pere/sami_parallel huggingface dataset:
Rapporten dokumenterer elevenes vurdering av egne ferdigheter i samisk , bruk av samisk hjemme og blant venner , syn på samisk som fag i skolen og deres vurdering av arbeidsmåter , læremidler og vurderingsformer i samiskopplæringen .
Raporta dokumentera dan movt oahppit ieža árvvoštallet iežaset máhtolašvuođa sámegielas , geavahit go sámegiela ruovttus ja ustibiiguin , makkár oaidnu ohppiin lea sámegielfágii skuvllas ja movt sii árvvoštallet sámegieloahpahusa bargovugiid , oahpponeavvuid ja árvvoštallanvugiid .
Elevene vurderer stort sett faget samisk som viktig og nyttig , men synes faget er krevende .
Eanas oahppit árvvoštallet sámegielfága dehálažžan ja ávkkálažžan , muhto oaivvildit maid ahte dat fága lea gáibideaddji .
Kartleggingen viser at valg av språket som første- eller andrespråk synes å henge sammen med stillingen som samisk språk har hjemme og i nærmiljøet .
Kárten čájeha ahte giela válljen vuosttaš-dahje nubbingiellan orro oalle muddui vuolgimin das makkár dilli sámegielas lea ruovttus ja lagasbirrasis .
Læremidler i samisk vurderes av de fleste elever som ikke gode .
Eanas oahppit árvvoštallet ahte sámi oahpponeavvut eai leat buorit .
3.5 Den samiske elevens rettigheter og læringsmiljø 3.5.1 Ulike rettigheter i grunn- og videregående opplæring
3.5 Sámi oahppi rievttit ja oahppanbiras 3.5.1 Goabbatlágan rievttit vuođđo-ja joatkkaoahpahusas
Samiske elever i grunn- og videregående opplæring har etter opplæringsloven ulike rettigheter når det gjelder samiskopplæring .
Sámi ohppiin vuođđo- ja joatkkaoahpahusas leat oahpahuslága mielde goabbatlágan rievttit sámegieloahpahusa ektui .
Alle grunnskoleelever i samiske distrikt har i følge § 6-2 rett til opplæring i og på samisk .
Buot sámi guovlluid vuođđoskuvlaohppiin lea § 6-2 mielde riekti oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii .
Utenfor samisk distrikt har elever i grunnskolen rett til opplæring i og på samisk dersom minst 10 elever i en kommune ønsker slik opplæring og så lenge det er 6 elever igjen i gruppa .
Olggobealde sámi guovlluid lea vuođđoskuvlaohppiin riekti oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii go unnimusat 10 oahppi seamma suohkanis háliidit diekkár oahpu , ja nu guhká go leat 6 oahppi vel báhcán seamma jovkui .
I følge § 6-3 har samer i videregående opplæring rett til opplæring i samisk . De har ikke lovfestet rett til opplæring på samisk .
§ 6-3 mielde lea sápmelaččain joatkkaoahpahusas riekti oažžut sámegielaoahpu , muhto sis ii leat lágas nannejuvvon riekti oažžut oahpahusa sámegillii .
I følge opplæringsloven kan departementet gi forskrifter om at visse skoler , kurs eller klasser skal tilby opplæring i eller på samisk eller i særskilte samiske fag i videregående opplæring .
Oahpahuslágas daddjo ahte departemeanta sáhttá ráhkadit láhkaásahusaid maid vuođul muhtun skuvllain , kurssiin dahje luohkáin galgá sáhttit fállat oahpu sámegielas dahje sámegillii dahje fállat Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
En slik forskrift er ikke gitt .
Diekkár láhkaásahus ii leat vel boahtán .
Ingen videregående skoler er forpliktet til å gi opplæring på samisk eller etter Kunnskapsløftet - samisk , men dette gjøres i dag ved de samiske videregående skolene .
Ii oktage joatkkaskuvla leat geatnegahttojuvvon láhčit oahpu sámegillii dahje Mahttolokten – sámi oahppoplánabuktosiid mielde , muhto dan gal dahket sámi joatkkaskuvllat .
Videregående skoler er kun forpliktet til å ta i bruk læreplaner i samisk språk og læreplan i norsk for elever som har samisk som førstespråk .
Joatkkaskuvllat leat dušše geatnegahttojuvvon geavahit daid oahppoplánaid sámegielas ja muđui čuovvut dárogiel oahppoplánaid go lágidit oahpahusa ohppiide geain lea sámegiella vuosttašgiellan .
Gjeldende lovverk ( regelverk ) synes å være mangelfull i forhold til videregående opplæring for den samiske befolkning .
Dála lágat ( mearrádusat ) orrot leamen eahpečielgasat sámi álbmoga joatkkaoahpahusa ektui .
Retten til opplæring på samisk i videregående opplæring må lov- eller forskriftsfestes , og plikten til å gi opplæring etter Kunnskapsløftet – samisk i videregående opplæring må forskriftsfestes .
Riekti oažžut oahpu sámegillii joatkkaoahpahusas ferte nannejuvvot lágain dahje láhkaásahusain , ja geatnegasvuohta lágidit oahpu Máhttolokten – Sámi oahppoplánabuktosiid mielde joatkkaoahpahusas ferte mearriduvvot sierra láhkaásahusain .
Dette innebærer justering av kapittel 6 i opplæringsloven og justering av forskrift til opplæringsloven .
Dat mearkkaša ahte šaddá divvut oahpahuslága 6. kapihttala ja oahpahuslága láhkaásahusa .
Det kan vanskelig sies at dette fullt ut er situasjonen i dag .
Lea váttis dadjat ahte dákkár dilli lea dál .
Også barnekonvensjonen artikkel 30 gir hjemmel for at særlige tiltak kan iverksettes for å styrke samisk språk og kultur .
Maiddái mánáidkonvenšuvnna artihkal 30 addá láhkavuođu ásahit earenoamáš doaimmaid nannen váras sámegiela ja sámi kultuvrra .
Rettighetene samiske elever har etter folkeretten gjelder uavhengig av om de går i grunnskolen eller tar videregående opplæring .
Rievttit mat sámi ohppiin leat álbmotrievtti vuođul , gustojit beroškeahttá das leat go sii vuođđoskuvllas dahje čuvvot go joatkkaoahpu .
Sametinget vil derfor arbeide videre for at samiske elevers rettigheter i videregående opplæring implementeres og lovfestes slik at norsk rett kommer i samsvar med folkeretten og gir like rettigheter for grunnskole og videregående opplæring .
Danin áigu ge Sámediggi ain bargat dan badjelii ahte sámi ohppiid vuoigatvuođat joatkkaoahpahusas duohtandahkkojuvvojit ja nannejuvvot lágas , nu ahte dáru láhkamearrádusat dadjet dan seamma maid álbmotrievttalaš mearrádusat dadjet , vai šaddet seammalágan vuoigatvuođat vuođđoskuvllas ja joatkkaoahpahusas .
3.5.2 Rekruttering av lærere
3.5.2 Oahpaheddjiid oččodeapmi
Det samiske samfunnet står overfor store utfordringer når det gjelder rekruttering av lærere .
Sámi servodagas leat stuora hástalusat nagodit oččodit doarvái oahpaheddjiid .
Vi har behov har samisktalende lærere og lærere som har kunnskap om samisk språk og samiske samfunnsforhold .
Mii dárbbašit sámegielat oahpaheddjiid ja oahpaheddjiid geain lea máhttu sámegielas ja diehtu sámi servodahkii gullevaš dilálašvuođaid birra .
