pere/sami_parallel huggingface dataset:
Regjeringen vil styrke arbeidet på flere områder, ikke minst på helhetlig overvåkings- og varslingssystem for nordområdene (BarentsWatch), utvikling av mineralbasert næringsvirksomhet, marin bioprospektering, oppfølging av nordområdesatsingen på miljøområdet, værradar i Øst-Finnmark, nytt polarforskningsprogram i Norges forskningsråd og kunnskapsutvikling i nordområdene og Arktis.
Ráđđehus áigu nannet barggu máŋgga suorggis, ja ii ba unnimisat ge lea áigumus ráhkadit ollislaš bearráigeahččan- ja dieđihanvuogádaga davviguovlluid várás (BarentsWatch), ovddidit minerálavuđot ealáhusdoaimmaid, ovddidit mariidna biospekterema, čuovvolit davviguovloáŋgiruššama birassuorggis, ráhkadit dálkerádara Nuorta-Finnmárkui, ráhkadit ođđa buolladutkanprográmma Norgga dutkanráđđái ja áŋgiruššat máhttoovddidemiin davviguovlluin ja Árktisis.
- Vi skal bli enda bedre på å ta i bruk mulighetene som ligger i landsdelen, gjennom den unike naturen, det rike ressursgrunnlaget og naboskapet med Russland.
- Mii áigut buorebut geavahišgoahtit riikkaoasi vejolašvuođaid, dan áidnalunddot luonddu, rikkis resursavuođu ja siidaguoibmevuođa Ruoššain.
Regjeringen vil være med å støtte opp om den regionale utviklingen for å skape arbeidsplasser og styrke samarbeidet med vår nabo i nord på flere områder.
Ráđđehus áigu leat mielde doarjumin regionála ovddideami vai šaddet bargosajit ja vai ovttasbargu min ránnjáriikkain davvin nanosmuvvá máŋgga suorggis.
For å sikre bosetting og økt verdiskaping i nord er god infrastruktur viktig, derfor vil regjeringen gjennomføre det store samferdselsløftet som er varslet i Nasjonal Transportplan, sier kommunalminister Liv Signe Navarsete.
Go áigumuš lea sihkkarastit ássama ja árvobuvttadeami davvin lea buorre vuođđostruktuvra dehálaš, ja danne áigu ráđđehus čađahit stuorra johtalusvuoruheami mii lea dieđihuvvon Riikkalaš johtalusplána, cealká gieldaministtar Liv Signe Navarsete.
Nordmenns netthandel på europatoppen - regjeringen.no
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
Nesten dobbelt så mange nordmenn handler på nettet sammenliknet med gjennomsnittet i Europa.
Sullii duppal geardde eanet norgalačča gávppašit neahta bokte go veardida Eurohpá ektui.
- Netthandel gjør Norge mer digitalt og skaper innovasjon, så dette er gledelig, sier fornyingsminister Rigmor Aasrud i en kommentar til analysen fra SSB.
- Norga ovdána digitálalaččat ja ođđahutkamušat lassánit neahttagávppašeami bokte, mii illudahttá, muitala ođasmahttinministtar Rigmor Aasrud cealkámušastis SGD (SSB) analysa ektui.
Mens 70 prosent av innbyggere i Norge handler på Internett, gjør kun 37 prosent av EU-innbyggerne det samme.
Sullii 70% Norgga álbmogis gávppašit Interneahta bokte, ja EO-álbmot gávppaša fas 37%.
- Netthandel øker tilfanget på avanserte IKT-tjenester og innovasjon i vare- og tjenestenæringene.
- Neahttagávppašeapmi lasiha ođđaáigásaš DGT- bálvalusaid ja gálvo- ja bálvalusealáhusaid ođđahutkamušaid.
Ca. 20 prosent av den totale omsetningen i næringslivet skjer elektronisk i dag.
Elektronalaš gávppašeapmi dahká sullii 20% olles ealáhusdoaimma gávpejođus dán áiggi.
Jeg tror vi er langt unna å ta ut potensialet på dette området sier fornyingsminister Aasrud.
Mun jáhkán ahte mii guhkkin eret leat geavahan buot gávppašan vejolašvuođaid dán suorggis, cealká ođasmahttinministtar Aasrud.
Nøkkeltall om informasjonssamfunnet 2009 viser at 43 prosent av befolkningen brukte nettet til å kjøpe reiser og overnatting.
Jagi 2009 diehtojuohkinservodaga čoavddalogut čájehit ahte 43 proseantta álbmogis gávppašedje mátkkiid ja idjasajiid neahta bokte.
38 prosent kjøpte billetter, mens om lag én av fire handlet klær, bøker, film og musikk på nettet i 2009.
38 proseantta oste bileahtaid, ja jagi 2009 osttii juohke njealját olmmoš biktasiid, girjjiid, filmmaid ja musihka Interneahta bokte.
Andelen som handler på nettet, har økt med ni prosent fra 2006 til 2009.
Neahttagávppašeddjiid lohku lea lassánan ovcci proseanttain jagi 2006 rájes jagi 2009 rádjái.
Halvparten av dem som ikke handler på nettet, begrunner dette med at de foretrekker å handle personlig.
Bealli sis geat eai gávppaš neahta bokte, čilgejit ahte sii háliidit persovnnalaččat gávppašit.
Men også bekymring for betalingssikkerheten, personvern og manglende kunnskaper begrenser netthandelen, viser analysen.
Muhto ballu máksinsihkkarvuhtii, ja personsuodjalus ja váilevaš dieđut maid ráddjejit neahttagávppašeami, čájeha analysa.
Av analysen går det også frem at eldre i stadig større grad bruker nettet til å kjøpe varer og tjenester.
Analysas maid boahtá ovdan ahte báris ahkásaččat dávjjibut gávppašit neahta bokte gálvvuid ja bálvalusaid.
Mens én av ti seniorer handlet på nettet i 2006, var dette tallet tredoblet i 2009.
Jagi 2006 gávppašii juohke logát báris ahkásaš neahta bokte, muhto jagi 2009 lea dát lohku lassánan golmmain gerddiin.
Hele statistikken er tilgjengelig på nettsidene til SSB.
Ollislaš statistihka gávnnat SGD (SSB) neahttasiidduin (girjegillii)
Underteiknar avtale om grensebuarbevis - regjeringen.no
Norga ja Ruošša čállet vuollái soahpamuša rádjaássiduođaštusa birra
I samband med det andre utanriksministermøtet i Den nordlege dimensjon i Oslo 2. november underteikna Noreg og Russland ein avtale om forenkling av reiser for grensebuarar i Noreg og Russland.
Davvi dimenšuvnna nuppi olgoriikaministtarčoahkkima oktavuođas Oslos skábmamánu 2. b.. Norga ja Ruošša čálle soahpamuša vuollái mii galgá álkkásmahttit Norgga ja Ruošša rádjaássiid mátkkošteami rájá rastá.
- Avtalen om grensebuarbevis vil innebere ei vesentleg forenkling for innbyggjarane i grense ¨området, og dermed leggje til rette for auka kontakt mellom Noreg og Russland.
- Soahpamuš rádjaássiduođaštusa birra álkkásmahttá mearkkašahtti láhkai rájá goappage beallásaš guovlluid ássiid dili, ja nu dat láhčá dilálašvuođaid dasa ahte Norgga ja Ruošša oktavuođat lassánit ja nanosmuvvet.
Dette er eit viktig steg på vegen til å opne opp grenseområdet for endå tettare kontakt og samarbeid mellom Noreg og Russland i nord, seier utanriksminister Jonas Gahr Støre.
