pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tilstrømmingen til arbeidsstyrken øker også , mye på grunn av høy innvandring .
Bargoveahka maiddái lassána , masa alla sisafárren lea duogáš .
Nivået på arbeidsledigheten forventes å endre seg lite i året som kommer , sier arbeidsminister Hanne Bjurstrøm .
Dán jagis vurdo bargguhisvuohta unnán rievdat , dadjá bargoministtar Hanne Bjurstrøm .
71 200 tiltaksplasser i 2012 Det legges opp til et tiltaksnivå på om lag samme nivå som i dag .
71 200 barggahusdoaimma jagi 2012:s Áigumuš lea bisuhit barggahusdoaimmaid seamma dásis go odne .
Tiltaksnivået for personer med nedsatt arbeidsevne er økt med om lag 1 000 plasser for å styrke tilbudet til denne gruppen .
Barggahusdássi bargonávccahis olbmuide lea lasihuvvon sullii 1 000 sajiin vai fálaldat dán jovkui lasihuvvo .
Tiltaksnivået for ledige er redusert med om lag 1 250 plasser sammenliknet med plantallene for 2011 .
Barggahusdássi bargguhis olbmuide lea njiedjan sullii 1 250 sajiiguin 2011 plánaloguid ektui .
Reduksjonen i tiltaksnivået for arbeidsledige har sammenheng med et bedret arbeidsmarked .
Barggahusdási njiedjan bargguhisolbmuide lea boahtán danin go bargomárkan lea buorránan .
500 tiltaksplasser er knyttet til Regjeringens jobbstrategi for personer med nedsatt funksjonsevne ( se egen pressemelding ) .
500 barggahussaji leat čadnon Ráđđehusa bargostrategiijai bargonávccahis olbmuid várás ( geahča sierra preassadieđáhusa ) .
Regjeringen er opptatt av at midlene til arbeidsmarkedstiltak brukes mest mulig effektivt .
Ráđđehus deattuha ahte ruđat barggahusdoaimmaide galget beaktileamos lági mielde adnot .
Regjeringen foreslår derfor å endre betalingspraksisen i skjermet sektor for tiltakene arbeidspraksis , avklaring og varig tilrettelagt arbeid fra 1. juli 2012 .
Ráđđehus árvala danin rievdadit máksingeavada suddjejuvvon suorggis bargohárjehallamii , čielggadeapmái ja bistevaš láhččojuvvon bargui 2012 suoidnemánu 1. beaivvi rájes .
I dag bestilles disse tiltaksplassene seks måneder før benyttes , og betales når tiltaket starter .
Odne dákkár barggahusdoaibmasajit diŋgojuvvojit guhtta mánu ovdal go váldojit adnui , ja máksojit go doaibma váldo atnui .
I praksis har det medført at det er betalt for ubrukte plasser .
Geavatlaččat dát mearkkaša ahte máksojuvvo anekeahtes sajiid ovddas .
Regjeringen foreslår at tiltaksplassene i stedet betales etter at de er gjennomført .
Ráđđehus árvala ahte barggahusdoaibmasajit ovddas baicca galgá máksit maŋŋil go doaibma lea čađahuvvon .
Dagpenger ved permittering Personer som mister arbeidsinntekt som følge av arbeidsledighet er gjennom dagpengeordningen sikret et rimelig inntektsnivå slik at de kan sørge for sitt livsopphold .
Beaiveruđat permitterema oktavuođas Olbmot geat manahit bargodietnasa bargguhisvuođa dihte leat beaiveruhtaortnega bakte sihkkarastojuvvon govttolaš dienasdási vai sáhttet fuolahit iežaset birgemuša .
For å gjøre det lettere for arbeidsgiver å holde på kvalifisert arbeidskraft i en periode med lav aktivitet og nedgangskonjunktur ble dagpenge- og permitteringsregelverket utvidet på flere områder i løpet av 1. halvår 2009 .
Vai dagaha álkibun barggaheddjiide doalahit gelbbolaš bargiid dakkár áigodagas go lea unnán doaibma ja fuonesáigi de leat beaiveruđaid- ja permitterennjuolggadusat viiddiduvvon máŋgga surggiin 2009 vuosttaš jahkebealis .
Den bedrede situasjonen på arbeidsmarkedet tilsier at det ikke lenger er behov for å beholde denne utvidelsen av dagpenge- og permitteringsregelverket .
Buorránan dilli olis bargomárkanis de ii leat šat dárbbašlaš doalahit beaiveruđaid- ja permitterennjuolggadusaid viiddideami .
Regjeringen foreslår derfor å reversere endringene med virkning fra 1. januar 2012 .
Ráđđehus árvala danin máhcahit njuolggadusrievdadeami 2012 ođđajagimánu 1. beaivvi rájes .
Dette innebærer at bedriftenes arbeidsgiverperiode forlenges fra fem til ti dager ved minst 40 prosent permittering , maksimal periode med dagpenger under permittering reduseres fra 52 til 30 uker for nye tilfeller , samtidig som arbeidsgivers fritak fra lønnsplikten tilsvarende reduseres til 30 uker .