Studentene som tar lærerutdanning vil være bærebjelker i fremtiden .
Vuođđu man ala boahtteáiggi hukse , leat studeanttat geat váldet oahpaheaddjeoahpu .
Uten lærere som kan undervise i og på samisk , vil vi ikke få den ønskede utviklingen i de samiske samfunnene .
Almmá oahpaheddjiid haga geat máhttet oahpahit sámegielas ja sámegillii , eat jovssa dan ovdáneami sámi servodagain maid háliidit .
Samtidig registrerer Sametinget at i 2011 var det kun fire kvalifiserte søkere til den samiske lærerutdanningen ved Sámi allaskuvla .
Seammás lea Sámediggi áican ahte jagis 2011 ledje dušše njeallje gelbbolaš ohcci Sámi allaskuvlla sámi oahpaheaddjeohppui .
Dette medfører at lærerutdanningen ikke starter opp høsten 2011 .
Dat mielddisbuktá ahte oahpaheaddjeoahppu ii álggahuvvo 2011 čavčča .
En slik utvikling er bekymringsfull med tanke på at det er stor mangel på samiske lærere , men det er ikke en problemstilling som er særegen for den samiske lærerutdanningen .
Diekkár ovddosmannu ii leat buorre go diehtá ahte váilot ollu sámegielat oahpaheaddjit , muhto diet váttisvuohta ii leat čuolbman dušše sámi oahpaheaddjeoahppui .
Også på landsbasis så opplever man at til tross for dyre rekrutteringskampanjer , så er det få som søker seg til lærerutdanningen , og få som er kvalifiserte til å tas opp på studiene .
Maiddái riikkas muđui oaidná ahte vaikko leat čađahan divrras áŋggirdemiid oččodan dihte olbmuid ohcat oahpaheaddjeohppui , de leat unnát ohccit , ja unnán gelbbolaš ohccit dien ohppui .
Sametinget har over lengre tid prioritert egne utdanningsstipend for dem som tar samisk førskolelærer- eller allmennlærerutdanning .
Sámediggi lea guhkit áiggi juo vuoruhan sierra oahppostipeanddaid sidjiide geat álget sámi ovdaskuvla- dahje dábálašoahpaheaddjeohppui .
Sametinget har også egne stipender for de som tar høyere utdanning innenfor samiske språk .
Sámedikkis leat maid sierra stipeanddat maid sáhttet ohcat studeanddat geat váldet allaoahpu sámegielas .
Dette er en bevisst utdanningspolitisk prioritering fra Sametingets side , som medfører at andre utdanninger hvor man også mangler samiskspråklig kompetanse , ikke får tilsvarende motivasjonstiltak .
Die lea Sámedikki dihtomielalaš oahpahuspolitihkalaš vuoruheapmi , mii mielddisbuktá ahte eará oahpahusat main maid váilu gelbbolašvuohta sámegielas , eai oaččo seammalágan movttiidahttima .
Sametinget ser at det er stort behov for samiskspråklige innenfor blant annet helsesektoren , politivesenet og domstolsvesenet .
Muhto daid rámmaeavttuid siskkobealde mat dál leat Sámedikkis , ii leat vejolaš vuoruhit buot daid oahpahussurggiid main livččii duohta dárbu nannet sámegielgelbbolašvuođa ja kultuvrra .
Med de rammebetingelsene Sametinget i dag har , er det imidlertid ikke mulig å prioritere alle de utdanningsgrenene hvor det er prekært behov for økt kompetanse i samisk språk og samisk kultur .
Lea guhkit áiggi juo leamaš váttisvuohtan dat ahte váilot sámegielat oahpaheaddjit , ja Sámedikki mielas lea ain dárbu earenoamážit čalmmustahttit oahpaheaddjeoahpu , go smiehttá movttiidahttindoarjagiid nugo oahppostipeanddaid .
Ved de årlige budsjettvedtakene som gjøres av Sametingets plenum , åpnes det for justeringer i listen over prioriteringer når det gjelder utdanningsstipend for høyere utdanning .
294 siidu 379 siiddus Jahkásaš bušeahttamearrádusain maid Sámedikki dievasčoahkkin dahká , lea vejolaš divodit vuoruhanlisttu mii guoská allaoahpu oahppostipeanddaide .
For øvrig vil de øvrige prinsipielle spørsmål som gjelder samisk høyere utdanning behandles i en egen redegjørelse eller melding om samisk høyere utdanning .
Muđui áigut gieđahallat eará prinsihpalaš gažaldagaid mat gusket sámi alitdási ohppui sierra čielggadusas dahje dieđáhusas mas meannudit sámi alitdási oahpu .
Sametinget ser at skal vi lykkes i arbeidet både med lærerutdanning og annen høyere utdanning , må det skje i et samarbeid mellom flere aktører .
Sámediggi oaidná ahte jus galgat lihkostuvvat sihke bargguin mii guoská oahpaheaddjeohppui ja maiddái eará alitdási oahpuiguin , de dat ferte leat ovttasbargu mas máŋga eará oassálasti leat mielde .
Sametinget mener det er positivt at det er satt i gang et arbeid for å utrede og vurdere samisk høyere utdanning og forskning .
Sámedikki mielas lea buorre ja ávkkálaš go lea álggahuvvon čielggadeapmi mii galgá árvvoštallat sámi allaoahpu ja dutkama .
Butenschøn-utvalget er nå i gang med å utrede en rekke forhold knyttet til samisk forskning og høyere utdanning i et nasjonalt , regionalt og internasjonalt perspektiv .
Butenschøn-lávdegoddi lea dál čielgggadeamen ollu dilálašvuođaid mat gusket sámi dutkamii ja allaohppui našunála , regionála ja internašunála geahččanguovllus .
Utredningen skal ferdigstilles innen utgangen av 2011 .
Čielggadeapmi galgá gárvvistuvvot loahpageahčen 2011 .
Utvalget er bredt sammensatt fra de ledende utdannings- og forskningsinstitusjonene innenfor samiske spørsmål i Norden , og det er særlig positivt at det er bred faglig og geografisk spredning blant utvalgets medlemmer .
Lávdegoddái leat váldojuvvon lahtut oalle viidát , njunuš oahpahus-ja dutkaninstitušuvnnain mat barget sámi gažaldagaiguin Davviriikkain , ja lea earenoamáš buorre go lávdegoddái leat válljejuvvon áirasat viidát fágalaččat ja geográfalaččat .
Fra Sametingets side er det grunn til å trekke frem den positive konsultasjonsprosessen som har vært med hensyn til oppnevningen av dette utvalget .
Sámediggi háliida namuhit dan buori konsultašuvdnabarggu mii leamaš dan oktavuođas go leat nammadan olbmuid dien lávdegoddái .
Sametinget er tilfreds med at utvalget har godt kvalifiserte samiske representanter fra Finland , Sverige og Norge , og at Sametingets forslag til utvalgsmedlemmer ble vektlagt av Kunnskapsdepartementet ved oppnevningen .
Sámediggi lea duhtavaš go lávdegottis leat gelbbolaš sámi ovddasteaddjit suomabealde , ruoŧabealde ja norggabealde , ja go Máhttodepartemeanta deattuhii Sámedikki evttohasaid go nammadii lávdegoddái áirasasiid .
Utvalget skal klargjøre på hvilken måte forskning og høyere utdanning kan være premissleverandør for og bidra til samisk samfunnsutvikling .
