pere/sami_parallel huggingface dataset:
I 2008 ble tilskuddet til de samiske avisene økt med 5 millioner kroner for å legge til rette for økt utgivelseshyppighet .
Poasta lasihuvvui 5 miljovnnain ruvnnuin 2008:s láhčin dihte dilálašvuođaid dasa ahte sámi áviissat sáhttet almmuhuvvot dávjjibut .
Samtidig økes tilskuddet til Nuorttanaste med 200 000 kroner til totalt 450 000 kroner .
Seammás lassána doarjja Nuorttanáste 200 000 ruvnnuin oktiibuot 450 000 ruvdnui .
Rapport , 01.10.2010
Raporta , 01.10.2010
Samiske tall forteller 3
Sámi logut muitalit 3
Kommentert samisk statistikk 2010
Čielggaduvvon sámi statistihkka 2010
Faglig analysegruppe for samisk statistikk gir ut en årlig rapport med kommentert samisk statistikk .
Sámi statistihka fágalaš lađastallanjoavku almmuha jahkásaččat raportta oktan kommenterejuvvon sámi statistihkain .
Rapporten bidrar til økt kunnskap som kan brukes av regjeringen og Sametinget i det samepolitiske arbeidet , både i konsultasjoner , budsjettforberedelser og tiltaksutvikling .
Raporta vuođul lassána máhttu man ráđđehus ja Sámediggi sáhttiba ávkkástallat sámepolitihkalaš barggusteaskka , sihke ráđđádallamiin , bušeahttaráhkkanemiin ja doaibmabijuid ovdánahttimis .
i Samisk tall forteller 3 blir blant annet statistikk på områder som samiske medier , valgmanntallet , befolkningsutvikling og samisk språk i barnehage og skole kommentert .
Sámi logut muitalit 3 raporttas statistihkkat nugomat sámi media , jienastuslohku , olmmošlogu rievdan ja sámegiella mánáidgárddis ja skuvllas kommenterejuvvojit .
Last ned rapporten : Samiske tall forteller 3 ( PDF . )
Viečča raportta : Sámi logut muitalit 3 ( PDF )
Rapport , 20.10.2011
Raporta , 02.11.2011
Samiske tall forteller 4
Sámi logut muitalit 4
- kommentert samisk statistikk 2011
Čielggaduvvon sámi statistihkka 2011
Faglig analysegruppe for samisk statistikk gir ut en årlig rapport med kommentert samisk statistikk .
Sámi statistihka fágalaš analysajoavku almmuha jahkásaččat raportta mas leat sámi statistihka birra čielggadeamit .
Rapporten bidrar til økt kunnskap som kan brukes av regjeringen og Sametinget i det samepolitiske arbeidet , både i konsultasjoner , budsjettforberedelser og tiltaksutvikling .
Raporta veahkeha lasihit máhtolašvuođa maid ráđđehus ja Sámediggi sáhttet geavahit sámepolitihkalaš barggus , sihke ráđđádallamiin , bušeahttaráhkkanemiin ja doaimmaid ovddideamis .
Situasjonen for samisk språk i barnehage og skole , miljø- og ressursforvaltning i samiske områder , samiskrelatert doktorgradsproduksjon og kjønnsperspektivet i samisk statistikk er blant temaene som blir kommentert .
Fáttát maid birra earret eará leat sámi statistihka čielggadeamit lea sámegielaid dilli mánáidgárddis ja skuvllas , biras- ja resursahálddašeapmi sámi guovlluin , sámigullevaš doavttirgrádabuvttadeapmi ja sohkabealiperspektiiva .
Last ned rapporten : Samiske tall forteller 4 ( PDF )
Viečča raportta : Sámi logut muitalit 4
Rapport , 12.10.2009
Raporta , 19.10.2009
Samiske tall forteller II
Sàmi logut muitalit II
Kommentert samisk statistikk 2009
Čielggaduvvon sámi statistihkka 2009
Arbeids- og inkluderingsdepartementet har sammen med Sametinget i Norge tatt initiativ til å gi ut en årlig rapport med kommentert samisk statistikk .
Bargo- ja searvádahttindepartemeanta lea ovttas Sámedikkiin álggahan jahkásaš raportta almmuheami mas lea čilgejuvvon sámi statistihkka .
Rapporten skal kunne brukes i forbindelse med konsultasjonene mellom regjeringen og Sametinget .
Rapportta galgá sáhttit geavahit ráđđadallamiid oktavuođas gaskal ráđđehusa ja Sámedikki .
Sàmi logut muitalit II– Samisk tall forteller II er Faglig analysegruppe for samisk statistikks andre rapport og går videre på de emnene den første boka tok opp , i tillegg blir nye emner tatt opp , for eksempel helse og næringsliv .
Sàmi logut muitalit II – Samisk tall forteller II lea Fágalaš analysajoavkku nubbi raporta ja joatká fáttaid maid birra vuosttaš girji lei , dasa lassin leat ođđa fáttát fárus , nugo ovdamearkka dihte dearvvašvuohta ja ealáhus .
Last ned rapporten : Samiske tall forteller II ( PDF . )
Raporta lea dás : Sàmi logut muitalit II
Nr. : 68/2012
Nr. : 68/2012
Satsing på fiskerihavner og farleier
Vuoruheames guolástanhápmaniid ja fanasjohtolaga
Regjeringen foreslår å bevilge 442,1 millioner kroner til statlig utbygging av fiskerihavner og farleier og 60 millioner i tilskudd til fiskerihavneprosjekter .
Ráđđehus árvala juolludit 442,1 miljovnna ruvnno stáhtalaš guolástanhápmaniid huksemiidda ja fanasjohtolagaide ja 60 miljovnna ruvnno doarjjan guolástanhápman prošeavttaide .
For prosjektene i Berlevåg , Myre i Øksnes og Austevoll foreslås en samlet en oppstartsbevilgning på 24 millioner i 2013 .
Prošeavttaide Bearalvágis , Mivrrus Ikšnášis ja Austevollas árvaluvvo oktiibuot 24 miljovnna ruvnno jagi 2013:s oktasaš álggahanjuolludeapmin .
I tillegg kommer oppstartsbevilgning til farleia Husøy Mælandsflua i Rogaland på 10 millioner .
Dasa lassin árvaluvvo maiddái juolluduvvot 10 miljovnna álggahanjuolludeapmin fanasjohtolahkii Husøy Mælandsflua Rogalandas .
- Fiskerihavner er viktige for å videreutvikle fiskerinæringa og sikre bosetting langs kysten .
- Guolástanhápmanat leat dehálačča guolástanealáhusa ovdánahttimis ovddasguvlui ja sihkkarastimis ássama rittus .
Tiltak i farleiene øker sikkerhet og fremkommeligheten i farvannene , sier fiskeri- og kystminister Lisbeth Berg-Hansen .
Doaibmabijut fanasjohtolagain buoridit sihkarvuođa ja manahahttivuođa áhpeguovlluide , dadjá guolástus- ja riddoministtar Lisbeth Berg-Hansen .
Totalt foreslår regjeringen 523 millioner til fiskerihavner og farleier , samt tilskudd til fiskerihavner .
Oktiibuot árvala ráđđehus 523 miljovnna ruvnno guolástushápmaniidda ja fanasjohtolagaide , ja doarjja guolástanhápmaniidda .
I 2013 vil det bli startet opp prosjekter som i følge handlingsprogrammet til Kystverket først skulle hatt oppstart i perioden 2014-2019 .
Jagi 2013 galget álggahuvvot ođđa prošeavttat mat Riddodoaimmahaga doaibmaprográmma mielde easka livčče galgat álggahuvvot 2014-2019 áigodagas .
Forseringen av prosjekter skyldes at enkelte ferdigstilte prosjekter har blitt billigere enn antatt , andre har hatt forsinket framdrift og dermed lavere utbetalingsgrad , samt at ett større prosjekt har falt bort .