Dát mearkkaša ahte barggaheaddji áigodat guhkiduvvo viđa beaivvis logi beaivái go lea unnimus 40 proseanta geat leat permitterejuvvon , dievas áigodat man ovddas oažžu beaiveruđaid go lea permitterejuvvon oaniduvvo 52 vahkus 30 vahkkui go leat ođđa dáhpáhusat , seammás go barggaheaddji bálkágeatnegasvuođa spiehkastat seamma dáhpáhusain oaniduvvo 30 vahkkui .
Kravet til arbeidstidsreduksjon for rett til dagpenger under permittering økes fra 40 til 50 prosent .
Gáibádus barggoáigemeari geahpideapmi ektui jus galgá oažžut beaiveruđaid permitterema oktavuođas lasihuvvo 40 proseanttas 50 prosentii .
Ved endringer i situasjonen i arbeidsmarkedet skal det gjøres en ny vurdering av permitteringsregelverket .
Go bargomárkana dilli rievdá de permitterennjuolggadusat ođđasit árvvoštallojuvvojit .
Mange kombinerer arbeid og pensjon Et hovedmål med pensjonsreformen er å bidra til at flere velger å arbeide lenger .
Ollugat ovttastahttet barggu ja permišuvnna Okta penšuvdnaođastusa váldoulbmiliin lea váikkuhit ahte eanet válljejit guhkit bargat .
Det nye pensjonssystemet legger til rette for at den enkelte kan velge gradvis å trekke seg ut av arbeidslivet etter egne ønsker og behov .
Ođđa penšuvdnavuogádat láhče vejolašvuođa nu ahte veahážiid mielde ja iežas sávaldagaid ja dárbbuid vuođul sáhttá luohpat bargoeallimis .
Mange ser ut til å ønske å kombinere arbeid og pensjon .
Ollugat orrot háliideamen ovttastahttit barggu ja penšuvnna .
Utviklingen så langt i 2011 viser at mange har valgt en slik løsning .
2011 ovdáneapmi čájeha ahte oallugat leat válljen dakkár čovdosa .
Av de som tok ut pensjon i januar 2011 var 6 av 10 fortsatt registrert i et arbeidsforhold i juni 2011 .
Sis geat oažžugohte penšuvnna 2011 ođđajagimánu rájes ledje guđas juohke logádis 2011 geassemánu ain bargodilis .
Selv om mange har tatt ut fleksibel alderspensjon i 2011 , er det hittil ikke noen nedgang i yrkesaktiviteten blant eldre aldersgrupper .
Vaikko ollugat 2011 leat vuostáiváldán máškidis ealáhatruđa , de boarráset gearddi gaskkas ii leat fidnodoaibma njiedjan .
Tvert i mot viser tall fra arbeidstaker / arbeidsgiverregisteret at yrkesaktiviteten fortsetter å øke for alle grupper over 60 år .
Baicca bargiid / barggaheddjiidlogahaga logut čájehit ahte fidnodoaibma lassána buot joavkkuin geat leat boarráset go 60 jagi .
Standardiseringsrådet
Standardiserenráđđi
Standardiseringsrådet skal ta initiativ til og tilrettelegge for systematisk bruk av IT-standarder .
Standardiserenráđđi galgá dahkat álgagiid ja láhčit vejolašvuođaid nu ahte lea vejolaš systemáhtalaččat geavahit DT-standárddaid .
Rådet skal gi anbefalinger til Fornyings- og administrasjonsdepartementet om hvilke standarder som bør anbefales eller gjøres obligatoriske å bruke i offentlig sektor , dvs. bli såkalte forvaltningsstandarder .
Ráđđi galgá rávvet Ođasmahttin- , hálddahus- ja girkodepartementii makkár standárddat berrejit evttohuvvot dahje rávvejuvvot bákkolažžan geavahit almmolaš suorggis , dat mearkkaša šaddat nugohčoduvvon hálddahusstandárdan .
Rådet skal primært ta for seg standarder som har relevans for en stor bredde av offentlige aktører .
Ráđđi galgá vuosttažettiin geahčadit standárddaid mat leat áššáigullevaččat viidát ollu almmolaš doaibmiide .
Nyhet , 01.02.2012
Ođas , 01.02.2012
Staten tilbyr reindriften 102 millioner
Stáhta fállá boazodollui 102 miljovnna
Statens forhandlingsutvalg har i dag lagt fram tilbud til reindriftsavtaleforhandlingene .
Stáhta šiehtadallanlávdegoddi lea odne almmustahttán boazodoallošiehtadusa fálaldagas .
Statens forhandlingsutvalg foreslår en ramme på 102,0 millioner kroner . Dette er tilsvarende ramme som for inneværende avtale .
Stáhta šiehtadallanlávdegoddi árvala šiehtadusa rámman 102,0 miljovnna kruvnno , mii vástida dálá soahpamuša viidodahkii .
Se Statens tilbud til reindriftsforhandlingene
Loga Stáhta boazodoallošiehtadusa fálaldaga ( pdf , 12 Mb )
Tilbudet må sees i sammenheng med endringene i reindriftsfradraget i 2012 , samt muligheten reindriften vil få i forhold til fradrag for inngående merverdiavgift som faktureres reinbeitedistriktene for fellesanskaffelser av gjerder og anlegg .
Fálaldaga oktavuođas galgá fuomášit , ahte boazodoallogeasus rievdaduvvo 2012 . Boazodoallu beassá maid geahpedit sisaboahtti lassiárvodivada , mii fakturerejuvvo boazodoalloorohagaide go sii háhket oktasaš áiddiid ja rusttegiid .