Dát lea dehálaš lávki vel eambbo rahpat rájá Norgga ja Ruošša gaskasaš lagat oktavuođaide ja ovttasbargui davvin, cealká olgoriikaministtar Jonas Gahr Støre.
Innbyggjarane i dei delane av Noreg og Russland som ligg mindre enn 30 kilometer frå grensa, samt heile Korzunovo kommune, vil kunne søkje om grensebuarbevis.
Daid osiid ássit Norggas ja Ruoššas mat leat lagabus go 30 kilomehtera eret rájás, ja vel oppa Korzunovo gielda, sáhttet ohcat rádjaássiduođaštusa.
Innehavarar kan opphalde seg i opptil 15 dagar i strekk i grenseområdet i den andre staten utan visum.
Sii guđet ožžot duođaštusa, sáhttet orrut guhkimusat 15 beaivvi hávis visuma haga nuppi riikka rádjaguovllus.
Avtalen vil omfatte opptil 9 000 personar i Sør-Varanger kommune og opptil 45 000 personar i Petsjenga rajon på russisk side.
Soahpamuš sáhttá guoskat gitta 9 000 ássái Mátta-Várjjaga gielddas ja gitta 45 000 ássái Pečeŋga rajonas Ruošša bealde.
- Avtalen vil styrkje det regionale samarbeidet i nord og leggje til rette for auka aktivitet på land, både innan turisme og anna næringsliv.
- Soahpamuš nanne guvllolaš ovttasbarggu davvin ja láhčá dilálašvuođaid eanet gáddedoaimmaide, sihke turismii ja eará ealáhusaide.
Det vil og betre vilkåra for folk-til-folk-samarbeidet i våre to land, seier kommunal- og regionalminister Liv Signe Navarsete.
Dat buorida maiddái álbmogis-álbmogii-ovttasbarggu eavttuid guovtti riikkasteamet, cealká gielda- ja guovloministtar Liv Signe Navarsete.
Forhandlingane om grensebuarbevis er på norsk side blitt leidde av Justisdepartementet, som også vil koordinere arbeidet med å innføre ordninga.
Justiisadepartemeanta lea Norgga bealde jođihan šiehtadallamiid rádjaássiduođaštusa birra, ja dat galgá maid oktiiheivehit ortnega čađaheami.
- Eg er godt nøgd med at denne avtalen kjem på plass.
- Mun lean hui duhtavaš ahte dát soahpamuš lea vuolláičállojuvvon.
Vi har i seinare tid òg styrkt samarbeidet med russiske myndigheiter på justissektoren, og vi har ein avtale om tilbaketaking av personar utan lovleg opphald.
Mii leat maŋimuš áiggi nannen ovttasbarggu Ruošša eiseválddiiguin justiisasuorggis ge, ja mii leat dahkan soahpamuša dakkár olbmuid máhcaheami birra geain ii leat orrunlohpi nuppi riikkas.
Den fungerer godt, seier justisminister Knut Storberget.
Dat doaibmá bures, dadjá justiisaministtar Knut Storberget.
Grensebuarbeviset er eit steg på vegen i ein større prosess for å opne for meir samarbeid over den norsk-russiske grensa.
Rádjaássiduođaštus lea lávki stuorát proseassas mii galgá rahpat vejolašvuođaid bargat eambbo ovttasráđiid Norgga-Ruošša rájá rastá.
Utanriksministrane Støre og Lavrov har sett seg høge mål for det vidare samarbeidet mellom Noreg og Russland, og ei felles norsk-russisk erklæring om styrkt grensenært samarbeid ble også underteikna i dag.
Olgoriikaministara guktos Støres ja Lavrovas leat stuorát ulbmilat Norgga ja Ruošša viidásat ovttasbarggu hárrái, ja oktasaš Norgga-Ruošša julggaštus rádjalagaš ovttasbarggu nannema birra čállojuvvui maiddái vuollái odne.
- Felleserklæringa om styrkt grensenært samarbeid viser at Russland og Noreg har felles dagsorden når det gjeld utvikling av samarbeidet i nord.
- Oktasašjulggaštus rádjalagaš ovttasbarggu nannema birra čájeha ahte Ruoššas ja Norggas lea oktasaš áigumuš das mii guoská ovttasbarggu ovddideapmái davvin.
Det finst eit stort potensial på område som til dømes petroleumsutvinning, energieffektivisering og reiseliv.
Ollu leat vejolašvuođat dakkár surggiin go ovdamearkka dihtii petroleaávkkástallamis, energiijabeavttálmahttimis ja mátkeealáhusain.
Vi har også mykje å vinne på å styrke samarbeidet om miljø og sjøsikkerhet, seier Støre.
Midjiide lea maid ávki nannet ovttasbarggu birrasa ja mearradorvvolašvuođa hárrái, cealká Støre.
- For at det grenseoverskridande samarbeidet skal fungere, må gode ordningar for grensepassering, arbeidsmigrasjon og tollklarering vere på plass.
- Jus rádjarasttideaddji ovttasbargu galggaš doaibmat, de fertejit leat buorit ortnegat rádjarasttideami, bargiid johtaleami ja tuollodárkkisteami várás.
Ennå kan mykje gjerast for å betre dagens ordningar.
Dálá ortnegiid lea vejolaš dahkat ollu buorebun.
Desse temaa står difor sentralt i erklæringa, seier utanriksministaren.
Danne leat dát fáttát guovdilat julggaštusas, dadjá olgoriikaministtar.
De to utanriksministrane vil følgje opp arbeide under erklæringa i sine regelmessige møter.
Olgoriikaministara guovttos áiguba čuovvolit julggaštussii guoski barggu jeavddalaš čoahkkimiinniska.
Felleserklæring fra Norge og Russland
Norgga ja Ruošša oktasašjulggaštus
Felleserklæringen på russisk
Oktasašjulggaštus ruoššagillii
Les mer om avtalen på Justisdepartementets sider
Loga eambbo soahpamuša birra Justiisadepartemeantta siidduin
Sjå bilete frå møtene på UDs Flickr side
Geahča govaid čoahkkimiin ODa Flickr siiddus
Norge - en digital nasjon i verdenstoppen - regjeringen.no
EU lea analyseren Norgga digitála riikan.
EU har analysert Norge som digital nasjon.
EU lea analyseren Norgga digitála riikan.
Konklusjonen er klar i en ny rapport: Norge er i verdenstoppen når det gjelder bredbåndsutbredelse, internettbruk og likestilt deltagelse i det digitale samfunnet.
Loahppajurdda lea čielggas ođđa raporttas: Norga lea máilmmi njunušriika go lea sáhka govdafierpmádaga lávdadeamis, interneahttageavaheamis ja dásseárvosaš searvamis digitála servodahkii.
- Å komme så godt ut i en undersøkelse er selvfølgelig svært gledelig.
- Rámi oažžut iskkadallamis lea dieđusge hui somá.
Jeg er stolt over at vi i Norge har et inkluderende informasjonssamfunn og hvor elektroniske offentlige tjenester brukes mye.
Mun lean rámis go mis Norggas lea searvadeaddji diehtojuohkinservodat mas elektruvnnalaš bálvalusat geavahuvvojit ollu.
For å bevare og utvikle velferdsstaten må vi ta i bruk IKT på flere områder og på smartere måter, sier fornyingsminister Rigmor Aasrud.
Seailluhan dihtii ja ovddidan dihtii čálgoriikamet mii fertet váldit atnui DGT (IKT) eanet surggiin ja čeahpit vugiiguin, cealká ođasmahttinministtar Rigmor Aasrud.
EU-rapporten heter ” Europe ’ s Digital Competitiveness Report ” og tar for seg bruk av IKT i europeiske land inkludert Norge.
