pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sammen med kart og et unikt billedmateriale gir boka også en omfattende dokumentasjon av sørsamisk næring og kultur fra vår nære fortid .
Girji oktan kárttain ja áidnalunddot govaiguin lea maiddái viiddes duođaštus máttasámi ealáhusain ja kultuvrras min lagas vássánáiggis .
Forfatteren Tor Føynum starta arbeidet med boka for mange år siden .
Čálli Tor Føynum bargagođii girjjiin máŋga jagi dás ovdal .
Han ble syk og døde i 2007 .
Son buohccái ja jámii 2007:s .
Åarjel-saemiej Gïelh vil med bakgrunn i dette oppfordre sametinget til å bidra til at denne viktige boken blir oversatt til sørsamisk .
Dát lea máttasámi historjjá deaŧalaš duođaštus . Åarjel-saemiej Gïelh ávžžuha Sámedikki dán vuođul veahkehit nu ahte dát deaŧalaš girji jorgaluvvo máttasámegillii .
Forslag 13 , representantene Knut Store , Ragnhild M. Aslaksen , Mariann W. Magga , APs sametingsgruppe eHelse i et samisk perspektiv
Evttohus 13 , Áirrasat Knut Store , Ragnhild M. Aslaksen , Mariann W. Magga , Bargiidbellodat sámediggejoavku Elektronalaš dearvvašvuođa bálvalusat sámi oainnu mielde
Det er store utfordringer for helsevesenet i forhold til samiske pasienter .
Dearvvašvuođadoaimmahagas leat stuorra hástalusat sámi pasieanttaid ektui .
Det samiske bosettingen i nordlige områder er preget av spredt bosetting .
Sihke go lea sáhka gielas ja kulturáddejumis . Sámit davviguovlluin ásset bieđgguid .
I tettere befolkede områder er også samene spredt , eks i en kommune som Oslo .
Dakkár báikkiin gos orrot ollu olbmot leat sámit maiddái bieđgguid , omd Oslo gielddas .
Dette betyr at det kan være problematisk å sikre pasientene at de kan bruke sitt samiske språk .
Dát mearkkaša dan ahte sáhttá leat váttis sihkkarastit dan ahte pasieanttat beasašedje geavahit sámegiela .
Elektronisk helsetjenester ( eHelse ) kan avhjelpe dette .
Elektronalaš dearvvašvuođabálvalusat ( eHelse ) soaittášedje leat veahkkin dán oktavuođas .
I nord-norge har man allerede brukt Telemedisin i 20 år , og ligger langt fremme i utviklingen på området .
Davvi Norggas lea juo 20 jagi geavahuvvon Telemedisiidna , ja dat lea joavdan guhkás ovdáneamis suorggistis .
I Europa er det et stort fokus på det samme .
Eurohpás biddjojuvvo dát seamma guovddážii .
En eHelse-satsing for den samiske befolkning som en del av Samhandlingsreformen vil gi nye muligheter .
Elektronalaš dearvvašvuođa áŋgiruššamat sámiid várás oassin Ovttasdoaibmanođastusas addet ođđa vejolašvuođaid .
Et tolkesenter med lyd / bilde kommunikasjon vil kunne sikre den samiske befolkningen tilgang til bruk av eget språk 24 timer i døgnet uavhengig av hvor man bor i landet .
Dulkaguovddáš jienaiguin ja govaiguin gulahallamis sáhtášii sihkkarastit sámi álbmogii vejolašvuođa geavahit iežaset giela 24 diimmu jándoris beroškeahttá das guđe guovllus riikkas sii ásset .
Sametinget oppfordres til å ta initiativ til å igangsette et arbeid med å utrede eHelse i et samisk perspektiv , slik at helsetjenestene kan bedres .
Ávžžuhit Sámedikki váldit álgaga das ahte álggahuvvošii bargu elektronalaš dearvvašvuođa čielggademiin sámi oainnu mielde , buoridan dihte dearvvašvuođabálvalusaid .
Nye saker 1 - 13 oversendes sametingsrådet for videre behandling
Ođđa áššit 1-13 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái
III Votering Av 39 representanter var 26 til stede .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 26 čoahkis .
Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde :
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
Dievasčoahkkinjođihangotti evttohus mearriduvvui ovttajienalaččat IV Beavdegirjelasáhusat
Side 52 av 359
52 siidu 365 siiddus
Innlegg Toril Bakken Kåven
Sáhkavuorru Toril Bakken Kåven
Toril Bakken Kåven Toril Bakken Kåven Toril Bakken Kåven Toril Bakken Kåven Odd Iver Sara
Toril Bakken Kåven Toril Bakken Kåven Toril Bakken Kåven Toril Bakken Kåven Odd Iver Sara
Odd Iver Sara Trond Are Anti Gunn-Britt Retter
Odd Iver Sara Trond Are Anti Gunn-Britt Retter
Gunn-Britt Retter Aili Keskitalo
Gunn-Britt Retter Aili Keskitalo
Aili Keskitalo Sten Erling Jønsson Åge Nordkild Ida Marie Bransfjell
Aili Keskitalo Sten Erling Jønsson Åge Nordkild Ida Marie Bransfjell
Ida Marie Bransfjell Ida Marie Bransfjell Ida Marie Bransfjell Mariann Wollmann Magga Mariann Wollmann Magga
Ida Marie Bransfjell Ida Marie Bransfjell Ida Marie Bransfjell Mariann Wollmann Magga Mariann Wollmann Magga
Replikk Åge Nordkild Gunn-Britt Retter Olaf Eliassen Jørn Are Gaski Toril Bakken Kåven Heidi P. Greiner Haaker Olaf Eliassen Ragnhild Melleby Aslaksen Mariann Wolmann Magga Sten Erling Jønsson
Replihkka Åge Nordkild Gunn-Britt Retter Olaf Eliassen Jørn Are Gaski Toril Bakken Kåven Heidi Persdatter Greiner Haaker Olaf Eliassen Ragnhild Melleby Aslaksen Mariann Wollmann Magga Sten Erling Jønsson
Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Ragnhild Melleby Aslaksen
Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Ragnhild Melleby Aslaksen
Nye saker 1 - 13 oversendes sametingsrådet for videre behandling
Ođđa áššit 1-13 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái .
Behandlingen av saken ble avsluttet 30.11.10 kl. 15.50
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 30.11.10 dii. 15.50 .
Side 53 av 359
53 siidu 365 siiddus
Ášši / Sak SP
Ášši / Sak DC
Sametingsrådets redegjørelse om Sametingets budsjettmessige utvikling – overføring av forvaltningsansvar Arkivsaknr .
Sámediggeráđi čielggadus Sámedikki bušeahttaovddideami birra – hálddašanovddasvástádusa sirdin Arkiivaáššenr . .
Behandlinger Politisk nivå Sametingets plenum
Meannudeamit Politihkalaš dássi Sámedikki dievasčoahkkin
Møtedato 30.11. – 3.12.10
Beaivi 30.11. – 3.12.10
Saken ble fremmet 30.11.10 kl. 15.50 – 16.10 og 02.12.10 dii . 13.40 .
Ášši meannudeapmi ovddiduvvui 30.11.10 dii. 15.50-16.10 ja joaŧka lei 02.12.10 dii. 13.40 .
Sametingsrådets forslag til innstilling : Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om Sametingets budsjettmessige utvikling – overføring av forvaltningsansvar .