Øke slaktingen og omsetningen av reinkjøtt I tilbudet til Reindriftsavtalen 2012/2013 legger Staten hovedvekt på tiltak som kan bidra til å øke slaktingen og omsetningen av reinkjøtt .
Lasihit njuovvama ja bohccobierggu vuovdima 2012/2013 boazodoallošiehtadusa fálaldagas Stáhta deattuha erenoamážit doaimmaid , maiguin sáhttá lasihit bohccobierggu njuovvama ja vuovdima .
Videre prioriteres tiltak som bidrar til en rask oppfølging av Landbruks- og matmeldingen .
Vuoruhit maid doaimmaid , maiguin johtilit čuovvulit Eanandoallo- ja biebmodieđáhusa .
Ved at tilbudet legger opp til å stimulere reindriften til markedsrettet produksjon og verdiskaping , er tilbudet særlig innrettet mot reindriftsutøvere som har reindrift som hovednæring .
Fálaldat movttiidahttá boazodoalu buvttadit márkana várás ja ovddidit árvoráhkadeami , dan láhkai fálaldat lea erenoamážit láhččojuvvon badjeolbmuide , geain boazodoallu lea váldoealáhussan .
- Med dette tilbudet har næringen fått et godt utgangspunkt for å øke slaktingen og omsetningen av reinkjøtt .
- Dán fálaldaga vuođul ealáhussii lea álkit bargagoahtit dan guvlui , ahte lasihit njuovvama ja bohccobierggu vuovdima .
Det er viktig at reindriftens positive markedssituasjon gjenopprettes .
Lea mávssolaš máhcahit boazodollui nana dili márkaniid ektui .
Statens forhandlingsutvalg foreslår en ramme på 102,0 millioner kroner i sitt tilbud til årets reindriftsavtaleforhandlinger .
Stáhta šiehtadallanlávdegoddi árvala fálaldagastis jagi boazodoallošiehtadusa rámman 102,0 miljovnna kruvnno .
Statens innkrevingssentral
Stáhta gáibidanguovddáš
Statens innkrevingssentral ( SI ) ble opprettet som særorgan under Politiavdelingen i Justisdepartementet 1. juli 1990 .
Stáhta gáibidaguovddáš ( SI ) ásahuvvui earenoamášorgánan Justiisadepartemeantta Politiijaossodahkii 1. beaivvi suoidnemánus 1990 .
Etaten ligger i Mo i Rana .
Etáhtta lea Mo i Ranas .
Oppgaven var den gangen å kreve inn økonomiske straffekrav utstedt av politiet og domstolene .
Bargun dalle lei gáibidit ekonomalaš ráŋggáštusgáibádusaid maid politiijaid ja duopmostuolut ledje cealkán .
I tillegg til å effektivisere bøteinnkrevingen , var det et viktig mål å sikre likebehandling og fullbyrdelse av straff , samt å styrke skadelidtes stilling .
Lassin dasa ahte beaktileappot oažžut sisa sáhkuid , de lei maid dehálaš sihkkarastit seammalágan meannudeami ja ráŋggáštusa ollašuhttima ja nannet vahága gillájeaddji dili .
Etter hvert har SI fått tilført nye oppgaver og krever i dag inn en rekke statlige fordringer ; gebyr , avgifter og gjeldskrav .
Dađistaga lea SI ožžon ođđa bargguid ja gáibida dál ollu máksámušaid stáhta ovddas ; bálvalusmávssuid , divvagiid ja vealgegáibádusaid .
SI har også ansvaret for å drifte økonomisystemet for hele politi- og lensmannsetaten .
SI ovddasvástádus lea maid jođihit ekonomiijasystema olles politiija – ja leansmánne etáhta ovddas .
Antall ansatte har økt fra 65 i 1990 til 315 i 2005 .
Bargiid lohku lea lassánan 1990 rájes , dalle ledje 65 bargi ja 2005 ledje 315 bargi .
Folketrygdfondet forvalter Statens pensjonsfond Norge ( SPN ) og Statens obligasjonfond på oppdrag fra Finansdepartementet .
Stáhta penšunfoanda - Norga Stáhta penšunfoanda ásahuvvui juovlamánu 20. beaivvi 2005 lágain nr 123 .
Grunnkapitalen i SPN stammer fra overskudd på trygderegnskapene fram til slutten av 1970-tallet .
Stáhta penšunfoanda lea vuolggahuvvon ovdalaš Stáhta petroleumfoanddas ja Álbmotoadjofoanddas .
Midlene plasseres i hovedsak i noterte norske verdipapirer etter regler fastsatt av Finansdepartementet .
Diet ođđa ásahus fievrreda dien guovtti foandda doaimma viidáseappot .
Avkastningen overføres ikke til statskassen , men legges løpende til SPN .
Danin ii leat Stáhta penšunfoanddas sierra stivra ii ge sierra hálddahus .
Statens obligasjonsfond ble etablert som et midlertidig tiltak i 2009 for å bidra til økt likviditet i det norske obligasjonsmkarkedet .
Fondii gullá Stáhta penšunfoanda - Olgoriikkat ( ovdalaš Stáhta petroleumfoanda ) ja Stáhta penšunfoanda - Norga ( ovdalaš Álbmotoadjofoanda ) .
Det forvaltes etter regler fastsatt av Finansdepartementet .