EU-raportta namma lea ” Europe ’ s Digital Competitiveness Report ” ja dat válddahallá DGTa geavaheami Eurohpa riikkain ja maiddái Norggas.
Rapporten er den offisielle femårs-vurderingen av EØS- og EU-landenes utvikling av IKT-modenhet.
Raporta lea almmolaš viđajagi guorahallan mas EØS- ja EU-rikkaid DGT-láddan guorahallojuvvo.
Statistisk Sentralbyrå er en viktig leverandør av norske tall, og Fornynings-, administrasjons- og kirkedepartementet har bidratt til å finansiere arbeidet.
Statistihkalaš Guovddášdoaimmahat lea Norgii gulli loguid dehálaš skáhppojeaddji, ja Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta lea fas ruhtadan barggu.
Landanalysen av Norge inneholder mange godord:
Norgga analysas riikan lea ollu rápmi:
Norge er i front når det gjelder internettilgang, med høy dekningsgrad på bredbånd.
Norga lea njunnošis das mii guoská interneahta olámuddui, ja govdafierpmádagas lea alla gokčandássi.
Bare i Sverige og Island har en større andel av hjemmene bredbånd.
Dušše Ruoŧas ja Islánddas lea eanet ruovttuin govdafierpmádat.
Trådløst bredbånd og 3 G brukes mer i Norge enn gjennomsnittet i EU.
Árppohis govdafierpmádat ja 3 G geavahuvvojit eambbo Norggas go dat mii lea gaskamearri EUs.
86 prosent av norske innbyggerne er koblet til Internett, og 42 prosent kobler seg på trådløse nettverk utenfor hjem og jobb.
86 proseanttas Norgga ássiin lea Interneahttaoktavuohta, ja 42 proseanttas lea vejolašvuohta beassat árppohis neahttafierpmádahkii go sii eai leat ruovttus ja bargobáikkis.
Norge er i verdenstoppen når det gjelder internettbruk, både når det gjelder frekvens og type aktiviteter.
Norga lea máilmmenjunnošis interneahttageavaheamis, sihke dávjodaga ja doaibmašlája dáfus.
76 prosent av innbyggerne bruker Internett daglig, og 77 prosent har nettbank.
76 proseantta ássiin geavahit Interneahta beaivválaččat ja 77 proseanttas ássiin lea neahttabáŋku.
Norge er det beste enkeltlandet når det gjelder digital inkludering, hvor alle grupper deltar i informasjonssamfunnet.
Norga lea buoremus bođu riika go lea sáhka digitála searvadeamis, mas buot joavkkut servet diehtojuohkinservodahkii.
Spesielt står norske seniorer frem som mer deltagende og nettkyndige enn i andre land
Erenoamážit Norgga boarrásat leat viššalat ja čeahpit neahttageavaheaddjit go boarrásat eará riikkain.
Last ned:
Loga eambbo:
Rapporten Europe ’ s Digital Competitiveness Report (pdf, engelsk)
Guorahallojuvvon riikkaid válddahallan (pdf, eŋgelasgillii)
Norges statskalender legges ned - regjeringen.no
Norgga stáhtakaleanddar heaittihuvvo
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet (FAD) har besluttet å legge ned Norges statskalender i trykt og elektronisk utgave med virkning fra 1. januar 2012.
Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta (FAD) lea mearridan heaittihit Norgga stáhtakaleandara prentejuvvon ja elektrovnnalaš hámis ođđajagimánu 1. b. 2012 rájes.
Norges statskalender har opplevd abonnementssvikt de siste årene.
Norgga stáhtakaleanddar lea vásihan ahte diŋgojeaddjilogut leat unnon maŋemus jagiid.
Dette har medført at verken trykt eller elektronisk utgave lenger er selvfinansierende.
Dát lea mielddisbuktán ahte prentejuvvon dahje elektrovnnalaš veršuvdna ii leat šat ieš - ruhtadeaddji.
Mye av informasjonen i statskalenderen finnes i dag på andre nettsteder.
Ollu stáhtakaleandara dieđuin gávdná dál maiddái eará neahttabáikkiin.
Departementenes servicesenter har på oppdrag fra FAD gjennomført en behovs- og brukerundersøkelse.
Departemeanttaid bálvalusguovddáš lea FAD ovddas čađahan dárbo- ja geavaheaddjiiskkadeami.
Undersøkelsen viser at det er lite bruk og behov for kalenderen.
Dárboiskkadeapmi čájeha ahte kaleanddar geavahuvvo unnán ja dasa lea unnán dárbu.
Departementet har derfor besluttet å legge ned Norges statskalender i trykt og elektronisk utgave med virkning fra 1. januar 2012.
Departemeanta lea danin mearridan heaittihit Norgga stáhtakaleandara prentejuvvon ja elektrovnnalaš hámis ođđajagimánu 1. b. 2012 rájes.
Statskalenderen inneholder i dag blant annet oversikt over statsinstitusjoner med opplysninger om antall ansatte, virksomhetsområder, organisering, budsjetter og ansvarsområde.
Stáhtakaleandaris gávdná dál earret eará bajilgova stáhtaásahusain dieđuiguin man ollu bargit doppe leat, doaibmasurggiid, organiserema, bušeahtaid ja ovddasvástádussuorggi birra.
Videre inneholder den oversikt over Stortingets sammensetning, regjeringen, kongehuset, domstolene og opplysninger om dekorasjoner.
Viidáset dat čájeha bajilgova Stuoradikki oktiibidjamis, ráđđehusas, gonagasviesus, duopmostuoluin ja dieđuin hervemiid birra.
Brukere av statskalenderen kan oppsøke nettstedene til Statens tjenestemannsregister, Statistisk sentralbyrå, Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste eller den enkelte statlige virksomhets nettside.
Stáhtakaleandara geavaheaddjit sáhttet fitnat dákkár neahttasiidduin; Stáhta virgeolbmuidregisttar, Statistihkalaš guovddášdoaimmahat, Norgga servodatdieđalaš databálvalus dahje iešguhtetge stáhtalaš doaimmaid neahttasiiddus.
Norge skal ha formannskapet for OECD Ministerrådsmøte 29.-30. mai 2013 i Paris.
Norggas lea ovdagoddi OECD Ministtarráđečoahkkimis 2013
Finansminister Sigbjørn Johnsen blir den første minister i OECDs historie som leder møtet for annen gang.
Ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen lea vuosttas ministtar OECD historjjás gii nuppe geardde lágida dákkár čoahkkima.
På møte i OECDs Råd 13. september ble det bestemt at Norge skal ha formannskapet for Ministerrådsmøtet (MCM) i 2013.
OECD ráđđečoahkkimis čakčamánu 13. beaivve mearriduvvui ahte Norggas galgá leat ovdagoddi Ministtarráđečoahkkimis jagi 2013.
Sammen med utenriksminister Espen Barth Eide skal finansminister Sigbjørn Johnsen lede store deler av møtet, som i 2013 arrangeres 29-30. mai i OECDs hovedkvarter i Paris.
Ovttas olgoriikaministariin Espen Barth Eide:n galgá ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen jođihit eanaš osiid čoahkkimis, mii jagi 2013 lágiduvvo miessemánu 29.-30. beaivve OECD váldobáikkis Parisas.
Formannskapet medfører også et visst ansvar for OECD Forum, som holdes 28-29.
Ovdagotti doaibma mielddisbuktá ovddasvástádusa OECD foruma ektui, mii lágiduvvo miessemánu 28.-29.
mai.
beaivve.
Det utpekes normalt to viseformenn for Ministerrådsmøtet, og hvem dette blir i 2013 blir trolig bestemt på rådsmøtet 9.