Duogáš árabut álggaheapmái lea ahte muhtun prošeavttat eai máksán nu ollu go ledje einnostan , earát prošeavttat leat maŋŋonan ja danin unnit máksámušat , seammásgo lea okta stuorit prošeakta mii ii čađahuvvo .
Nye prosjekter som får bevilgning i 2013 – fylkesvis oversikt
Ođđa prošeavttat mat ožžot juolludeami 2013:s – fylkkaid mielde dieđut
Utdyping av Berlevåg havn starter opp i 2013 .
Čiekŋudit Bearalvági hápmana álggahuvvo jagi 2013:s .
Prosjektet er framskyndet i forhold til Kystverkets handlingsprogram .
Prošeakta álggahuvvo árabut go Riddodoaimmahaga plánaprográmmas ledje mearridan .
Samlet kostnadsramme er 23 millioner kroner , forventet kostnad i 2013 er 8 millioner kroner .
Oppalaš gollorámma lea 23 miljovnna ruvnno , ja 2013 meroštallojuvvot golut leat 8 miljovnna ruvnno .
Nordkapp kommune får tilskudd til flytebrygger i Gjesvær ( 665 000 kroner ) og Nordvågen ( 700 000 kroner ) .
Davvinjárgga gielda oažžu doarjaga govdunbrukkaide Keaisvágis ( 665 000 ruvnno ) ja Nuortavágis ( 700 000 ruvnno ) .
Nordkapp kommune får også tilsagn om tilskudd til flytebrygge i Karmøyvær på 700 000 kroner , som kan utbetales i 2014 .
Davvinjárgga gielda oažžut maiddái lohpádussii 700 000 ruvnno doarjaga govdunkáijii Gáhppovuonas , mii sáhttá máksojuvvot 2014:s .
Lebesby kommune får tilskudd til kai i Kjøllefjord ( 8 075 000 kroner ) .
Davvesiidda gielda oažžu doarjaga káijii Gilivuonas ( 8 075 000 ruvnno ) .
Tana kommune får tilskudd til bølgedemper i Smalfjord ( 185 000 kroner ) .
Deanu gielda oažžu doarjaga báruideastadeapmái Ráttovuonas ( 185 000 ruvnno ) .
Alta kommune får tilskudd til flytebrygge i Storekorsnes ( 280 000 kroner ) .
Álttá suohkan oažžu doarjaga govdunkáijii Girenjárggas ( 280 000 ruvnno ) .
Måsøy kommune får tilskudd til flytebrygge i Havøysund ( 2 080 000 kroner ) .
Muosát suohkan oažžu doarjaga govdunkáijii Ávanuoris ( 2 080 000 ruvnno ) .
Nesseby kommune får tilskudd til kai og flytebrygge i Kløvnes havn ( 1 840 000 kroner ) .
Unjárgga gielda oažžu doarjaga káijii ja govdunkáijii Kløvnes hápmanis ( 1 840 000 ruvnno ) .
Vadsø kommune får tilskudd til kai og mudring i Vestre Jakobselv ( 3 010 000 kroner ) .
Čáhcesuolu gielda oažžu doarjaga káijii ja čorget hápmanbotni Ánnejogas ( 3 010 000 ruvnno ) .
Gamvik kommune får tilskudd til molo i Mehamn indre havn ( 2 620 000 kroner ) .
Gáŋgaviika gielda oažžu doarjaga bárrobuđđui Donjevuona siskkit hápmanis ( 2 620 000 ruvnno ) .
Båtsfjord kommune får tilsagn om tilskudd til flytebrygge i Båtsfjord på 2 millioner kroner , som kan utbetales i 2014 .
Báhcavuona gielda oažžu 2 miljovnna sturrosaš doarjjalohpádusa govdunkáijii Báhcavuonas , mii sáhttá máksojuvvot 2014:s .
Tromsø kommune får tilskudd til flytebrygger på Vengsøy ( 1 313 000 kroner ) , Løksfjord ( 415 000 kroner ) og Kvaløyvågen ( 1 450 000 kroner ) .
Romssa suohkan oažžut doarjaga govdunbrukkaide Vengsøyas ( 1 313 000 ruvnno ) , Løksfjord ( 415 000 ruvnno ) ja Kvaløyvågen ( 1 450 000 ruvnno ) .
Harstad kommune får tilskudd til flytebrygge i Seljestad ( 2 620 000 kroner ) .
Harstad suohkan oažžu doarjaga govdunkáijii Seljestad báikkis ( 2 620 000 ruvnno ) .
Nordland
Nordlánddas
I Øksnes kommune starter arbeidene med utbedring av havna i Myre .
Ikšnáši suohkan álggaha buorideames hápmana Mivrrus .
Prosjektet er framskyndet sett i forhold til Kystverkets handlingsprogram , og omfatter molo og utdyping / økt bredde i innseilingen .
Prošeakta álggahuvvo árabut Riddodoaimmahaga doaibmaprográmma ektui , ja fátmmasta bárrobuođu ja čiekŋudit / govddidit hápmannjálmmi .
Planlagt bevilgning i 2013 er 8 millioner kroner , total kostnadsramme for prosjektet er 205 millioner kroner .
Plánejuvvon juolludeapmi jagi 2013:s lea 8 miljovnna ruvnno , prošeavtta ollislaš gollorámma lea 205 miljovnna ruvnno .
Flakstad kommune får tilskudd til flytebrygger på Fredvang ( 248 000 kroner ) og Napp ( 248 000 kroner ) .
Flakstad suohkan oažžu doarjaga govdokáijaide Fredvang báikkis ( 248 000 ruvnno ) ja Napp báikkis ( 248 000 ruvnno ) .
Steigen kommune får tilskudd til molo og utdyping i Nordfold ( 3 030 000 kroner ) .
Stáigu suohkan oažžu doarjaga bárrobuđđui ja hápmana čiekŋudeapmái Nordfoldas ( 3 030 000 ruvnno ) .
Meløy kommune får tilskudd på 9,31 mill. kroner til molo , kai og flytebrygge i Grønøy .
Meløy suohkan oažžu 9,31 miljovnna ruvnno doarjaga bárrobuđđui , káijii ja govdokáijii Grønøy báikkis .
Herøy kommune får tilsagn om tilskudd på 2,6 millioner kroner til kai på Hestøya .
Herøy suohkan oažžu 2,6 miljovnna ruvnno sturrosaš doarjjalohpádusa káijii Hestøyas .
Tilskuddet kan utbetales i 2014 .
Doarjja sáhttá máksojuvvot 2014:s .
Andøy kommune får tilsagn om tilskutt på 14,7 millioner kroner til utdyping av vestre havn i Andenes .
Ánddasuolu suohkan oažžu 14,7 miljovnna ruvnno doarjjalohpádusa Oarjjit hápmana čiekŋudeapmái Ánddasullos .
Tilskuddet kan utbetales i 2014 .
Doarjja sáhttá máksojuvvon 2014:s .
Sør-Trøndelag
Lulli-Trøndelaga
Frøya kommune får tilskudd på 7 550 000 kroner til flytebrygger på Sistranda .
Frøya suohkan oažžu 7 550 000 ruvnno doarjaga govdokáijaide Sistrandas .
Møre og Romsdal
Møre ja Romsdal
Fræna kommune får tilskudd på 13 050 000 kroner til kai og flytebrygger i Harøysund .
Fræna Suohkan oažžu 13 050 000 ruvnno doarjaga káijii ja govdokáijaide Harøysundas .
Hordaland
Hordalanda
Utbedring av Salthella / Austevoll fiskerihamn starter opp i 2013 .
Bargu buoridit Salthella / Austevoll guolástanhápmana álggahuvvo jagi 2013:s .