Siseatnanoassi fievrreduvvo kapitálan Álbmotoadjofondii .
Litt mer om Folketrygdfondet Folketrygdfondets virksomheten er regulert ved et reglement fastsatt av Stortinget 20. juni 1997 .
Veaháš eanet Álbmotoadjofoandda birra Álbmotoadjofoandda doaimma regulerejit váldonjuolggadusat maid Stuoradiggi lea mearridan geassemánu 20. beaivvi 1997 .
I Ot.prp. nr. 2 ( 2005 – 2006 ) Om lov om Statens pensjonsfond ble det varslet at Finansdepartementet ville erstatte reglementet med retningslinjer for forvaltningen av Pensjonsfondet – Norge fastsatt i egen forskrift .
Ot.prp. nr. 2 ( 2005-2006 ) Stáhta penšunfoandda lága birra dieđihuvvui ahte Ruhtadandepartemeanta galggai dieid váldonjuolggadusaid sadjái ráhkadit Stáhta Penšunfondii – Norga hálddašeapmái njuolggadusaid , mat galget boahtit sierra láhkaásahussan .
Det vil gi et mer ensartet system for fastsetting av retningslinjene for uten- og innenlandsdelen av Statens pensjonsfond .
Dat dagašii ahte šaddá eanet seammalágan vuohki movt mearridit njuolggadusaid Stáhta penšunfoandda olgorit- ja siseatnanfoanddaid hálddašeapmái .
Utkast til forskrift ble lagt fram for Stortinget i Revidert nasjonalbudsjett 2006 , jf. St.meld.nr. 2 ( 2005-2006 ) . Departementet legger opp til at forskriften for Folketrygdfondets forvaltning av Statens pensjonsfond – Norge trer i kraft fra 1. januar 2007 .
Láhkaásahus evttohus ovddiduvvui Stuoradiggái Rievdaduvvon našunálbušeahtas 2006 gč. St.meld. nr. 2 ( 2005-2006 ) Departemeanta bargá dan ektui ahte láhkaásahus mii guoská dasa movt Álbmotoadjofoanda hálddaša Stáhta penšunfoandda – Norga doaibmagoahtá ođđajagimánu 1. beaivvi 2007 .
Folketrygdfondet forvaltet 191,3 mrd. kroner ved utgangen av 2005 .
Álbmotoadjofoanda hálddašii 2005 loahpas 191,3 mrd. ruvnno .
Markedsverdien av renteplasseringene var 140,7 mrd. kroner .
Reanttuid bidjamiid márkanárvu lei 140,7 mrd. ruvnno .
Av dette var 112,3 mrd. kroner plassert i stats- og statsgaranterte verdipapirer , hvorav 108,1 mrd. kroner var plassert som kontolån til staten .
Dain ledje biddjojuvvon 112,3 mrd. ruvnno stáhta- ja stáhtadáhkiduvvon árvobáhpiriidda , ja dain lei 108,1 mrd. ruvdno biddjojuvvon kontoloatnan stáhtii .
28,5 mrd. kroner var plassert i private og kommunale obligasjoner og sertifikater .
28,5 mrd. ruvdno lei biddjojuvvon priváhta ja suohkaniid obligašuvnnaide ja sertifikáhtaide .
Fondet hadde ved utgangen av 2005 en urealisert kursgevinst på de rentebærende papirene på 7,2 mrd. kroner .
Foanddas lei 2005 loahpas 7,2 mrd. ruvnno realiseretkeahtes kursavuoitu árvobáhpiriin mat rentejit .
Markedsverdien av egenkapitalplasseringene til Folketrygdfondet var ved årsskiftet 50,6 mrd. kroner , hvorav 41,9 mrd. kroner inngikk i den norske aksjeporteføljen .
Jahkemolsašumis lei Álbmotoadjofoandda iežaskapitála hálddašeami márkanárvu 50,6 mrd. ruvnno , ja dain lei 41,9 mrd. ruvdno biddjojuvvon norgga oasusárvobáhpiriidda .
Plasseringene i den norske aksjeporteføljen var fordelt på 40 selskaper , mens investeringene i Danmark , Finland og Sverige var fordelt på 31 selskaper .
Dat oassi mii lea biddjojuvvon norgga oasusporteføljii , lea juogaduvvon 40 oasussearvái , ja investeremat mat leat dahkkon Danmárkkus , Suomas ja Ruoŧas leat juogaduvvon 31 oasussearvái .
Fondet hadde en urealisert kursgevinst fra egenkapitalplasseringene på 22,8 mrd. kroner .
Foanddas lei 22,8 mrd ruvnno realiseretkeahtes kursavuoitu iežaskapitála hálddašemiin .
Resultatet til Folketrygdfondet ( medregnet endringer i urealiserte gevinster ) var på 15 861 mill. kroner i 2005 .
Álbmotoadjofoandda boađus ( mas leat mielde realiseretkeahtes vuoittuid rievddadeamit ) lei 15 861 mill. ruvnno 2005:s .
Det svarer til en verdijustert avkastningsrate av samlet kapital på 9,0 pst. .
Dat mearkkaša ahte ollislaš kapitála bohtosa dienasvuoitu lea 9,0 pst. .
Tilsvarende avkastning i 2004 var 10,6 pst. .
Sullasaš vuoitu 2004:s lei 10,6 pst. .
