pere/sami_parallel huggingface dataset:
For eksempel på saksfelt en institusjon har særskilt kompetanse/forutsetninger for å ivareta og/eller bistå andre institusjoner med. I tråd med hva institusjoner har gitt tilbakemelding om, vil dette trolig kunne bli aktuelt først og fremst når det gjelder mer administrative saksfelt.
Ovdamearkka dihte áššesuorggis mas ásahusas lea erenoamáš gelbbolašvuohta/eavttut gozihit ja/dahje veahkehit ásahusaid. Dađi mielde makkár ruovttoluotta dieđu ásahus lea addán, soaitá šaddat áigeguovdil vuosttažettiin go guoská eanet hálddahuslaš áššesuorggi oktiiordnemii.
Dersom det skulle bli aktuelt, vil det være basert på faglige vurderinger og dialog med berørte institusjoner, og hvis det samlet kan bidra til å styrke og utvikle institusjonene.
Jos dat šattas áigeguovdilin, de vuođđuduvvá dat fágalaš árvvoštallamiidda ja gulahallamii guoskevaš ásahusaiguin, ja jos dat ovttas sáhttet nanosmahttit ja ovddidit ásahusaid.
I noen tilfeller kan det bli aktuelt at institusjoner kan få forvaltningsansvar og -oppgaver innen enkelte faglige områder, slik en har vært inne på i Sametingets redegjørelser om museer og om kulturminner.
Muhtun oktavuođain sáhttá leat áigeguovdil ahte ásahusat ožžot hálddašanovddasvástádusa ja –doaimmaid muhtun fágalaš surggiin, nugo lea namuhuvvon Sámedikki čilgehusas museaid ja kulturmuittuid birra.
Det kan også være aktuelt å se på behov og muligheter for økt samarbeid, for eksempel ved etablering eller styrking av faglige tematiske nettverk/fellesforum av ulik størrelse, og økt samarbeid mellom institusjoner om større prosjekter.
Sáhttá leat maiddái áigeguovdil geahčadit leago dárbu ja vejolašvuođat eanet ovttasbargat, ovdamearkka dihte ásaheami dahje nannema bokte fágalaš temáhtalaš fierpmádagain/ oktasašforumiin iešguđet sturrodagas, ja eanet ovttasbargu ásahusaid gaskka stuorát prošeavttaid ektui.
Erfaring tilsier samtidig at det kan være utfordringer knyttet til drift av slike nettverk, og at en nøkkelfaktor for at de skal fungere etter intensjonen er tilstrekkelig finansiering og tydelige avtaler vedrørende organisering, ansvarsområder, med mer.
Vásihus čájeha maiddái ahte sáhttet leat hástalusat dán lágan fierpmádagaid oktavuođas, ja ahte jos dát galget doaibmat áigumuša mielde, de lea deaŧalaš ahte lea dohkálaš ruhtadeapmi ja čielga šiehtadusat organiserema, ovddasvástádusaid ja nu ain, ektui.
Ledere av institusjonene har mange oppgaver, og lover, regelverk og arbeidslivsrettslige og økonomiske rammer å forholde seg til, og i flere tilfeller få eller ingen andre fast ansatte.
Ásahusaid jođiheddjiin leat ollu doaimmat, lágat, njuolggadusat ja ekonomalaš rámmat, ja ollu oktavuođain unnán dahje eai oppa ge eará fásta bargit.
En styrking av kompetanse innen ledelse og administrasjon generelt vil bidra til robustgjøring av de samiske kulturinstitusjonene, og til effektiv utnyttelse av ressurser.
Gelbbolašvuođa nannen jođiheamis ja hálddahusas oppalaččat sáhtášii gievrudit sámi kulturásahusaid ja beavttálmahttit resurssaid geavaheami.
Sametinget vil se på muligheter for å tilrettelegge for faglige oppdateringer og arenaer for erfaringsutveksling, først og fremst gjennom Sametingets seminarer for kulturinstitusjonene.
Sámediggi áigu geahčadit movt lea vejolaš láhčit fágalaš beaivádemiid ja arenaid vásihusaid lonuhallama várás, vuosttažettiin Sámedikki semináraid bokte kulturásahusaid várás.
Det kan i den sammenheng også være formålstjenlig med en oppdatert kartlegging av institusjonenes behov for kompetanse når det gjelder administrative, økonomiske og andre forhold som berører virksomheten.
Dan oktavuođas sáhttá maid leat gánnáhahtti ođasmahttojuvvon kártemis ásahusaid gelbbolašvuođa dárbbuin mat gusket hálddašeapmái, ekonomiijii ja eará diliide mat gusket doaimmaheapmái.
Sametinget vil også vurdere igangsetting av et ledelses-/nettverksprogram, inspirert av Dáhttu-programmene.
Sámediggi áigu maiddái árvvoštallat álggahit jođiheaddji-/ fierpmádatprográmma, Dáhttu-prográmma mielde.
Utformingen av et slikt program må tilpasses slik at flest mulig vil ha anledning til å delta.
Dán lágan prográmma hábmema ferte heivehit nu ahte nu ollugiin go vejolaš lea vejolašvuohta searvat.
Det vil være relevant for institusjoner å utarbeide langsiktige strategier for å rekruttere og beholde personer med relevant fagkompetanse.
Ásahusaide lea relevánta ráhkadit guhkes áiggi strategiijaid rekrutteren ja bisuhan dihte olbmuid geain lea relevánta fágagelbbolašvuohta.
Herunder rollen institusjonene har som arbeidsgiver.
Nugo rolla mii ásahusain lea bargoaddin.
Institusjonene bør også selv legge til rette for kursing og muligheter for faglig oppdatering for egne ansatte.
Ásahusat berrejit maiddái ieža láhčit kursa- ja fágalaččat ovdánan vejolašvuođaid iežaset bargiide.
Generell informasjon til studenter om behovene og mulighetene for kompetansearbeidsplasser ved kulturinstitusjoner i samiske områder er også relevant.
Oppalaš diehtojuohkin studeanttaide dárbbuid ja vejolašvuođaid birra gelbbolašvuođa bargosajiide kulturásahusain sámi guovlluin lea maiddái relevánta.
Sametingets stipendordninger og dialog med undervisningsinstitusjoner om tilpassede og relevante utdanninger kan være aktuelle virkemidler.
Sámedikki stipeandaortnegat ja gulahallan oahpahusásahusaiguin heivehuvvon ja relevánta oahpuid birra sáhttet leat áigeguovdilis váikkuhangaskaoamit.
Det er interessant at noen kulturinstitusjoner ønsker å ta en rolle i samisk næringsutvikling, hoved-saklig innen kulturnæring og reiseliv.
Miellagiddevaš lea go muhtun kulturásahusat háliidit váldit rolla sámi ealáhusovddideamis, váldoáššis kulturealáhusaid ja mátkeealáhusaid siskkobealde.
Det er positivt at institusjonene er åpne for flere roller, inntekter og virksomhet.
Buorre lea go ásahusat leat rahpasat eanet rollaide, dietnasiidda ja doibmii.
Sametinget ser at det er behov for å samordne våre virkemidler overfor institusjoner, noe som også inkluderer et næringsutviklingsperspektiv.
Sámediggi oaidná ahte lea dárbu oktiiordnet min váikkuhangaskaomiid ásahusaid guovdu, mii maiddái searvvaha ealáhusovddidanperspektiivva.
Det er imidlertid ikke rom i denne meldingen for nærmere drøfting av dette.
Dattetge ii leat sadji dán dieđáhusas lagabuidda guorahallat dán.