Lávdegoddi galgá čielggadit movt dutkan ja allaoahppu sáhttá doaibmat eavttuidbiddjin ja ovdánahttin sámi servodaga ovddideamis .
I den sammenheng skal utvalget også utrede rekrutteringssituasjonen til samisk høyere utdanning som et grunnlag for samfunnsutviklingen og for å bygge sterke forskningsmiljøer .
Dan oktavuođas galgá lávdegoddi maid čielggadit movt oččodit studeanddaid sámi allaohppui , movt dat lea vuođđun servodatovddideapmái ja dasa ahte nannet nanu dutkanbirrasiid .
Utvalget skal videre vurdere utviklingen av Sámi allaskuvla mot en vitenskapelig høgskole og videre mot et urfolksuniversitet .
Lávdegoddi galgá dasa lassin vel árvvoštallat Sámi allaskuvlla ovdáneami dieđalaš allaskuvlan ja das viidáseappot eamiálbmotuniversitehtan .
I den forbindelse er det positivt at utvalget ser på samisk høyere utdanning i et allsamisk perspektiv .
Dan oktavuođas lea ge hui buorre go lávdegoddi gieđahallá sámi allaoahpu miehtásámi oktavuođas .
Sámi allaskuvla har som en særlig utfordring å tilrettelegge for muligheter til samisk lærerutdanning i sør- og lulesamiske språkområder også , gjerne på tvers av landegrensene , noe som vil innebære et samarbeid med svenske og finske utdanningstilbydere .
Sámi allaskuvllas lea earenoamáš hástalus lágidit sámi oahpaheaddjeoahpu maiddái lulli-ja julevsámi giellaguovlluide , áinnas rastá rájiid doaibman , mii mearkkašivččii ahte ásahuvvo ovttasbargu ásahusaiguin Ruoŧas ja Suomas mat barget oahpahusain .
Når det gjelder rekruttering til samisk høyere utdanning , har en samiskspråklig institusjon en dobbel utfordring i rekrutteringsarbeidet .
Mii guoská dasa ahte oččodit eanebuid váldit alitdásis sámi oahpu , de lea sámegiel institušuvnnain duppal hástalus .
Samiske institusjoner kjemper om de samme studentene som universiteter og høyskoler over hele Norden .
Sámi institušuvnnat gilvalit oažžut daid seamma studeanttaid maid eará universitehtat ja allaskuvllat miehtá Davviriikkaid maid oččodit .
En tilleggsutfordring for samiske utdanningsinstitusjoner , er at flere av de studentene som er aktuelle , må først gis mulighet til å tilegne seg nødvendig samisk språkkompetanse .
Lassihástalus sámi institušuvnnaide lea ahte ollu studeanttat mat sáhtáše álgit studeantan dohko , fertejit vuos oažžut vejolašvuođa háhkat dárbbašlaš máhtu sámegielas .
Sametinget har i 2010 deltatt i kampanjen Gollevirgi – Drømmejobben , for rekruttering til førskoleog grunnskolelærerutdanning i Finnmark , sammen med Sámi allaskuvla , Høgskolen i Finnmark og Fylkesmannen i Finnmark .
Sámediggi lea 2010:s leamaš mielde áŋggirdanbarggus Gollevirgi – Drømmejobben , man ulbmil lei oččodit ohccit ovdaskuvla- ja vuođđoskuvlaoahpaheaddjeohppui Finnmárkkus . Dat lei ovttasbargu mas ledje mielde earet eará Sámi allaskuvla , Finnmárkku allaskuvla ja Finnmárkku Fylkkamánne .
Sametinget ønsker at lignende kampanjer kan arrangeres også i områder sør for Finnmark .
Sámedikki sávaldat lea ahte sullasaš áŋggirdanbarggut čađahuvvoše maiddái guovlluin lullelis Finnmárkku .
Sametinget vil i løpet av høsten ta kontakt med ulike samarbeidspartnere for å planlegge en større kampanje for skoleåret 2012/2013 .
Sámediggi áigu cavčča mielde váldit oktavuođa iešguđetlágan ovttasbargoverddiiguin ja plánet stuorát áŋggirdeami skuvlajahkái 2012/2013 .
Kampanjen skal omfatte også lule- , og sørsamisk områder .
Das galget maid leat mielde julev-ja lullisámi guovllut .
Sametinget ser imidlertid at rekrutteringskampanjer alene ikke er nok for å sikre studenter til lærerutdanning og annen høyere utdanning verken på Sámi allaskuvla eller andre høgskoler .
Sámediggi oaidná almmatge ahte ii leat ávki dušše dákkár áŋggirdandoaimmaid čađahit go galgá sihkkarastit studeanttaid oahpaheaddjeohppui ja eará alitdási ohppui Sámi allaskuvlii dahje eará allaskuvllaide .
Kommunene og fylkeskommunene må ha karriereveiledere som har kunnskaper om samisk språk og samfunnsforhold .
Suohkaniin ja fylkasuohkaniin fertejit leat virgeráidalasbagadallit geain lea máhttu sámegielas ja diehtu sámi servodahkii guoskivaš dilálašvuođaid birra .
De vil være viktige i veiledningen til elevene når det gjelder valgene videre .
Sis livččii dehálaš doaibmá go galget bagadit ohppiid makkár skuvlema galget válljet viidáseappot .
Elevene må få kjennskap til hvilke utdannings- og karrieremuligheter de har ved å velge samisk språk videre i utdanningsløpet .
Oahppit fertejit oažžut dieđuid dan birra makkár oahppo- ja bargovejolašvuođat sis leat go válljejit sámegiela viidásit oahpus .
Sametinget har vært i dialog med Kunnskapsdepartementet om at mandatet til de samiske veiviserne også må innbefatte informasjon om samiske studietilbud og livet som student etter endt videregående opplæring .
Máhttodepartemeanttain dan birra ahte sámi ofelaččaid mandáhtta maid berre sisttisdoallat ahte sii juogadit dieđuid sámegiel lohkanfálaldagaid birra ja studeantaeallima birra maŋŋá go geargá joatkkaskuvllas .
Det har også vært dialog om at alle samiske utdanningsmuligheter bør samles på nettsidene til alle involverte som høgskoler , universitet , Kunnskapsdepartementet og Sametinget .
Lea maid leamaš ságas čohkket buot sámi oahppofálaldagaid buot guoskivaš allaskuvllaid ja universitehtaid neahttasiidduide , ja maiddái Máhttodepartemeantta ja Sámedikki neahttasiidduide .
Dette er noen av informasjonstiltakene som er i en egen nasjonal rekrutteringsstrategi , hvor Sametinget har vært med og blitt konsultert om tiltakene i strategien .
Dat lea oassi sierra našunála rekrutterenstrategiija diehtojuohkindoaimmain . Dan barggus lea Sámediggi leamaš mielde ja lea leamaš ráđđádallamiin mat gusket strategiijadoaimmaide .
3.5.3 Læreren – elevens tillitsmann
3.5.3 Oahpaheaddji – oahppi luohttámušolmmoš
For at eleven skal kunne utvikle seg både kunnskapsmessig og som person kreves det at skolehverdagen er innholdsrik i form av variert og tilpasset opplæring .
Jus oahppi galgá sáhttit ovdánit máhtu dáfus ja maiddái persovnnalaččat , de gáibiduvvo ahte skuvlla árgabeivviin lea oaivil , dan láhkái ahte lea molsašuddi oahpahus mii lea heivehuvvon oahppái .
