyn " - deler Arbeiderpartiets gruppe oppfatningen til Samerettsutvalgets flertall at Finnmark grunnforvaltning etter 4-4-modellen også er innenfor ILO-konvensjonens ramme - når det gjelder å forvalte et samisk eiendoms- og besittelsesområde .
Bargiidbellodaga joavku bidjá juridihkalaš árvvoštallamiid vuođđunis ja maiddái earáge beliid mat berrejit gullat áššái - " duođalaš beliid " - ja danne joavku doarju Sámi vuoigatvuođalávdegotti eanetlogu oaivila , ahte Finnmárkku eananhálddašeapmige , go lea 4-4 málle mielde , bissu ILO-soahpamuša rámaid siskkobealde - go sáhka lea sámi eaiggáduššan- ja háldoguovllu hálddašeamis .
Gruppa legger blant annet vekt på følgende i sin helhetsvurdering :
Joavku deattuha e.e. čuovvovaš beliid oppalaš árvvoštallamisttis :
Konvensjonens artikkel 34 slår fast at den skal gjennomføres på en fleksibel måte i hvert enkelt land .
Soahpamuša artihkal 34 nanne ahte dan ferte čađahit njuovžilis vugiin guđege riikkas .
Konvensjonen setter i følge ILOŠs ekspertkomite ikke et absolutt krav om at det skal anerkjennes eksklusiv ( kollektiv ) eiendomsrett i alle de tilfellene en urbefolkning har rettigheter til et landområde hvor de tradisjonelt holder til .
Soahpamuš ii ovddit ILO áššedovdi lávdegotti oaivila mielde vealtameahttun gáibádussan dan , ahte eksklusiiva ( oktasaš ) eaiggáduššanvuoigatvuohta galgá dohkkehuvvot buot dain dáhpáhusain main álgoálbmogiin leat vuoigatvuođat árbevirolaš eatnamiiddáseaset .
Konvensjonen oppstiller ikke noe krav om at urbefolkningens rett til undergrunnsressurser skal anerkjennes .
Soahpamuš ii cegge makkárge gáibádusa das , ahte álgoálbmoga vuoigatvuohta eatnanvuoláš resurssaide galgá dohkkehuvvot .
I forslaget om Finnmark grunnforvaltning hører også undergrunnsressursene med .
Árvalussii mii lea Finnmárkku eananhálddašeami hárrái , gullet maid eatnanvuoláš resurssat .
Dermed vil Sametinget få betydelig innflytelse over også disse , ikke bare i det spesifikke samiske eiendoms- og besittelsesområdet , men i hele Finnmark .
Deba Sámediggi oažžu viehka stuorra válddi maiddái daidge hálddašeami dáfus , ii duššefal dihto sámi eaiggáduššan- ja háldoguovllus , muhto miehtá Finnmárkku .
Innenfor én region og med det samfunnssystemet , og de tette forbindelsene og overlappingene man har mellom urfolk og majoritet , vil det være riktig med én felles forvaltning .
Ovtta ja seammá guovllus lea okta oktasaš hálddašeapmi buoremus , sihke otnáš servodatsystema geažil ja go álgoálbmoga olbmuin ja stuorraservodaga eará olbmuin leat gaskavuođat ruossut doarrás ja latnjalassii .
Styringsmodellen Finnmark grunnforvaltning kan nemlig betraktes som en form for kollektivt eierskap mellom samene og den øvrige befolkning .
Finnmárkku eananhálddašeami stivrenmálle lea nammalassii vejolaš geahčadit kollektiiva ( oktasaš ) eaiggáduššanvuohki , mas sihke sámit ja álbmot muđui leat mielde .
Begge parter bidrar i utgangspunktet med " sitt " , for å få til en funksjonell ordning .
Goappašat joavkkut dahket " oasiset " vai ortnet lihkostuvvá .
Forslaget om kommunal utmarksforvaltning medfører at kommunene , det vil si befolkningen , også innenfor det samiske eiendoms- og besittelsesområdet , vil få økt innflytelse på bruken av de fornybare ressursene .
Dat eavttuhus , ahte galgá leat gielddalaš meahccehálddašeapmi , mearkkaša ahte gielddain , nammalassii álbmogis , maiddái sámi eaiggáduššan- ja háldoguovllus , šaddá leat eambbo dadjamuš bissovaš ( ođđasis šaddi ) resurssaid geavaheamis .
Dette er noe som etter norsk rett vanligvis tilligger grunneieren .
Dakkár dadjamuš lea norgalaš rivttiid mielde dábálaččat dušše eananeaiggádis .
En slik økt rådighetsutøvelse vil dermed delvis være med på å oppfylle de krav om en form for eiendomsrådighet som artikkel 14 , pkt. 1 i ILO-169 , nødvendigvis medfører .