Avkastningen av renteplasseringene var 2,8 pst. i 2005 , mens avkastningen av norske aksjer og grunnfondsbevis var 31,9 pst. .
Reanttuid hálddašeami vuoitu lei 2005:s 2,8 pst. , ja norgga ossosiid ja vuođđofoandaduođaštusaid vuoitu lei 31,9 pst. .
Avkastning av aksjeplasseringer i resten av Norden var 25,1 pst. .
Oasushálddašemiid vuoitu muđui Davviriikkain lei 25,1 pst. .
Aksjeavkastningen i Norge i 2005 var 8,6 prosentpoeng lavere enn avkastningen til referanseporteføljen for aksjeinvesteringer , som Folketrygdfondets styre har valgt skal være hovedindeksen på Oslo Børs .
Oasushálddašemiid vuoitu Norggas lei 8,6 proseantačuoggá unnit 2005:s go oasusinvesteremiid referánsaportefølje vuoitu , maid Álbmotoadjofoandda stivra lea mearridan váldoindeaksan Oslo Børsas .
Indeksen inneholder de 30 største og mest likvide selskapene i Norden .
Indeaksa sisttisdoallá 30 stuorámus ja eanemus likvida oasusservviid Davviriikkain .
De norske selskapene som inngår er tatt ut ved beregningen av fondets referanseportefølje .
Norgga searvvit mat leat mielde , leat váldojuvvon mielde foandda referánsaportefølje árvvoštallama vuođul .
I femårsperioden fra 2001 til 2005 har gjennomsnittlig årlig avkastning vært 8,2 pst. for totalporteføljen , noe som er 0,8 prosentpoeng lavere enn avkastningen for referanseporteføljen .
Viđajagi áigodagas 2001 rájes 2005 rádjái , lea gaskamearálaš jahkásaš vuoitu leamaš 8,2 pst. ollislaš portefølje ektui , mii lea 0,8 proseantačuoggá unnit go referánseportefølje vuoitu .
Den norske aksjeporteføljen har i samme periode hatt en gjennomsnittlig årlig avkastning på 11,7 pst. , noe som er 0,7 prosentpoeng høyere enn referanseporteføljen .
Norgga oasusporteføljes lea seamma áiggis leamaš gaskamearálaš jahkásaš vuoitu 11,7 pst. , mii lea 0,7 proseantačuoggá eanet go referánsaportefølje .
Renteporteføljen hadde med en gjennomsnittlig årlig avkastning på 6,8 pst. i perioden årlig mindreavkastning på 0,9 pst. i forhold til referanseporteføljen , mens aksjeinvesteringene i øvrige nordiske land ga en gjennomsnittlig avkastning på 2,1 pst. i årene 2001 – 2005 , som er på linje med referanseporteføljen .
Reantoporteføljes lei gaskamearálaš jahkásaš vuoitu 6,8 pst. seamma áigodagas , mii lea jahkásaččat 0,9 pst. unnit vuoitu referánsaportefølje ektui . Muđui lei davviriikkalaš oasusinvesteremiin gaskamearálaččat 2,1 pst. vuoitu jagiin 2001 – 2005 , mii lea sullii seamma dássi go referánsaporteføljes .
Den norske aksjeporteføljen til Folketrygdfondet har over de siste fem årene hatt en relativ volatilitet i forhold til referanseporteføljen på 3,8 prosentpoeng .
Álbmotoadjofoandda norgga oasusportefølje lea maŋemus viđa jagis sirdašuvvon oalle muddui referánsaportefølje 3,8 proseantačuoggá ektui .
Resultatene av Folketrygdfondets forvaltning er nærmere omtalt i Finansmarknadsmeldinga 2009 .
Álbmotoadjofoandda hálddašeami bohtosat lea dárkileappot čilgejuvvon dáppe : Kredittmeldinga 2005 mii almmuhuvvui 7. beaivvi cuoŋománus 2006 .
Statens pensjonsfond - Utland
Stáhta penšunfoanda - Olgoriikkat
Statens pensjonsfond ble opprettet med virkning fra 1. januar 2006 som en overbygning over det som tidligere var Statens petroleumsfond og Folketrygdfondet .
Stáhta penšunfoanda doaibmagođii ođđajagimánu 1. beaivvi 2006 , ja dat ásahuvvui ovddeš Stáhta petroleumfoandda ja Álbmotoadjofoandda vuođustussii .
Formålet med Statens pensjonsfond er å understøtte statlig sparing for finansiering av folketrygdens pensjonsutgifter og å underbygge langsiktige hensyn ved anvendelse av statens petroleumsinntekter .
Ulbmil Stáhta penšunfoanddain lea doarjut stáhta seastima mii galgá ruhtadit álbmotoaju penšungoluid ja nannet guhkesáiggi beroštumiid mat gusket dasa movt stáhta geavaha petroleumdietnasiid .
De løpende innbetalingene fra petroleumsvirksomheten har en annen karakter enn statens øvrige inntekter , ettersom de delvis har sitt motstykke i en reduksjon av statens petroleumsformue .
Máksámušat mat dađistaga bohtet petroleumdoaimmas , lea earáláganat go muđui stáhta dietnasat , danin go dat muhtun muddui maid geahpedit stáhta petroleumopmodaga .