Skolen må være en sosial arena der eleven trives .
Skuvla ferte leat dakkár sosiála báiki gos oahppi bures loaktá áiggi .
Eleven må utfordres på kunnskap og verdier , og opplæringen må være tilpasset elevens individuelle forutsetninger med tanke på sosial bakgrunn , næringstilhørighet og kunnskapsnivå .
Oahppi ferte hástaluvvot sihke máhtu ja árvvuid dáfus , ja oahpahus ferte leat heivehuvvon oahppi iežas eavttuide , ja das galgá váldit vuhtii oahppi sosiála duogáža , ealáhusgullevašvuođa ja máhttodási .
Alt dette fordrer at skolen har pedagogisk dyktige lærere .
Buot diet gáibidit ahte skuvllas leat pedagogalaččat čeahpes oahpaheaddjit .
En lærer er elevens nærmeste tillitsperson .
Oahpaheaddji lea oahppi lagamus luohttámušolmmoš .
Det er læreren som står for den daglige formidlingen av kunnskap , kultur og verdier .
Lea oahpaheaddji gii beaivválaččat gaskkusta oahpu , kultuvrra ja árvvuid .
Det er læreren som ser og kjenner eleven best i skolemiljøet .
Lea oahpaheaddji gii buoremusat oaidná ja dovdá oahppi skuvlabirrasis .
Læreren må følgelig være rustet , både faglig og som menneske , til å forvalte sin myndighet og sitt ansvar ovenfor eleven på en faglig god og kulturelt trygghetsfremmende måte .
Diehttelas ferte oahpaheaddji leat gárvvistuvvon , sihke fágalaččat ja olmmošlaččat , hálddašit iežas válddi ja ovddasvástádusa oahppi ektui fágalaččat čehpet ja kultuvrralaččat oadjebas vuogi mielde .
I tillegg til krav om faglig kompetente lærere , er det også en kjensgjerning at læreren må ha gode rammevilkår for sitt virke .
Lassin dasa ahte gáibiduvvojit oahpaheaddjit geain lea fágalaš máhttu , lea diehttelas ášši ahte oahpaheaddjibarggus fertejit maid leat buorit rámmaeavttut .
Vi vet at lærere innen samisk ofte har vanskelige arbeidskår , både når det gjelder faglig miljø og det som direkte går på arbeidsmiljø .
Mii diehtit ahte sámegiel oahpaheddjiin dávjá lea váttis bargodilli , sihke fágalaš birrasa dáfus ja maiddái go guoská njuolgut bargobirrasii .
Særlig i kommuner der de har samiske elever spredt over flere skoler kommer denne utfordringen til syne .
Dakkár dilli lea earenoamážit dain suohkaniin gos sámi oahppit leat bieđgguid máŋggain skuvllain .
Som et resultat av denne problemstillingen opplever den samiske eleven stadige utskiftninger av lærerkrefter , noe som følgelig fører til direkte brudd i undervisningen og et generelt brudd i læringsøyemed .
Ii leat sámi fágalaš dahje pedagogalaš fágabiras doarjjan , ja seammás sii dovdet maid dego duvdiluvvon eret skuvllaid oahpaheaddjejoavkkus , ja dan láhkái gáidet bargobirrasis eret , vaikko eai háliidivčče ge dan .
Dette er utfordringer som også kommer til uttrykk i Barneombudenes rapport om Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Diekkár váttis dilálašvuođa boađus lea ahte sámi oahppi čađat šaddá vásihit oahpaheaddjelonohallama , mii dagaha ahte heaitá čuovvumis oahpahusa dahje njuolgut juo botke oahpu .
Side 295 av 377 samiske barns medvirkning 10. For Sametinget , som den samiske befolkningens ombud , er en slik skolehverdag uholdbar .
Dát hástalusat namuhuvvojit maid Mánáidáittardeaddji raporttas mii lea sámi mánáid mieldeváikkuheami birra 10. Sámedikki mielas , mii lea sámi mánáid áittardeaddji , lea dákkár skuvlaárgabeaivi dohkkemeahttun .
Læreren , som den samiske elevens tillitsmann , må derfor ha reelle arbeidskår på lik linje med øvrige lærere .
Danin ferte ge oahpaheaddjis , su doaimmas nugo sámi máná luohttámušolbmos , leat seamma buorre bargodilli go eará oahpaheddjiin .
Til grunn for lærerens virke er det nødvendig at han eller hun innehar en faglig og arbeidsmiljømessig base eller knutepunkt .
Oahpaheaddji dárbbaša su doaimmas fágalaš vuođu ja oktavuođa dahje čanastaga buori bargobirrasii .
I forlengelsen av dette er det viktig at læreren får pedagogisk og faglig oppfølging av sin arbeidsgiver .
Dasa lassin lea dehálaš ahte bargoaddi doarjumiin čuovvu oahpaheaddji fágalaččat ja pedagogalaččat .
Den enkelte elev har krav på en kvalitativ og innholdsrik undervisning .
Juohke oahppis lea riekti oažžut kvalitehta ja sisdoalu dáfus buori oahpu .
Skolens ( skoleeiers ) plikt er derfor gjennom oppfølging av læreren , å sørge for at eleven får et best mulig utbytte av undervisningen .
Skuvlla ( skuvlla oamasteaddji ) geatnegasvuohta lea ge oahpaheaddji čuovvolemiin bearráigeahččat ahte oahppi oažžu nu buori ávkki go vejolaš oahpahusas .
Økt kompetanse for lærere innenfor fagene norsk og samisk , matematikk og engelsk , fortrinnsvis på ungdomstrinnet , er et av delmålene for 2009-2012 .
Okta 2009-2012 oasseulbmiliin lea háhkat lassi gelbbolašvuođa oahpaheddjiide dárogiel ja sámegiel fágain , matematihkas ja eŋgelasgielas , ovddemustá nuoraiddásis .
I matematikk er det også behov for kompetanseheving om fagbegrepene på samisk og bruk av praktiske metoder .
Rätten til delaktighet och inflytande för samiska barn och ungdomar ( 2008:27 ) Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Videre er det behov for kompetanseheving i bl.a. engelsk , duodji , flerkulturell forståelse og urfolkspedagogikk .
gelbbolašvuođa earet eará eŋgelasgielas , duojis , máŋggakultuvrralaš áddejumis ja eamiálbmotpedagogihkas .
Sámi allaskuvla har , på oppdrag fra Sametinget , utviklet kombinert etter- og videreutdanningstilbud i prinsipper for opplæringen – samisk og samisk læringsplakat .
Sámi allaskuvla lea , Sámedikki bargogohččuma mielde , ráhkadan lotnolas lassi-ja joatkkaoahpahusssii prinsihpaid – sámi oahppoplakáhta .
I følge undertegnet avtale skal Sámi allaskuvla også gjennomføre denne etter- og videreutdanningen .
Vuolláičállojuvvon soahpamuša mielde galgá Sámi allaskuvla maid čađahit dan lassi-ja joa2tkkaoahpahusa .
Målet for samarbeidet må være barnas trivsel , trygghet og læring .
Váhnemiid miellaguoddu skuvlii ja oahpahussii mearkkaša ollu mánáid oahppanmoktii .
Lærerens kunnskap om samisk språk og kultur og hvordan skolen møter samiske elever og foreldre , har betydning for samarbeidet mellom skole og hjem .