Prosjektet er framskyndet sett i forhold til Kystverkets handlingsprogram , og innebærer både bygging av moloer og utdyping .
Prošeakta álggahuvvo árabut Riddodoaimmahaga doaibmaprográmma ektui , ja mearkkaša sihke bárrobuođu huksen ja hápmana čiekŋudeapmi .
Samlet kostnadsramme er 148 millioner kroner , og planlagt utbetaling i 2013 er 8 millioner kroner .
Gollorámma oktiibuot leat 148 miljovnna ruvnno , ja 2013:s plánejuvvo máksojuvvot 8 miljovnna ruvnno prošektii .
Rogaland
Rogalanda
Utdyping av Melandsflua i Husøy havn ( Karmøy kommune ) og Garpeskjær ( Haugesund kommune ) starter opp i 2013 .
Čiekŋudeames Melandsflua i Husøy hápmanis ( Karmøy suohkanis ) ja Garpeskjær ( Haugesund suohkanis ) álggahuvvo 2013:s .
Samlet kostnadsramme er 102 millioner kroner , planlagt utbetaling i 2013 er 10 millioner kroner .
Oppalaš gollorámma lea 102 miljovnna ruvnno , supmi mii plánejuvvo máksojuvvot 2013:s lea 10 miljovnna ruvnno .
Vest-Agder
Oarje-Agder
Lindesnes kommune får tilskudd på 320 000 kroner til kaiforlengelse i Båly havn .
Lindesnes suohkan oažžu 320 000 ruvnno doarjaga guhkidit káija Båly hápmanis .
Mandal kommune får tilskudd på 4 380 000 kroner til utrustningskai på Gismerøya .
Mandal suohkan oažžu 4 380 000 ruvnno doarjaga til ráhkkanahttinkáijii Gismerøyas .
Storsatsing på barne- og mødrehelse
Árjjaid bidjan mánáid- ja etniiddearvvašvuođa nannemii
Årlig dør nesten 300.000 kvinner i forbindelse med svangerskap og fødsel .
Jahkásaččat jápmet measta 300.000 nissonolbmo áhpehisvuođa ja riegádahttima oktavuođas .
6,9 millioner barn dør av sykdommer som kunne vært unngått .
6,9 miljovnna máná jápmet dávddaiguin maid livččii sáhttán garvit .
Enkle og billige medisiner kan redde mange av disse .
Álkis ja hálbbes dálkasat sáhttet gádjut ollugiid sis .
Regjeringen foreslår å bevilge 650 millioner kroner ekstra til en kraftig opptrapping av innsatsen for mor og barn .
Ráđđehus evttoha lassin juolludit 650 miljovnna ruvnno dasa ahte nannet árjabidjama mánáide ja etniide .
- Mange steder i verden er det å føde noe av det farligste man gjør .
- Ollu báikkiin máilmmis gullá riegádahttin daid váráleamos doaimmaide maid dahká .
Alt for mange mødre og nyfødte dør på grunn av mangel på helsetjenester og enkle , billige medisiner .
Beare ollu eatnit ja aiddo riegáduvvon mánát jápmet daningo eai gávdno dearvvašvuođabálvalusat ja álkis , hálbbes dálkasat .
Dette er en tragedie for familiene det gjelder , men også for verdenssamfunnet .
Dát leat surgat bearrašiidda geaidda dát gusto , muhto maiddái máilmmiservodahkii .
Over seks millioner kvinner og barn vil dø de neste fem årene hvis de ikke får enkle og billige livreddende medisiner .
Badjel guhtta miljovnna nissonolbmo ja máná bohtet jápmit boahtte viđa jagis jus sii eai oaččo álkis ja hálbbes dálkasiid maiguin heakka gádju .
Derfor tar vi et spesielt stort løft neste år sammen med nære internasjonale samarbeidspartnere , sier utenriksminister Espen Barth Eide .
Danin mii boahttejagi bidjat dasa earenoamáš árjjaid ovttas min lagas riikkaidgaskasaš ovttasbargoguimmiiguin , dadjá olgoriikaministtar Espen Barth Eide .
Bare halvparten av kvinner i de fattigste landene føder på fødestue eller sykehus .
Dušše bealli geafimus riikkaid nissoniin riegádahttet riegádahttinlanjain dahje buohcceviesus .
Bare halvparten av disse fødestuene har sikker tilgang på medisin som forhindrer at kvinner blør i hjel i barsel .
Dušše beali dain riegádahttinlanjain lea sihkkaris olaheapmi dálkasiidda mat hehttejit ahte riegádahtti nissonolbmot vardet jámas .
Norsk innsats skal rettes mot dette .
Norgga árjabidjan galgá dása geavahuvvot .
Med Stortingets samtykke , vil FNs kommisjon for livsviktige medisiner for kvinner og barn få nye 300 millioner kroner , mens samarbeidet med USA om mødrehelseinitiativet Saving Mothers , Giving Life vil få 100 millioner kroner .
Stuoradikki dohkkehemiin , ON kommišuvdna nissonolbmuid ja mánáid heaggadehálaš dálkasiid várás , oažžu vel 300 miljovnna ruvnno , ovttasbargu ges USA:in , etniiddearvvašvuođaálgga , Saving Mothers , Giving Life oažžu 100 miljovnna ruvnno .
Styrket satsing på familieplanlegging vil få 150 millioner kroner .
Nannejuvvon árjabidjan bearašplánemii oažžu 150 miljovnna ruvnno .
Den globale vaksinealliansen ( GAVI ) vil få et ytterligere bidrag til på 100 millioner kroner .
Globála boahkkuidlihttu ( GAVI ) oažžu vel lassin 100 miljovnna ruvnno .
Med de nye 650 millioner kronene vil Norges samlede bidrag til global helse i 2013 være på 2,4 milliarder kroner .
Lassi 650 miljovnna ruvnnuin Norga oktiibuot dalle 2013:s addá globála dearvvašvuhtii 2,4 miljárdda ruvnno .
Over 200 millioner jenter og kvinner har i dag ikke tilgang på familieplanleggingsmetoder de selv ønsker .
Badjel 200 miljovnna nieiddain ja etniin eai leat olámuttos bearašplánenvuogit maid sii ieža háliidit .
Bedre innkjøpsordninger og bedre tilgang blant annet ved bruk av mobiltelefoner både i helsetjenesten og for bedret informasjon til kvinnene selv , er blant tiltakene .
Buoret oastinortnegat ja buoret olaheapmi , leat earret eará dakkár doaimmat nugo mátketelefuvnnaid geavahit sihke dearvvašvuođabálvalusas ja dasa ahte buoridit diehtojuohkima nissoniidda alcceseaset .
- Tilgang på prevensjon må til for at kvinner skal få bestemme over egen kropp og når de skal ha barn .
- Eastagat dárbbašuvvojit olámuttos vai nissonolbmot sáhttet mearridit iežaset rupmaša badjel ja goas sii háliidit mánáid .
Norge er dessuten verdensledende på støtte til utdanning av jenter .
Norga lea dasalassin máilmmi njunnošis doarjume ahte nieiddat váldet oahpuid .
Prevensjon og utdanning gir makt og muligheter til jenter , sier utviklingsminister Heikki Eidsvoll Holmås .
Eastagat ja oahppu addá nieiddaide váikkuhanfámu ja vejolašvuođaid , dadjá ovdánahttinministtar Heikki Eidsvoll Holmås .
Den foreslåtte økningen inngår i oppfølgingen av FNs strategi for kvinners og barns helse og regjeringens stortingsmelding om global helse .
Evttohuvvon lassáneapmi lea oassin ON nissonolbmuid ja mánáid dearvvašvuođa strategiija ja ráđđehusa globála dearvvašvuođa stuoradiggedieđáhusa čuovvoleamis .
Meld .
dieđ .