Go dakkár vejolašvuohta váikkuhit stuorru , de dat muhtumassii lea mielde ollašuhttimin ILO-soahpamuša 169 artihkkala 14 , čuoggá 1 , ahte galgá leat eaiggáduššanvejolašvuohta man nu vuogi mielde .
Ved gjennomføring av denne type internasjonale konvensjoner , legger man stor vekt på om konvensjonens siktemål blir oppfylt , gjennom den praktiske gjennomføringen av den .
Go dákkár riikkaidgaskasaš soahpamušat galget čuvvojuvvot , de adnojuvvo dehálažžan ahte soahpamuša ulbmil ollašuvvá , go soahpamuš čađahuvvo geavatlaš dilis .
Skjematisk sett kan man si at ILO-169Šs siktemål er at urfolkskulturen skal kunne videreføres på en skikkelig måte , gjennom at vedkommende gruppe så langt som mulig har kontroll med sin egen økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling .
Oanehaččat mii sáhttit dadjat ahte ILO-soahpamuša 169 ulbmil lea ahte álgoálbmogat galget sáhttit seailluhit kultuvrraset albma láhkai , dainna lágiin ahte juohke dihto álbmogis lea alddis vejolašvuohta hovdet ruđalaš , sosiála ja kultuvrralaš dili ováneami .
Finnmark grunnforvaltning vil være ett av de tiltakene som bidrar til dette , i én avgrenset region .
Finnmárkku eananhálddašeapmi livččii okta dakkár doaibmabidju mii váikkuha dasa , ovtta ráddjejuvvon guovllus .
I tillegg oppfylles en annen sentral forutsetning for at samisk kultur skal ha gode vekstvilkår .
Lassin ollašuvvá nubbi guovdilis eaktu dasa ahte sámi kultuvrras lea buorre šaddandilli .
Finnmark grunnforvaltning vil nemlig være et samarbeids- og konfliktløsningsorgan .
Finnmárkku eananhálddašeapmi šaddá nammalassii leat mielbargi ja riidočoavdi orgána .
Slik styringsmodellen er utformet , ved at ledervervet går på omgang med to års intervaller , er det knapt noen tvil om at i de to årene Sametinget har lederskapet , vil det oppfylle ILO-konvensjonens krav til styreform også for det samiske eiendoms- og besittelsesområdet .
Stivrenmálle lea nu hábmejuvvon , ahte jođiheaddji virgi sirdojuvvo juohke guovtti jahkásaš baji maŋŋá , ja danne ii leat dárbu ballat , go Sámediggi jođiha , ahte dan guovtti jagis ii ollašuva ILO-soahpamuša gáibidan stivrenmálle maiddái sámi eaiggáduššan- ja háldoguovllusge .
Etter Arbeiderpartigruppas oppfatning vil det også være riktig å legge vekt på fylkestingets velgergrunnlag når man spør om Finnmark grunnforvaltning etter likevektsprinsippet kan være en juridisk holdbar konstruksjon , også som styre for et samisk eiendoms- og besittelsesområde .
Fylkkadikki jienasteddjiid logu lea Bargiidbellodaga joavkku oaivila mielde riekta váldit vuhtii , go jearaldat lea , leago Finnmárkku eananhálddašeapmi mii čuovvu dásseárvoprinsihpa , juridihkalaččat dohkálaš ráhkadus , maiddái sámi eaiggáduššan- ja háldoguovlluge stivran .
Derfor er det ikke urimelig at den halvdelen av styret i Finnmark grunnforvaltning som oppnevnes av Fylkestinget , også er med på å bestyre det samiske eiendoms- og besittelses-området .
Danne ii leat eahpegovttolaš ahte dat bealli maid Fylkkadiggi nammada Finnmárkku eananhálddašanstivrii , lea mielde hálddašeamen maiddái sámi eaiggáduššan- ja háldoguovllu .
Arbeiderpartiets gruppe legger også til grunn at der foreligger en « garantiordningš - ILOŠs kontrollsystem - som er den uhildete instans som kan og skal kvalitetssikre om de grunn- og ressursforvaltningsordningene som gjennomføres , er i overensstemmelse med konvensjonen eller ikke .
Bargiidbellodaga joavku váldá maid vuhtii ahte lea " dáhkádusortnet " - nammalassii ILO dárkkistansystema - mii lea dakkár bealiválddekeahtes lágádus mii sáhttá ja galgá dárkot čuvvotgo vai rihkkotgo čađahuvvon eanan- ja resursahálddašanortnegat soahpamuša .
Ingen må være i tvil at vi mener at de påpekingene som eventuelt måtte komme fra ILO , skal følges opp .
Ii oktage dárbbaš eahpidit ahte mii eat oaivvil ahte ILO čujuhusaid galgat čuovvut .
I. Merknader til « III .
I. Mearkkašumit : III .
Om samerettsutvalgets konkrete forslag .
Sámi vuoigatvuođalávdegotti konkrehta árvalus .