Váhnemat fertejit duođas beassat leat mielde ovttasbarggus ja sis ferte leat duohta mieldemearridanfápmu , jus galgá leat buorre ovttasbargu gaskal skuvlla ja ruovttu .
For noen samiske elever kan skolehverdagen fortone seg både utrygg og vanskelig .
Ovttasbarggu ulbmil galgá leat ahte mánát loktet áiggi skuvllas , leat oadjebasat ja ohppet bures .
Spesielt i områder der samisk språk og kultur står svakt , opplever også i dag elever å bli mobbet for sin samiske tilhørighet . Slik uttrykte en lærer dette :
Skuvlla ja ruovttu ovttasbargui mearkkaša maid ollu dat man ollu máhttu ja diehtu oahpaheaddjis lea sámegiela ja sámi kultuvrra birra , ja movt skuvla vuostáiváldá sámi ohppiid ja váhnemiid .
Rätten til delaktighet och inflytande för samiska barn och ungdomar ( 2008:27 )
Muhtun sámi oahppit sáhttet muosáhit sihke dorvvohisvuođa ja váttis beaivválaš dili skuvllas .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira Side 296 av 377
Earenoamážit guovlluin gos sámegiella ja kultuvra lea rašes dilis .
I prinsipper for opplæringen i Kunnskapsløftet – samisk er dette omtalt under samarbeid med hjemmet : ‖Barn og unge er også en del av sosiale og slektskapsmessige nettverk som kan bidra til vedlikehold og styrking av identitet og tradisjonelle verdier .
Máhttolokten - sámi oahpahusa prinsihpain leat dat namuhuvvon ovttasbargu ruovttuin vuolde : ” Mánát ja nuorat leat maid oassi sosiála fierpmádagas ja sogas , mii lea veahkkin bisuheamen ja nannemin identitehta ja árbeárvvuid .
Den kulturkompetansen som foreldre , / foresatte besteforeldre , familie , slekt , faddere og venner representerer skal påaktes som verdifull i opplæringen.‖ Et godt samarbeid mellom skole og hjem gir muligheter til å bruke elevenes besteforeldre , familie og andre i lokalsamfunnet i overføring av kulturkunnskap .
Váhnemiid , / váhnensadjásaččaid áhkuid ja ádjáid , soga , ristváhnemiid ja ustibiid kulturmáhttu galgá adnojuvvot árvvus oahpahusas . ” Go skuvllas lea buorre ovttasbargu ruovttuin , de lea vejolaš geavahit ohppiid áhkuid ja ádjáid , bearraša ja earáid báikkálaš servodagas árbedieđuid viidásit fievrredeamis .
Dette må både skolen hvor eleven hører til og skolen som gir opplæringen være bevisst på i planleggingen av undervisningen .
297 siidu 379 siiddus skuvla gos oahppi vázzá , ja skuvla mii fállá oahpahusa atnit muittus ja dihtomielas go plánejit oahpaheami .
Mangel på samiske læremidler har vært den utdanningspolitiske saken som har fått størst oppmerksomhet i media .
Sámi oahpponeavvuid vátnivuohta lea leamaš oahpahuspolitihkalaš ášši masa mediat leat gidden eanemus fuomášumi .
De senere årene har det vært bedring i læremiddelsituasjonen for samiske barn og unge .
Maŋemus jagiid leat oaidnán ahte sámi mánáid ja nuoraid oahpponeavvodilli lea buorránišgoahtán .
Årsakene til dette er dels Sametingets strategiske plan for læremiddelutvikling , dels at saken har fått mye fokus blant samiske forlag og at ordningen med gratis læremidler for barnehager og skoler som har vært gjeldende fra 2008 .
Čilgehus dasa lea sihke Sámedikki ulbmilaš plána oahpponeavvuid ovddideapmái , ahte sámi lágádusat leat áššái gidden nu stuora fuomášumi ja nuvttá oahpponeavvut mánáidgárddiide ja skuvllaide , ortnet mii lea leamaš 2008 čavčča rájes .
For elever i videregående opplæring er det en nasjonal ordning med gratis læremidler , som også har vært gjeldende fra høsten 2008 .
Joatkkaoahpahusa oahppit ožžot našunála dásis nuvttá oahpponeavvuid , maiddái dat ortnet lea leamaš 2008 rájes .
Sametinget mener at skoleeier skal være seg sitt ansvar bevisst når det gjelder læremidler og ivaretakelse av de samiske elevenes rett til opplæring .
Sámediggi oaivvilda ahte skuvllaid oamasteaddjit galget diehtit iežaset ovddasvástádusa go smiehttá oahpponeavvuid ja dan ahte áimmahuššat sámi ohppiid rievtti oažžut oahpu .
Ordningen med gratis læremidler har vært viktig for å sikre at alle samiske skoler , uavhengig av kommunal økonomi , skal ha samiske læremidler .
Nuvttá oahpponeavvuid juohkinortnet lea leamaš ávkkálaš . Dainna ortnegiin leat sáhttán sihkkarastit buot sámi skuvllaide sámi oahpponeavvuid , beroškeahttá suohkana ruhtadilis .
Skoleeiers ansvar må bli mye tydeligere .
Skuvlaoamasteaddji ovddasvástádus ferte šaddat čielgaseabbon .
En stor utfordring er at tilgangen på læremiddelutviklere er begrenset , spesielt i sør- , lule- , pite- og østsamiske områder .
Stuora hástalus lea dat ahte eai gávdno vaikko man ollu oahpponeavvoráhkadeaddjit , áibaida eai lulli-ja julevsámi guovlluin .
Samiske ungdom er også ‖digital natives‖ , de starter tidlig med å bruke digitale verktøy .
Maiddái sámi nuorat leat “ digital natives ” , sii álget árrat juo geavahit digitála reaidduid .
Den digitale skolen gjør at også læremiddelproduksjon må ta innover seg teknologiske innovasjoner .
Digitála skuvla gáibida maid ahte oahpponeavvuid ráhkadeamis fertejit hálddašisgoahtit teknologalaš innovašuvnnaid .
Lanseringen av første del av Ovttas– Aktan-Aktasne- prosjektet markerer derfor en ny æra når det gjelder arbeidet med samiske læremidler .
Ovttas – Aktan-Aktasne- prošeavtta vuosttaš oasi rahpan mearkkaše ge ođđa áiggi sámi oahpponeavvobarggus .
Kunnskapsdepartementet , Utdanningsdirektoratet og Sametinget har i fellesskap utarbeidet rapporten ‖ Tiltak for å effektivisere utvikling og produksjon av samiske læremidler‖ i 2010 .
Máhttodepartemeanta , Oahpahusdirektoráhtta ja Sámediggi leat 2010:s searválaga ráhkadan raportta “ Doaimmat mat galget buoridit sámi oahpponeavvuid ovddideami ja buvttadeami “ .
Dette skal skje gjennom å utvikle læremidler på skolen , i klassemiljøer og gjennom testing av læremidlene på elevene før sluttproduksjon skjer .
Doppe galget ovddidit oahpponeavvuid skuvllas , luohkkábirrasiin , ja galget dasto geahčaladdat Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Mobbingen skjer i klasserommet , i skolegården , mellom elever og også mellom lærer og elev .
Givssideapmi dáhpáhuvvá luohkkálanjas , skuvlašiljus , ohppiid gaskkas ja maiddái gaskal oahpaheaddji ja oahppi .
All form for mobbing er uakseptabel adferd , og Sametinget ønsker at skolene skal praktisere nulltoleranse for mobbing .