Sámediggeráđi árvalus : Sámediggi lea ságaškuššan Sámediggeráđi čielggadusa Sámedikki bušeahttaovddideami birra – hálddašanovddasvástádusa sirdin .
Redegjørelsen følger protokollen .
Čielggadus lea mielddusin beavdegirjái .
Sametingsrådets redegjørelse om Sametingets budsjettmessige utvikling – overføring av forvaltningsansvar Bakgrunn
Sámediggeráđi čielggadus Sámedikki bušeahttaovddideami birra – hálddašanovddasvástádusa sirdin Duogáš
I henhold til Sametingets arbeidsorden § 11 , e , legges Sametingsrådets redegjørelse om Sametingets budsjettmessige utvikling – overføring av forvaltningsansvar frem for plenum .
Sámedikki bargoortnega § 11 , e , vuođul ovddiduvvo dievasčoahkkimii Sámediggeráđi čielggadus Sámedikki bušeahttaovddideami birra – hálddašanovddasvástádusa sirdin .
Målet med denne redegjørelsen er dels å vise Sametingets budsjettmessige utvikling - over tid , og etter forslaget til statsbudsjett for 2011 .
Dán čielggadusa ulbmil lea muhtumassii čájehit Sámedikki bušeahttaovddideami – guhkebuš áiggis , ja 2011 stáhtabušeahttaevttohusa vuođul .
Sametingsrådet vil tydeliggjøre sammenhengen mellom manglende budsjettprosedyrer i forhold til staten og utfordringer dette medfører for Sametingets legitimitet overfor velgere og institusjoner .
Sámediggeráđđi áigu čielggasmahttit oktavuođa gaskal váilevaš bušeahttaprosedyraid stáhta ektui ja hástalusaid maid dat buvttiha Sámedikki legitimitehtii jienasteddjiid ja ásahusaid ektui .
Dette søkes blant annet synliggjort gjennom utviklingen i økonomiske rammebetingelser for samiske institusjoner , eksemplifisert ved Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Dan geahččalit duođaštit sámi ásahusaid ekonomalaš rámmaeavttuid ovddideami bokte , ja ovdamearkan geavahuvvo Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Dette har særlig kommet til uttrykk fra organisasjoner og personer tilknyttet Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Dán leat erenoamážit dovddahan organisašuvnnat ja olbmot mat leat čadnojuvvon Beaivváš Sámi Našunálateáhterii .
Side 54 av 359
54 siidu 365 siiddus
Sametingsrådet er innstilt på å utøve forvaltnings- og styringsansvaret for samiske institusjoner om Regjeringen legger til rette for en forpliktende og reel styrking og utvikling av disse .
Sámediggeráđđi lea gearggus váldit badjelasas hálddašan- ja stivrenovddasvástádusa sámi ásahusain jus Ráđđehus láhčá dilálašvuođaid geatnegahtti ja duohta nannemii ja ovddideapmái .
Prosedyrer og rammer for en slik utvikling må i tilfelle etableres etter konsultasjoner mellom Sametinget og Regjeringen .
Prosedyraid ja rámmaid dakkár ovddideapmái ferte dalle ásahit Sámedikki ja Ráđđehusa konsultašuvnnaid vuođul .
Institusjonsoppbygging er grunnleggende for ivaretakelse og utvikling av det samiske samfunnet og det samiske demokratiet .
Sámi servodaga ja sámi demokratiija áimmahuššamii ja ovddideapmái lea ásahushuksen hui deaŧalaš .
Sametingsrådet ønsker ved å legge frem denne redegjørelsen å reise en debatt om og få innspill på hvordan møte disse utfordringene .
Sámediggeráđđi háliida álggahit digaštallama dan birra mo mii galgat dustet dáid hástalusaid ja háliida evttohusaid dan oktavuođas .
Den nye samepolitikken fra slutten av 1980-tallet har etablert en ny samisk demokratisk offentlighet som endrer tidligere meningsfellesskap .
1980-logu loahpa ođđa sámepolitihkka lea ásahan ođđa sámi demokráhtalaš almmolašvuođa mii rievdada ovddeš oaivilsearvevuođa .
Denne nye offentligheten stiller nye krav og forventninger til hvordan debatt og meningsbæring skal foregå i det samiske samfunnet .
Dát ođđa almmolašvuohta bidjá ođđa gáibádusaid ja vuordámušaid dasa mo digaštallan ja oaiviliid hábmen galgá dáhpáhuvvat sámi servodagas .
Samiske institusjoner som festivaler , teater , kulturhus , museer , språksentre , høyre utdannings- og forskningsmiljøer er en forutsetning for bygging av det samiske demokratiet og det samiske samfunnet .
Sámi ásahusat , nu mo festiválat , kulturviesut , museat , giellaguovddážat , alit oahppo- ja dutkanbirrasat , leat eaktun sámi demokratiija ja sámi servodaga huksemii .
En viktig betingelse for en ny og fungerende samisk offentlighet og et samisk demokrati , er at det finnes institusjoner som virker til meningsutveksling , meningsdanning og informasjonsflyt .
Deaŧalaš eaktu ođđa ja doaibmi sámi almmolašvuhtii ja sámi demokratiijii lea ahte gávdnojit ásahusat mat doibmet oaivillonuheami , oaivilhábmema ja diehtojuohkima várás .
Men med få og svake samfunnsinstitusjoner mellom Sametinget som et folkevalgt organ og det enkelte individ , blir demokratiet sårbart .
Muhto go leat unnán ja geanohis servodatásahusat Sámedikki , albmotválljen orgánan , ja ovttaskas olbmo gaskkas , de raššu demokratiija .
Om det ikke samtidig finnes moderne og sterke institusjoner som er i dialog med , påvirker og er premissleverandører for den politikk Sametinget skal føre , vil det samiske demokratiet svekkes .
Jos seammás eai gávdno ođđaáigásaš ja nana ásahusat mat gulahallet , váikkuhit ja bidjet eavttuid dan politihkkii maid Sámediggi fievrrida , de geanohuvvá sámi demokratiija .
Sametingsrådet ser derfor utviklingen av samiske institusjoner innenfor alle samfunnsområder som en grunnleggende forutsetning for byggingen av det samiske demokratiet og det samiske samfunnet .
Danne oaidná Sámediggeráđđi ahte sámi ásahusaid ovddideapmi buot servodatsurggiid siskkabealde lea vuođđoeaktun sámi demokratiija ja sámi servodaga huksemii .
Norge har et særskilt ansvar for utvikling av samenes språk , kultur og levekår .
Norggas lea erenoamáš ovddasvástádus sámi giela , kultuvrra ja eallineavttuid ovddideamis .
ILO- 169 artikkel 6 slår fast at urfolk skal konsulteres når det vurderes å innføre lovgiving og administrative tiltak .
ILO- 169 artihkal 6 nanne ahte álgoálbmogat galget konsulterejuvvon go árvvoštallojuvvo ásahit lágaid ja hálddahuslaš doaibmabijuid .
Slike administrative tiltak omfatter utvilsomt også budsjetter og økonomiske rammer .
Dakkár hálddahuslaš doaibmabijuide gullet eahpitkeahttá maiddái bušeahtat ja ekonomalaš rámmat .
Det er også slik at ILO- 169 artikkel 7 gir samene : ” … rett til å vedta egne prioriteringer [ … ] og så langt som mulig ha kontroll med sin økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling ” .