Dábálaččat válljejuvvojit guokte sadjásašovdaolbmo Ministtarráđečoahkkimii, ja geat dat šaddet jagis 2013 mearriduvvojit jáhkkimis ráđđečoahkkimis golggotmánu 9.
oktober.
beaivve.
Norge har tidligere innehatt formannskapet for OECDs Ministerrådsmøte to ganger – først i 1963 under utenriksminister Halvard Lange, og sist i 1992 under handelsminister Bjørn Tore Godal og finansminister Sigbjørn Johnsen.
Norggas lea leamaš guktii juo ovdagoddi OECD Ministtarráđečoahkkimis – álggos jagi 1963 olgoriikaministtar Halvard Lange áiggi, ja maŋimuš jagi 1992 gávpeministtar Bjørn Tore Godal ja ruhtadanministtar Sigbjørn Johnsen áiggi.
- Norsk innsats har bidratt til å redde liv i Libya - regjeringen.no
- Norgga bargu lea váikkuhan heakkaid suddjet Libyas
- Det var helt riktig at Norge tok sin del av ansvaret for å beskytte sivilbefolkningen i Libya.
- Lei áibbas riekta ahte Norga válddi oasi ovddasvástádusas suddjemis siviila álbmoga Libyas.
Menneskeliv er reddet.
Olbmoheakkat leat suddjejuvvon.
Vi har svekket regimets militære evne og vi har forhindret omfattende overgrep mot sivile, sa statsminister Jens Stoltenberg i sin redegjørelse for Stortinget i dag om operasjonene i Libya.
Mii leat fuoniduhttán ráđđenvuogi militeara návccaid ja mii leat eastadan viiddis veahkaválddálašvuođa siviila álbmoga vuostá, dajai stáhtaministtar Jens Stoltenberg čilgehusastis Stuorradiggái odne doaimmaid birra Libyas.
Han understreket samtidig at Norges oppdrag ikke er fullført, og gjorde det klart at operasjonene kan bli langvarige.
Son deattuhii seammás ahte Norgga doaibma ii leat ollašuvvon, ja dajai seammás ahte operašuvdna sáhttá bistit guhka.
Statsministeren sa at sikkerhetsrådets vedtak om anvendelsen av militær makt trolig hindret omfattende sivile tap og lidelser.
Stáhtaministtar dajai ahte dorvoráđi mearrádus ahte ávkkástallat militeara fámu doaivumis lea eastadan viiddis siviila vahágiid ja gillámušaid.
– Det er likevel fortsatt en urovekkende situasjon for sivilbefolkningen.
– Siviila álbmogis lea ain duođalaš dilli.
Selv om vi har lykkes med å forhindre angrep på sivilbefolkningen er det fortsatt stor usikkerhet om den videre situasjonen, sa statsministeren.
Vaikko mii lea lihkostuvvan eastadeames fallehemiid siviilaálbmoga vuostá de lea ain stuorra eahpesihkarvuohta ovddasguvlui, dajai stáhtaministtar.
- Ved å bruke militær makt mot sitt eget folk har store deler av det internasjonale samfunnet uttrykt at oberst Gadaffi har mistet sin legitimitet som leder og at han bør tre tilbake.
- Go oberst Gadaffi lea geavahan militeara fámu iežas álbmoga vuostá de eanas oassi riikkaidgaskasaš servodagain leat cealkán ahte Gadaffi lea massán jođihanlobálašvuođa ja ahte son berre geassádit.
Norge deler dette syn, sa Stoltenberg.
Norga doarju dán oainnu, dajai Stoltenberg.
Stoltenberg fremhevet at den tydelige støtten fra land i den arabiske og afrikanske verden var avgjørende for vedtaket i FNs sikkerhetsråd.
Stoltenberg deattuhii ahte arábia ja Afrihká riikkaid čielga doarjja lei ON dorvoráđi mearrádusa vuođđun.
– Vi merker oss at operasjonene blir hilst velkommen i den arabiske verden.
– Mii mearkkašit dan ahte arábia riikkat sávvet operašuvnnaid bures boahtima.
- Det internasjonale samfunn må arbeide for at våpenhvile kan innføres, at militære styrker trekkes tilbake og at det åpnes for humanitære hjelpeorganisasjoner.
- Riikkaidgaskasaš servodat ferte ovttasbargat orustahttimis vearjogeavaheami, ja militeara veagaid eret riikkaid ja baicca čáhkket saji humaniteara veahkkeorganisašuvnnaide.
Det må innledes en politisk prosess for forsoning og omfattende reformer, sa statsministeren.
Stáhtaministtar dajai ahte ferte álggahuvvot politihkalaš proseassa vai šaddá vejolažžan olahit soabalašvuođa ja viiddis ođastusaid.
Stoltenberg avsluttet sin redegjørelse med å fremheve Forsvarets innsats.
Stoltenberg loahpahii čilgehusastis ja deattuhii Suodjalusa barggu.
- Det står stor respekt av hvordan Forsvaret møtte utfordringen.
– Dat vuohki movt Suodjalus lea dusten hástalusa árvvusadnojuvvo.
Som statsminister er jeg stolt av det mot og ansvar våre militære viser i disse dager, sa statsministeren.
Stáhtaministariin lean hui rámis go vásihan duostilvuođa ja ovddasvástádusa maid min militeara dál čájeha, dajai stáhtaministtar.
Les redegjørelsen her.
Loga čilgehusa dás.
Norsk landbruk skal vokse - regjeringen.no
Norgga eanandoallu galgá stuorrut
Regjeringen vil øke matproduksjonen og legge vekt på bruk av norske ressurser.
Ráđđehus áigu lasihit biebmobuvttadeami ja deattuhit norgga resurssaid geavaheami.
Produksjonen skal vokse i takt med økende folketall.
Buvttadeapmi galgá lassánit olmmošlogu lassáneami mielde.
Norge skal i årene framover produsere minst like mye av maten sin selv.
Buvttadeapmi galgá lassánit olmmošlogu lassáneami mielde.
Inntektsmulighetene i landbruket skal videreutvikles, og kapitaltilgangen skal bedres.
Eanandoalu sisaboahtovejolašvuođaid galgá ovdánahttit viidáset, ja kapitálagávdnan galgá buoriduvvot.
Ved økt etterspørsel etter trevirke vil regjeringen legge til rette for at hogsten i norske skoger kan økes.
Jus lassána jearru muoraide, de ráđđehus áigu láhčit dili dasa ahte norgga vuvddiin sáhttá čuollat eambbo muoraid.
- Dette er første gang hele landbruks- og matsektoren, hele bredden og hele verdikjeden er samlet i en felles melding.
- Lea vuohččan ahte olles eanandoallo- ja biebmosuorgi, olles viidodat ja buot árvogoallus lea čohkkejuvvon oktasaš dieđáhussii.
Dette er en Stortingsmelding om mat, jordbruk, skog, reindrift, bygdenæringer, kunnskap, innovasjon og distrikspoltikk, sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk.
Dát lea Stuoradiggedieđáhus biepmu, eanandoalu, vuovddi, boazodoalu, giliealáhusaid, máhtu, innovašuvnna ja guovllupolitihka birra, dadjá eanandoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk.
- Da den rød-grønne regjeringen overtok, var inntektsnivået i jordbruket på et skremmende lavt nivå.
- Dalle go rukses-ruoná ráđđehus válddii badjelasas stivrema, de eanandoalus dienasdássi lei balddihahtti vuollegis dásis.
Avstanden til andre grupper i samfunnet hadde økt i årene før vi overtok.
Gaska eará servodatjoavkkuide lei lassánan jagiin ovdalgo mii válddiimet badjelasas stivrema.