St. 11 ( 2011 - 2012 ) Global helse i utenriks- og utviklingspolitikken
11 ( 2011 - 2012 ) Globála dearvvašvuohta olgoriika- ja ovdánahttinpolitihkas
Inger Seierstad :
Inger Seierstad :
Fra erstatningslærer til spesiallærer og lærebokforfatter
Heahteoahpaheaddjis erenoamášoahpaheaddjin ja oahppogirječállin
Inger Seierstad er født i Oslo i 1933 .
Inger Seierstad lea riegádan Oslos 1933:s .
Fra 1953 til 1996 var hun lærer ved Kautokeino barneskole .
Áigodagas 1953-1996 lei son oahpaheaddjin Guovdageainnu mánáidskuvllas .
Fra 1996 til 2001 arbeidet hun ved Samisk utdanningsråd / Sametingets opplæringsavdeling .
Son barggai Sámi oahpahusráđis / Sámedikki oahpahusossodagas 1996-2001 .
Hun har bl.a. laget en rekke lettlest-bøker på samisk og bidradd med tegninger til mange andre samiske læremidler .
Earret eará lea son ráhkadan álkkeslohkangirjjiid sámegillii ja lea sárgon govaid ollu eará sámi oahpponeavvuide .
Mange av bøkene hun har skrevet på nordsamisk er oversatt til andre samiske dialekter .
Máŋga girjji mat leat čállojuvvon davvisámegillii leat jorgaluvvon eará sámi suopmaniidda .
Til sammen er det 72 utgivelser der hun står som forfatter og / eller illustratør .
Oktiibuot leat 72 almmuheami main son lea girječállin ja/dahje govvasárgun .
Inger Seierstad har også vært organist i Kautokeino kirke i nesten 50 år .
Inger Seierstad lea maiddái leamaš organistan Guovdageainnu girkus lagabui 50 jagi .
Som takk for sin usedvanlig lange innsats for skolen og lokalsamfunnet har hun blitt belønnet med kommunens kulturpris og Kongens fortjenestemedalje .
Giittusin erenoamáš guhkesáigásaš barggu ovddas skuvllas ja báikkálaš servodagas , lea son ožžon gieldda kulturbálkkašumi ja Gonagasa ánsomedálja .
Som en av svært få " søringelærere " har hun ikke bare arbeidet i samisk område til pensjonsalderen , men også blitt boende som pensjonist .
Dušše moattis " lullioahpaheaddjin " leat dego Inger , guhte ii leat dušše bargan sámi guovlluin gitta ealáhatahkái , muhto son orru dáppe maiddái penšunistan .
Inger Seierstad med sine elever feirer 17. mai .
Inger Seierstad ávvuda miessemánu 17. beaivvi ovttas ohppiidisguin .
( Gáldu : Muitalusat ja dáhpáhusat Guovdageainnus 10 )
( Gáldu : Muitalusat ja dáhpáhusat Guovdageainnus 10 )
Læreren bør kunne elevenes språk
Oahpaheaddji berre máhttit ohppiid giela
Hele mitt yrkesaktive liv har jeg bodd i Kautokeino , og hele tiden har jeg gjort ting jeg ikke kunne .
Mun lean olles mu bargoeallima orron Guovdageainnus , ja oppa áigge lean dahkan bargguid maid in máhttán .
Først var jeg " erstatningslærer " , uten lærerskole og uten å kunne et ord samisk .
Vuos ledjen " heahteoahpaheaddjin " , oahpaheaiskuvlla haga ja in máhttán in sánige sámegiela .
Jeg kom fra Oslo til Kautokeino rett etter gymnas og husmorskole i 1953 .
Mun bohten Oslos Guovdageidnui dalá maŋŋá go gergen gymnásas ja dálueamitskuvllas 1953:s .
Vi var fem lærere uten utdanning , den yngste var 17 år .
Mii leimmet vihtta oahpaheaddji oahpu haga , nuoramus lei 17-jahkásaš .
Det var Ole K. Sara , som hadde et kortere vikariat .
Son lei Ole K. Sara , gii lei oanehis áigge sadjásašoahpaheaddji .
Fire av oss hadde ikke stemmerett , vi var under 21 år .
Njealljásis mis ii lean jienastanvuoigatvuohta , go mii leimmet vuollil 21 jagi .
Bare Ole kunne samisk .
Dušše Ovllá máhtii sámegiela .
De utdannede lærerne på skolen var Ola Aarseth , Alfred Larsen og Anders Bongo .
Skuvlla oahppan oahpaheaddjit ledje Ola Aarseth , Alfred Larsen ja Anders Bongo .
De var alle samisktalende .
Sii ledje buohkat sámegielagat .
Mange av elevene kunne lite norsk .
Ollu oahppit máhttet unnán dárogiela .
Jeg hørte aldri at det skulle være forbudt å snakke samisk på skolen og ble svært forbauset da jeg hørte det mange , mange år senere .
Mun in goassige gullan ahte lei gildojuvvon hupmamis sámegiela skuvllas ja hirpmahuvven go gullen dan máŋga , máŋga jagi maŋŋá .
Jeg har forhørt meg hos andre norsktalende lærere som har vært i Kautokeino , og de sier det samme .
Mun lean gulaskuddan iežá dárogielat oahpaheddjiin geat leat leamaš Guovdageainnus , ja sii duođaštit dán .
De første lærerne mine var skolebarna .
Mu álgooahpaheaddjit ledje skuvlamánát .
Det ble da ordnet slik at sokneprest Jan Harr skulle ha kurs for oss tre norsktalende .
Dál lágidedje kurssa midjiide golmma dárogielagii mas suohkanbáhppa Jan Harr oahpahii .
Den gang , som nå , måtte prestene ha noe opplæring i samisk når de fikk et embete i samiske distrikter .
Dalle go dál , de fertejedje báhpat oažžut veaháš sámegiela oahpahusa go ožžo ámmáha sámi guovlluide .
Vi lærte noe grammatikk og nødvendigvis noen ord i den forbindelse .
Mii oahpaimet veaháš grammatihka ja vealttakeahttá maiddái muhtun sániid dán oktavuođas .
Vi fikk også innføring i banning så vi kunne vite når barna snakket stygt .
Midjiide oahpahedje maiddái garrusániid , vai diđiimet goas mánát fasttiid hupme .
Mine beste lærere var likevel mine samiske venner .
Mu buoremus oahpaheaddjit ledje liikká mu sámi ustibat .
Jeg lærte når vi slo sennagras , drev med husflid , sang salmer sammen , dro not og kjørte med rein .
Mun ohppen suoidnecámedettiin , duddjodettiin , sálmmaid lávllodettiin , nuohti geasedettiin ja heargevuojedettiin .
Jeg lærte noe samisk ved å lese i Bibelen .
Mun ohppen veaháš sámegiela Biibala logadettiin .
Der var det kjente tekster .
Doppe ledje oahpes teavsttat .
Det var så kaldt på hybelen min når jeg kom fra skolen , så jeg satt i ovnskroken med alle klærne på og leste mens varmen i ovnen tok seg opp .
Mu lanjas lei nu galmmas go bohten skuvllas , ahte mun čohkkánin uvdnagurrii buot biktasat badjelis ja lohken dan botta go uvdna liegganii .
Det er en egen kunst å fyre med Svalbardkull , og jeg behersket den ikke helt .
Lei sierra dáidu máhttit Svalbardkoalaiguin ligget , ja mun in ollásit dan hálddašan .
" Prestekurs " på universitetet
" Báhppakursa " universitehtas
Jeg tok lærerskolen i Oslo i 1954/56 .
Mun čađahin oahpaheaiskuvlla Oslos 1954-56 .
Etter tre år i Kautokeino , leste jeg samisk et år ved universitetet i Oslo .
Maŋŋá golbma jagi Guovdageainnus , de lohken ovtta jagi sámegiela Oslo universitehtas . "
Noe annet offentlig studium enn " prestekurset " fantes ikke da .