Lea maiddái nu ahte ILO- 169 artihkal 7 addá sápmelaččaide vuoigatvuođa “ ... mearridit dehálašvuođaortnega [ ... ] ja ... nu guhkás go lea vejolaš jođihit iežaset ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdánumi ” .
Det vises videre til FNs erklæring om urfolks rettigheter artikkel 3 som sier at samene selv avgjør sin politiske status og bestemmer over sin økonomiske , sosiale og kulturelle utvikling .
Viidáseappot čujuhuvvo ON julggaštussii álgoálbmotvuoigatvuođaid birra artihkkalii 3 mii dadjá ahte sápmelaččat mearridit ieža iežaset politihkalaš stáhtusa ja mearridit iežaset ekonomalaš , sosiála ja kultuvrralaš ovdánumi .
Side 55 av 359
55 siidu 365 siiddus
som i hovedsak virker i og for det norske samfunnet , er en tilsvarende utvikling svak i det samiske samfunnet .
Juohke álbmogii mii galgá stivre iežas doaimma , lea deaŧalaš váikkuhit ja mearridit ekonomalaš rámmaid ja vuoruhemiid .
Sametingsrådet ser derfor samisk institusjonsbygging med nødvendige økonomiske og menneskelige ressurser som avgjørende viktig for kapasitetsbyggingen i det samiske samfunnet .
Danne lea Sámediggeráđi mielas hui deaŧalaš hukset ásahusaid dárbbašlaš ekonomalaš ja olmmošlaš resurssaiguin vai kapasitehta buorrána sámi servodagas .
Med en forventet prisstigning i 2011 på 2,7% er budsjettet til samiske formål for 2011 i realiteten noe svakere enn i 2010 .
2,7 % vurdojuvvon haddegoargŋumiin 2011:s , lea 2011 bušeahtta sámi áigumušaide duohtavuođas heajut go 2010:s .
Dette innebærer at statsbudsjettet legger opp til en innstramming på budsjettet til samiske formål i 2011 .
Vaikke vel Ráđđehus muhtun surggiin evttoha lassánemiid , de das lea uhccán ávki go juolludus Sámediggái lea heittot .
Sametinget skal og må ta et samlet budsjettansvar for hele det samiske samfunn .
Sámedikkis galgá ja ferte leat ollislaš bušeahttaovddasvástádus olles sámi servodagas .
I vedlegget til statsbudsjettet 2011 – Bevilgninger til samiske formål , står følgende : ” Sametinget er etablert gjennom sameloven for å etterleve Grunnlovens § 110 a .
2011 stáhtabušeahta mildosis – Juolludeamit sámi áigumušaide , čuožžu ná : ” Sámediggi ásahuvvui sámelága vuođul ollašuhttin dihtii Vuođđolága § 110a .
Som folkevalgt organ har Sametinget stor frihet . ”
Álbmotválljen orgánan Sámedikkis lea stuorra friddjavuohta . ”
Sametingsrådet mener at det fortsatt er lang vei å gå med hensyn til dette .
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte ain lea guhká ovdalgo dat ollašuhttojuvvo .
Sametinget har ikke stor frihet da store deler av bevilgningen til Sametinget er bundet opp av føringer / øremerkinger fra de enkelte departementene .
Sámedikkis ii leat stuorra friddjavuohta daningo stuorra oasit juolludusas Sámediggái leat merkejuvvon ruđat iešguđet departemeanttain .
Disse føringene / øremerkingene har akkumulert seg opp gjennom årene .
Dát merkejuvvon ruđat leat lassánan jagis jahkái .
Sametingsrådet fremlegger sitt syn på hvordan ståstedet er i forhold til å tildele økningene Sametinget får hvert år .
Sámediggeráđđi bidjá ovdan iežas oainnu dasa mo dat lea juohkit daid lassánemiid maid Sámediggi oažžu juohke jagi .
Under viser vi en figur som illustrer dette :
Vuolábealde lea govastat mii čájeha dan :
Sametingets frihetsgrad - utvikling bevilgninger , bindinger av bevilgningene og frie midler 400 000
Sametingets frihetsgrad - utvikling bevilgninger , bindinger av bevilgningene og frie midler 400 000
Øremerking , / binding inkl 3% prisstigning
Øremerking , / binding inkl 3% prisstigning
Faktisk bevilgning
Faktisk bevilgning
Rest frie midler
Rest frie midler
Utvikling priskorrigert budsjett 700 000 600 000 500 000 400 000 300 000 200 000 100 000 1998
Utvikling priskorrigert budsjett 700 000 600 000 500 000 400 000 300 000 200 000 100 000 1998
Sametingets budsjett
Sametingets budsjett
Samiske formål ekskl. Sametingets budsjett
Samiske formål ekskl . Sametingets budsjett
Sametinget har ingen muligheter til å øke bevilgningen i særlig grad til de samiske institusjonene som har fast tilskudd over Sametingets budsjett .
Okta dain váikkuhusain go nu ollu merkejuvvon ruđat leat geavahuvvon , lea ahte Sámediggi ieš ferte vulos vuoruhit osiid iežas bušeahtas máksit lassegoluid bálká- ja haddegoargŋuma geažil .
Dette hemmer utviklingen av samiske institusjoner og fører til misnøye hos tilskuddsmottakerne .
Sámediggái ii leat vejolaš olus lasihit juolludusaid daidda sámi ásahusaide main leat bistevaš doarjja Sámedikki bušeahtas .
Sametinget blir derfor i mange sammenhenger sett på som en ” bremsekloss ” for mange samiske institusjoner .
Dat goazaha sámi ásahusaid ovdánumi ja dagaha doarjjaoažžuid duhtameahttumin . Danne gehččojuvvo Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Dette på bakgrunn av at Sametinget ikke har frie midler til å styrke for eksempel de samiske institusjonene .
Sámediggi ollu oktavuođain “ easttan ” ollu sámi ásahusaide , dan sivas go Sámedikkis eai leat friijaruđat nannet ovdamearkka dihtii sámi ásahusaid .
Et eksempel er Beaivvaš Sámi Teater som har signalisert at de ønsker seg tilbake til Kulturdepartementet .
Okta ovdamearka lea Beaivváš Sámi Teáhter mii lea dovddahan ahte sii háliidit ruovttoluotta Kulturdepartemeantta vuollásažžan .
Figuren viser at store deler av økningen til Sametinget i denne 10-årsperioden er øremerket av departementene .
Govastat čájeha ahte stuorra oasit lassáneamis Sámediggái dán 10-jagi áigodagas leat departemeanttat merken .
Dette gjenspeiler det Sametingsrådet har påpekt og kommentert til regjeringen om at den reelle økningen i liten grad gir Sametinget muligheten til selv å prioritere utvikling av det samiske samfunn .
Dat čájeha dan maid Sámediggeráđđi lea cuiggodan ja dadjan ráđđehussii ahte duohta lassáneapmi addá Sámediggái uhccán vejolašvuođa ieš vuoruhit sámi servodaga ovddideami .
I tillegg har Sametinget gjennom denne tidsperioden overtatt ansvaret for forvaltning av flere samiske institusjoner og ordninger som tidligere var underlagt forskjellige departement .
Dan lassin lea Sámediggi dán áigodagas váldán badjelasas hálddašanovddasvástádusa máŋgga sámi ásahusas ja ortnegis , mat ovdal gulle iešguđet departemeanttaide .
Dette er ordninger som er utviklet over lang tid og gjerne har både mottakere og regelverk som langt på vei krever en videreføring .