De budsjettpolitiske retningslinjene ivaretar petroleumsinntektenes spesielle karakter og sikter mot at olje- og gassinntektene også skal komme framtidige generasjoner til gode .
Bušeahttapolitihkalaš njuolggadusat vuhtiiváldet petroleumdietnasiid earenoamášvuođa ja daid ulbmil lea ahte oljo- ja gássadietnasat maiddái galget leat ávkin boahttevaš buolvvaide .
I lys av at pensjonsutgiftene i folketrygden vil øke sterkt gjennom de neste tiårene , er en betydelig fondsoppbygging i årene framover nødvendig for å unngå å skyve store byrder over på kommende generasjoner .
Dan sivas go álbmotoaju penšungolut bohtet lassánit hui garrasit boahtte logi jagiid , de lea hui dárbbašlaš hukset nanu foandda , vai eat duvdde beare stuora noađi boahttevaš buolvvaide .
Statens pensjonsfond består av Statens pensjonsfond - Utland og Statens pensjonsfond - Norge .
Stáhta penšunfondii gullet Sáhta penšunfoanda – Olgoriikkat ja Stáhta penšunfoanda - Norga .
Utenlandsdelen er anbrakt som innskudd på konto i Norges Bank , mens innenlandsdelen er anbrakt som et kapitalinnskudd i Folketrygdfondet .
Olgoritoassi biddjojuvvo kontui mii lea Norgga Báŋkkus . Siseatnanoassi fievrreduvvo kapitálan Álbmotoadjofondii .
Finansdepartementet er i pensjonsfondsloven gitt i oppgave å forvalte fondet .
Ruhtadandepartemeanta lea penšunfoandalága mielde mearriduvvon leat foandda hálddašeaddjin .
Den operative forvaltningen av Statens pensjonsfond - Utland utføres av Norges Bank , mens Statens pensjonsfond - Norge forvaltes av Folketrygdfondet .
Stáhta penšunfoandda – Olgoriikkat beaivválaš hálddašeami doaimmaha Norgga Báŋku , ja Álbmotoadjofoandda hálddaša fas Stáhta Norgga penšunfoandda .
Avkastningen av Pensjonsfondet er lik avkastningen av Norges Banks og Folketrygdfondets plasseringer .
Penšunfoandda vuoitu lea seamma go Norgga Báŋkku ja Álbmotoadjofoandda vuoittu lágideamit .
Statens pensjonsfond har ikke eget styre eller egen administrasjon .
Stáhta penšunfoanddas ii leat sierra stivra ii ge sierra hálddahus .
Inntektene i Pensjonsfondet - Utland er kontantstrømmen fra petroleumsvirksomheten som blir overført fra statsbudsjettet , avkastningen av fondets formue og netto finanstransaksjoner knyttet til petroleumsvirksomheten .
Olgoriikkaid penšunfoandda dietnas lea ruhtahivvodat mii boahtá petroleumdoaimmas , mii sirdojuvvo stáhtabušeahtas , foandda opmodaga ja netto ruhtasirddašemiid vuoitu lea čadnojuvvon petroleumdoibmii .
Inntekten i Pensjonsfondet - Norge er avkastningen av de forvaltede midlene .
Norgga penšunfoandda dienas lea daid ruđaid vuoitu mat hálddašuvvojit .
Midlene i Statens pensjonsfond kan bare anvendes til en beløpsmessig overføring til statsbudsjettet etter vedtak i Stortinget .
Stáhta penšunfoandda ruđaid ii sáhte geavahit eará go de jus Stuorradikke mearrida vissis oasi ruđain sirdit stáhtabušehttii .
Overføringen dekker det oljekorrigerte budsjettunderskuddet .
Sirdimat gokčet bušeahttavuolláibáhcaga mii rehkenastojuvvo oljodoaimmaid mielde .
Avsetningen av fondsmidler inngår således i en helhetlig budsjettprosess , slik at fondsoppbygging gjenspeiler faktiske overskudd på statsbudsjettet .
Danin leat ge foandaruđat oassin ollislaš bušeahttaproseassas , nu ahte foandda huksen speadjalastá dan go lea ruhta buorrin stáhtabušeahtas .
På denne måten bidrar Pensjonsfondet - Utland til å synliggjøre statens bruk av petroleumsinntekter .
Dán láhkái oainnusindahká Penšunfoanda – Olgoriikkat masa stáhta geavaha petroleumdietnasiid .
Retningslinjene for budsjettpolitikken ( handlingsregelen ) innebærer at det strukturelle , oljekorrigerte budsjettunderskuddet over tid skal svare til forventet realavkastning av kapitalen i utenlandsdelen av Statens pensjonsfond .
Bušeahttapolitihka njuolggadusat ( doaibmama váldonjuolggadus ) sisttsodoallá ahte struktuvrralaš , oljodoaimma ektui divvojuvvon bušeahttavuolláibáza áiggi mielde galgá vástidit Stáhta olgorit penšunfoandda kapitála vurdojuvvon reálavuoittu .
Avkastningen av midlene i Statens pensjonsfond - Norge overføres ikke til statskassen , men legges løpende til denne delen av fondet .
Stáhta Norgga penšunfoandda ruđaid dienas ii sirdojuvvo stáhtakássii , muhto biddjojuvvo dađistaga dán oassái foanddas .
Kapitalen i Statens pensjonsfond - Utland er i sin helhet investert i utlandet .