Buot lágán givssideapmi lea dohkkemeahttun láhtten , ja Sámediggi sávvá skuvllaid čájehit ahte sii eai moktege dohkket givssideami .
Særlig alvorlig er den mobbingen som skjer mellom lærer og elev , hvor læreren utviser holdninger eller adferd som gjør elevens skolehverdag utrygg og ødelegger læringsmiljøet for eleven .
Earenoamáš duođalaš lea givssideapmi mii dáhpáhuvvá gaskal oahpaheaddji ja oahppi , gos oahpaheaddji čájeha dakkár miellaguottuid ja láhttema mii baldá oahppi ja billista oahppi oahppanbirrasa .
Side 299 av 377 Etter 22. juli 2011 og Utøyamassakren rettes nå søkelyset på kulturelt mangfold og det multikulturelle Norge .
Maŋŋá suoidnemánu 22. beaivvi 2011 dáhpáhusa ja Utøyasorbmemiid lea čuovga dal biddjojuvvon kultuvrralaš girjáivuhtii ja máŋggakultuvrralaš Norgii .
Gjennom kunnskap bygger man broer mellom kulturer .
Dieđuid ja máhtu bokte huksejuvvojit šalddit kultuvrraid gaskka .
I forhold til prinsippet om ikke-diskriminering sier komiteen : ‖States parties should ensure that public information and educational measures are taken to address the discrimination of indigenous children .
Ii-vealaheaddji prinsihpa oktavuođas cealká lávdegoddi : ” States parties should ensure that public information and educational measures are taken to address the discrimination of indigenous children .
De samiske veiviserne er en god ordning som bidrar til å øke kunnskapen om samisk kultur blant norske elever .
11 ” Sámediggi oaidná dárbbu vel eanet diehtojuohkimii sámi kultuvrra ja sámi mánáid ja nuoraid vuoigatvuođaid birra Norgga skuvlaásahusain .
Situasjonen er som kjent mest alvorlig for sør- , lule- , pite- og østsamisk .
Lulli , - julev – bihtánsámegiella ja nuortalašgiella leat nu go diehtit eanemus duođalaš dilis .
Ved oppfølgningen av utdanningsmeldingen vil det fokuseres på formulering av mer konkrete strategier og utdanningspolitiske tiltak innenfor de ulike samiske språkområdene , som tar tilbørlig hensyn til at det er særskilte utfordringer for de mest utsatte samiske språkene .
Sámediggi oaidná dárbbu giddet eanet fuomášumi daid buot rašimus sámegielaide , earenoamážit oahpahuspolitihkalaš doaimmain . Sámediggedieđáhusa čuovvoleapmin galgá ráhkaduvvot sierra doaibmaplána , ja buot sámegielaide guoskivaš doaimmat ja strategiijat galget konkretiserejuvvon diekkár plánas .
Sametinget har allerede gjort politiske grep for å imøtekomme utfordringene for de samiske språkene som er i en særskilt utsatt posisjon .
Sámediggi oaidná maid dárbbu nannet sámegieloahpu mánáide ja nuoraide geat eai leat sápmelaččat . Doaibmaplánas galgat maid árvalit movt dan sáhttá bargat .
Dette gjøres blant annet ved at Sametinget gjennom sitt årlige budsjett har prioritert læremiddelutvikling i sør- og lulesamisk språk og utdanningsstipender for studenter som tar høyere utdanning i sør- og lulesamisk språk .
3.6 Sámedikki rolla , ovddasvástádus ja váldi oahpahussuorggis Sámelága § 1-2 nanne ahte sápmelaččain galgá leat sin iežaset álbmotválljejuvvon Sámediggi , masa sápmelaččat Norggas válljejit áirasiid .
Sametinget ser behov for økt fokus på de svakest stilte samiske språkene , særlig når det kommer til utdanningspolitiske tiltak .
Dan geavaha dál sihke Sámediggi ja ráđđehus vuođđun 12 ja dat mearkkaša ahte ráđđehus ii sáhte politihkalaččat instrueret
Barnekomiteens Generelle Kommentar nr. 11 ( 2009 ) CRC . :
Mánáidlávdegotti Oppalaš Mearkkašeamit nr. 11 ( 2009 ) CRC . :
/ C 11 / / GC .
/ C 11 / / GC .
General Comment no. .
General Comment no .
11 : Indigenous Children and their rights under the Convention , punkt .
11 : Indigenous Children and their rights under the Convention , punkt .
Side 300 av 377
301 siidu 379 siiddus
Oppfølgingen av sametingsmeldingen vil skje gjennom en egen tiltaksplan , og konkretiseringen av tiltak og strategier for alle de samiske språkene vil bli utmeislet i en slik plan .
Bajemus dási ulbmil Sámedikki politihkalaš doaimmaide , iešheanalaš álbmotválljejuvvon orgánan , lea sihkkarastit ahte diggi beassá eanemus lági mielde iešheanalaččat doaibmat sihke politihkalaš orgánan ja hálddašanorgánan .
Opprettelsen av Sametinget er et sentralt element i oppfyllelsen av Grunnlovens § 110 a som slår fast at ‖Det paaligger Statens Myndigheter at legge Forholdene til Rette for at den samiske Folkegruppe kan sikre og udvikle sit Sprog , sin Kultur og sit Samfundsliv‖ .
Dat ii mearkkaš dan ahte galgá leat mihttomearrin ahte Sámediggi iešokto galgá dahkat mearrádusaid buotlágan áššiide maidda diggi ieš háliida mearridanválddi , muhto dat mearkkaša ahte Sámediggái dohkkehuvvo eanet váldi áššiin mat lunddolaččat gullet sámi álbmoga iešmearridanválddi siskkáldas osiide .
13 Evalueringen av Sametinget som professor Per Selle har gjennomført i 2011 , konkluderer med at ― noe er alvorlig galt‖ , når Sametinget hittil ikke har klart å levere språk- og opplæringsplaner slik som det samiske samfunnet forventer at Sametinget skal gjøre .
1313 Sámedikki árvvoštallamis , maid professor Per Selle čađahii 2011:s , cealká son loahppajurddan ahte “ juoga lea áibbas boastut ” , go Sámediggi dán rádjái ii leat nagodan ráhkadit giella- ja oahpahusplánaid nugo sámi servodat vuordá Sámedikki dahkat .
Sametinget opptrer både som tilskuddsforvalter , forvaltningsorgan med lovpålagte forvaltningsoppgaver , politikkutviklingsorgan , høringsinstans og konsultasjonspartner .
Sámediggi doaibmá sihke doarjagiid juohkin ásahussan , hálddašanorgánan mii galgá čuovvut lágas mearriduvvon hálddašanbargamušaid , politihkalaš orgánan , guláskuddanásahussan ja konsultašuvdnabeallelažžan .
Samtidig oppleves det som en utfordring at kunnskapen rundt Sametinget er liten både i samiske lokalsamfunn , kommuner , fylkeskommuner , fylkesmannsembeter , departementer og direktorater .
Seammás lea stuora hástalus ahte sihke sámi báikkálaš servodagain , suohkaniin , fylkasuohkaniin , fylkamánneámmáhiin , departemeanttain ja direktoráhtain lea nu unnán diehtu Sámedikki birra .
En vurdering , side 43 .
Dan hástalusa digaštallá dieđáhus .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira Side 301 av 377
Sámedikki ovddasvástádus sámi oahpahusáššiin lea ovdánan cehkiid mielde .