Mål og strategier
Mihttomearit ja strategiijat
Hovedmål: Faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
Váldomihttomearri: Fágalaččat nana sámi kulturásahusat
Delmål og strategier
Oassemihttomearit ja strategiijat
Styrket kompetanse innen fag, administrasjon og ledelse
Nannejuvvon gelbbolašvuohta fágaid, hálddahusa ja jođiheami siskkobealde
Iverksette ledelses- og nettverksprogram
Johtui bidjat jođihan- ja fierpmádatprográmma čađaheami
Arbeide for å sikre rammer og stimulering til etter- og videreutdanning innen ulike relevante fagområder
Bargat dan ala ahte sihkkarastit rámmaid ja movttiidahttit maŋŋá- ja joatkkaoahpu váldit sierralágan relevánta fágasurggiid siskkobealde.
Bidra i opplysningsarbeid om behov og muligheter for fagstillinger i institusjonene
Váikkuhit čuvgehusbargui ahte leago ásahusain dárbu fágavirggiide ja vejolašvuohta oažžut daid.
Samiske kulturinstitusjoner med godt samarbeid
Sámi buriin ovttasbargguin
Legge til rette for faglige nettverk og prosjektsamarbeid
Láhčit fágalaš fierpmádagaid ja prošeaktaovttasbarggu
Arrangere samlinger for kulturinstitusjonene
Lágidit čoagganemiid kulturásahusaide
Stimulere til kompetanseoverføring mellom kulturinstitusjonene
Ovddidit gelbbolašvuođasirdima kulturásahusaid gaskka
Faglig ansvarsfordeling mellom kulturinstitusjoner om det er formålstjenlig
Fágalaš ovddasvástádusa juohkin kulturásahusaid gaskka jos dat vástida ulbmila
Synliggjøre institusjonenes ansvarsområde og spisskompetanse/fortrinn
Oainnusmahttit ásahusaid ovddasvástádussuorggi ja njunušgelbbolašvuođa/ovdamuni
Avklare hvilke forvaltningsoppgaver som kan være aktuelt at institusjoner får ansvar for
Čilget makkár hálddašandoaimmaide sáhttá leat áigeguovdil addit ásahusaide ovddasvástádusa
Kulturinstitusjoner som tilretteleggere for kunstnere, kulturutøvere og kulturnæringsaktører
Kulturásahusat mat láhčet dáiddáriidda, kulturbargiide ja kulturealáhusaktevrraide
Utvikle den søkerbaserte ordningen Arena for kunst- og kulturformidling
Ovddidit ohcanvuđot ortnega Arena dáidda- ja kulturgaskkusteami várás
Bidra til tettere kobling med næringsutviklingsprosjekter og -virkemidler
Váikkuhit lávgadet oktavuođa ealáhusovddidanprošeavttaiguin ja –váikkuhangaskaomiiguin
Kulturinstitusjoner med tydeligere samfunnsoppdrag/-rolle
Kulturásahusat main lea čielgaseappot servodatbargui/-rolla
Dialog med institusjonene om samfunnsoppdrag, faglige utvikling og innhold
Gulahallan ásahusaiguin servodatbarggu, fágalaš ovdáneami ja sisdoalu birra
7.2 Sikre egnet eierskap til kulturinstitusjoner
7.2 Sihkkarastit heivvolaš eaiggátvuođa kulturásahusaide
i direktetilskudd til ulike kulturinstitusjoner som denne meldingen omhandler, med en fordeling fra noen titusener og opptil 20 mill kr. Det er både naturlig og påkrevd av Sametinget har en aktiv rolle, bygger legitimitet og tar ansvar overfor de som mottar direktetilskudd over Sametingets budsjett.
Sámediggi juolludii 2016:s badjelaš 78 miljon ru njuolggadoarjjan iešguđege kulturásahusaide, maid birra dán dieđáhusas válddahuvvo, ja juolludusaid sturrodat lei loge mat duhát rájes ja gitta 20 miljon ru rádjai. Lea sihke lunddolaš ja vurdojuvvo ahte Sámedikkis lea árjjalaš rolla, hukse legitimitehta ja váldá ovddasvástádusa sin ektui geat ožžot njuolggadoarjaga Sámedikki bušeahta bokte.
De samiske kulturinstitusjonene befinner seg i ulike faser, er ulike i størrelse og bemanning, de er ulikt organisert og har ulik eierstrukturer, de er i ulike situasjoner når det gjelder lokaler og bygg.
Iešguđege sámi kulturásahusat leat iešguđetge dásiin, iešguđet sturrodagas ja bargoveagain, dat leat iešguđege láhkai organiserejuvvon ja dain lea sierralágan eaiggátstruktuvrrat, dat leat iešguđege diliin go guoská lokálaide ja visttiide.
Sametinget er hoved finansier av de fleste av kulturinstitusjonene som får driftstilskudd over sametingsbudsjettet.
Sámediggi lea eanaš kulturásahusaid váldoruhtadeaddji mat ožžot doaibmadoarjaga sámediggebušeahta bokte.
Sametinget er medstifter og/eller er inne på eiersiden i et flertall kulturinstitusjoner.
Sámediggi lea eanaš kulturásahusaid mielde vuođđudeaddji ja/dahje eaiggáduššamin.
Sametinget oppnevner styremedlemmer og/eller styreleder til de fleste av disse.
Sámediggi nammada stivralahtuid ja/dahje stivrajođiheaddji eatnašiidda dain.
I tillegg til de politiske mål, strategier, tiltak og forventninger uttrykt gjennom Sametingets overordnede dokumenter som meldinger og sametingsbudsjettene, kan Sametingets oppfølging overfor institusjonene teoretisk gjennomføres på i alle fall 5 måter:
Dasa lassin leat politihkalaš mihtut, strategiijat doaibmabijut ja vuordámušat boahtán ovdasii Sámedikki bajit dokumeanttain nu go dieđáhusain ja sámediggebušeahtain, ja Sámediggi sáhttá čuovvolit ásahusaid teorehtalaččat dadjat ain juo viđa vuogi mielde:
Eierskap gjennom aksjer eller stiftelsesandeler
Eaiggátvuohta ossosiid dahje vuođđudeaddjiosiid bokte
Styreoppnevninger
Stivranammadeamit
Tilsagnsbrev eller oppdragsdokumenter i forbindelse med bevilgning
Juolludusreivvet dahje barggahandokumeanttat juolludemiid oktavuođas
Dialogmøter
Gulahallančoahkkimat
Bidra til kompetanseheving i institusjonene
Váikkuhit gelbbolašvuođa buorideami ásahusain
Disse 5 punktene som skisserer Sametingets oppfølging av institusjonene, er alle virkemidler og verktøy Sametinget kan benytte for å bidra til å utvikle og bygge opp kulturinstitusjonene.
Dát 5 čuoggá mat muitalit movt Sámediggi čuovvola ásahusaid, leat buot váikkuhangaskaoamit ja reaiddut maid Sámediggi sáhttá geavahit kulturásahusaid ovddideapmái ja huksemii.
Slik kan de ivareta samfunnsoppgaver som å fremme og utvikle samisk språk og kultur, fokusere i enda større grad på innhold og aktivitet, etablere gode samarbeidsrelasjoner til ulike aktører og være samiske nav i sine lokalsamfunn.
Dieinna lágiin sáhttet dat gozihit servodatdoaimmaid nugo ovdánahttit ja ovddidit sámi giela ja kultuvrra, fokuseret vel ain eanet sisdoalu ja aktivitehta, ásahit buriid ovttasbargooktavuođaid iešguđege aktevrraide ja leat sámi juvlaguovddážin iežaset báikegottiin.