Báhppakursa " lei áidna almmolaš oahppu dan áigge .
Prestekurset skulle vare i tre måneder , men jeg fikk gå et helt år .
Báhppakursa galggai bistit golbma mánu , muhto mun bessen olles jagi dan čuovvut .
Mesteparten av året var jeg alene som student .
Eanaš oasi jagis ledjen áidna studeantan .
Vi var to som tok eksamen , den andre var forfatteren Annok Sarri Nordrå .
Moai leimme guovttis geat eksámena válddiime , nubbi lei girječálli Annok Sarri Nordrå .
Etter eksamen ba vår lærer , professor Asbjørn Nesheim og sensor , professor Bergsland , oss ut på kaffe .
Maŋŋá eksámena bovdiiga munno oahpaheaddjit professor Asbjørn Nesheim ja sensor professor Bergsland munno gáffii .
Flyttsamebarna kunne ganske bra norsk .
Johttisámiid mánát máhtte oalle bures dárogiela .
De hadde skole noen uker før jul og reiste hjem til påske .
Sis lei skuvla moadde vahkku ovdal juovllaid ja manne ruoktot beassážiidda .
Det var verre for de fastboende .
Verrebut lei dálumánáide .
Ofte var det enkelte setninger og uttrykk barna kunne helt bra , og da var det lett å overvurdere hva som ble forstått ellers .
Dávjá máhtte mánát muhtun cealkagiid ja dajaldagaid bures , ja dalle lei álki jáhkkit ahte sii muđuige ipmirdedje mii daddjui .
Barna måtte lære salmevers utenat .
Mánát fertejedje oahppat sálbmavearssaid bajil .
Det var på samisk .
Dát ledje sámegillii .
Jeg måtte for skams skyld lære det samme som barna .
Mun fertejin heahpatvuođa dihtii oahppat seamma maid mánátge ohppe .
Det er ikke få grammatikalske finurligheter jeg oppdaget ved å lese salmetekster .
Eai leat unnán viehkes grammatihkalaš bealit maid mun fuomášin sálbmateavsttaid logadettiin .
Bibelen og salmeboka var gode lærebøker , om kanskje språket ikke helt fulgte dagligtalens normer .
Biibal ja sálbmagirji ledje buorit oahppogirjjit , jos vel giella ii áibbas čuvvon beaivválaš hupmangiela norpmaid .
I tillegg fikk man høre norsk tale tolket til samisk i alle gudstjenester .
Dasa lassin gullen dárogiela dulkojuvvon sámegillii buot ipmilbálvalusain .
I første klasse underviste jeg etter Margarethe Wiigs samisk / norske ABC .
Vuosttaš luohkás oahpahin Margarethe Wiig sámegiela / dárogiela Áppesa mielde .
Noen har sagt at den aldri har vært i bruk i skolen .
Muhtumat leat muitalan ahte dat ii leat goassige leamaš skuvlla anus .
Det er ikke riktig .
Dát ii leat riekta .
Den ble brukt flere år i Kautokeino .
Dán geavaheimmet ollu jagiid Guovdageainnus .
Ellers var undervisningsspråket norsk og mye , mye tegning på tavla .
Muđui lei oahpahusgiellan dárogiella ja mun sárgon ollu , ollu távvalii .
Margarethe Wiig ble tvunget til å bruke to språk i boka si .
Margarethe Wiig lei bákkus ferten geavahit guokte giela girjjistis .
Derfor var det vanskelig å lære etter den .
Danin lei váttis dan mielde oahpahit .
Det ble så brukt norske bøker i begynneropplæringen i mange år .
Mii danin geavaheimmet dárogiela girjjiid álgooahpahusas ollu jagiid .
Det var lærer Liv Johnsen ( senere Jerpseth ) som jeg først hørte snakke om at vi burde lage en ABC på samisk igjen .
Oahpaheaddji Liv Johnsen ( maŋŋá Jerpseth ) lei vuosttaš olmmoš gean gullen hupmamin ahte galggašii fas ráhkadit Áppesa sámegillii .
Hun hadde samisk grunnfag og var logoped .
Sus lei sámegiela vuođđofága ja son lei logopeda .
Vi to reiste til Kiruna til professor Hansegård som arbeidet med tospråklighet , for å høre hva han mente .
Moai mátkkošteimme Gironii professor Hansegård lusa gii barggai guovttegielalašvuođain , gullan dihte maid son oaivvildii .
Han oppmuntret oss til å gå i gang .
Son movttiidahtii munno álgit .
Liv sendte et brev til departementet der hun tilbød seg å lage tekst , og jeg skulle lage illustrasjoner til en samisk ABC .
Liv sáddii reivve departementii mas son fálai čállit teavsttaid , ja mun galgen sárgut govaid sámegiela Áppesii .
Vi fikk brev tilbake om at Inez Boon allerede var i gang med en slik bok .
Moai oaččuime vástádusa ahte Inez Boon juo lei čállimin dákkár girjji .
Men jeg fikk tilbud om å lage illustrasjonene .
Muhto mun ožžon fálaldaga sárgut govaid .
Flaut å snakke galt
Heahpat hupmat boastut
Først i 1984 tok jeg samisk grunnfag i Oslo .
Easka 1984:s válden sámegiela vuođđofága Oslos .
Da gjaldt enda ordningen med at man fikk permisjon med lønn for å ta samisk .
Dalle ain lei dat ortnet ahte oaččui virgelobi bálkkáin lohkat sámegiela .
Studiet der var lagt opp for norsktalende og hadde en annen vinkling enn studiet i Tromsø .
Oahpahus leai heivehuvvon dárogielagiidda ja das lei iežá ulbmil go Romssa oahpus .
Jeg angret da på at jeg ikke hadde tatt grunnfag før , for jeg oppdaget en hel del ting jeg hadde sagt galt lenge .
Mun gáhten go in lean ovdal lohkan sámegiela vuođđofága , go mun fuomášin man guhká mun ledjen ollu boastut dadjan humadettiin .
Folk var alltid veldig positive og tok alt i beste mening .
Olbmot ledje álo hui miehtemielagat ja válde buot buriin oaiviliin .
De roste og oppmuntret meg , slik man også gjør i barneoppdragelsen i samiske distrikter .
Sii rámidedje ja movttiidahtte mu , nugo sii dahket mánáid bagadettiinge sámi guovlluin .
Dersom jeg hadde blitt utsatt for mye kritikk , tror jeg at jeg hadde sluttet å snakke ganske snart .
Jos mu livčče ollu láitán , de jáhkán ahte mun livččen heaitán hupmanis oalle fargga .
Men prisen var en del innarbeidede feil .
Muhto bahá bealli lei ahte ledjen hárjánan boastut hupmat .
Jeg opplevde at når man begynte å kunne språket , ble det stilt store krav .
Mun vásihin ahte go álgen máhttit giela , de gáibidedje ollu .
Jeg våget nesten ikke å snakke samisk annet enn til mine gamle venner .
Mun illá dusten hupmat sámegiela earretgo iežan boares ustibiiguin .
Jeg har opplevd det , som sikkert samisktalende har opplevd i alle år , at det skal mot til å uttrykke seg på et annet språk når man er usikker .
Mun lean vásihan , nugo vissásit sámegielagat álo leat vásihan , ahte galgá leat duostil go galgá hupmat giela man ii áibbas hálddaš .
Det er så flaut å si noe helt galt , og jeg har selv hørt at norsktalendes flauser blir gjentatt og ledd av i årevis .
Lea heahpat dadjat juoidá boastut , ja mun lean ieš gullan ahte jahkeviissaid leat boagustan dárogielagiid meattáhusaid .
Den beste måten å rette språket på er å gjenta setningen riktig .
Buoremus giellanjulgenvuohki , lea geardduhit cealkaga riekta .