Det var helt nødvendig med en snuoperasjon, sier landbruks- og matministeren.
Lei áibbas dárbbašlaš jorgalahttit dán dili, dadjá eanandoallo- ja biebmoministtar.
- Derfor har den rød-grønne regjeringen helt siden 2005 arbeidet systematisk med å bedre inntektsmulighetene i jordbruket.
- Danin lea rukses- ruoná ráđđehus 2005 rájes bargan vuogádatlaččat buoridit eanandoalus sisaboahtovejolašvuođaid.
Så langt har vi oppnådd å gi jordbruket muligheten til den samme økningen som andre grupper har hatt, målt i kroner, sier Brekk.
Dán rádjái mii leat olahan eanandollui addit vejolašvuođa seamma lassáneapmái go mii eará joavkkuin lea leamašan, mihtiduvvon ruvnnuid mielde, dadjá Brekk.
- Fra 2006 – 2012 er inntektsøkningen om lag 110.000 kroner pr årsverk, eller 70 prosent.
- 2006:s – 2012 rádjái lea sisaboahtolassáneapmi sullii 110.000 ruvnno juohke jahkedoaimmas, dahje 70 proseantta.
Det er dette vi har levert siden 2005, og det er denne politikken regjeringen vil videreutvikle, sier landbruks- og matminister Lars Peder Brekk.
Dát lea min boađus 2005 rájes, ja dán politihka ráđđehus háliida ovdánahttit viidáset, dadjá eanandoallo- ja biebmoministtar Lars Peder Brekk.
Nasjonal matsikkerhet FN anslår behov for å øke verdens matproduksjon med 70 prosent fram til 2050.
Našunála biebmosihkarvuohta ON meroštallá ahte máilmmi biebmobuvttadeami dárbbaša lasihit 70 proseanttain jagi 2050 rádjái.
Den globale matsituasjonen er et viktig bakteppe for Regjeringen når den framtidige matproduksjonen i Norge skal vurderes.
Máilmmiviidosaš biebmodilli lea dehálaš duogážin Ráđđehussii go Norggas galgá árvvoštallat boahtteáigásaš biebmobuvttadeami.
Norge er blant de landene i verden med minst matjord pr innbygger.
Ođđa njuolggadusat gilvvagortniid gearggusvuođarádjamii bohtet fápmui 2012:s.
Landbruk over hele landet Landbruk over hele landet er et mål for Regjeringen, og en viktig forutsetning for økt matproduksjon.
Eanandoallu miehtá riikka Ráđđehusa mihttomearri lea eanandoallu miehtá riikka, ja dat lea dehálaš eaktun lasihti biebmobuvttadeami.
Virkemidlene i landbrukspolitikken skal derfor gis en tydeligere distriktsprofil.
Eanandoallopolitihka váikkuhangaskaoamit galget danin oažžut čielgaset guovlluprofiila.
For å kunne ta i bruk ressursene over hele landet, trenger vi både små og store gårder.
Mii dárbbašit sihke smávva ja stuora dáluid, vai sáhttit geavahit resursaid juohke sajes riikkas
Importvern Importvernet er en bærebjelke i norsk landbrukspolitikk, og er en forutsetning for å opprettholde en norsk matproduksjon.
Sisafievrredansuddjen Sisafievrredansuddjen lea dat mii doallá badjin norgga eanandoallopolitihka, ja lea eaktun dasa ahte bisuhit norgga biebmobuvttadeami.
Ved en eventuell ny WTO-avtale vil Regjeringen ta i bruk virkemidlene i avtalen som sikrer den norske matvaresektoren.
Ráđđehus áigu vejolaš ođđa WTO-šiehtadusas váldit atnui šiehtadusa váikkuhangaskaomiid mat sihkkarastet norgga biebmogálvosuorggi.
Ved en slik avtale må det gis kompensasjon for tap av inntekt for bonden.
Dakkár šiehtadusas galgá boanda oažžut buhtadusa go massá sisaboađuid.
Natur i balanse Natur i balanse er et mål i seg selv, og en forutsetning for all landbruksnæring.
Luondu balánssas Luondu mii lea balánssas lea iešalddis mihttomearri, ja lea eaktun buot eanandoalloealáhussii.
Landbruket skal ta sin del av ansvaret for å redusere egen forurensing, klimagassutslipp, og ivaretakelse av naturmangfold.
Eanandoallu galgá váldit iežas oasi ovddasvástádusas geahpedit iežas nuoskkidemiid, dálkkádatgássaluoitimiid, ja áimmahuššat luondduvalljivuođa.
Både skogen og jorda er store karbonlagre, og råstoff fra skogen kan erstatte fossilt brensel.
Sihke vuovdi ja eanan leat stuora kárbonvuorkkát, ja álgoávdnasat vuovddis sáhttet geavahuvvot fossiila boaldámušaid sajis.
Landbruket skal være en del av løsningen på klimautfordringene.
Eanandoallu galgá leat oassin das mot dálkkádathástalusaid čoavdá.
Treffsikker landbrukspolitikk For å gjøre landbrukspolitikken mer treffsikker, skal distriktsprofilen i produksjonstilskuddene styrkes, og næringsutviklingsmidlene skal i større grad forvaltes regionalt.
Deaivilis eanandoallopolitihkka Buvttadusdoarjagiin galgá nannet guovlluprofiilla vai eanandoallopolitihkka šaddá eambbo deaivilin, ja ealáhusovdánahttinruđaid galget guovlulaččat eanet beassat hálddašit.
Regjeringen vil styrke satsingen i kommuner der landbruket utgjør en stor del av næringsvirksomheten.
Ráđđehus áigu nannet barggu dain suohkaniin gos eanandoallu lea stuora oassi ealáhusdoaimmain.
Det skal bli enklere å få kjøpt bolig eller fritidseiendom gjennom fradeling av romslige tomter, tun og bolighus.
Galgá šaddat álkit oastit viesu dahje astoáiggeopmodaga go čáhkkilis huksensajiid, olgošiljuid ja orrunviesuid várás oažžu dahkat eanajuohkimiid.
Innenfor de gitte handelspolitiske rammer, legge til rette for økt produksjon av landbruksvarer som det er naturgitt grunnlag for og som markedet etterspør, slik at selvforsyningsgraden kan opprettholdes om lag på dagens nivå.
Gávpepolitihkalaš rámmaid siskkobealde, láhčit dili eambbo buvttadit eanandoallogálvvuid maidda lea lunddolaš vuođđu ja maid márkan ohcala, nu ahte iešbirgendási sáhttá bisuhit sullii otná dásis.
Sikre utøverne i landbruket en inntektsutvikling og sosiale vilkår på linje med andre grupper.
Sihkkarasit eanandolliide sisaboahtoovdáneami ja sosiála eavttuid seamma ládje go eará joavkkuin leat.
Regjeringen vil derfor videreutvikle inntekts- og velferdspolitikken i landbruket med utgangspunkt i den landbrukspolitikken som er ført etter 2005.
Ráđđehus áigu danin ovdánahttit eanandoalu sisaboahto- ja čálgopolitihka dan eanandoallopolitihka vuođul mii lea jođihuvvon maŋŋel 2005.
Kapitaltilgangen skal bedres.
Kapitálagávdnan galgá buorránit.
Investeringsvirkemidlene skal, innenfor jordbruksavtalens ramme, gis økt prioritet, og bidra til en variert bruksstruktur over hele landet.
Investerengaskaoamit galget, eanandoallošiehtadusa rámma siskkobealde, vuoruhuvvot eambbo ja váikkuhit dasa ahte oažžu máŋggalágan doallostruktuvrra miehtá riikka.