Det er viktig at ressursene utnyttes effektivt og at arbeidet som utføres er av god kvalitet.
Deaŧalaš lea geavahit resurssaid árjjalaččat ja ahte barggus mii dahkkojuvvo lea alla kvalitehta.
Det er naturlig at Sametingets involvering, oppfølging og eierskap er av ulik styrke og type avhengig av hvor stor institusjonen er, hvilken samfunnsrolle og –oppdrag den har, og hvor mye Sametinget bidrar med i direktetilskudd.
Lunddolaš lea ahte Sámedikki searvan, čuovvoleapmi ja eaiggátvuohta leat iešguđege givrodagas ja hámis sorjjakeahttá das man stuoris ásahus lea, makkár servodatrolla ja –doaibma das lea, ja man ollu Sámediggi juolluda njuolggadoarjaga.
Også forhold som forsvarlig drift av institusjonen, og at institusjonen kan vise til et visst aktivitetsnivå over tid og har ambisjoner for framtidig virksomhet, kan være faktorer som kan være med og regulere Sametingets grad av involvering og oppfølging.
Maiddái bealli nugo dohkálaš doaibma ásahusas, ja ahte ásahus sáhttá čujuhit dihto aktivitehtadássái áiggi mielde ja leat ambišuvnnat doaibmat boahtteáiggis, sáhttet leat bealit mat sáhttet leat mielde muddemin dan man ollu Sámediggi searvá ja čuovvola.
Eierskap gjennom aksjer eller stiftelsesandeler
Eaiggátvuohta ossosiid dahje vuođđudusosiid bokte
Omorganiseringene etter ” Sametingsrådets melding om samisk institusjonsutvikling ” (2008) førte til at flere institusjoner ble omorganisert til stiftelser.
Ođđasis organiseremiid maŋŋá “ Sámediggeráđi sámi ásahusovddidandieđáhusa ” (2008) dagahii ahte ollu ásahusat ođđasis organiserejuvvojedje vuođđudussan.
De øvrige er organisert som aksjeselskap og medlemsforeninger.
Earát lea organiserejuvvon oasussearvin ja lahttosearvin.
Aksjonærene og stifterne kan være offentlige myndigheter - som Sametinget, fylkeskommuner og kommuner, eller private aktører som foreninger, organisasjoner, m.m. Organisasjonsformen Andelslag er det ikke lenger anledning til å ha.
Oasuseaiggádat ja vuođđudeaddjit sáhttet leat almmolaš eiseválddit – nugo Sámediggi, fylkkagielddat ja gielddat, dahje priváhta aktevrrat nugo searvvit, organisašuvnnat, j.d. Ii leat šat vejolaš doallat Oasussearvvi organisašuvdnahápmin.
En organisering som Interkommunalt selskap (IKS) er i praksis ikke realistisk for samiske kulturinstitusjoner siden det oftest ikke bare er kommunene som er eiere.
Sámi kulturásahusaid ii leat geavahusas vejolaš organiseret gielddaid gaskasaš searvin, danne go dábálaččat eaiggádin eai leat dušše gielddat.
Da er det stort sett aksjeselskap og stiftelser, og i noen tilfeller medlemsforeninger, som er mulige og relevante organisasjonsformer.
Danne dat eanaš leat oasussearvin ja vuođđudussan, ja muhtun oktavuođain lahttosearvin, mat leat vejolaš ja relevánta organisašuvdnavuogit.
Erfaringene de siste årene er at aksjeselskap foretrekkes av institusjonene selv, andre eiere og Sametinget.
Maŋimuš jagiid vásihusat leat ahte ásahusat ieža, eará eaiggádat ja Sámediggi válljejit ovddimusat oasussearvvi.
Aksjeselskap gir en mer fleksibel styringsform.
Oasussearvvis lea eanet dávgaseappot stivrenhápmi.
Det er en lovbestemt rollefordeling mellom generalforsamling, styret og daglig ledelse.
Das lea láhkamearriduvvon rollajuohku váldočoahkkima, stivrra ja beaivválaš jođiheami gaskka.
For Sametinget bør likevel det bærende prinsipp være at det er opp til institusjonene selv å velge den organisasjonsformen som er best egnet for ulike lokale behov og forutsetninger.
Sámediggái berre dattetge leat guoddi prinsihppan dat ahte lea ásahusaid iežaset duohken maid válljejit organisašuvdnavuohkin, dan mii lea heivvoleamos iešguđege báikkálaš dárbbuide ja eavttuide.
Spørsmålet om ivaretakelse av prinsippet om armlengdes avstand kan komme opp ved valg av organisasjonsform, siden eierne har ulike funksjoner og roller i de ulike organisasjonsformene.
Gažaldat gieđa guhkkosaš prinsihpa goziheamis sáhttá boahtit ovdan organisašuvdnavuogi válljemis, danne go eaiggádiin leat iešguđege doaimmat ja rollat iešguđege organisašuvdnavugiin.
Sametinget ønsker ikke å detaljregulere eller instruere virksomhetene i institusjonene.
Sámediggi ii hálit detáljadásis muddet dahje bidjat gohččosiid ásahusaid doaimmaide.
Derimot er det ønskelig med en dialog med institusjonene, der institusjonene får drøfte sine planer og utfordringer med Sametinget.
Baicce háliidit gulahallat ásahusaiguin, ja ásahusat ožžot ieža guorahallat iežaset plánaid ja hástalusaid Sámedikkiin.
Da kan man få fram avstemte mål og rammer som også samsvarer med intensjonene med Sametingets politikk på området.
Dalle sáhttit oažžut ovdan muddejuvvon mihttomeriid ja rámmaid mat maiddái dávistit daid áigumušaide mat Sámedikki politihkas leat suorggis.
Institusjonene ønsker et Sameting med aktivt eierskap.
Ásahusat háliidit Sámedikki árjjalaš eaiggádin.
Enkelte kulturinstitusjoner som i dag er i en etableringsfase eller omorganiseringsfase ønsker selv Sametinget inn på eiersiden, og i noen tilfeller også med en flertalls eierpost.
Muhtun kulturásahusat mat dál leat ásahanmuttus dahje leat ođđasis organiseremin, háliidit ieža Sámedikki eaiggádin, ja muhtun oktavuođain maiddái eanetlohkoeaiggádin.
Dette kan for eksempel tenkes å være fordi de ser på Sametinget som en mulig ”døråpner” med tanke på annen offentlig finansiering/støtte, og fordi de anser Sametinget som et offentlig organ med myndighet, kompetanse etc. som institusjonen behøver på det stadiet.
Dát sáhttá ovdamearkka dihte leat dan dihte go sii oidnet Sámedikki dego vejolaš “uvssa rahppin” go jurddašit eará almmolaš ruhtadeami/doarjaga, ja danne go sii atnet Sámedikki almmolaš orgánan mas lea váldi, gelbbolašvuohta jna maid ásahus dárbbaša dihto muttus.
Sametinget har også nylige erfaringer med at flere andre offentlige myndigheter av ulike årsaker ikke ønsker å gå inn på eiersiden.
Sámedikkis leat maiddái vásihusat gieskat das ahte eará almmolaš eiseválddit sierranas sivaid geažil eai hálit mannat mielde eaiggádin.
De kan dog være med og finansiere (fast bevilgning eller søkerbasert) og oppnevne styrerepresentanter.
Dat sáhttet dattetge leat mielde ruhtadeamen (fásta juolludus dahje ohcanvuđot) ja nammadit stivralahtuid.