Det var Inga Laila Hætta veldig flink til da vi arbeidet sammen på Samisk utdanningsråd .
Dasa lei Inga Laila Hætta hirbmat čeahppi dallego moai barggaime ovttas Sámi oahpahusráđis .
Samtidig ga hun mye ros og oppmuntring .
Seammás son olu rámidii ja movttiidahtii .
Det var hun som rettet de groveste feilene da jeg begynte å lage lettlesingsbøker på samisk .
Son dat njulgii roavvaseamos meattáhusaid go mun álgen čállit álkkeslohkangirjjjid sámegillii .
Ellers fikk jeg ros for bøkene fordi de hadde så enkelt og barnslig språk .
Muđui mu girjjiid ollu rámidedje go dain lea nu álkes ja mánálaš giella .
Så noe nyttig er det da å ikke kunne alt for mye .
Nu ahte veaháš veahkkinhan gal lea go ii máhte menddo ollu .
Spesialundervisning i Kautokeino
Erenoamášoahpahus Guovdageainnus
På et møte om spesialundervisning sa en representant for en av spesialskolene : " Å være samisk er jo ikke noen funksjonshemning " .
Muhtun čoahkkimis erenoamášoahpahusa birra dajai muhtun erenoamášskuvlla áirras : " Leat sápmelažžan ii leat mihkkege doaibmahehttejumiid " .
Han kunne ikke begripe hvorfor folk fra Samisk utdanningsråd skulle være med på et slikt møte .
Son ii ipmirdan manin olbmot Sámi oahpahusráđis galge oassádallat dákkár čoahkkimis .
Han hadde øyensynlig ikke tenkt på at det også innenfor den samiske befolkningen finnes noe så normalt som mennesker med funksjonshemning .
Son várra ii lean smiehtastan ahte maiddái sámi álbmogis sáhtte leat olbmot geain lei doaibmahehttejupmi , nugo earáge álbmogiid gaskkas .
Jeg skal fortelle litt om hvordan jeg har opplevd å ha spesialundervisning i Kautokeino .
Mun muitalan veaháš mo mun vásihin leat erenoamášoahpahusa oahpaheaddjin Guovdageainnus .
Først litt forhistorie .
Vuos veaháš ovdahistorjá .
Elever med spesielle behov var i vanlige klasser , og ofte satt de bare der , uten spesiell hjelp .
Oahppit geain ledje sierra dárbbut , sii ledje dábálaš luohkáin ja dávjá sii dušše čohkkájedje doppe , erenoamášoahpahusa haga .
Først mange år etterpå , i 70-årene , fikk noen av disse litt opplæring som voksne , på familie / daghjemmet i Kautokeino .
Easka máŋga jagi maŋŋá , 1970-logus , de ožžo muhtumat sis veaháš oahpahusa rávesolmmožin bearaš / beaiveruovttus Guovdageainnus .
Denne undervisningen ble administrert fra barneskolen .
Dán oahpahusa jođihii mánáidskuvla .
Da jeg kom til Kautokeino i 1953 , var det høst- og vårskole for de fastboende og vinterskole for flyttsamebarna .
Go mun bohten Guovdageidnui 1953:s , de lei čakča- ja giđđaskuvla dálumánáide ja dálveskuvla johttisámemánáide .
For å få flest mulig timer i den korte tiden barna var på skolen , hadde småskolen fem timer hver dag .
Oažžun dihtii eanemus lági mielde diimmuid dán oanehis áigodagas goas mánát ledje skuvllas , de lei smávvaskuvllas vihtta diimmu juohke beaivve .
Jeg husker at jeg ble satt til å gi noen ekstra hjelp i sjette time .
Mun muittán ahte mu bargun lei addit liigeveahki guđát diimmus .
Stakkars barn !
Vuoi mánnariebut !
Det var mens vi enda holdt til i skolebrakka .
Dát lei go mii ain leimmet skuvlabráhkas .
I spesialklassen måtte lærerne i stor grad lage læremidler sjøl .
Erenoamášluohkás fertejedje oahpaheaddjit buorre muddui ieža ráhkadit oahpponeavvuid .
Her fra ei arbeidsbok som Inger Seierstad har laga og som eleven har fyllt ut i .
Dá bargogirjjis man Inger Seierstad lea ráhkadan ja man oahppi lea deavdán .
Høye herrer på inspeksjon
Alla hearrát dárkkisteamen
Så husker jeg en gang , etter at vi hadde flyttet til den nye skolen , at det kom noen høye herrer som skulle inspisere undervisningen .
De muittán oktii , maŋŋá go mii leimmet fárren ođđa skuvlii , ahte bohte muhtun alla hearrát geat galge dárkkistit oahpahusa .
Jeg er ikke helt sikker på hvor høye de var , antagelig fra departementet .
Mun in leat áibbas sihkar das ahte man alla hearrát sii ledje , várra bohte departemeanttas .
En stakkars elev og jeg hadde ekstratime i regning . ( Det var før det het matematikk . )
Mus lei rehkenastimis liigediibmu ( dát lei ovdalgo gohčodedje matematihkkan ) ovttain oahppiriebuin .
Jeg sa for sikkerhets skyld minst mulig og snakket bare samisk til eleven for at inspektørene ikke skulle forstå noe .
Sihkarvuođa dihtii hupmen unnimus lági mielde ja hupmen dušše sámegiela oahppái vai dárkkisteaddjit eai galgan ipmirdit .
Eleven strevet tappert i stillhet .
Oahppi ražai jienajávohaga .
Til slutt fant jeg en bunt gamle blyantstumper som han kunne telle på .
Loahpas gávdnen liántabázahusaid maiguin sáhtii lohkat .
Inspektørene var antagelig rystet .
Dárkkisteaddjit ledje várra hirpmahuvvan .
Jeg fikk i hvert fall tilbud om å hospitere på en spesialskole på Sørlandet .
Munnje ain juo fálle gallestallat erenoamášskuvlla Sørlandet guovllus .
Det gjorde jeg .
Dan mun dahken .
Der laget de mye undervisningsmateriell selv .
Doppe ieža ráhkadedje ollu oahpahusávdnasiid .
Jeg ble oppmuntret til å lage " Má ealu luhte " .
Mun movttáskin ráhkadit Má ealu luhtte .
Jeg tror det er den første boka som er laget på samisk med tanke på spesialundervisning .
Mun jáhkán dát lea vuosttaš girji mii lea ráhkaduvvon sámegillii erenoamášohppui .
Den første samiskspråklige boka for spesialundervisning , og den eneste som kom ut i den gamle rettskrivinga , var Ma ælo lut ,`te der Inger Seierstad sto for både tekst og tegninger .
Vuosttaš sámegiel girji erenoamášoahpahussii , ja áidna girji mii almmuhuvvui boares čállinvugiin , lei Ma ælo lut`te , man Inger Seierstad lea sihke čállán ja masa son lea govaid sárgon .
Etter en tid fikk jeg en gruppe elever med lærevansker .
Muhtun áigodaga maŋŋá ožžon ohppiidjoavkku oahppanváttisvuođaiguin .
Da tok jeg videreutdanning ved Eik lærerskole .
Dalle čađahin joatkkaoahpu Eik oahpaheaiskuvllas .
Da jeg begynte der , het det småskolepedagogikk .
Dallego mun álgen dohko , de gohčodedje oahpu smávvaskuvlapedagogihkkan .
I løpet av skoleåret ble linjen godkjent som 1. avdeling i spesialpedagogikk .
Skuvlajagi mielde dohkkehuvvui linnjá erenoamášpedagogihka 1. ossodahkan .
Dermed hadde jeg rett til permisjon med lønn , fordi jeg kom fra samisk distrikt .
Dát rievdadeapmi dagai ahte mus nu lei vuoigatvuohta oažžut virgelobi bálkkáin , go bohten sámi guovllus .