Dat leat ortnegat mat leat guhkit áiggi badjel ovdánan ja dain leat dávjá sihke vuostáiváldit ja njuolggadusat mat mealgadii gáibidit joatkima .
Enhver større endring i de ordninger Sametinget overtar vil i så måte langt på vei være politisk umulig å gjennomføre , med mindre endringene består i større økninger .
Juohke stuorát rievdadus dain ortnegiin maid Sámediggi váldá badjelasas , lea mealgadii veadjemeahttun čađahit politihkalaččat , jus rievdadusaid eai čuovo stuorra lassáneamit .
Den eneste muligheten til å initiere nye tiltak er å benytte prisstigningen som skulle gått til eksisterende formål i Sametingets budsjett , som igjen fører til at disse vil få en real nedgang fra Sametinget .
Áidna vejolašvuohta álggahit ođđa doaibmabijuid lea geavahit dan haddegoargŋuma mii lei galgat geavahuvvot dálá áigumušaide Sámedikki bušeahtas , mii fas mielddisbuktá ahte dáidda áigumušaide njiedjá duohta juolludeapmi Sámedikkis .
En grov gjennomgang viser at 20-25 millioner kroner av virkemiddelpostene er initiert og etablert på denne måten .
Oaidná hui johtilit ahte 20-25 miljon ruvnnu váikkuhangaskaoapmepoasttain leat álggahuvvon ja ásahuvvon dán láhkai .
Dette utgjør i underkant av 7 % av Sametingets eget budsjett og ca 3 % av de totale overføringene til samiske formål .
Dát dahká veaháš uhcit go 7 % Sámedikki iežas bušeahtas ja sullii 3 % juolludemiin buohkanassii sámi áigumušaide .
Dagens samhandling mellom staten og Sametinget på budsjettområdet kan beskrives som følger : Sametingets mulighet til å utvikle egen samepolitikk er begrenset .
Dálá gulahallama bušeahttasuorggis gaskal stáhta ja Sámedikki sáhttá válddahallat ná : Sámedikki vejolašvuohta ovddidit iežas sámepolitihka lea gárži .
Sametingets manglende gjennomslag på budsjettområdet vil over tid ( om det ikke allerede er et faktum ) føre til at aktører i det samiske samfunn som ønsker å fremme nye initiativ , fremmer disse til staten direkte fremfor å benytte Sametinget .
Go Sámediggi ii guldaluvvo bušeahttasuorggis , de guhkit áiggi vuollái ( jus ii leš dál jo duohta ) dat dagaha ahte sii sámi servodagas geat háliidit ovddidit ođđa álgagiid , ovddidit daid njuolgga stáhtii dan sajes go geavahit Sámedikki .
Man undergraver med andre ord Sametingets autoritet på budsjettområdet , og legitimiteten .
Dan láhkai sii hedjonahttet Sámedikki válddi bušeahttasuorggis , ja Sámedikki legitimitehta .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti Side 57 av 359
Sámedikki bušeahttaovdáneapmi buohkanassii lea heittot .
Det vises til Sametingets budsjett for 2011 som er på kr 355 707 000 ( eksklusive samefolkets fond ) , uavhengig av nye behov , utgjør lønns- og prisstigning på 3,1 % kr 11 026 917 .
Čujuhuvvo Sámedikki 2011 bušehttii mii lea 355 707 000 ru ( earret sámeálbmotfoandda ) , beroškeahttá ođđa dárbbuin , mas 3,1 % bálká- ja haddegoargŋun dahká 11 026 917 ru. .
Her forutsettes samme nivå som Sametinget får fra regjeringen .
Dás eaktuduvvon seamma dássi go dat maid Sámediggi oažžu ráđđehusas .
Herav er kr 3 850 000 øremerket av Fornyings- , administrasjons- og kirkedepartementet til handlingsplan for samisk språk og samisk statistikk .
Dás lea 3 850 000 ru merkejuvvon Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartemeanttas sámegiela ja sámi statistihka doaibmaplánii .
Dermed gjenstår kr 10 174 000 til Sametingets egne prioriteringer .
Dalle báhcá vel 10 174 000 Sámedikki iežas vuoruhemiide .
Sametingsrådet må først og fremst prioritere denne økningen til lønns- og prisstigning for de institusjoner som får direkte tilskudd over Sametingets budsjett .
Sámediggeráđđi ferte vuosttažettiin vuoruhit dán lassáneami bálká- ja haddegoargŋumii daidda ásahusaide mat ožžot njuolgga doarjaga Sámedikki bušeahtas .
Konsekvens av dette er at de øvrige postene , for eksempel de søkerbaserte tilskuddsordningene , ikke kan prioriteres eller får null i vekst .
Váikkuhus dás lea ahte eará poasttat , ovdamearkka dihtii ohcanvuđot doarjagat , eai sáhte vuoruhuvvot dahje eai oaččo maidege lassánemiid .
Beaivváš Sámi Našunálateáhter Sametingsrådet vil bruke en samisk kulturinstitusjon for å illustrere forholdet mellom Sametingets totale budsjettmessige situasjon og institusjonens utviklingsmuligheter .
Beaivváš Sámi Našunálateáhter Sámediggeráđđi áigu geavahit sámi kulturásahusa ovdamearkan čájehit oktavuođa gaskal Sámedikki ollislaš bušeahttadili ja ásahusaid ovddidanvejolašvuođaid .
Beaivváš Sámi Teáhter ble i 1981 etablert som fri gruppe , og har således 30-års jubileum i 2011 .
Beaivváš Sámi Teáhter ásuhuvvui 1981 friija joavkun , ja sáhtte ávvudit 30-jagi 2011:s .
Forarbeidet til Beaivváš ble startet opp på idealistisk grunnlag i kjølvannet av Alta-saken .
Beaivváža ovdabargu álggahuvvui idealisttalaš vuođuin Áltá-ášši olis .
Beaivváš fikk fra 1987 ( først i en treårig prøveperiode ) støtte over Kultur- og kirkedepartementets budsjett ( over posten Ymse tiltak ) .
Beaivváš oaččui 1987 rájes ( vuos golmma jagi geahččalanáigodahkii ) doarjaga Kultur- ja girkodepartemeantta bušeahtas ( poasttas feara man doaibmabijut ) .
I 1991 ble Beaivváš en fast post på statsbudsjettet , og definert i gruppe med regionteatrene .
1991:s šattai Beaivváš bistevaš poastan stáhtabušehttii , ja biddjojuvvui seamma jovkui go regiovdnateáhterat .
I forbindelse med stortingsmeldingen ” Kultur i tiden ” i 1992 ble Beaivváš definert som en av de nasjonale teaterinstitusjoner .
Stuorradiggedieđáhusa ” Kultur i tiden ” oktavuođas 1992:s definerejuvvui Beaivváš okta nationála teáhterásahusain .
I tråd med utviklingen i Sametingets myndighet opprettet Kultur- og kirkedepartementet i 2002 en ny budsjettpost , 320 Allmenne kulturformål , post 53 Samiske kulturformål .
Dađi mielde go Sámedikki váldi ovdánii , ásahii Kultur- ja girkodepartemeanta 2002:s ođđa bušeahttapoastta , 320 Dábálaš kulturáigumušat , poasta 53 Sámi kulturáigumušat .
Bevilgningene til en rekke samiske kulturtiltak ble lagt til denne posten , herunder Beaivváš .
Juolludusat moanat sámi kulturdoaibmabijuide biddjojuvvojedje dán postii , dás maiddái Beaivváš .