Dette er også faktorer som berører spørsmål om Sametingets involvering på eiersiden.
Dát leat maiddái bealit mat guoskkahit gažaldaga Sámedikki searvama birra eaiggádin.
Eierskap til institusjonene gir en mulighet til å utøve en helhetlig politikk, men det kan også gi en risiko for at det lettere kan føre til en sammenblanding av roller.
Eaiggátvuohta ásahusaide addá vejolašvuođa bargat ollislaš politihka, muhto das sáhttá maiddái leat riska ahte rollat álkibut seaguhuvvot.
Den viktigste rollen ved et eventuelt eierskap er å bidra til at samiske institusjoner skal ivareta bestemte samfunnsoppgaver, som å fremme og utvikle samisk språk og kultur.
Deaŧaleamos rolla vejolaš eaiggátvuođas sáhttá dagahit dan ahte sámi ásahusat galget gozihit dihto servodatdoaimmaid, nugo ovdánahttit ja ovddidit sámi giela ja kultuvrra.
Kulturinstitusjonene drives ikke kommersielt, det er ingen krav til avkasting.
Kulturásahusat eai doaimmahuvvot gávppálaččat, ii gáibiduvvo dienas.
En eierrolle bør ikke knyttes til avkastning av egenkapitalen.
Eaiggátrolla ii berre čadnojuvvot iežas kapitálain dinemii.
Sametingets økonomi-reglement og regelverk for tilskudd har også føringer som er med på å regulere dette.
Sámedikki ekonomiijanjuolggadusain ja doarjjanjuolggadusain leat maiddái čanastagat mat leat mielde reguleremin dan.
Sametinget bør ha som utgangspunkt at eierskap skal bygge på lokal forankring, der lokale aktører er sentrale.
Sámedikkis berre leat mihttomearrin ahte eaiggátvuohta galgá vuođđuduvvot báikkálaččat mas báikkálaš aktevrrat leat guovddážis.
Sametingets inntreden på eiersiden bør i utgangspunktet komme i annen rekke, og som et bidrag til videre oppbygging av institusjonene.
Sámedikki searvan eaiggádin berre vuolggasajis boahtit nuppi sadjái, ja veahkkin ásahusaid viidáseappot huksemii.
Samtidig er det viktig at lokale- og regionale myndigheter engasjerer seg på eiersiden.
Dasto lea deaŧalaš ahte báikkálaš ja regionála eiseválddit servet eaiggádin.
Sametinget vil ved fremtidige forespørsler om å gå inn på eiersiden i kulturinstitusjoner være noe mer selektiv vedrørende hvilke institusjoner dette kan være aktuelt for.
Sámediggi áigu boahtteáiggis go jerret eaiggádin searvat kulturásahusaide eanet smiehttat makkár ásahusaide sáhttá leat áigeguovdil searvat.
Vurderinger av institusjonens samfunnsrolle og funksjon vil ha betydning, hvor en vil prioritere institusjoner med landsomfattende og regionalt ansvar/rolle, og i mindre grad de med lokalt ansvar/rolle.
Ásahusaid servodatrolla ja doaimma árvvoštallan leat deaŧalaččat, man oktavuođas sáhttá vuoruhit eanet ásahusaid main lea riikaviidosaš ja regionála ovddasvástádus/rolla, ja unnit daid main lea báikkálaš ovddasvástádus/rolla.
Sametinget vil utarbeide prinsipper for Sametingets eierskapsforvaltning.
Sámediggi áigu ráhkadit prinsihpaid Sámedikki eaiggátvuođa hálddašeapmái.
I den sammenheng vil blant annet vurderinger av eierandel i aksjeselskap drøftes, med en tilnærmingsmåte der det ikke fastsettes absolutte prinsipp om eierandeler ved etablering av selskaper, men at eierskap kan vurderes særskilt i enkelte tilfeller.
Dan oktavuođas guorahallojuvvojit earret eará eaiggátosiid árvvoštallamat oasussearvvis, lagadanvugiin mas ii mearriduvvo absoluhtta prinsihppa eaiggátosiin servviid ásaheami oktavuođas, muhto ahte eaiggátvuođa sáhttá árvvoštallat sierra juohke oktavuođas.
Som utgangspunkt ønsker vi minimum 1/3 eierandel (33,3 %) eierskap, uten å inneha aksjemajoritet (det vil si fortrinnsvis med maks 49% eierskap).
Vuolggasadjin háliidat mii unnimusat 1/3 oasi eaiggátoasi (33,3 %) eaiggátvuođa, almmá ahte mis lea oasusmajoritehta (mii mearkkaša ahte eanemusat 49 % eaiggátvuohta.
I de tilfeller der Sametinget er medeier eller medstifter, ønsker Sametinget å være en aktiv, langsiktig eier som i størst mulig grad bidrar til å sikre og utvikle institusjonene.
Dain oktavuođain goas Sámediggi lea mieleaiggát dahje mielvuođđudeaddji, háliida Sámediggi leat árjjalaš, guhkes áiggi eaiggát mii nu ollu go vejolaš váikkuha ásahusaid sihkkarastima ja ovddideami.
Sametinget vil vurdere en mer aktiv bruk av eiermøter, for eksempel i forbindelse med generalforsamlinger.
Sámediggi áigut árvvoštallat árjjaleappot geavahit eaiggátčoahkkimiid, ovdamearkka dihte váldočoahkkimiid oktavuođas.
7.2.2 Styreoppnevninge r Sametinget ønsker reelle muligheter til å utvikle rammebetingelsene for samiske samfunn.
7.2.2 Stivranammadeamit Sámediggi háliida duohta vejolašvuođaid ovddidit rámmaeavttuid sámi servodaga várás.
Dette innebærer blant annet viljen og muligheten til aktivt å utvikle samiske institusjoner.
Dat mearkkaša earret eará dáhtu ja vejolašvuođa árjjalaččat ovddidit sámi ásahusaid.
Sametinget har derfor ønsket styreoppnevningsmyndighet overfor institusjoner der Sametinget gir direktetilskudd, og i alle tilfeller der Sametinget gir hoveddelen av driftstilskudd.
Danne lea Sámediggi háliidan stivranammadanválddi ásahusaide maidda Sámediggi addá njuolggadoarjaga, ja buot oktavuođain goas Sámediggi addá váldooasi doaibmadoarjagis.
Sametinget har oppnevnt et antall styrerepresentanter til institusjonene som står i forhold til det offentlige bidrag/ansvar Sametinget yter.
Sámediggi lea nammadan oasi stivralahtuin ásahusaide almmolaš veahki/ovddasvástádusa mielde maid Sámediggi addá.
Ved oppnevning av styret til de samiske musene (stiftelser) er det regulert i vedtektene at Sametinget skal oppnevne styreleder.
Stivrra nammadeami oktavuođas sámi museaide (vuođđudusaide) lea muddejuvvon njuolggadusain ahte Sámediggi galgá nammadit stivrajođiheaddji.
Men det finnes også noen institusjoner som mottar hoveddelen av driftstilskuddet fra Sametinget hvor Sametinget ikke oppnevner styrerepresentanter.
Muhto gávdnojit maiddái muhtun ásahusat mat ožžot váldooasi doaibmadoarjagis Sámedikkis, maidda Sámediggi ii nammat stivralahtuid.
Eksempler er de tre samiske festivalene som kom inn på Sametingets budsjett fra 2013.
Ovdamearkan leat dat golbma sámi festivála mat bohte Sámedikki bušehttii 2013:s.
Vi vil se nærmere på hvordan vår styreoppnevningsrolle kan utvikles.