Stáhta olgorit penšunfoandda kapitála lea ollislaččat investerejuvvon olgoriikkain .
Fondet er investert både i aksjer og i obligasjoner og andre rentebærende verdipapirer .
Foandda ruđain leat investeren sihke ossosiid ja obligašuvnnaid ja eará árvobáhpiriid mat rentejit .
Statens pensjonsfond – Norge er i hovedsak investert innenlands .
Stáhta Norgga penšunfoandda ruđat leat eanas geavahuvvon investeremiidda Norggas .
Klima- og forurensningsdirektoratet
Dálkkádat- ja nuoskkidandirektoráhta birra
Klima- og forurensningsdirektoratet ( Klif ) har ansvar for å fremlegge det faglige beslutningsgrunnlag for Miljøverndepartementet i arbeidet med klima- og forurensningsspørsmål .
Dálkkádat- ja nuoskkidandirektoráhta birra lea ovddasvástádus bidjat ovdan fágalaš mearridanvuođu departementii go barget nuoskkidangažaldagaiguin .
pålegg og kontroll vedrørende tiltak mot industriforurensninger
gohččun ja dárkkisteapmi dain doaimmain mat leat nuoskkideami vuostá
kjemiske stoffer og produkter
fáhkkestaga nuoskkideapmi
overvåking av forurensningstilstanden i luft og vann .
kemihkalaš ávdnasat ja buktagat gozihit nuoskkidandili áimmus ja čázis
Innenfor Klima- og forurensningsdirektoratets ansvarsområde har tilsynet instruksjonsmyndighet overfor miljøvernavdelingene ved fylkesmannsembetene og faglig instruksjonsmyndighet overfor Sysselmannen på Svalbard innen blant annet forurensninger , avfall og produkter .
Dálkkádat- ja nuoskkidandirektoráhta birra ovddasvástádussuorggi siskkobealde lea bearráigeahčus bagadallanváldi fylkkamánniid birasgáhttenossodagaide ja fágalaš bagadallanváldi Svalbarda áššeolbmái earret eará nuoskkideamis , doabbariin ja buktagiin .
De konkrete miljømålene Klima- og forurensningsdirektoratet arbeider mot er gjengitt i omtalen av resultatområdene i Miljøverndepartementets budsjettproposisjon .
Dat konkrehta birasmihtut maid guvlui Stáda nuoskkidanbearráigeahčču bargá čužžot maid Birasgáhttendepartemeantta bušeahttaevttohus boađussurggiin .
Hovedstrategier for å nå målene er å :
Váldostrategiijjat mihtuid joksamis leat :
satse på forebyggende miljøvern og aktiv utnyttelse av tilskuddsmidler
bargat eastadeaddji birasgáhttemiin ja aktiivvalaččat atnit doarjjaruđaid
styrke innsatsen i internasjonalt samarbeid og konsentrere innsatsen på områder som innebærer forpliktende avtaler
nannet gaskariikkalaš ovttasbargodoaimma ja bargat eanemusat dakko gokko boađusin leat geatnegahtti šiehtadusat
endre myndighetsutøvelse ved å stille enklere kontrollerbare og mer langsiktige krav , samt
rievdadit válddi doaimmaheami dainna lágiin ahte bidjá álkis gáibádusaid maid lea álki dárkkistit , ja maiddái guhkitáiggi gáibádusaid
forskyve kontrollvirksomheten mot systemkontroll
oččodit dárkkistandoaimma šaddat vuogádatdárkkisteapmin
arbeide for at kommunene og andre sektormyndigheter i samfunnet tar sin del av ansvaret og gjennomfører tiltak for å nå miljømålene
bargat dan ala ahte suohkanat ja eará sektoreiseválddit servodagas válddáše iežaset oasi ovddasvástádusas ja čađahivčče doaimmaid vai olahit birasmihtuid
bedre oversikten over miljøtilstanden og resultatrapporteringen i forhold til miljømålene
buoridit dieđuid birrasa dili birra ja bohtosiid dieđiheami birasmihtuid ektui
samarbeide med Direktoratet for naturforvaltning ( DN ) om å utvikle rollen som instruksjonsmyndighet overfor fylkesmennene utvikle Statens forurensningstilsyn som organisasjon .
bargat ovttas Luondduhálddašan direktoráhtain ( LD ) ovdánahttin dihte dan bagadallanválddi rolla mii lea fylkkamánniid hárrái ja ovdánahttit organisašuvnna Stáda nuoskkidanbearráigeahču .
Statens Kartverk
Stáda kártadoaimmahat
Statens Kartverk skal levere landsdekkende geografisk informasjon og tjenester for private og offentlige brukere , være statens fagorgan innen kart og geodata og ivareta de forvaltningsoppgaver som følger med det .
Stáda kártadoaimmahat galgá addit riikkaviidosaš geográfalaš dieđuid ja bálvalusaid priváhta ja almmolaš geavaheddjiide , ja leat stáda fágaorgánan kárta ja geodieđuid oktavuođas , ja váldit vára dain hálddašanbargguin mat dan čuvvot .
Kartverket skal dessuten delta i forskning og utvikling av kartteknologi , og samarbeide med norsk industri og kartbransje , bl.a. om eksportrettede tiltak .