Teaterets målsettinger er å bli et fullt utbygd teater med egen scene for det samiske publikum , gi opplæring til og rekruttere unge samiske scenekunstnere og teaterarbeidere , samt utvikle samiske dramatikere .
Teáhtera ulbmilat lea šaddat gárvves teáhterin mas lea sierra lávdi sámi gehččiid várás , mii oahpaha ja rekruttere nuorra sámi lávdedáiddáriid ja teáhterbargiid , ja luovvá sámi dramatihkkáriid .
Teateret har fast tilholdssted i Kautokeino , og turnere det samiske bosettingsområdet .
Teáhtera bistevaš sadji lea Guovdageainnus , ja johtá birra sámi ássanguovllu .
De geografiske avstandene er store , noe som igjen medfører betydelige turnékostnader .
Geográfalaš gaskkat leat guhkit , mii maid mielddisbuktá stuorra johtingoluid .
Beaivváš er ikke bare et teater for samene , men også et teater som med sitt samiske utspring og forankring bidrar med forestillinger av allmenn interesse , ikke minst gjelder dette som formidler av samtidsuttrykk innenfor teater .
Beaivváš ii leat teáhter dušše sápmelaččaid várás , muhto maiddái dakkár teáhter mii sámevuođa vuođul neavttašit čájálmasaid main lea almmolaš beroštupmi , erenoamážit go gaskkustit dálááiggi olggosbuktima teáhter suorggis .
Beaivváš er og en viktig arbeidsplass for flere ulike kunstneriske faggrupper i det samiske samfunnet .
Beaivváš lea maiddái sámi servodaga sierranas dáiddalaš fágajoavkkuid deaŧalaš bargosadji .
Teater er formidler av tradisjoner og felles kultur gjennom oppsetninger av klassikere .
Teáhter lea árbevieruid ja oktasaš kultuvrra gaskkusteaddji čájehettiin klassihkkariid .
Men scenekunsten kan også formidle ny og ukjent kultur og formidle kjente verker på måter som åpner for nye perspektiver .
Muhto lávdedáidda sáhttá maiddái gaskkustit ođđa ja amas kultuvrra ja gaskkustit dovddus dahkosiid dakkár vugiiguin mat rahpet ođđa perspektiivvaid .
Scenekunsten samler publikum i en felles arena og kan bidra til å skape og ta vare på lokal identitet , tilhørighet og fellesskap .
Lávdedáidda čohkke gehččiid oktasaš arenai ja sáhttá leat mielde duddjomin ja fuolahit báikkálaš identitehta , gullevašvuođa ja searvevuođa .
Når Sametinget overtok forvaltningsansvaret for Beaivváš Sámi Teáhter i 2002 hadde teateret et budsjett på 10,2 mill kr. .
Go sámediggi válddii badjelasas hálddašanovddasvástádusa Beaivváš Sámi Teáhterisi 2002:s , de lei teáhteris 10,2 miljon ruvdnosaš bušeahtta .
Sametinget økte dette innefor sine rammer til 10,7 i 2002 . I 2010 er budsjettrammene til Beaivváš Sámi Našunálateáhter på 15,6 mill kr , noe som er en samlet økning fra 2002 til 2010 på 4,9 mill kr , eller 45,9 % .
Sámediggi lasihii dán 10,7 miljon ruvdnui iežas rámmáid siskkomeande 2002:s. 2010:s lea Beaivváš Sámi Našunálateáhtera bušeahttarámma 15,6 milj ru , mii lea 4,9 miljon ruvdnosaš lassáneapmi jagi 2002 rájes 2010 rádjai , dahje 45,9 % .
Med en økning tilsvarende prisstigningen fra 2010 til 2011 er økningen på 5,4 mill kr eller 50,5% .
Lassáneapmi mii vástida haddegoargŋumii 2010 rájes 2011 rádjai lea 5,4 miljon ru lassáneapmi dahje 50,5 % .
Drøfting Samenes rett til selvbestemmelse legger viktige premisser for utformingen av samiske institusjoner , som Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Ságaškuššan Sámiid iešmearridanriekti bidjá deaŧalaš eavttuid sámi ásahusaid hábmemii , nugo Beaivváš Sámi Našunálateáhtera .
Retten til selvbestemmelse er av sentral betydning for hvordan samhandlingen er mellom Sametinget og statlige myndigheter , og mellom Sametinget og samiske institusjoner .
Iešmearridanrievttis lea guovddáš mearkkašupmi dasa movt ovttasdoaibman Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskka lea , ja Sámedikki ja sámi ásahusaid gaskka .
Konsultasjonsavtalen er et sentralt verktøy når nye lover skal lages eller lover skal endres .
Konsultašuvdnašiehtadus lea guovddáš gaskaoapmi go ođđa lágat galget ráhkaduvvot dahje lágat galget rievdaduvvot .
På institusjonsområdet er det i begrenset grad lovgivingen som er styrende for politikkutviklingen .
Ásahussuorggis stivre láhkaaddin politihka ovddideami hui vánet .
Desto større betydning har det hvordan de budsjettmessige rammene styres og hvilke premisser som legges til grunn .
Dađi stuorát mearkkašupmi lea das movt bušeahttarámmat stivrejuvvojit ja makkár eavttut biddjojuvvojit vuođđun .
I dag foreligger det ikke prosedyrer for budsjettkonsultasjoner eller budsjettforhandlinger , selv om konsultasjonsforpliktelsene etter ILO 169 artikkel 6 og 7 også omfatter budsjett .
Dál eai leat makkárge bargovuogit bušeahttakonsultašuvnnaid várás dahje bušeahttašiehtadallamiid várás , vaikko konsultašuvdnageatnegasvuohta ILO 169 artihkkaliid 6 ja 7 mielde guoská maiddái bušehttii .
Sametinget er etablert som organ og gitt midler og delegert myndighet av det norske Storting .
Sámediggi lea ásahuvvon orgána masa Norgga Stuorradiggi addá ruđaid ja fápmuda válddi .
Slik sett er Sametinget i stor grad avhengig av sentrale styresmakter .
Dien dáfus lea Sámediggi oalle sorjavaš guovddáš stivrenválddis .
Samtidig velges Sametinget og gis legitimitet av det samiske folk gjennom valg .
Seammás vállje sámi álbmot válgga bokte Sámedikki ja dan bokte addojuvvo legitimitehta .
Dette forutsetter et visst samsvar mellom muligheten til myndighet og de forventninger velgerne har til Sametinget .
Dát eaktuda ahte váldevejolašvuohta dihto muddui dávistivččii daid vuordámušaide mat jienasteddjiin leat Sámediggái .
Skal Sametinget lykkes med å være en tilrettelegger og premissleverandør for den generelle samfunnsutviklingen i Sápmi , må Sametinget gis reelle muligheter til å utvikle forutsetningene for samisk institusjonsutvikling .
Jos Sámediggi galgá lihkostuvvat eavttuid láhčimiin ja bidjamiin oppalaš servodatovddideapmái Sámis , de ferte Sámediggái addojuvvot duohta vejolašvuohta ovddidit eavttuid sámi ásahusovddideapmái .
Sametinget må ha reell innflytelse over budsjettutviklingen til samiske institusjoner som Beaivváš Sámi Našunálateáhter , slik at Sametinget kan på vegne av det samiske folk - ha større kontroll og påvirkningskraft på den generelle samfunnsutviklingen i Sápmi .