Mii áigut geahčalit lagabuidda movt min stivranammadanrolla sáhttá ovddidit.
Som utgangspunkt vurderes det som hensiktsmessig at styreplass fortrinnsvis skal følge med eierskap eller betydelig driftstøtte.
Vuolggasadjin árvvoštallojuvvo ulbmilažžan dat ahte stivrasadji vuosttažettiin galgá čuovvut eaiggátvuođa dahje stuorábuš doaibmadoarjaga.
En styresammensetning med samlet bred og relevant kompetanse tilpasset institusjonens organisasjonsform, rolle, formål, fase og situasjon, bidrar til utvikling av institusjonene.
Stivračoahkkádus čoagganan viiddis ja relevánta gelbbolašvuođain mii lea heivehuvvon ásahusa organisašuvdnahápmái, rollii, ulbmilii, muddui ja dillái, váikkuha ásahusaid ovddideami.
Skal de samiske kulturinstitusjonene bli robuste og utrustet til å møte utfordringer og utnytte muligheter, er det behov for profesjonelle styrer.
Jos sámi kulturásahusat galget šaddat nannosat ja rustejuvvon deaividit hástalusaiguin ja geavahit vejolašvuođaid, de dárbbašuvvo profešunealla stivra.
Et styres virksomhet kan omfatte overordnet økonomistyring, strategiske valg, tilsetting med stillingsinstruks - og eventuelt avsetting - av daglig leder, lobbyering overfor bevilgende myndigheter, med mer. I perioder der institusjonen står overfor større utfordringer, for eksempel innenfor organisasjonsutvikling, planer for nybygg, o.s.v., vil relevant faglig kompetanse og erfaring være av stor betydning.
Stivrra doibmii sáhttá gullat bajimuš ekonomiijastivren, strategalaš válljen, virgáibidjan virgenjuolggadusat – ja beaivválaš jođiheaddji vejolaš eretcealkin, feaskárastindoaibma juolludeaddji eiseválddiid ektui, jna. Áigodagain go ásahusas leat ovddabealde stuorra hástalusat, ovdamearkka dihte organisašuvdnaovddideami, ođđa visteplánaid oktavuođas, jna., de lea relevánta fágalaš gelbbolašvuođas ja vásihusas stuorra mearkkašupmi.
Kjennskap til institusjonen og dens virksomhets-område/nedslagsfelt er også viktig.
Deaŧalaš lea maiddái ahte dovdá ásahusa ja dan doaibmasuorggi/bargguid.
Som del av kompetanseoppbyggingen i institusjonene har Sametinget tidligere arrangert seminar for styremedlemmene vi har oppnevnt til de samiske kulturinstitusjonene.
Gelbbolašvuođa huksema oassin ásahusain lea Sámediggi ovdal lágidan seminára stivralahtuide maid mii leat nammadan sámi kulturásahusaide.
Dette er noe Sametinget jevnlig vil fortsette med.
Dán áigu Sámediggi jeavddalaččat joatkit.
Det er et krav for institusjoner som får driftstilskudd over Sametingets budsjett å ha 40-60 % kjønnsbalanse i styret.
Gáibiduvvo ahte ásahusain mat ožžot doaibmadoarjaga Sámedikki bušeahtas lea 40-60 % sohkabealdássedeaddu stivrras.
Reglene gjelder tilsvarende for varamedlemmer.
Njuolggadusat gustojit vásttolaččat várrelahtuide.
Vi ser at det kan være behov for en bedre koordinering med andre styreoppnevnende organ, i noen tilfeller eksempelvis gjennom valgkomiteer, med mål om å oppnå den best samlede kompetanse, erfaring og nettverk tilpasset den enkelte institusjons aktuelle situasjon, og for å oppnå krav om 40-60 % kjønnsbalanse i styrene.
Mii oaidnit ahte sáhttá leat dárbu buorebut oktiiortnet eará stivranammadeaddji orgánaiguin, muhtumin ovdamearkka dihte válgalávdegottiid bokte, dainna ulbmiliin ahte juksat buoremus čoahkkegelbbolašvuođa, vásihusa ja fierpmádaga mii heivehuvvon ovttaskas ásahusa áigeguovdilis dillái, ja juksan dihte mihttomeari 40-60 % sohkabealdássedeattus stivrrain.
Sametinget arbeider for å oppnå enda bedre oversikt over aktuelle styrekandidater og deres kvalifikasjoner.
Sámediggi bargá dan ala ahte juksat vel buoret geahčastaga áigeguovdilis stivraevttohasain ja sin kvalifikašuvnnain.
Det kan også være aktuelt å se på tiltak for rekruttering av nye kandidater.
Áigeguovdil sáhttá maiddái leat geahčadit doaibmabijuid ođđa evttohasaid rekrutteremii.
7.2.3 Tilsagnsbrev/oppdragsdokumenter i forbindelse med bevilgning I de årlige tilsagnsbrevene om direktetilskudd og vedlagte regelverk, fremgår Sametingets mål for den aktuelle ordningen, samt ulike kriterier, vilkår og tidsfrister.
7.2.3 Juolludusreive/barggahandokumeanttat juolludusa oktavuođas Jahkásaš juolludusreivviin njuolggodoarjagiidda ja mielddusin biddjojuvvon njuolggadusaid mielde, bohtet ovdan Sámedikki mihttomearit dán ortnegii, ja iešguđet lágan juolludaneavttut, máksineavttut ja áigemearit.
Den enkelte kulturinstitusjons samfunnsoppdrag vil fremgå av deres formålsparagraf og virksomhetsplaner;
Ovttaskas kulturásahusa servodatdoaibma boahtá ovdan iežaset ulbmilparagráfas ja doaibmaplánain;
institusjonens formål, ansvarsområde og overordnede mål.
ásahusa ulbmil, ovddasvástádusat ja bajit mihttomearit.
Kjernen i samfunnsoppdraget vil ofte være bevaring, formidling og utvikling av samisk kunst og kultur.
Váldoášši servodatdoaimmain lea dávjá seailluheapmi, gaskkusteapmi ja ovddideapmi sámi dáidagis ja kultuvrras.
Sametinget sier også noe om samfunnsoppdrag i våre årlige tildelingsbrev, og vi vil fortsette dialogen med institusjonene om deres rolle og samfunnsoppdrag.
Sámediggi dadjá maid juoidá servodatdoaimmaid birra iežas jahkásaš juolludusreivviin, ja mii áigut joatkit gulahallat ásahusaiguin sin rolla birra ja servodatdoaimmaid birra.
Sametinget ønsker ikke å detaljregulere eller instruere virksomhetene i institusjonene.
Sámediggi ii hálit bienasta bitnii reguleret dahje bagadit ásahusaid doaimmaid.
Det er viktig at institusjonene har en faglig og kunstnerisk frihet.
Lea dehálaš ahte ásahusain lea fágalaš ja dáiddalaš friddjavuohta.
For enkelte institusjoner eller i enkelte situasjoner, vil Sametinget vurdere i tildelingsbrevene å oppfordre til aktiviteter/tiltak.
Muhtun ásahusaide, dahje muhtun dilálašvuođaide, sáhttá Sámediggi árvvoštallat ávžžuhit juolludusreivves čađahit dihto doaimmaid/ doaibmabijuid.
Dette er for eksempel gjort i forbindelse med Tråånte 2017.
Dát lea dahkkon ovdamearkka dihte Tråante 2017oktavuođas.
Sametinget vurderer å prøve ut en ordning med et treårig oppdragsdokument/partnerskapsavtale, som omhandler institusjonens samfunnsoppdrag og utviklingsplaner.