Bygge videre opp skogressursene og møte eventuell økt etterspørsel etter råstoff fra skogen ved å legge til rette for økt bærekraftig avvirkning og uttak av skogbiomasse.
Hukset vuovderesurssaid ja jus lassána jearru vuovddi álgoávdnasiidda, de dan dustet dalle ja láhčit dili ceavzilis vuovdečuollamii ja vuovddi bio-mássa eret váldimiidda.
Skogbrukets infrastruktur skal utvikles.
Vuovdedoalu infrastruktuvrra galgá ovdánahttojuvvot.
Sikre en bærekraftig reindrift gjennom reintall tilpasset beitegrunnlaget.
Sihkkarastit ceavzilis boazodoalu go boazologu heiveha guohtuneatnamiid ektui.
Utvikle Matnasjonen Norge og ha produksjon av mat med lokal identitet som det viktigste satsingsområdet for å utvikle nye næringer på matområdet.
Ovdánahttit Biebmonašuvnna Norgga ja buvttadit biepmu mas báikkálaš identitehta galgá leat deháleamos nannensuorgin dasa ahte biebmosuorggis ovdánahttit ođđa ealáhusaid.
Bruke bygdenæringer som en fellesbetegnelse på næringsvirksomhet og utvikling av næring som baserer seg på landbrukets ressurser.
Geavahit giliealáhusaid oktasašnamahussan ealáhusdoaimmaide ja ealáhusovdánahttimiidda main eanandoalu resurssat leat vuođđun.
Videreføre den store forskningsinnsatsen på landbruks- og matområdet.
Viidáset fievrredit daid ollu dutkanárjjaid eanandoallo- ja biebmosuorggis.
Forskning og utvikling er en avgjørende faktor for ny næringsvirksomhet og økt verdiskaping.
Dutkan ja ovdánahttin leat mearrideaddji faktorat ođđa ealáhusdoaimmaide ja eanet árvoháhkamii.
Gjennomføre tiltak for å øke rekrutteringen til landbruket.
Čađahit doaimmaid vai buorida rekrutterema eanandollui.
Økte inntekts- og investeringsmuligheter er viktig.
Eanet sisaboahto- ja investerenvejolašvuođat leat dehálaččat.
Evaluere struktur og innhold i landbruks- og gartnerutdanningen på videregående nivå.
Árvvoštallat eanandoallo- ja gilvvagárddebargioahpu struktuvrra ja sisdoalu joatkkaskuvlla dásis.
Det nye koronaviruset (Covid-19)
Ođđa koronavirus (Covid-19)
Det er mye oppmerksomhet om det nye koronaviruset.
Dat ođđa koronavirus oažžu ollu fuomášumi.
Vanligvis gir sykdommen Covid19 bare milde plager.
Dábálaččat šaddet dušše veahá givssit jus oažžu Covid-19-dávdda.
Noen personer, særlig de som er eldre eller syke fra før, kan bli svært syke.
Muhttin olbmot, erenoamážit vuorrasat dahje sii geat ovddežis leat buohcamin, sáhttet garrasit buohccát.
Derfor er det viktig at alle bidrar til å bremse spredningen av smitte i samfunnet.
Danne lea dehálaš ahte buohkat veahkehit goazahit njoammuma leavvamis servodagas.
Dersom du har blitt smittet kan det ta 0 til 14 dager før du får symptomer.
Jus dávda lea njommon dutnje, sáhttá ádjánit gaskal 0 ja 14 beaivvi ovdal oaččut dávdamearkkaid.
Vanligvis tar det 5 til 6 dager.
Dábálepmosit ádjána 5 - 6 beaivvi.
Man er mest smittsom for andre mens man har symptomer.
Dávda njoammu álkimus nuppiide dalle go olbmos leat dávdamearkkat.
Feber, hoste og tung pust er de vanligste symptomene.
Feber, gosahat ja lossat vuoigŋat leat dábáleamos dávdamearkkat.
Noen få utvikler lungebetennelse med pustevansker eller annen alvorlig sykdom.
Unna oassái sáhttá dávda ovdánit geahpesboalddáhahkan vuoigŋanváttisvuođaiguin dahje eará duođalaš dávdan.
Dette skal du gjøre for å forebygge smitte:
Dán galggat dahkat eastadan dihte njoammuma:
Hold avstand!
Ale mana lahka!
 Hold deg hjemme hvis du føler deg syk.
 Oro ruovttus jus orut buozas.
 Hold deg hjemme hvis du har fått beskjed om det (i karantene eller i isolasjon).
 Oru ruovttus jus leat gohčohaddan dan dahkat (errenáiggis dahje sierravuođas).
 Prøv å holde én meters avstand til andre mennesker – hvis det er mulig.
 Geahččal doalahit mehtera gaskka eará olbmuide – jus leaš vejolaš.
Ha god håndhygiene!
Dus galgá buorre giehtabuhtisvuohta!
 Vask hendene ofte og grundig
 Basa gieđaid dávjá ja dárkilit
 når du har vært ute blant folk
 go leat leamaš olbmuid siste
 når du har vært på toalettet
 go leat leamaš hivssegis
 når du har hostet, nyst eller snytt deg
 go leat gossan, gastán dahje njuni nisson
 når du skal lage mat eller spise.
 go áiggut biepmu ráhkadit dahje boradit.
 Hvis du ikke har såpe og vann tilgjengelig, kan du bruke et desinfeksjonsmiddel.
 Jus ii leat sáibu ja čáhci olámuttos, sáhtát geavahit desinfekšuvdnaávdnasa.
Ha god hostehygiene!
Dus galgá buorre gossanbuhtisvuohta!
 Unngå å hoste eller nyse på andre.
 Garvve gossamis dahje gastimis earáid njeaiga.
 Host inn i et papirlommetørkle som du kaster.
 Gosa bábernjunneliidnái man bálkestat.
Håndvask etterpå!
Basa gieđaid maŋŋá!
 Hvis du ikke har et papirlommetørkle, bør du hoste i albukroken.
 Jus dus ii leat bábernjunneliidni, berret gossat giehtagávvii.
Hvis du tror at du er smittet:
Jus jáhkat ahte leat njoammuduvvon:
 Hvis du mistenker at du er smittet, skal du holde deg hjemme.
 Jus balahat ahte leat njoammuduvvon, galggat bissut ruovttus.
 Hvis du trenger medisinsk hjelp, prøv først å få kontakt med fastlegen din på telefon.
 Jus dárbbašat medisiinnalaš veahki, geahččal vuos oažžut oktavuođa fástadoaktáriin telefovnna bokte.
Hvis det ikke går, ring legevakten på 116 117.
Jus ii meinnestuva, riŋge doavtterfáktii, tlf. 116 117.
Hold deg oppdatert!
Čuovo mielde!
 Myndighetene ber alle som bor i Norge om å lese viktig informasjon og råd om koronavirus på www.fhi.no og www.helsenorge.no.
 Eiseválddit bivdet buohkaid geat orrot Norggas lohkat dehálaš dieđuid ja neavvagiid koronavirusa birra siidduin www.fhi.no ja www.helsenorge.no.
Rådene forandrer seg raskt.
Neavvagat rivdet johtilit.
Informasjonen er tilgjengelig på norsk og engelsk.
Dieđut leat gávdnamis dárogillii ja eaŋgalasgillii.
Dersom du har problemer med å forstå informasjonen, oppfordrer vi deg til å be noen du kjenner om hjelp.
Jus dutnje lea váttis áddet dieđuid, ávžžuhat mii du bivdit muhttin oahppása veahkehit.
2.1 Sammendrag
2.4 Čoahkkáigeassu
Oversikt
Ollesgovva
Utvalgets utredning består av tre deler.