Sámedikkis ferte leat duohta váikkuhanfápmu bušeahttaovddideapmái sámi ásahusaid várás nugo Beaivváš Sámi Našunálateáhterii , vai Sámediggi sáhttá – sámi álbmoga beales – buorebut stivret oppalaš servodatovddideami Sámis ja váikkuhit dan .
I Soria Moria erklæringen heter det at : ” Til grunn for samepolitikken ligger at staten Norge opprinnelig er etablert på territoriet til to folk , samer og nordmenn , og at begge folkene har den samme rett og det samme krav på å kunne utvikle sin kultur og sitt språk .
Soria Moria julggaštusas čuožžu : ” Til grunn for samepolitikken ligger ahte staten Norge opprinnelig er etablert på territoriet til to folk , samer og nordmenn , og ahte begge folkene har den samme rett og de samme krav på å kunne utvikle sin kultur- og sitt språk .
Vi vil føre en samepolitikk som skal tjene den samiske befolkningen slik at samisk språk , kultur og samfunnsliv skal ha en sikker framtid i Norge .
Vi vil føre en samepolitikk son skal tjene den samiske befolkningen slik ahte samisk språk , kultur- og samfunnsliv skal ha en sikker framtid i Norge .
Kulturlivet er en viktig kraft for å styrke identiteten , samtidig som den bidrar til levende lokalsamfunn ” [ … . ] ”
Kulturlivet er en viktig kraft for å styrke identiteten , samtidig son den bidrar til levende lokalsamfunn ” [ … . ] ”
Regjeringen vil : [ … ] . .
Regjeringen vil : [ … ] . .
, bedre rammebetingelsene for samiske kunstnere og kulturutøvere og bidra til internasjonal profilering av samisk kultur ” .
, bedre rammebetingelsene for samiske kunstnere og kulturutøvere og bidra til internasjonal profilering av samisk kultur- ” .
Da Kulturmeldingen St.meld nr. 48 ( 2002-2003 ) Kulturpolitikken frem mot 2014 ble behandlet i Stortinget , var det stor enighet om at ivaretakelse og videreutvikling av samisk kultur er et nasjonalt ansvar , og at : ” … .
Dalle go Stuorradiggi meannudii Kulturdieđáhusa nr. 48 ( 2002-2003 ) Kulturpolitikken frem mot 2014 , lei stuorra ovttamielalašvuohta das ahte nationála dásis dat lea ovddasvástádus sámi kultuvrra goziheamis ja viidáset ovddideamis : ” … .
Ansvaret bør utøvers gjennom nær dialog med Sametinget , og Sametingets føringer for politikken bør legges til grunn . … ”
Ansvaret bør utøvers gjennom nær dialog med Sametinget , og Sametingets føringer for politikken bør legges til grunn . … ”
, jfr. St.meld. nr. 28 ( 2007-2008 ) Samepolitikken .
gč. Stuorradiggeráđidieđáhusa nr. 28 ( 2007-2008 ) Sámepolitihka birra .
I St.meld. nr. 32 ( 2007-2008 ) Bak kulissene kapittel 9.6 Samisk scenekunst heter det i innledningsdelen at ” Statens ansvar for samisk kulturpolitikk ivaretas ved å legge til rette for at Sametinget kan føre en selvstendig kulturpolitikk , og ved at samisk kultur inngår som en del av den nasjonale kulturpolitikken .
Stuorradiggeráđidieđáhusas nr. 32 ( 2007-2008 ) “ Bak kulissene ” kapihttalis 9.6 Sámi lávdedáidaga birra čuožžu álggahusoasis ahte ” Statens ansvar for samisk kulturpolitikk ivaretas ved å legge til rette for ahte Sametinget kan føre en selvstendig kulturpolitikk , og ved ahte samisk kultur- inngår son en del av den nasjonale kulturpolitikken .
Statens ansvar for samisk kultur inngår i statens overordnede kulturpolitiske ansvar .
Statens ansvar for samisk kultur- inngår i statens overordnede kulturpolitiske ansvar .
Regjeringen vil bedre Sametingets muligheter til å drive en aktiv kulturpolitikk og bedre rammebetingelsene for samiske kunstnere og kulturutøvere .
Regjeringen vil bedre Sametingets muligheter til å drive en aktiv kulturpolitikk og bedre rammebetingelsene for samiske kunstnere og kulturutøvere .
Samisk kultur er også en viktig del av kulturløftet ” .
Samisk kultur- er også en viktig del av kulturløftet ” .
Videre heter det i samme melding at : ” … .
Dasto čuožžu seamma dieđáhusas ahte : ” … .
Departementet vil likevel understreke Beaivváš Sámi Teáhter og Sydsamisk Teater / Åarjelhsaemien Teatres betydning for samisk språk , kultur og identitet , og at det er av vesentlig betydning at teatrene har gode rammebetingelser for driften … ” .
Departementet vil likevel understreke Beaivváš Sámi Teáhter og Sydsamisk Teater / Åarjelhsaemien Teatres betydning for samisk språk , kultur- og identitet , og ahte de er av vesentlig betydning ahte teatrene har gode rammebetingelser for driften … ” .
I tiltaksdelen til kapittel 9.6 Samisk scenekunst , side 138 , kap. 9.6.6.1 Tiltak , står det blant annet at : ” … . .
Doaibmabidjooasis kapihttalis 9.6 Sámi lávdedáidaga birra , siiddus 138 , kap. 9.6.6.1 Doaibmabijut , čuožžu earret eará ahte : ” … . .
Med bakgrunn i statens overordnede ansvar for samisk kultur , vil departementet legge til rette for at samisk scenekunst kan videreutvikles ” .
Med bakgrunn i statens overordnede ansvar for samisk kultur- , vil departementet legge til rette for ahte samisk scenekunst kan videreutvikles ” .
De årlige statlige budsjettrammene for Sametinget og samiske formål er en hovedfaktor for formingen av det samiske samfunnet .
( “ ... Stáhta bajimuš ovddasvástádusa vuođul sámi kultuvrras , áigu departemeanta láhčit diliid nu ahte sámi lávdedáidaga sáhttá viidáset ovddidit ” . )
Det er derfor etter sametingsrådets formening helt klart at det må utvikles prosedyrer for budsjettforhandlinger mellom Regjeringen og Sametinget .
Dat jahkásaš bušeahttarámmat maid stáhta addá Sámediggái ja sámi ulbmiliidda váikkuhit eanemusat sámi servodaga hábmemii .
Bare da vil Sametinget kunne ha en fullverdig styringsmulighet over den samiske institusjonsutviklingen og samfunnsformingen , og bare da Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti
Danne lea sámediggeráđi oaivila mielde áibbas čielggas ahte ferte ovddidit bargovugiid bušeahttašiehtadallamiid várás Ráđđehusa ja Sámedikki gaskka .
Dette kan sies å være situasjonen for Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Sáhttá dadjat ahte dilli lea nu Beaivváš Sámi Našunálateáhtera ektui .
Situasjonen er imidlertid den at mens det har vært stor grad av institusjonsbygging og institusjonsstyrking i de norske teatrene de siste ti årene , så har utviklingen for Beaivváš Sámi Našunálateáhter nesten stått stille .
Dilli lea dattetge nu ahte maŋimuš logi jagiin leat norgga teáhterásahusat hui ollu huksejuvvon ja nannejuvvon , go fas Beaivváš Sámi Našunálateáhtera ovddideapmi lea measta bisánan .