Sámediggi árvvoštallá geahččalit golmma jagáš ortnega bargodokumeanttain/ ovttasbargošiehtadusain, mas lea mielde ásahusa servodatdoaibma ja ovdánahttinplána.
For å opparbeide et erfaringsgrunnlag ser vi for oss at prøveordningen kan gjelde for et utvalg av de største institusjonene.
Jus galgat oažžut vásihusvuođu, de sáhttá min mielas geahččalanortnet heivehuvvot daidda stuorimus ásahusaide.
Utformingen av en slik type dokument/avtale vil selvfølgelig måtte fremforhandles med hver enkelt institusjon.
Dákkár dokumeantta/ šiehtadusa hábmen ferte diehttelasat šiehtaduvvot juohke ásahusain sierra.
For å få et større kunnskapsgrunnlag og statistikkmateriale om institusjonene over tid, vil Sametinget i større grad gjennom vilkår i tildelingsbrev og regelverk be om rapportering på statistikk og ulike faktaopplysninger, herunder informasjon om institusjonenes kompetansebehov.
Oažžun dihte buoret máhttovuođu ja statistihkkamateriála ásahusaid birra áiggi badjel, áigu Sámediggi eanet juolludaneavttuid bokte ja njuolggadusaid bokte bivdit statistihka raporttaid ja iešguđet lágan fáktadieđuid, dasa gullet maid dieđut ásahusa gelbbolašvuođa dárbbu birra.
I forvaltningen av driftstilskudd ser Sametinget at det kan være behov for en klargjøring og mulig større grad av differensiering utfra ulike kategorier kulturinstitusjoner når det gjelder både målformuleringer, kriterier for måloppnåelse og rapporteringskrav utover definerte minstestandarder.
Doaibmadoarjaga hálddašeamis sáhttá Sámedikki mielas leat dárbu čilget buorebut ja vejolaččat dásset kulturásahusaid iešguđet kategoriijaid mielde, sihke ulbmilhábmema ja ulbmilolahusaid eavttuid ja raporterengáibádusaid unnimusstandárddaid defineremiid meaddel.
Sametinget ser at det også er behov for en tydeliggjøring i tildelingsbrevene av hva Sametinget mener at drifts-/direktetilskuddet skal og kan benyttes til, noe som for eksempel kan aktualiseres når institusjoner som mottar direktetilskudd søker Sametinget om støtte over søkerbaserte ordninger.
Sámedikki mielas maid sáhttá dárbu čilget juolludusreivves masa Sámediggi oaivvilda doaibma-/ njuolggodoarjagat galget adnot, juoga mii sáhttá šaddat áigeguovdilin dalle go ásahusat mat ožžot njuolggodoarjaga, ohcet Sámedikkis doarjagiid ohcanvuđot ortnegiid bokte.
Noen institusjoner har gitt tilbakemelding om at det kan medføre merarbeid når de ulike offentlige myndigheter som gir driftstilskudd opererer med ulike frister, krav og forventninger i tildelings-brevene.
Muhtin ásahusat leat dovddastan ahte sáhttá mielddisbuktit lassibarggu go iešguđet almmolaš eiseválddiin mat addet njuolggodoarjaga, leat iešguđet áigemearit, gáibádusat ja vuordámušat juolludusreivviin.
Sametinget ser at det å samkjøre våre frister og krav vil kunne forenkle noe for institusjonene.
Sámediggi oaidná ahte jus mii oktiiheivehit min áigemeriid ja gáibádusaid, de dat álkida ásahusaid bargguid.
På den annen side kan det være flere ulike myndigheter, og dermed vanskelig å få til en samkjøring med alle.
Nuppi dáfus sáhttet leat iešguđet lágan eiseválddit, ja dat sáhttá fas dagahit ahte lea váttis oažžut oktiiheiveheami buohkaiguin.
7.2.4 Dialogmøter Sametinget er opptatt av å utvikle dialogen med de samiske institusjonene, og legge til rette for at institusjonene skal få muligheter til å utvikle seg til sterke faglige institusjoner.
7.2.4 Gulahallančoahkkimat Sámediggái lea dehálaš ovddidit gulahallama sámi ásahusaiguin, ja láhčit dili vai ásahusat ožžot vejolašvuođa ovdánit nanu fágalaš ásahussan.
Institusjonene selv har imidlertid også et eget ansvar i å opprettholde og utvikle seg som institusjon.
Ásahusain alddiineaset lea maiddái ovddasvástádus seailut ja ovdánit ásahussan.
Samiske institusjoner har etterspurt en tettere oppfølging og dialog fra Sametingets side, slik at Sametingets forventninger til institusjonene kommuniseres tydeligere, og institusjonene kan redegjøre for sine behov og utfordringer.
Sámi ásahusat leat maid ohcalan lagat čuovvoleami ja gulahallama Sámedikkis, nu ahte Sámedikki vuordámušat ásahusaide bohtet ovdan vel čielgaseappot, ja vai ásahusat sáhttet čilget iežaset dárbbuid ja hástalusaid.
I 2014 og 2015 har det vært gjennomført dialogmøter med en rekke av de samiske kulturinstitusjonene som mottar direktetilskudd over Sametingets budsjett.
2014:s ja 2015:s leat čađahuvvon gulahallančoahkkimat muhtin sámi kulturásahusaiguin mat ožžot njuolggodoarjaga Sámedikki bušeahta bokte.
Erfaringene så langt er veldig positive, og dette er noe som ønskes videreført.
Vásihusat dássážii leat hui buorit, ja dá lea juoga mainna háliidit joatkit.
Intensjonen er å gjennomføre det med alle institusjoner jevnlig.
Áigumuš lea čađahit dákkár čoahkkima buot ásahusaiguin jeavddalaččat.
I tillegg til informasjonsutveksling og det å bli bedre kjent, er noe av formålet at institusjonene og Sametinget i fellesskap diskuterer hvilke behov og utfordringer de har, og hvilke behov og utfordringer Sápmi har for framtiden.
Lassin diehtojuohkimii ja dasa ahte oahpásnuvvat buorebut, de lea oassin ulbmilis ahte ásahusat ja Sámediggi ovttas digaštallet makkár dárbbut ja hástalusat sis leat, ja makkár dárbbut ja hástalusat Sámis leat boahtteáigái.
Sametinget ser at det kan være hensiktsmessig å standardisere og systematisere deler av dialogmøtene ytterligere, slik at de i større grad gir et sammenhengende bilde at institusjonenes situasjon over tid.
Sámediggi oaidná ahte sáhttá leat ovdamunni standardiseret ja systematiseret osiid gulahallančoahkkimiin, vai dat buorebut addet ollislaš gova ásahusa dilis áiggi badjel.
Sametinget vil også vurdere mer samarbeid og koordinering med andre eiere/styre-oppnevnere i forbindelse med deres møter med institusjonene.
Sámediggi áigu maid árvvoštallat eanet ovttasbarggu ja oktiiordnema eará eaiggádiiguin/ stivranammadeddjiiguin sin čoahkkimiin ásahusaiguin.
7.2.5 Bidra til kompetanseheving i institusjonene Det er viktig at de samiske institusjonene styres med solid faglighet og utrustes til robuste organisasjoner, i møte med dagens og fremtidens utfordringer og endringsprosesser.
7.2.5 Váikkuhit ásahusaid gelbbolašvuođaloktemii Lea dehálaš ahte sámi ásahusat stivrejuvvojit nannosit fágalaččat, ja ahte ásahuvvojit ceavzilis organisašuvdnan, dálá ja boahtteáiggi rievdademiid ja hástalusaid dihte.