Utviklingen av Sametingets ansvar for samiske opplæringssaker har skjedd gjennom flere trinn .
1993:s oaččui Sámediggi válddi nammadit lahtuid Sámi oahpahusráđđái .
I 1993 ble Sametinget overført oppgaven med å oppnevne medlemmene i Samiske utdanningsråd .
Sámi oahpahusráđđi nammaduvvui 1975:s Girko- ja oahpahusdepertementii sámi skuvlaáššiid ráđđeaddi orgánan .
Samisk utdanningsråd ble også gradvis bygget opp med et eget sekretariat .
Sámi oahpahusráđđi viiddiduvvui áiggi mielde ja oaččui sierra čállingotti .
Det er imidlertid departementet som skal fastsette disse forskriftene .
Muhto lea departemeanta mii galgá dohkkehit ja mearridit daid láhkaásahusaid .
Sametinget vedtar læreplaner i samisk språk og i særskilte samiske fag for videregående opplæring innenfor rammer fastsatt av departementet .
Sámediggi dohkkeha sámegiela oahppoplánaid ja muhtun dihto fágaid oahppoplánaid joatkkaoahpahusas daid rámmaid siste maid departemeanta mearrida .
Sametinget står derfor ikke helt fritt til å fastsette innholdet i læreplanene .
Sámediggi áibbas iežas oaivila mielde mearridit oahppoplánaide sisdoalu .
Sametinget har ikke myndighet til å fastsette læreplaner i duodjifaget og i andre fag på grunnskolenivå .
Sámedikkis ii leat váldi mearridit duodjefága oahppoplánaid ja eará fágaide vuođđoskuvllas oahppoplánaid .
Forskrifter om læreplaner etter opplæringslovens § 2-3 og § 3-4 skal gi pålegg om opplæring om samer , deres språk og samfunnsliv innenfor de ulike fagområdene .
Oahppoplánaid láhkaásahusat oahpahuslága § 2-3 ja § 3-4 gohččot addit oahpu sápmelaččaide , sin giela ja servodateallima birra iešguđetge fágasurggiin .
Innenfor rammer fastsatt av departementet har Sametinget myndighet til å gi forskrifter om innholdet i slik opplæring .
Daid rámmaid siskkobealde maid departemeanta mearrida , lea Sámedikkis váldi addit láhkaásahusa mii guoská diekkár oahpu sisdollui .
Sametingets myndighet etter opplæringsloven var den første lovforvaltningsmyndighet som ble lagt direkte til Sametinget gjennom lov , og ikke delegert ved forskrift .
Váldi mii addojuvvui Sámediggái oahpahuslágas , lei vuosttaš láhkahálddašanváldi mii biddojuvvui njuolga Sámediggái lága bokte , mii ii lean delegerejuvvon láhkaásahusain .
Sametinget fikk denne myndigheten i 1998 , uten noen form for egen administrativ kapasitet til å følge det opp .
Dan válddi oaččui Sámediggi 1998:s , almmá makkárge hálddahusviiddidemiin mii livččii adnon dan čuovvoleapmái .
I praksis var det derfor Samisk utdanningsråd , som var en underliggende etat til Kirke- og utdanningsdepartementet , som faglig fulgte opp disse oppgavene .
Duohta dilis lei ge dasto Sámi oahpahusráđđi , mii lei Girko-ja oahpahusdepartemeantta vuollásaš etáhtta mii fágalaččat čuvvolii dieid bargguid .
Først i 2000 ble sekretariatet til Samisk utdanningsråd , med totalt 25 stillinger , overført Sametinget .
Easka jagis 2000 sirdojuvvui Sámi oahpahusráđi čállingoddi , mas ledje oktiibuot 25 virggi , Sámediggái .
Samarbeidet mellom Sametinget og departementet med ansvar for opplæring , har sannsynligvis blitt preget av den relativt lange overgangsfasen i overføringen av oppgaver og ansvar til Sametinget .
Dat ahte manai nu guhkes áigi ovdalgo bargamušat ja ovddasvástádusa sirdojuvvui Sámediggái , lea várra báidnan ovttasbargu gaskal Sámedikki ja oahpahusovddasvástideaddji departemeantta .
Så sent som i 2008 var det sterk faglig uenighet mellom Sametinget og departementet i spørsmålet om i hvilken grad departementet kunne pålegge Sametinget endringer av vedtatte læreplaner i samiske fag .
Nu aitto go 2008:s lei Sámediggi ja departemeanta fágalaččat hui garrasit vuostálaga gažaldagas ahte man muddui departemeanta sáhttá gohččut Sámedikki rievdadit dohkkehuvvon oahppoplánaid sámi fágain .
Sametingets konsultasjonsrett gir tinget en bedre mulighet til å påvirke nasjonal utdanningspolitikk og lovgivning enn det som var tilfellet før konsultasjonsordningen kom på plass .
Sámedikki konsultašuvdnariekti addá diggái buoret vejolašvuođa váikkuhit našuvnna oahpahuspolitihkkii ja láhkaaddimii go lei dalle ovdal go konsultašuvdnaortnet ásahuvvui .
Men dette forutsetter at de departementene som har ansvaret for utdanning og kunnskap følger avtalen slik den er forutsatt fulgt opp .
Muhto eaktun dasa lea ahte departemeanttat mat leat oahpahusa ja máhtu ovddasvástideaddjit , čuvvot šiehtadusa nugo lea jurdda ahte dan galgá čuovvut .
Etter at avtalen om prosedyrer for konsultasjoner mellom Sametinget og statlige myndigheter ble fastsatt i Kongelig resolusjon i 2005 , skal Sametinget konsulteres i alle utdanningssaker som berører samiske interesser .
Dan rájes go Sámedikki ja stáhtalaš eiseválddiid konsultašuvdnavuohki mearriduvvui Gonagaslaš resolušuvnnain 2005:s , galgá Sámedikkiin ráđđádallat buot oahpahusáššiin mat gusket sámi beroštumiide .
Sametinget er ikke gitt egen oppnevningsmyndighet , siden medlemmene av disse to utvalgene oppnevnes av Kongen i Statsråd .
Dál bargá Sámediggi áššis áššái , ja leat unnán vejolašvuođat buktit bajitdási smiehttamušaid ja árvalit prinsihpalaš čielggademiid .
Fra 2010 fikk FUB sin første samiske foreldrerepresentant . Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Eará hástalus lea departemeantta ja Oahpahusdirektoráhta gaskavuohta , ja maiddái siskkáldasat departemeantta Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 302 av 377
303 siidu 379 siiddus
Konsultasjonsavtalen har ført til mer ordnete prosesser mellom Sametinget og regjeringen .
Nu sáhttet ge eiseválddit ieža bidjat eavttuid buot konšultašuvnnaide ja ieža defineret mat galget leat dehálaš áššit .
Det finnes flere eksempler på gode prosesser der Sametingets syn har blitt hørt og konkret fulgt opp i den aktuelle lov eller forskrift .
Galgá leat čielggas ahte easka de go beassá leat mielde bajemusdási mearridanproseassain , doppe gos mearridit eavttuid , de easka sáhttá servodaga ovddidit iežas áigumušaid mielde .
Samtidig gjenstår fortsatt mange utfordringer , da særlig med tanke på en helhetlig tilnærming til samisk opplæringspolitikk .
Mađi vuolit detáljadásiide boahtit , dađi eanet gáidat mii iešmearridanrievttis eret , ja dađi eanet bieđganit Sámedikki vátná návccat .