Lávdegotti čielggadeapmi lea golmma oasis.
Innledende Del I Utvalgets arbeid (kapittel 1 til 5) gis en oversikt over utvalgets sammensetning, mandat, arbeid, grunnsyn, begrepsbruk og eksterne utredninger.
Álgu Oassi I lávdegotti bargu (vuosttaš kapihttalis gitta viđat kapihttala rádjai) lea ollesgovva lávdegotti čoahkkádusa, fápmudusa, barggu, vuođđooainnu, doabageavaheami ja olgguldas čielggademiid.
Del II Utvalgets vurderinger og forslag (kapittel 6 til 20) inneholder bakgrunnsinformasjon av betydning for utvalgets arbeid, gjeldende rett av betydning for utvalgets vurderinger, utvalgets vurderinger, anbefalinger og forslag til tiltak.
Oassi II lávdegotti árvvoštallamat ja evttohusat (kapihtal 6:s gitta 20:da rádjai) sisttisdoallá duogášdieđuid mat leat dehálačča lávdegotti bargui, gustovaš riektemearrádusat mat leat dehálačča lávdegotti árvvoštallamiidda ja evttohuvvon doaibmabijut.
I Del III Lovendringer, administrative og økonomiske konsekvenser (kapittel 21, 22 og 23) følger de økonomiske og administrative konsekvensene av utvalgets forslag til tiltak, utvalgets lovforslag og merknader til de enkelte bestemmelsene i lovforslagene.
Oassi III Láhkarievdadusat, hálddahuslaš ja ekonomalaš hástalusat (kapihtal 22, 22 ja 23) čuovvu ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid lávdegotti árvaluvvon doaibmabijuin, lávdegotti láhkaevttohusat ja mearkkašumit juohke ovttaskas láhkaásahusa mearrádusain.
Kapittel 1 omtaler utvalgets sammensetning, mandat og arbeid.
Kapihtal 1 namuha lávdegotti čoahkkádusa, fápmudusa ja barggu.
Kapittel 2 inneholder sammendrag av utvalgets arbeid på norsk, sør-, lule- og nordsamisk.
Kapihtal 2 sisttisdoallá čoahkkáigeassu lávdegotti barggus dárogillii, lulli-, julev- ja davvisámegillii.
I kapittel 3 gis en fremstilling av utvalgets grunnsyn.
Kapihtal 3 govvida lávdegotti vuođđooaidnu.
Kapittel 4 inneholder utvalgets eksterne utredning som gir en historisk fremstilling av fornorskingsprosessen av betydning for språkenes stilling i dag.
Kapihtal 4 sisttisdoallá lávdegotti olgguldas čielggadeami dáruiduhttima birra, ja govvida makkár historjjálaš mearkkašupmi das lei otná áiggi gielladillái.
Kapittel 5 inneholder utvalgets eksterne utredning angående folkerettslige forpliktelser av betydning for utvalgets vurderinger og lovforslag.
Kapihtal 5 sisttisdoallá lávdegotti olgguldas čielggadeami das makkár álbmotrievttálaš geatnegasvuođat leat leamašan dehálačča go lávdegoddi lea árvvoštallan láhkaevttohusaid.
I kapittel 6 gis en fremstilling av samiske språk som likeverdige og likestilte språk.
Kapihtal 6 govvida sámegielaid seammaárvosaš ja dásseárvosaš giellan.
Kapittel 7 gir en oversikt over dagens organisering og ansvarsfordeling mellom Sametinget og andre offentlige instanser med ansvar for samiske språk.
Kapihtal 7 govvida otná organiserema ja ovddasvástádusjuogu gaskal Sámedikki ja eará almmolaš ásahusaid main lea ovddasvástádus sámegielain.
I kapittel 8 gjengis og utdypes utvalgets forslag lagt frem i delrapport angående ny organisering med språkområder og kommunekategorier.
Kapihtal 8 geardduha ja čilge lávdegotti evttohusaid mat leat ovdanbiddjon oasseraporttas sámi giellaguovlluid ja suohkanšlájaid organiserema oktavuođas.
Kapittel 9 drøfter betydningen av samiskspråklige barnehager, og utvalget kommer med forslag som plikter kommunene å gi samiske barn et samiskspråklig barnehagetilbud.
Kapihtal 9 ságaškuššá makkár mearkkašupmi lea sámegielat mánáidgárddiin, ja lávdegoddi ovddida evttohusaid mat geatnegahttet suohkaniid sámi mánáide fállat sámegielat mánáidgárdefálaldagaid.
I kapittel 10 gjennomgår utvalget samiskopplæringen i grunnskole og videregående skole, og kommer med forslag til endringer i dagens regelverk.
Kapihtal 10 lávdegoddi geahčada movt sámegieloahpahus lágiduvvo vuođđoskuvllain ja joatkkaskuvllain, ja evttoha rievdadusaid dálá njuolggadusčoakkáldagain.
I kapittel 11 gis en fremstilling av gjeldende rett hva angår oversettelse av lover, forskrifter, kunngjøringer og skjema.
Kapihtal 11 čielggada dálá riektevuođu lágaid, láhkaásahusaid, almmuhusaid ja skoviid jorgaleames sámegillii.
I kapittel 12 vurderes gjeldende rett som omhandler rett til svar på samiske språk.
Kapihtal 12 árvvoštallojuvvo man muddui gustovaš riekti mii fátmmasta vuoigatvuođa oažžumis vástádusaid sámi gielaide.
I Kapittel 13 drøftes samisk språkbruk i helse- og omsorgssektoren.
Kapihtal 13 ságaškuššat sámi giellageavaheami dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggis.
I kapittel 14 drøftes samisk språkbruk i justissektoren.
Kapihtal 14 ságaškuššá sámi giellageavaheami justiisasuorggis.
I kapittel 15 drøftes samisk språkbruk i den kommunale forvaltning.
Kapihtal 15 ságaškuššá sámegiela geavaheami suohkanlaš hálddahusain.
I kapittel 16 vurderer utvalget hvordan dagens ordning med oppfølging av de samiske språkreglene i lovverket og klagebehandlingen fungerer, og om det er behov for endringer.
Kapihtal 16:is lávdegoddi árvvoštallá movt dálá sámi giellanjuolggadusaid čuovvoleapmi lágain ja váiddameannudeamis doaibmá, ja maiddái árvvoštallat leago dárbu maide rievdadit.
I kapittel 17 vurderer utvalget hvordan kommuner og andre offentlige tjenesteytere kan sikres rekruttering av personale med kompetanse i samiske språk og samisk kultur.
Kapihtal 17 árvvoštallá lávdegoddi movt suohkaniidda ja earáide geat fállet almmolaš bálvalusaid sáhttá sihkkarastit ahte sii sáhttet rekrutteret bargiid geain lea gelbbolašvuohta sámegielain ja sámi kultuvrrain kultuvrras.
I kapittel 18 drøftes utvikling og bruk av de samiske språkene. Utvalget drøfter teknologiske løsninger av betydning for samiske språk og kommer med vurderinger med hensyn til lovfesting av bruk av tolk.
Kapihtal 18 lávdegoddi oanehaččat ovdanbuktá áššáigullevaš beliid dulkalávdegotti čielggadeamis ja ovdanbidjá árvvoštallamiid das go lága bakte lea nannejuvvot vuoigatvuohta geavahit dulkka.
Kapittel 19 gir en oversikt over detgrenseoverskridende språksamarbeidet og utvalget vurderer hvordan dette kan formaliseres.
Kapihtal 19 leat dieđut rádjerasttildeaddji giellaovttasbarggu birra ja lávdegoddi lea árvvoštallan movt dán ovttasbarggu sáhttá formaliseret.