Sametingets seminarer for styremedlemmer og daglige ledere i kulturinstitusjoner som mottar driftsstøtte over sametingsbudsjettet er ett tiltak som bidrar til kompetanseheving.
Sámedikki seminárat kulturásahusaid stivralahtuide ja beaivválaš jođiheddjiide mat ožžot doaibmadoarjaga Sámedikki bušeahta bokte lea okta doaibmabijuin mii lokte gelbbolašvuođa.
Dette omtales også delvis under kapittel 7.1 Sikre faglig sterke institusjoner.
Dán birra čuožžu maid muhtin muddui 7.1 kapihttalis Sihkkarastit fágalaččat nanu ásahusaid.
Mål og strategier
Mihtut ja strategiijat
Det er en utfordring for Sametinget å målrette sine virkemidler og verktøy i forhold til mangfoldet av kulturinstitusjoner, og i forhold til fremtidige målsettinger.
Lea hástalussan Sámediggái bidjat mihtuid iežas váikkuhangaskaomiide ja reaidduide buotlágan kulturásahusaid ektui, ja boahtteáiggi mihtuid ektui.
Samtidig som dette må balanseres i forhold til prinsippet om armlengdes avstand, og i forhold til andre offentlige og eventuelt private aktørers politikk og praksis på området.
Seammás go dát fertejit dássejuvvot prinsihpaid ektui, ja eará almmolaš ja priváhta aktevrraid politihka ja bargovugiid ektui dán suorggis.
Det er behov for å se nærmere på prinsippene for Sametingets eierskap og forvaltning av samiske kulturinstitusjoner, herunder bevissthet rundt de ulike rollene Sametinget har og kan få i forhold til de ulike kulturinstitusjonene i Sápmi.
Lea dárbu geahčadit lagabui Sámedikki eaiggátvuođa prinsihpaid ja sámi kulturásahusaid hálddašeami, dása gullá maid dihtomielalašvuohta daid iešguđet rollaid birra mat Sámedikkis leat ja sáhttá oažžut dain iešguđet kulturásahusain Sámis.
Dette vil være veiledende prinsipper, men det må likevel gjøres særskilte vurderinger i hvert enkelt tilfelle.
Dát bohtet leat bagadeaddji prinsihpat, muhto ferte aŋkke juohke áššis dahkat sierra árvvoštallama.
Sametingets grad av involvering og type eierskapsforvaltning må også ses i forhold til Sametingets tilgjengelige ressurser og administrative kapasitet.
Sámedikki searvama dási ja eaiggátvuođahálddašeami ferte maid geahččat ovttas Sámedikki vejolaš resurssaid ektui ja hálddahuslaš bargonávccaid ektui.
I den sammenheng kan det bli behov for kompetansehevingstiltak, og for tiltak for økt profesjonalisering i eierskapsforvaltningen.
Dan oktavuođas sáhttá šaddat dárbu gelbbolašvuođaloktemii, ja doaibmabijuide mat lasihit profešunaliteahta eaiggáthálddašeamis.
Hovedmål: Egnede eierskap til kulturinstitusjoner
Váldomihttomearri: Heivvolaš eaiggátvuohta kulturásahusain
Sametinget skal være en aktiv langsiktig eier som bidrar til å utvikle institusjonene
Sámediggi galgá leat aktiivvalaš guhkitáiggi eaiggát mii váikkuha ásahusaid ovddideapmái
Utarbeide prinsipper for Sametingets eierskapsforvaltning
Hábmet prinsihpaid Sámedikki eaiggátvuođahálddašeapmái
Mer aktiv bruk av eiermøter der dette er aktuelt
Eanet aktiivvalaš geavaheapmi eaiggátčoahkkimiin
Sikre faglig vurdering ved nye forespørsler om å gå inn på eiersiden
Sihkkarastit fágalaš árvvoštallama go ođđa ásahusat bivdet mis eaiggátvuođa
Organisasjonsform avklares i dialog med institusjonen
Organiserenmálle čielggaduvvo ovttas ásahusain
Aksjeselskap som foretrukket organisasjonsform i framtida
Oasussearvi ávžžuhuvvo organiserenmállen boahtteáiggis
Kulturinstitusjoner med aktive og kompetente styrer
Kulturásahusat mat leat aktiivvalaččat ja main lea stivra mas lea rievttes gelbbolašvuohta
Sette sammen styrer med bred faglig og relevant kompetanse tilpasset institusjonenes utviklingsbehov
Čohkket stivrii olbmuid main lea viiddis fágalaš ja áigeguovdilis gelbbolašvuohta mii lea heivehuvvon ásahusa ovddidandárbbuide
Oversikt over og rekruttering av styrekandidater med faglig og relevant kompetanse
Govus ja rekruteren vejolaš stivralahtuin main lea fágalaš ja áigeguovdilis gelbbolašvuohta
Koordinering med andre styreoppnevnende organ om målsettinger om 40-60 % kjønnsbalanse i styrene
Oktiiheiveheapmi eará stivranammaduvvon orgánaiguin mihttomeriin olahit 40-60% sohkabealdási stivrraide
Utvikle Sametingets oppfølging av institusjonene
Ovddidit Sámedikki ásahusčuovvoleami
Tydeligere tildelingsbrev til institusjonene
Čielgasit juolludanreivvet ásahusaide
Prøve ut en ordning med tre-årige oppdragsdokument/-avtaler
Geahččalit ortnega mas lea 3-jagá bargodokumeanta/ -šiehtadus
Mer differensiert oppfølging av institusjonene etter størrelse og funksjon
Eanet heivehuvvon čuovvoleami ásahusain sturrodaga ja doaimmaid ektui
Jevnlige og systematiserte dialogmøter med institusjonene
Jeavddalaš ja systematiserejuvvon gulahallančoahkkimiid ásahusaiguin
7.3. Sikre samiske kulturinstitusjoner gode rammevilkår
7.3. Sihkkarastit sámi kulturásahusaide buriid rámmaeavttuid
Innen kulturpolitikken er organisering og budsjettrammer sentrale for utvikling og handlingsrom på kulturfeltet.
Kulturpolitihkas leat organiseren ja bušeahttarámmat guovddážis ovdáneapmái ja doaibmanvejolašvuhtii kultursuorggis.
En forutsetning for at de samiske kulturinstitusjonene skal kunne utvikles, gjøres mer robuste og ivareta sine oppgaver, er at de gis forutsigbare og tilfredsstillende rammebetingelser.
Okta eavttuin jus sámi kulturásahusat galget sáhttit ovdánit, dahkkot nannoseabbon ja vuhtiiváldit iežas bargguid, lea ahte daidda addojit einnostahtti ja dohkálaš rámmaeavttut.
Samiske institusjoner erfarer fortsatt store etterslep i de økonomiske rammevilkårene sammenlignet med tilsvarende norske institusjoner, noe som igjen gir store utfordringer i forhold til både drift, faglig utvikling, vedlikehold og kapasitet.
Sámi ásahusat vásihit ain ollu váilevašvuođa ekonomalaš rámmaeavttuin go buohtastahttá dáža ásahusaiguin, mii fas mielddisbuktá stuora hástalusaid sihke doaimmaheapmái, fágalaš ovdáneapmái, áimmahuššamii ja kapasitehtii.
Sametinget har forståelse for institusjonenes uttalte utålmodighet etter å sikres gode nok rammebetingelser og utviklingsmuligheter.