Forskeren Graham Smith fra maori-folket har anbefalt at urfolk må være på vakt mot det han kaller ‖distraherende politikk‖ ( Smith 2003 : 3 ) .
Maori álbmoga dutki Graham Smith lea rávven eamiálbmogiid váruhit das maid ieš gohčoda ” distraheren politihkkan ” ( Smith 2003 : 3 ) .
Det kan også være naturlig at slike halvårlige møter skjer på politisk nivå og at også FAD som samepolitisk samordningsdepartement , spiller en aktiv rolle .
Soaitá maid leat lunddolaš ahte diet čoahkkimat juohke jahkebeali leat politihkalaš dásis , ja ahte Ođastus-hálddahus-ja girkodepartemeanttas , mii lea sámepolitihkalaš ovttastahttindepartemeanta , maiddái lea rolla dain čoahkkimiin .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Ja go Sámedikkis eai lean ruđat Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 303 av 377
304 siidu 379 siiddus
Denne overføringen av myndighet skjedde uten at det ble overført noen form for egne administrative ressurser til å følge det opp .
doaimmahit dien válddi , de šattai duohtadilis Sámi oahpahusráđđi , Girko-ja oahpahusdepartemeantta vuollásaš etáhtta , fágalaččat čuovvolit dieid bargguid .
3.7.2 Fylkeskommunenes rolle som forvalter av de videregående skolene
3.7.2 Fylkasuohkaniid rolla joatkkaskuvllaid hálddašeaddjin
Samarbeidsavtalene er noe ulike i form og innhold , men avtalene går ikke inn på detaljnivå på de områder den omfatter .
Ovttasbargošiehtadusat leat veaháš iešguđetláganat sihke hámi ja sisdoalu dáfus , muhto šiehtadusain ii leat detáljadásis daddjojuvvon makkár surggiide gusket .
Nedleggelsen av den videregående skolen på Elvemo i Skånland skjedde mot Sametingets uttrykte vilje , og Sametinget har før nedleggelsen i 2009 og etter nedleggelsen hatt dialogmøter med fylkesrådet og tatt saken opp på konsultasjonsmøte med Fornyings- , administrasjons- , og kirkedepartementet .
Elvemo joatkkaskuvlla heaittiheapmi Skániin dáhpáhuvai Sámedikki dáhtu vuostá . Sámedikkis ledje ovdal skuvlla giddema 2009:s ráđđádallamat fylkaráđiin , ja maŋŋil go skuvlla ledje heaittihan , de lea Sámediggi ovddidan ášši konsultašuvdnačoahkkimis Ođasmahttin , - hálddahus – ja girkodepartemeanttain .
Den samiske befolkningen har krav på fullverdig grunnopplæring og det omfatter en videregående opplæring tilpasset samisk språk , kultur og samfunnsliv i elevenes hjemfylke .
Skánit joatkkaskuvlla heaittiheapmi čájeha maid mii sáhttá dáhpáhuvvat jus sámi joatkkaskuvllaid hálddašeapmi sirdašuvvá almmá válddikeahttá vuhtii sámi ohppiid rivttiid .
Slik opplæring skal ikke være en salderingspost for skoleeiere .
3.7.3 Suohkanat skuvlaoamasteaddjin : Refušuvdnamáksinortnet ja doarjagat
Side 304 av 377
fylkasuohkaniidda .
3.7.3 Kommunenes rolle som skoleeiere : Refusjonsordninger og tilskudd
Maiddái Sámediggi dáhttu divodit joatkkaoahpahusa sámioahpu doarjjaortnega .
Sametinget har flere ganger tatt opp og drøftet regelverket for refusjonssatsene for opplæring i og på samisk .
Sámediggi diehtá ahte Oahpahusdirektoráhtta lea árvvoštallan sámi vuođđooahpahusa doarjjaortnega Sámedikki ávžžuhusa mielde .
Dette har skjedd både gjennom politiske møter med relevante departementer og gjennom møter med kommuner og hovedorganisasjoner , slik som KS .
Máŋga fylkasuohkana leat vásihan ahte maŋŋil go Máhttlokten váldojuvvui atnui , de eai šat oaččo stáhtadoarjaga fállat sámegiela amasgiellafágan .
Regelverket er uklart og slår urimelig ut for de enkelte kommunene og fylkeskommunene .
Sámediggi oaivvilda ahte skuvllat galget ovddidit heivehuvvon oahpahusa ja molsašuvvi bargovugiid .
I tillegg har mange kommuner påpekt at satsene er for lave og at det må avsettes mer midler til refusjoner slik at faktiske kostnader blir dekket .
Oahpahusláhka namuha vuoigatvuođa oažžut oahpu sámegillii ja sámegielas , muhto ii namut makkár vejolaš vuogit leat oahpahit sámegiela .
Sametinget ønsker også å få revidert tilskuddsordningen for samiskopplæring i videregående opplæring .
Joatkkaskuvllat dárbbašit oažžut doarvái veahkkeváriid vai nákcejit fállat maiddái amasgielaid fágan .
Saken er tatt opp mange ganger med Kunnskapsdepartementet og også med Kirke- , utdannings- og forskningskomiteen i Stortinget .
Ohppiidlohku geat válljejit sámegiela amasgiellan lea muhtun oktavuođain hui vuollin , go bálddastahttá eará amasgielaiguin .
Sametinget kjenner til at Utdanningsdirektoratet har foretatt vurderinger av tilskuddsordningen til samisk i grunnopplæringen på bakgrunn av Sametingets oppfordringer .
Sámegiella lea almmolaš giella Norggas , ja ii leat ge riekta ahte sámegiella galgá gilvalit amasgielaiguin nugo ovdamearkkadihte duiskkagielain oahpaheamis .
Dette har imidlertid enda ikke gitt utslag i en justering av nåværende satser , eller ført til satser som dekker de reelle kostnadene for samiskundervisning .
Sámedikki mielas lea buorre go suohkanat addet lohkanpermišuvnna oahpaheddjiide čađahit joatkkaoahpahusa sámegielas , ja diekkár lohkanlobit leat lassánan dađistaga .
Flere fylkeskommunale videregående skoler erfarer at de etter innføringen av Kunnskapsløftet ikke lenger får statlig tilskudd til samisk som fremmedspråk .
Doarjja maid suohkanat ožžot lea dehálaš doarjja mainna sihkkarastá sámi ohppiide ja earáide geat háliidit oahppat sámegiela buriid oahppofálaldagaid iežaset ruovttusuohkaniin .
Samisk som fremmedspråk er et reelt opplæringstilbud i samisk språk . Sametinget mener at skolene skal fremme tilpasset opplæring og varierte arbeidsmåter .
Sámediggi oaidná dárbbu ođđasis árvvoštallat doarjjaortnegiid maid Oahpahusdirektoráhtta ja Máhttodepartemeanta leat mearridan sámi vuođđooahpahussii , vuođđoskuvlii ja joatkkaoahpahussii .
Opplæringsloven omtaler retten til opplæring i og på samisk , men ikke de ulike alternativene for samiskopplæring .
Dasa lassin lea dárbu mearridit ođđa njuolggadusaid doarjjahálddašeapmái , ja Sámediggi ferte leat mielde dan barggus .
Det er nødvendig at de videregående skolene sikres ressurser til å kunne tilby fremmedspråksalternativet .
Sámediggi lea dál mielde bargguin , gos sierra bargojoavku , mas Sámediggi ja KS .