Eiendomsretten og annen rett til grunnš
Eaiggáduššanvuoigatvuohta ja eará enavuoigatvuođat " ( s. 17 rájis ) .
Arbeiderpartiets gruppe har merket seg at Sametingsrådet gjentatte ganger vender tilbake til « den samiske eiendomsrettš til grunn og ressurser .
Bargiidbellodaga joavku lea fuopmášan ahte Sámediggeráđđi ohpit máhccá " sámi eaiggáduššanvuoigatvuhtii " eatnamii ja resurssaide .
Vi vil nok mene at det i en del sammenhenger når man begrunner behovet for nye forvaltningsordninger , kunne ha brukt begrepet samenes gamle rettsgrunnlag .
Mii gal oaivvildit ahte muhtun dáhpáhusain , go čilgejuvvo ahte lea dárbu ođđa hálddašanortnegiidda , livččii buoret geavahit doahpaga sámiid boares riektevuođđu .
š Eller som det sies , at SRU « ... synes å ha formulert sine forslag utfra en antagelse om at man i en ny forvaltning står helt fritt i forhold til enkeltpersoners og gruppers interesser .
( s. 17 ) Dahje nugo daddjojuvvo , ahte SVL " ... orru hábmen árvalusaidis dainna jáhkuin ahte ođđa hálddahusas sáhttet dahkat mo háliidit eaŋkilolbmuid ja joavkkuid beroštumiide .
Dette kan ikke være rett .
Dát ii sáhte leat riekta . "
En slik påstand synes å savne rot i det Samerettsutvalget faktisk har gjort , og likner for mye på den uberettigede kritikken SRU er blitt utsatt for fra annet hold , om at forslagene fra SRU er så dårlig fundert at man ikke bør ta hensyn til dem .
Dakkár čuoččuhussii ii leat coakci dan barggus maid Sámi vuoigatvuođalávdegoddi duođai lea dahkan , ja dat sulastahttá menddo ollu dan vuođohis moaitagii maid earát leat buktá SVL vuostái , ahte SVL árvalusaide lea nu heajos vuođđu ahte daid eat berre váldit vuhtii .
Gruppa synes som nevnt tidligere at Samerettsutvalget svært langt på vei har lyktes i å kombinere både det samiske rettsgrunnlaget og hensynet til andre interesser .
Joavku oaivvilda , nugo lea daddjojuvvon ovdal , ahte Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea mealgadii lihkostuvvan kombineret sihke sámi riektevuođu ja eará beroštumiid vuhtiiváldima .
Dette har man gjort gjennom å foreslå håndgripelige ordninger som kan fungere i dagens og morgendagens virkelighet .
Nu dat lea go lea árvalan konkrehta ortnegiid mat sáhttet doaibmat otnáš ja ihtáš duohtadilis .
Av den grunn er vi ikke enige i den stadige kritikken mot Samerettsutvalget på dette punktet .
Danne mii eat dákko doarjjo oktilaš moitima Sámi vuoigatvuođalávdegotti vuostái .
Arbeiderpartiet finner det også mindre relevant at man i forbindelse med Samerettsutvalgets arbeid trekker inn begrep som retten til selvbestemmelse og selvstyre over egne landområder .
Bargiidbellodat jáhkká dan uhccán heivet áššái , go Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu ollái váldojuvvojit ovdan dakkár doahpagat go iešmearridanvuoigatvuohta ja ruovttuguovlluid iešstivrejupmi ( s. 19 , 4. teakstaoassi ) .
J. Merknader til III .
J. Mearkkašumit : III . "
Forvaltningen av grunnen i Finnmark .
Finnmárkku eatnamiid hálddašeapmi .
Finnmark grunnforvaltning .
Finnmárkku eananhálddašeapmi .
Samisk grunnforvaltningš .
Sámi eananhálddašeapmi " .
I omtalen av forvaltningen av grunnen i Finnmark sies det i innstillingen at nåværende forvalter har lønnsomhet som ett av sine hovedmål .
Gokko Finnmárkku eatnamiid hálddašeamis lea sáhka , dakko celkojuvvo árvalusas ahte dáláš hálddašeaddji atná gánnáhahttivuođa váldoulbmilin ( s. 20 ) .
Dette stemmer ikke når det gjelder Statsskogs virksomhet i Finnmark .
Dat ii doala deaivása Statskog`a finnmárkolaš doaimma hárrái .
Der synes jordsalgsorganene å følge påleggene i forbindelse med omorganiseringen , om at det ikke skal gjøres vesentlige endringer i forvaltningspraksis før prosessen med Samerettsutvalget er gjennomført .
Das eananvuovdi orgánat orrot čuovvumin ođđasis organiserema mieldásaš gohččosiid , ahte hálddašanvugiid eai galgga vuos bearehaga nuppástahttit , ovdalgo Sámi vuoigatvuođalávdegotti proseassa lea loahpahuvvon .