Ovennevnte bekymring har tydeligst kommet til utrykk fra organisasjoner og personer tilknyttet Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Dás mii bajábealde daddjojuvvo leat čielgasepmosit fuolastuvvan dat organisašuvnnat ja olbmot geain lea oktavuohta Beaivváš Sámi Našunálateáhterii .
I januar 2009 uttrykte styret i Sámi Teáhter Searvi ( STS ) i en appell om å ta vare på Beaivváš Sámi Teáhter i det nasjonale kulturløftet blant annet at ” Rammebevilgningene til post 53 , gitt av Kulturogkirkedepartementet kan på ingen måte sikre at målene for Beaivváš blir tilgodesett .
Ođđajagimánus 2009 ávžžuhii Sámi Teáhter Searvvi ( STS ) stivra ahte Beaivváš Sámi Teáhteris ferte váldit ávvira nationála kulturloktemis earret eará ahte ” Rammebevilgningene til post 53 , gitt av Kulturogkirkedepartementet kan på ingen måte sikre ahte målene for Beaivváš blir tilgodesett .
Fordi denne posten skal sikre for mange andre samiske kulturelle aktiviteter ” .
Fordi denne posten skal sikre for mange andre samiske kulturelle aktiviteter ” .
Og videre at ” Styret i STS foreslår at staten ved Kultur- og kirkedepartementet igjen tar det budsjettmessige ansvar for Beaivváš Sámi Teáhter .
Ja dasto ahte ” Styret i STS foreslår ahte staten ved Kultur- og kirkedepartementet igjen tar de budsjettmessige ansvar for Beaivváš Sámi Teáhter .
[ ... ]og appellerer både til Kultur- og kirkedepartementet og Sametinget om å handle . ” .
[ ... ]og appellerer både til Kultur- og kirkedepartementet og Sametinget om å handle . ”
Norsk skuespillerforbund fulgte opp saken .
Norgga neavttáriid searvi čuovvolii ášši .
Lederen Agnete Haaland ga uttrykk for at Sametinget har mange andre områder de prioriterer , og derfor ikke har evne til å gi teateret de øknomiske rammene de trenger .
Jođiheaddji Agnete Haaland dovddahii ahte Sámedikkis leat ollu eará suorggit maid vuoruhit , ja danne ii nagot addit teáhterii daid ekonomalaš rámmaid maid dat dárbbašivčče .
Forbundet ba i et brev til Kultur- og kirkedepartementet om at departementet tar over det budsjettmessige ansvaret for Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Searvi bivddii reivvestis Kultur- ja girkodepartementii ahte departemeantta válddášii ovddasvástádusa Beaivváš Sámi Našunálateáhteris bušeahta dáfus .
En forespurt kandidat som styremedlem for Beaivváš signaliserte overfor Sametinget at vedkommende ville stille som styrekandidat under visse forutsetninger , og blant annet engasjere seg med det mål at Beaivváš kommer inn som fast post på statsbudsjettet som Norges fjerde nasjonale scene .
Dat evttohas geas jerrojuvvui vuolgit Beaivváža stivralahttun dovddahii Sámediggái ahte son sáhtášii vuolgit stivraevttohassan dihto eavttuid vuođul , ja earret eará bargat dainna ulbmilin ahte Beaivváš oččošii fásta poastta stáhtabušeahtas Norgga njealját nationála lávdin .
NSR-leder Aili Keskitalo har i media uttrykt skuffelse over forslaget til statsbudsjett for 2011 , og sa blant annet at det svake kulturbudsjettet kommer til å berøre alle samiske kulturinstitusjoner , også Beaivváš .
NSR-jođiheaddji Aili Keskitalo lea medias dovddahan ahte lea beahtahallan jagi 2011 stáhtabušeahtta evttohussii , ja dajai earret eará ahte fuones kulturbušeahtta guoskkaha buot sámi kulturásahusaid , maiddái Beaivváža .
Keskitalo utelukket ikke at teateret ville fått bedre vilkår om det hadde blitt underlagt Kulturdepartementet direkte .
Keskitalo oaivvilda ahte teáhter livččii soaitán oažžut buoret eavttuid jos dat livččii lean njuolga Kulturdepartemeantta vuollásaš .
Teatersjef Haukur Gunnarsson uttalte nylig at han ser to mulige løsninger for Beaivváš Sámi Našunálateáhter ; enten må teateret tilbake som egen post under kulturdepartementet , eller som egen post i sametingsbudsjettet og bli synlige i budsjettet .
Teáhterhoavda Haukur Gunnarsson celkkii gieskat ahte su mielas leat guokte čovdosa Beaivváš Sámi Našunálateáhtera ektui ; ahte teáhter juogo ferte ruovttoluotta sierra postii kulturdepartemeantta vuolde , dahje juo biddjot sierra poastan Sámedikki bušeahtas ja boahtit oidnosii bušeahtas .
Til tross for lite utviklet samisk institusjonsstruktur og heller magre budsjettmessige økninger har samisk teater de siste årene utviklet seg til et høgt kunstfaglig nivå , som blir lagt merke til og satt pris på langt utover Norges grenser .
Vaikko sámi ásahusstruktuvra leage unnán ovddiduvvon ja lea unnán ožžon lasáhusaid bušehttii , de lea sámi teáhter maŋimuš jagiin ovddidan alccesis alla dáiddafágalaš dási , mii fuomášuvvo ja árvvus adnojuvvo guhkás olggobealde Norgga rájáid .
Beaivváš er et nasjonalteater , de har ikke de samme ressursene som andre teatre på samme institusjonelle nivå .
Beaivváš lea nationála teáhter , das eai leat dat seamma resurssat go eará teáhteriin seamma institušuvnnalaš dásis .
Beaivváš kan sammenligne seg med de andre nasjonale og regionale teatrene i Norge når det gjelder kunstnerlige forestillinger , og ivaretakelse av språk og kultur .
Beaivváža sáhttá buohtastahttit eará nationála ja regionála teáhteriiguin Norggas go guoská dáiddalaš čájáhusaide , ja giela ja kultuvrra seailudeapmái .
Men teateret kan ikke sammenligne seg med de øvrige nasjonale scenekunstinstitusjonene , eller selv de minste regionteatrene når det gjelder de økonomiske forutsetninger .
Muhto teáhtera ii sáhte buohtastahttit eará nationála lávdedáiddaásahusaiguin , dahje daiguin unnimus regiovdnateáhteriiguin go guoská ekonomalaš eavttuide .
Sametingsrådets opprinnelige posisjon under konsultasjonene om stortingsmeldingen var at dersom Sametinget skal overta statens aksjer i Beaivváš Sámi Teáhter og på den måten overta større ansvar for samisk scenekunst , så må de økonomiske rammene være slik at samiske teatre gis gode faglige og økonomiske arbeidsvilkår .
Sámediggeráđi vuolggaposišuvdnan konsultašuvnnain stuorradiggedieđáhusa hárrái lea ahte jos Sámediggi galgá váldit badjelasas Beaivváš Sámi Teáhtera stáhta ossosiid ja dieinna lágiin váldit stuorát ovddasvástádusa sámi lávdedáidagis , de fertejit sámi teáhteriidda addojuvvot dakkár ekonomalaš rámmat mat addet buriid fágalaš ja ekonomalaš bargoeavttuid .
Det ble og vist til at det ikke er etablert prosedyrer for konsultasjoner eller forhandlinger om fastsetting av budsjettrammene til samiske formål .