Det var i 1970 .
Dát lei 1970:s .
Vi lærte mye om grunnleggende lese- , skrive- og regneopplæring , selvsagt beregnet på norsk skole .
Mii oahpaimet ollu vuđolaš lohkan- , čállin- ja rehkenastinoahpu , dieđusge oaivvilduvvon dáža skuvlii .
Det var noe vi omtrent ikke hadde vært borte i på den toårige lærerskolen .
Dát lei dakkár maid mii measta eat leatba gullange guovttejahkásaš oahpaheaiskuvllas .
Ellers lærte vi vel omtrent det samme som andre studenter som tok 1. avd. spes .
Muđui oahpaimet mii sullii seamma maid eará studeanttatge geat čađahedje erenoamášpedagogihka 1. ossodaga .
Vi måtte få inn en bok på engelsk i pensum , så vi lærte om hunder , rotter og mark og hvordan de lærte .
Mii fertiimet lohkat eaŋgalsgiela girjji oahppomearreplánas , vai oahpaimet beatnagiid , roahtuid ja máđuid birra ja mo dat ohppe .
Aldri mer til spesialskoler !
Eai goassege šat erenoamášskuvllaide !
En elev fra Kautokeino fikk plass på spesialskole i 1968 , men foreldrene nektet å sende barnet fra seg .
Muhtun Guovdageainnu oahppi oaččui saji erenoamášskuvlii 1968:s , muhto váhnemat biehttaleigga sáddemis máná dohko .
De visste om andre barn som var sendt bort og aldri kom tilbake .
Sii dovde iežá mánáid geat ledje sáddejuvvon eret ja geat eai goassige šat máhccan .
Når barna kom på besøk til sitt eget hjem , hadde noen glemt morsmålet sitt .
Go mánát bohte iežaset ruovttuid gallestallat , de ledje sii vajáldahttán eatnigielaset .
De var som fremmede i samisk miljø .
Sii ledje dego amas olbmot sámi birrasis .
Etter den tiden har alle barn i Kautokeino fått sin undervisning på hjemmeskolen .
Dán áigodaga maŋŋá leat buot Guovdageainnu mánát ožžon oahpahusaset ruovttuskuvllas .
Den omtalte eleven hadde først noen timer med Lise Bamrud Øien .
Dán namahuvvon oahppis ledje álgoáigodagas diimmut Lise Bamrud Øieniin .
Hun var norsktalende , men hadde tidligere undervist i spesialskole et par år .
Son lei dárogielat , muhto lei ovdal oahpahan erenoamášskuvllas moadde jagi .
Det ble etter hvert en gruppe elever som det ble søkt ekstra midler til .
Dađistaga stuorui ohppiidjoavku masa mii ozaimet liigeruđaid .
Eldrid Aksnes var deres lærer .
Eldrid Aksnes lei sin oahpaheaddji .
Senere overtok jeg gruppa .
Maŋŋá mun válden badjelasan joavkku .
Etter noen år gikk gruppa over til å bli en spesialklasse , etter formell søknad for disse elevene .
Moadde jagi maŋŋá šattai joavku erenoamášluohkkán , dáid ohppiid formálalaš ohcama mielde .
Den eksisterte fra begynnelsen av 70-tallet til begynnelsen av 80-tallet .
Dát bisttii 1970-logu álggus gitta 1080-logu loahpageahčái .
Jeg ble klassestyrer for den .
Mun ledjen sin klássajođiheaddji .
Da spesialklassen ble opprettet , hadde skolen en logoped , Eldrid Aksnes .
Go erenoamášluohkká ásahuvvui , de lei skuvllas logopeda , Eldrid Aksnes .
Hun hadde timer med dem som trengte det .
Sus ledje diimmut singuin geat dan dárbbašedje .
Noen av elevene hadde hun hatt allerede før skolealder .
Muhtun ohppiid lei son čuvvon juo ovdal skuvlaagi .
Hun forsto en del samisk , men mente selv ar det var for lite til at hun kunne arbeide effektivt .
Son máhtii veaháš sámegiela , muhto oaivvildii ieš ahte dát lei menddo unnán ulbmillaččat bargat .
Da hun sluttet i 1974 , søkte skolen etter samisktalende logoped .
Go son heittii 1974:s , de ozai skuvla sámegielat logopeda .
Det fantes ikke mer enn en på den tiden , og hun hadde allerede stilling i Karasjok .
Dalle dan áigodagas ii gávdnon eambbogo okta , ja sus lei juo bargu Kárášjogas .
Det var en norsktalende søker , men da hun ikke fikk fast tilsettelse , trakk hun søknaden tilbake .
Okta dárogielat ohcci ozai , muhto go ii ožžon bistevaš barggu , de gesii ohcama ruovttoluotta .
Da ble logopedstillingen ved Kautokeino barneskole inndratt .
Dalle heaittihedje logopedavirggi Guovdageainnu mánáidskuvllas .
Lærere og en uvurderlig assistent
Oahpaheaddjit ja árvvolaš veahkkebargi
Foruten klassestyreren var det alltid en eller to lærere til som hadde timer i spesialklassen .
Lassin klássajođiheaddjái , ledje álo okta dahje guokte oahpaheaddji velá , geain ledje diimmut erenoamášluohkás .
Det var forskjellige lærere gjennom årene , men alle hadde lærerskole eller førskolelærer-utdannelse .
Ledje máŋggat oahpaheaddjit jagiid mielde , muhto buohkain lei oahpaheaiskuvla dahje ovdaskuvlaoahpaheaioahppu .
De fleste lærerne var samisktalende , men noen var ikke det .
Eanaš oahpaheaddjit ledje sámegielagat , muhto muhtumat eai lean .
De var dyktige og interesserte folk .
Sii ledje čeahpes ja berošteaddji olbmot .
Jeg hadde noe utdannelse i samisk , men slett ikke perfekt språk .
Mus lei veaháš sámegiela oahppu , muhto mus ii lean čielga giella .
Likevel underviste jeg bare på samisk .
Liikká mun oahpahin dušše sámegillii .
En av de lærerne som var lengst i spesialklassen , var Idar Andreassen .
Okta oahpaheddjiin gii lei guhkimus áigge erenoamášluohkás , lei Idar Andreassen .
Han var fra Romsdal .
Son lei Romsdalas eret .
Han kom til Kautokeino i 1965 og forsto etter hvert mye samisk , men snakket lite .
Son bođii Guovdageidnui 1965:s ja ipmirdii dađistaga ollu sámegiela , muhto humai unnán .
Han tok spes . ped i 1972 .
Son čađahii erenoamášpedagogihka 1972:s .
Litt senere kom han til spesialklassen .
Veaháš maŋŋelis son álggii bargat erenoamášluohkás .
Idar var vår altmuligmann .
Idar lei min buotmáhttiolmmái .
Han ordnet med alle tekniske apparater .
Son hálddašii buot teknihkalaš apparáhtaid .
Han kunne lime gyngestolen vår og utvide og sveise trehjulsykkelen så de større barna kunne bruke den .
Son máhtii liibmet min suhkkánstuolu ja stuoridit ja jugahit golmmajuvllatsihkkela nu ahte stuorát mánát sáhtte dan geavahit .
Det var flere som trengte å lære å bevege seg mest mulig .
Mis ledje máŋggas geat dárbbašedje eanet lihkadit .
Vi hadde også en assistent , Maria Anna Eira , i mange år , helt til hun gikk av for aldersgrensen .
Mis lei maiddái veahkkebargi , Maria Anna Eira , ollu jagiid , gitta dassážii go ollii ealáhatahkái .
Vi kalte henne alle for " Anne-goaski " Hun hadde sine kunnskaper fra et langt og omvekslende liv i reindriftsmiljø .
Mii buohkat gohčodeimmet su " Ánne-goaskin " . Iežas máhtuid lei oahppan guhkes ja molsašuddi boazodoallobirrasa eallimis .