Sámedikkis lea ipmárdus ásahusaide go lohket iežaset gierddoheapmin go galget sihkkarastit doarvái buriid rámmaeavttuid ja ovdánahttinvejolašvuođaid.
Institusjonene er tydelige på at de opplever å bli hengende etter i utviklingen.
Ásahusat leat čielgasat das ahte sii vásihit ahte bázahallet ovdánemiin.
Generelt må muligheten for økonomisk utvikling for samiske kulturinstitusjoner minimum være på samme nivå som sammenlignbare norske institusjoner.
Oppalaččat ferte ekonomalaš ovdáneami vejolašvuohta sámi kulturásahusaide unnimusat leat seamma dásis go buohtastahtti dáža ásahusat.
Dette er som kjent ikke situasjonen i dag.
Nu go mii diehtit, de ii leat dilli nu dál.
Samiske institusjoner og kulturaktører må i tillegg settes i stand til å nyttiggjøre seg ulike program, ordninger og finansieringsmuligheter, også innenfor kulturnæringer.
Sámi ásahusat ja kulturdoaimmaheaddjit fertejit dasa lassin oažžut vejolašvuođa ávkkástallat iešguđet lágan prográmmain, ortnegiin ja ruhtadanvejolašvuođain, maiddái kulturealáhusaid siskkobealde.
Dette handler bl.a. om kapasitets- og kompetanseoppbygging.
Dát lea earret eará kapasitehta- ja gelbbolašvuođahuksema birra.
Det at Sametinget får økonomisk rammer og handlingsrom til å kunne bidra til å styrke, utvikle, oppgradere og eventuelt bygge det tilstrekkelige antall og de kategorier/typer av kulturinstitusjoner som de samiske samfunn vil ha behov for i nær fremtid og på lengre sikt, er en av de største utfordringene vi har.
Dat ahte Sámediggi oažžu ekonomalaš rámmaid ja doaibmanvejolašvuođa sáhttit nannet, ovddidit, buoridit ja vejolaččat hukset doarvái logu ja kategoriijaid/ sorttaid kulturásahusaid maidda sámi servodagas lea dárbu lagamus boahtteáiggis ja guhkit áigái, lea okta dain stuorimus hástalusain mat mis leat.
Sametinget vil videreføre arbeidet politisk og administrativt overfor sentrale myndigheter for å styrke Sametingets økonomiske rammer og handlingsrom, for derigjennom å kunne styrke kulturinstitusjonenes rammevilkår.
Sámediggi áigu viidásetfievrridit barggu sihke politihkalaččat ja hálddahuslaččat guovddáš eiseválddiid ektui nannendihte Sámedikki ekonomalaš rámmaid ja doaibmanvejolašvuođa, ja dan bokte sáhttit nannet kulturásahusaid rámmaeavttuid.
Samarbeidsavtalene med fylkeskommunene har bidratt positivt til en del tiltak og samarbeid.
Ovttasbargošiehtadusat fylkkasuohkaniiguin leat buoridan vejolašvuođa dihto doaimmaid ektui ja ovttasbargguid ektui.
Men Sametinget står også overfor en del utfordringer i forhold til samarbeid med regionale og lokale myndigheter.
Muhto Sámedikkis leat maid hástalusat ovttasbarggu ektui regionála ja báikkálaš eiseválddiid ektui.
Én av disse er hvordan få andre offentlige organer med på å bygge og opprettholde infrastrukturen i samiske samfunn, herunder de samiske kulturinstitusjonene.
Okta ášši lea movt sáhttit oažžut eará almmolaš orgánaid hukset ja bisuhit infrastruktuvrra sámi servodagain, dása gullet maid sámi kulturásahusat.
Mange kommuner er i dag, og/eller vil etter kommunereformen kunne bli, vertskapskommuner for samiske kulturinstitusjoner.
Ollu suohkanat leat dál, ja/ dahje bohtet leat maŋŋil suohkanođastusa, ruovttusuohkanat sámi kulturásahusaide.
Institusjoner som gir kulturtilbud og -opplevelser for hele befolkningen i kommunen, i tillegg til arbeidsplasser og skatteinntekter.
Ásahusat mat fállet kulturfálaldaga ja –vásihusaid olles suohkana álbmogii, lassin go dat leat bargosadjin ja vearrosisabuktin.
Sametinget har forventninger om at disse kommunene tar sitt ansvar som vertskommune på alvor og bidrar til at institusjonene har forsvarlige rammebetingelser for sin virksomhet.
Sámedikkis leat vuordámušat dasa ahte ruovttusuohkanat veahkehit dasa ahte ásahusain leat dohkálaš rámmaeavttut iežaset doaimmaide.
Andre typer rammevilkår enn de rent økonomiske kan berøres i fylkeskommunale og kommunale planer og strategier for kulturfeltet.
Eará rámmaeavttut go dat ekonomalaš eavttut, sáhttet váldot mielde fylkkasuohkaniid ja suohkaniid plánaide ja strategiijaide kultursuorggis.
Sametinget er i blant høringsinstans for slike planer, og kan gjennom høringssvar påpeke behov og synliggjøre samiske kulturinstitusjoner i den gjeldende vertskommune eller –fylke.
Sámediggi lea earret eará gulaskuddaninstánsa dákkár plánaide, ja sáhttá gulaskuddancealkámuša bokte deattuhit dárbbuid ja čalmmustahttit sámi kulturásahusaid guoskevaš ruovttusuohkanis dahje –fylkkas.
Det å komme inn i ordningen for direktetilskudd over sametingsbudsjettet er attraktivt for kultur-institusjoners rammevilkår, da det medfører forutsigbarhet.
Dat ahte boahtit mielde njuolggodoarjja ortnegii sámedikki bušeahta bokte, lea geasuheaddjin kulturásahusaid rámmaeavttuide, go dat mielddisbuktá einnostahttima.
Med begrensede økonomiske rammer vil Sametinget i utgangspunktet måtte prioritere opprusting og styrking av de eksisterende institusjonene under ordningen før nye tas inn.
Ráddjejuvvon ekonomalaš rámmaid dihte ferte Sámediggi álgoálggus vuoruhit buorideami ja nannema dálá ásahusain ortnegis ovdal go váldá searvái ođđa ásahusaid.
Sametinget har gjort seg erfaringer som tilsier at institusjoner som tas inn på ordningen med direktetilskudd må ha en organisasjonsform som er transparent.
Sámedikkis leat vásihusat das ahte ásahusain mat váldojit njuolggodoarjjaortnegii, ferte leat organiserenmálle mii lea rabas ja oinnolaš.
Det er for eksempel ikke hensiktsmessig at det bare er én person som utgjør både styret, daglig ledelse og eier.
Ii leat ovdamearkka dihte vuogas ahte lea dušše okta olmmoš gii lea sihke stivra, beaivválaš jođiheaddji ja eaiggát.
For institusjoner som ønsker å komme inn på ordningen legger Sametinget til grunn at aktivitetsnivået har vært høyt over en viss periode, gjerne at de først har fått støtte over søkerbaserte ordninger over noen år, at det kan vises til stabil og forsvarlig drift over tid, og at institusjonen oppfyller Sametingets vilkår og reglement.
Ásahusaide mat háliidit váldot mielde ortnegii, bidjá Sámediggi vuođđun ahte dain leat leamaš ollu doaimmat áiggi badjel, áinnas ahte sii vuos leat ožžon doarjaga ohcanvuđot ortnega bokte muhti jagiid, ja ahte sii sáhttet čájehit bistevaš ja dohkálaš doaimmaheami áiggi badjel, ja ahte ásahus deavdá Sámedikki eavttuid ja njuolggadusaid.