Čujuhuvvui maiddái ahte eai leat ásahuvvon konsultašuvdna- dahje šiehtadallanbargovuogit dasa movt bušeahttarámmaid galgá mearridit sámi ulbmiliidda .
Sametingets erfaringer med å overta ansvaret for samiske institusjoner uten at prosedyrer for fastsetting av budsjettrammene til samiske formål Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti Side 60 av 359
Sámedikki vásihus sámi ásahusaid badjelis váldimis lea ahte váilot bargovuogit movt mearridit bušeahttarámmaid sámi ulbmiliidda ja ahte lasáhusat sámi ásahusaide eai dávis eai dan ge ovdáneapmái mii vásttolaš buohtastahtti Norgga ásahusain lea .
På denne bakgrunn ønsket ikke Sametingsrådet å overta de statlige aksjene for Beaivváš Sámi Teáhter .
Dán vuođul ii háliidan Sámediggeráđđi váldit badjelasas Beaivváš Sámi Teáhtera stáhta ossosiid .
I løpet av konsultasjonsprosessen modererte Sametingsrådet sin posisjon , gitt visse vilkår .
Konsultašuvdnaproseassas láivudii Sámediggeráđđi posišuvnnas , dihto eavttuid vuođul .
Etter de gjennomførte konsultasjonene om St.meld. nr. 32 ( 2007-2008 ) Bak kulissene var Sametingsrådet fornøyd med at statens overordnede ansvar for samisk kultur ble understreket , jf. kap. 9.6 Samisk scenekunst .
Maŋŋá konsultašuvnnaid stuorradiggedieđáhusa nr. 32 ( 2007-2008 ) “ Bak kulissene ” hárrái lei Sámediggeráđđi duhtavaš go stáhta bajimuš ovddasvástádus sámi kultuvrras deattuhuvvui , gč , kapihttala 9.6 Sámi lávdedáidda .
I brev av 01.07.10. fra Kulturdepartementet vises det til Prop . 1 S ( 2009-2010 ) for Kultur- og kirkedepartementet og til St.meld. nr. 32 ( 2007-2008 ) Bak kulissene og Stortingets behandling .
01.07.10 beaiváduvvon Kulturdepartemeantta reivves čujuhuvvo proposišuvdnii 1 S ( 2009-2010 ) – Kulturja girkodepartemeanta ja stuorradiggedieđáhussii nr. 32 ( 2007-2008 ) “ Bak kulissene ” ja stuorradikki meannudeapmái .
På den bakgrunn overføres fra 01.07.10 . Kulturdepartementets eierandel i Beaivváš Sámi Našunálateáhter til Sametinget .
Dien vuođul sirdojuvvo 01.07.10 Beaivváš Sámi Našunálateáhtera Kulturdepartemeantta eaiggátoassi Sámediggái .
Budsjettprosedyrer De viktigste offentlige styringsredskapene for samfunnsformingen er lovgiving , organisering og budsjett .
Bargovuogit bušeahta ektui Servodathábmema deaŧaleamos almmolaš stivrengaskaoamit leat láhkaaddin , organiseren ja bušeahtta .
Innenfor kulturfeltet er lovgivingen som redskap av relativt liten betydning , mens organisering og budsjettrammer står desto mer sentralt .
Kultursuorggi siskkobealde lea láhkaaddimis gaskaoapmin hui unna mearkkašupmi , muhto dađi eanet deaŧaleappot leat organiseren ja bušeahttarámmat .
Konsultasjonsprosedyrene mellom statlige myndigheter og Sametinget som ble inngått mellom Regjeringen og Sametinget i 2005 og fastsatt som kgl. res. gir Sametinget betydelig innflytelse i prosesser og beslutninger som gjelder lover , forskrifter , enkeltvedtak og andre administrative tiltak .
Konsultašuvdnabargovuogit stáhta ja Sámedikki gaskka leat šihttojuvvon Ráđđehusa ja Sámedikki gaskka 2005:s , ja leat nannejuvvon gonagaslaš resolušuvnna bokte ja dat addet Sámediggái viehka stuorra váikkuhanfámu proseassain ja mearrádusain mat gusket lágaide , láhkaásahusaide , ovttaskas mearrádusaide ja eará hálddahuslaš doaibmabijuide .
Sametinget har derfor kunnet konsultere om tiltak i St.meld. om scenekunsten ( Bak kulissene ) .
Danne lea Sámediggi sáhttán konsulteret doaibmabijuid hárrái mat leat stuorradiggedieđáhusas lávdedáidaga birra ( Bak kulissene ) .
Den viktigste offentlige premissen for utviklingen av , i dette tilfellet , Beaivváš Sámi Našunálateáhter er budsjettrammene .
Deaŧaleamos almmolaš eaktu ovddideapmái , dán oktavuođas Beaivváš Sámi Našunálateáhtera ektui leat bušeahttarámmat .
Budsjettiltak omfattes av konsultasjonsplikten etter ILO 169 artikkel 6 og 7 , men er ikke omfattet av konsultasjonsprosedyrene mellom statlige myndigheter og Sametinget .
Bušeahttadoaibmabijuide gullá konsultašuvdnageatnegasvuohta ILO 169 artihkkaliid 6 ja 7 mielde , muhto dat eai leat searvvahuvvon konsultašuvdnabargovugiide stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskka .
Det har her vært meningen å etablere egne prosedyrer som tar høyde for den særskilte beslutningsprosessen i regjeringen om statsbudsjettet .
Dán oktavuođas lea leamaš áigumuššan ásahit sierra bargovugiid mat váldet vuolggasaji ráđđehusa sierra mearrádusproseassas stáhtabušeahta hárrái .
Etter at en administrativ arbeidsgruppe med medlemmer fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet , Justisdepartementet og Sametinget la fram rapport med anbefaling av løsning i 2007 har Regjeringen ikke ønsket å følge opp dette .
Maŋŋá go hálddahuslaš bargojoavku mas ledje mielde Bargo- ja searvadahttindepartemeantta , Justiisadepartemeantta ja Sámedikki lahtut ovddidii raportta čoavddusrávvagiiguin 2007:s , ii leat Ráđđehus háliidan čuovvolit dán .
For kulturfeltet medfører dette at Sametinget i svært liten grad har innflytelse over rammevilkårene og utviklingsmulighetene til samiske institusjoner .
Kultursuorggi ektui dagaha dát dan ahte Sámedikkis lea hui unnán váikkuhanfápmu daid rámmaeavttuide ja ovddidanvejolašvuođaide mat addojuvvojit sámi ásahusaide .
Dette har i særlig grad vært merkbart for en institusjon som Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Dat dovdo erenoamáš bures ásahusa Beaivváš Sámi Našunálateáhtera ektui .
Sametingsrådet mener at dagens system vanskelig kan sies å være innenfor de folkerettslige rammer .
Sáhttá dadjat Sámediggeráđi oaivila mielde ahte otnáš vuogádat illá lea álbmotrievttálaš rámmaid siskkobealde .
Hovedproblemet ligger i en behovsbasert budsjettprosess som gjennomgår en dobbel politisk behandling og det faktum at staten har beholdt sin dominerende posisjon som forvalter av de samepolitiske prioriteringer .
Váldováttisvuohtan lea dárbovuđot bušeahttaproseassa mii meannuduvvo duppalin politihkalaččat ja dat duohtavuohta ahte stáhta lea bisuhan iežan hovdejeaddji posišuvnna sámepolitihkalaš vuoruhemiid hálddašeaddjin .