Hun var en uvurderlig god hjelper og måtte ha naturlige pedagogiske evner .
Son lei árvvolaš buorre veahkki ja sus orro leamen lunddolaš pedagogalaš návccat .
Hun oppdro oss alle , både lærere og elever , med historier og formaninger på en fin og hyggelig måte .
Son bagadii min buohkaid , sihke oahpaheddjiid ja ohppiid , muitalusaiguin ja rávvagiiguin smádáhkes ja liekkus vuogi mielde .
Hun var flink til å rose og oppmuntre .
Son lei čeahppi rámidit ja movttiidahttit .
I tillegg lærte hun oss å lage samiske retter .
Dasa lassin son oahpahii midjiide sámi biepmuid málestit .
Hun var også et godt språkforbilde for oss alle .
Son lei maiddái buorre giellaovdagovvan midjiide buohkaide .
Det kom flere elever til med årene .
Eanet oahppit bohte jagiid mielde .
Noen kom fra familie , / daghjemmet der de hadde et dagtilbud .
Dalle ráhkadeimmet velá ovtta erenoamášluohká nuorat ohppiide .
Ved nådd skolealder kom de til skolen noen timer hver dag .
Sus lea erenoamášpedagogalaš oahppu ja sámegiella eatnigiellan .
Det var multihandikappede barn , uten tale .
Ánne-goaski lei veahkkebargin maiddái dán joavkkus .
Da ble det en spesialklasse til med yngre elever .
en spesialklasse til med yngre elever .
Først var jeg klassestyrer for dem også .
Først var jeg klassestyrer for dem også .
Senere ble Anne Guttorm fra Karasjok klassestyrer for dem .
Senere ble Anne Guttorm fra Karasjok klassestyrer for dem. .
Hun har spesialpedagogisk utdannelse og samisk som morsmål .
Hun har spesialpedagogisk utdannelse og samisk son morsmål .
Anne-goaski var assistent i denne gruppen også .
Anne-goaski var assistent i denne gruppen også .
Fra spesialklassen ; Ánne-goaski og en elev .
Erenoamášluohkás ; Ánne-goaski ohppiinis .
( Teikning av Inger Seierstad )
( Sárgun : Inger Seierstad )
Nok plass og rikelig med materiell
Doarvái sadji ja valjis neavvut
Spesialklassen holdt til i to tidligere internatrom .
Erenoamášklássa lei guovtti ovddeš internáhttalanjas .
Det ble laget dør mellom dem .
Dáid gaskii ráhkadedje uvssa .
Vi fikk komfyrer , oppvaskbenk , nye bord og stoler i det ene .
Mii oaččuimet gievkkanuvnnaid , lihttebassanlávddáža , ođđa bevddiid ja stuoluid nuppi latnjii .
I det andre var det regulerbare pulter og stoler og en tavle , så det var et skikkelig skolerom .
Nuppis fas ledje muddehahtti oahppibeavddit ja stuolut ja távval , nu ahte šattai albma skuvlalatnjan .
Da det ble to grupper med elever , fikk vi to rom til i 1. etasje i den gamle internatfløyen .
Go šadde guokte oahppijoavkku , de oaččuimet guokte lanja 1. gearddis boares internáhttaoasis .
Disse rommene fikk også nye bord og stoler .
Dáidda lanjaide oaččuimet maiddái ođđa bevddiid ja stuoluid .
Ellers var det stor gulvplass og madrasser på golvet .
Muđui doppe lei ollu láhttesadji ja guottát láhttis .
Rommene til de to spesialklassene lå rett overfor hverandre på hver side av gangen .
Dán guovtti erenoamášluohká lanjat ledje buohtalas lanjat feaskára guovttebealde .
Det var en mengde skap , siden det hadde vært soverom .
Ledje ollu skábet , go dát ledje leamaš oađđenlanjat .
Rommene og skapene var merket av slit .
Lanjat ja skábet ledje gollan .
Det hadde vært gutterom .
Dát ledje leamaš gánddaidlanjat .
Men vi hadde alt vi trengte .
Muhto mis ledje buot maid dárbbašeimmet .
Når jeg tenker på det nå , hadde vi det paradisisk i forhold til skolen i dag , når det gjelder materielle ressurser .
Go smiehtan dán birra dál , de lei mis paradiijas dilli otnáš skuvladiliid ektui , mii guoská ávnnaslaš veahkkeváriide .
Det var eget budsjett for spesialklassene .
Mis erenoamášluohkás lei iežamet bušeahtta .
Vi kunne kjøpe nesten hva vi ville , om vi fant ut at det var nyttig i undervisningen .
Mii sáhtiimet oastit measta buot maid háliideimmet , jos mii gávnnaheimmet ahte dát lei ávkkálaš oahpahussii .
Vi fikk etter hvert ribbevegg , huske , benk til å balansere på og flere andre lekeapparater .
Mii fidniimet dađistaga riddamuorraseainni , suhká , bisohallanbeaŋkka ja ollu iežá duhkorasapparáhtaid .
Vi fikk eget filmapparat , eget filmlerret og eget instant-kamera .
Mii oaččuimet sierra filbmenappárahta , sierra filbmaliinni ja sierra instánta govvenappárahta .
Ellers hadde vi selvsagt tilgang til det som fantes av hjelpemidler ellers på skolen .
Muđui mii dieđusge beasaimet geavahit veahkkeávdnasiid mat ledje skuvllas .
Vi hadde to xylofoner , trommer og andre rytmeinstrumenter .
Mis ledje guokte xylofona , rumbbut ja iežá ritmainstrumeanttat .
Vi hadde alt vi ønsket av formingsmaterialer .
Mis ledje buot duodjeávdnasat maid dárbbašeimmet .
Vi hadde mange bøker .
Mis ledje ollu girjjit .
Også innenfor skolebiblioteket hadde vi eget budsjett .
Maiddái skuvlagirjerádjosa siskkobealde lei mis sierra bušeahtta .
Det sørgelige var at bøkene var på norsk .
Dat mii šlundudii lei go girjjit ledje dárogillii .
Det var ytterst få samiske barnebøker på den tiden .
Ledje hui unnán sámegiela girjjit dan áigge .
De kunne likevel brukes , for det var for det meste bildene som ble brukt , og læreren måtte fortelle på samisk .
Daid sáhtii liikká geavahit , go mii geahčadeimmet govaid , ja oahpaheaddji máinnastii sámegillii .
Elevene kunne ikke lese dem selv .
Oahppit eai máhttán ieža daid lohkat .
Det vanskeligste var når det beskrevne miljøet ble altfor fremmed .
Verremus lei jos govahallojuvvon biras lei menddo amas .
Det som var morsomt med spesialklassen , var at vi kunne legge opp undervisningen slik det passet for hver enkelt elev .
Dat mii lei somámus erenoamášluohkáin , lei ahte mii sáhtiimet heivehit oahpahusa juohke áidna oahppái .
Jeg fikk bruk for det jeg hadde lært av forming og musikk .
Mun bessen geavahit buot maid mun ledjen oahppan duojis ja musihkas .
Det var rikelig anledning til å bruke fantasi og skaperevner .
Mis ledje doarvái vejolašvuođat geavahit miellagovahallama ja duodjenávccaid .
På samisk eller norsk ?
Sámegillii vai dárogillii ?
I spesialklassen , som i de andre klassene , hadde foreldrene rett til å velge opplæringsspråk .
Erenoamášluohkás , nugo iežá luohkáinge , lei váhnemiin vuoigatvuohta válljet oahpahusgiela .
Det var ikke problematisk , for foreldrene ønsket at barna skulle få opplæring på sitt morsmål .
Dát ii lean váttisvuohtan , go váhnemat háliidedje ahte mánát galge oažžut oahpahusa eatnigillii .