I kapittel 20 drøftes samiske stedsnavn.
Kapihtal 20:is ságaškuššat sámi báikenamaid.
I Kapittel 21 beskrives de økonomiske og administrative konsekvensene av utvalgets forslag til tiltak.
Kapihtal 22:is čilgejuvvojit lávdegotti evttohuvvon doaibmabijuid ekonomalaš ja hálddahuslaš váikkuhusaid.
I kapittel 22 gis det en oversikt over utvalgets forslag til lov- og forskriftsendringer.
Kapihtal 23:is lea čohkkejuvvon dieđut daid láhka- ja láhkaásahusrievdadusaid maid lávdegoddi lea evttohan.
I kapittel 23 er merknad til de enkelte bestemmelsene i lovforslaget.
Kapihtal 24.is leat mearkkašumit juohke láhkaevttohusa ovttaskas mearrádusaide.
Innledende betraktninger
Álgodárkomat
Utvalget konstaterer at språkrettigheter i hovedsak er begrenset til forvaltningsområdet for samisk språk, som per i dag utgjør 10 kommuner.
Lávdegoddi oaidná ahte giellavuoigatvuođat vuosttažettiin leat gáržžiduvvon sámegiela hálddašanguvlui, masa dál gullet 10 suohkana.
Utvalget mener hovedutfordringen er å sikre at språkreglene blir fulgt opp.
Lávdegoddi oaivvilda ahte váldohástalussan dál lea sihkkarastit ahte giellanjuolggadusat čuvvojuvvojit.
Med utgangspunkt i Norges internasjonale forpliktelser, legger utvalget til grunn at det foreligger språkrettigheter for alle samiske språk i de tradisjonelle språkområdene, og i de områdene hvor samer er bosatt i et betydelig antall, som i de store byene.
Norgga riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid vuođul, oaivvilda lávdegoddi ahte buot sámi gielain leat giellavuoigatvuođat árbevirolaš giellaguovlluid siskkobealde, ja maiddái daid guovlluin go mealgadis lohkku sámi orrot, nugo mat stuorit gávpogiin ja čoahkkebáikkiin.
Utvalget legger til grunn at den historiske fornorskingen har hatt store konsekvenser for samers språkbruk helt opp til vår tid.
Lávdegoddi deattuha ahte historjjálaš dáruiduhttimis lea váikkuhusat sápmelaččaid giellageavaheapmái gitta dálá áiggi rádjai.
Utvalget understreker at utvalget i oppfølgingen av utredningen av fornorskingsprosessen har konsentrert seg om de språklige aspektene, slik mandatet legger opp til.
Lávdegoddi deattuha sii dáruiduhttinproseassa čielggadeamis leat deattuhan gielalaš beliid, nu movt lávdegotti fápmudusas daddjo.
Utredningen utvalget har mottatt viser at den historiske fornorskingspolitikken er godt dokumentert.
Čielggadeami man lávdegoddi lea ožžon čájeha ahte historjjálaš dáruiduhttinpolitihkka lea bures duođaštuvvon.
Utvalget bemerker at det likevel i liten grad ser ut til å foreligge dokumentasjon på hvordan fornorskningen foregikk lokalt og hvordan fornorskingen har påvirket enkeltindivider.
Lávdegoddi mearkkašahttá ahte das hui unnán ovdanboahtá das movt dáruiduhttin dáhpáhuvai báikkálaččat ja movt dat váikkuhii ovttaskas olbmuide.
Utvalgets utgangspunkt er at alle samiske språk er likeverdige og likestilte språk, både innbyrdes og med norsk.
Lávdegotti vuolggasadji lea ahte buot sámegielat leat seammadássásaš ja dásseárvosaš gielat, sihke gaskaneaset ja maiddái dárogielain.
Alle samiske språk er klassifisert som truede eller alvorlig truede språk.
Buot sámi gielat leat klassifiserejuvvon duođaid áitojuvvon giellan.
Situasjonen for sør- og lulesamisk er særdeles kritisk.
Lulli- ja julevsámegielaid dilli lea earenoamáš vártnuhis dilis.
Situasjonen for samiske språk er dessuten også varierende innenfor språkområdene til hvert enkelt språk, og kommunene har ulike utfordringer og behov.
Sámegielaid dilli lea dasa lassin maiddái rievddada juohke giela giellaguovlluid siskkobealde, ja suohkaniin leat iešguđetlágan hástalusat ja dárbbut.
På bakgrunn av dette mener utvalget at det er behov for å modernisere regelverket og tiltakene slik at de passer til dagens samfunn.
Dáid dieđuid vuođul oaivvilda lávdegoddi ahte dárbu ođasmahttit njuolggadusmearrádusaid ja doaibmabijuid nu ahte dat buorebut heivehuvvojit dálá servodahkii.
Utvalget legger dermed opp til at regelverket skal bli enklere å benytte og at det kan tas i bruk differensierte løsninger.
Lávdegoddi áigumuš lea geahpidit njuolggadusmearrádusaid vai daid galgá leat álkibun geavahit ja ahte ferte váldit atnui differensierejuvvon čovdosiid.
Tradisjonelle språkområder
Árbevirolaš giellaguovllut
Hvilke(t) av de samiske språkene forpliktelsene skal gjelde for, vil hovedsakelig være knyttet til de geografiske områdene som utgjør den tradisjonelle utbredelsen av samiske språk i Norge.
Guđemuš sámi gilli (gielaide) geatnegasvuođat galget guoskat, vuosttažettiin čadnojuvvo Norgga geográfalaš guovlluide, giellaguovlluide, gos sámegiela árbevirolaččat geavahuvvo.
Utvalget har skissert utbredelsen av sør-, lule- og nordsamisk språk og mener en nærmere fastsetting av språkområdene er en oppgave for Sametinget.
Lávdegoddi lea heivehallan lávdama lulli-, julev- ja davvisámi gielaid ja oaivvilda ahte dárkilit giellarájáid mearridit lea bargu mii gullá Sámediggái.
Det samiske språkområdet
Sámi giellaguovlu
For å sørge for at flere samer får muligheter til å kunne benytte samiske språk i kontakt med det offentlige, har utvalget sett nærmere på om dagens forvaltningsmodell bør endres.
Vai eanet sámit ožžot vejolašvuođa ávkkástallat sámegiela almmolaš gulahallamis ásahusain, de lea lávdegoddi geahčadan ahte berrešiigo dálá hálddašanmodealla rievdaduvvot.
Utvalget har tatt utgangspunkt i om hensynet er å bevare eller vitalisere samiske språk.
Lávdegotti vuolggasadji lea das mas dat lea sáhka, seailluheames vai ealáskahttimis sámi gielaid.
Utvalget foreslår at det innføres differensierte regler for ulike kommuner.
Lávdegoddi evttoha ahte álggahuvvojit differensierejuvvon njuolggadusat iešguđetge suohkaniidda.
Utvalget mener differensieringen av reglene for kommuner vil innebære at det tas hensyn til situasjonen i den enkelte kommune.
Lávdegoddi oaivvilda njuolggadusaid differensieren mearkkaša ahte dalle vuhtiiváldojuvvo dat dillii mii lea iešguđege suohkanis.
Utvalget mener dessuten dette vil bidra til at det blir lettere for kommuner med en samisk befolkning å ta initiativ til innlemmelse i en kommunekategori.
Dasa lassin oaivvil lávdegoddi dát dagaha álkibun suohkaniidda gos lea sámi ássan bargat dan badjelii ahte oažžut suohkana ovttastahttojuvvot sámegielaid hálddašanguvlui.