Kártadoaimmahat galgá maid dasa lassin oasálastit dutkamii ja kártateknologiijja ovdánahttimii , ja bargat ovttas Norgga industriijain ja kártabargiiguin , ee. olgoriikii vuovdin doaimmaid oktavuođas .
Kartverket vil i årene framover fokusere på sin rolle som dataforvalter , mens datainnsamling og dataformidling i større grad enn nå kan settes bort eller utføres i samarbeid med andre .
Kártadoaimmahat galgá boahttevaš jagiid guovddážis atnit iežas rolla mii sis lea dieđuidhálddašeaddjin , dan botta go dieđuid čohkken ja dieđuid gaskkusteapmi sáhttá biddjot eambbo dobbelii go dál , dahje daid sáhttá juo doaimmahit ovttas earáiguin .
Tradisjonelle trykte kart markedsføres og selges gjennom flere forhandlere .
Árbevirolaš deaddiluvvon kárttaid márkánfievrridit ja maid vuvdet máŋggat gávppit .
Kartverket har hittil i det alt vesentlige levert digitale data direkte til bruker .
Kártadoaimmahat lea dássážii eanemustá addán digitála kárttaid njuolga geavaheaddjái .
Det legges opp til en økt formidling av data via forhandlere .
Dál lea jurdda eambbo gaskkustit dieđuid gávppiid bokte .
Det vil bli lagt vekt på å få fram flere produkter for bruk i enkle og billigere kartsystemer .
Ja deattuhit maid ovdanbuktit eambbo buktagiid maid sáhttá atnit álkis ja hálbbes kártavuogádagain .
Kartverket utgir også faste tabeller over tidevann , farvannsbeskrivelser og andre publikasjoner for sikker sjøfart .
Kártadoaimmahat almmuha maid fásta tabeallaid fiervvá ja ulli birra , áhpeguovlluid birra dieđuid ja maid eará almmuhemiid sihkkaris mearrajohtalusa várás .
Statistisk sentralbyrå
Statistihkalaš guovddášbyrå
Statistisk sentralbyrå ( SSB ) utarbeider og gir ut offisiell statistikk i Norge , og har i tillegg en betydelig forskningsvirksomhet .
Statistihkalaš guovddášbyrå ( SSB ) ráhkada ja almmula almmolaš statistihkaid Norggas , ja bargá dasa lassin vel ollu dutkanbargguid .
SSB dekker de aller fleste samfunnsområder , og utarbeider for eksempel statistikk og analyser om samfunnsøkonomi , næringsutvikling og befolkning .
SSB gokčá eanas servodatsurggiid , ja ráhkada ovdamearkkadihte statistihkaid ja analysaid servodatekonomiija , ealáhusovdáneami ja álbmoga birra .
SSB har ansvaret for nasjonalregnskapet og annen viktig økonomisk statistikk .
SSB ovddasvástádus lea našunálrehketdoallu ja eará dehálaš ekonomalaš statistihkat .
Dette er informasjon som blant annet brukes i arbeidet med nasjonalbudsjettet og langtidsprogrammet .
Dát leat dieđut mat earet eará geavahuvvojit našunálbušeahttabargguin ja go ráhkadit guhkesáiggi prográmmaid .
Andre eksempler på økonomisk statistikk er tall for Norges handel med utlandet , skatteinntekter , prisstigning , produksjon , sysselsetting og arbeidsledighet .
Eará ovdamearkkat makkár ekonomalaš statistihkat ráhkaduvvojit leat logut mat čájehit Norgga gávppašeami olgoriikkain , vearrodietnasiid , haddegoargŋumiid , buvttadeami , barggaheami ja bargguhisvuođa .
SSB samordner og bearbeider også statistikk som andre institusjoner samler inn - og deltar i internasjonalt statistikksamarbeid .
SSB oktiiheiveha ja heiveha maid statistihkaid maid eará institušuvnnat leat čohkken – ja searvá maid riikkaidgaskasaš statistihkkaovttasbargui .
1. januar 2006 hadde SSB 948 ansatte og et budsjett på 368,7 millioner kroner .
1. beaivvi ođđajagimánus 2006 ledje Statistihkalaš guovddášbyråas 948 bargi ja bušeahtta lei 368,7 milliuvnna ruvnno .
Vel 20 prosent av SSBs inntekter kommer fra betalte oppdrag for det offentlige og private , mens hoveddelen av virksomheten finansieres over statsbudsjettet .
Buorre 20 proseantta SSB dietnasiin leat máksu sihke almmolaš ja priváhta bálvalusaid ovddas , muhto váldooassi doaimmas ruhtaduvvo stáhtabušeahtas .
SSB er lokalisert i Kongsvinger og Oslo .
SSB:s leat kántuvrrat Kongsvingeris ja Oslos .
Nr. : 119/06
Nr. : 119/06
Regjeringen foreslår i statsbudsjettet for 2008 å øke bevilgningen til særskilte samiske formål med om lag 49 millioner kroner .
Ráđđehus evttoha 2008 stáhtabušeahtas lasihit juolludemiid sierra sámi ulbmiliidda birrasiid 49 miljovnna kruvnnuin .
1 ) Beløpet til samiske formål fordeles senere .
1 Ruhta sámi ulbmiliidda juogaduvvo maŋŋil .
2 ) Samlet bevilgning til samiske formål fordeles senere .
2 Ollislaš juolludeapmi sámi ulbmiliidda juogaduvvo maŋŋil .
Nr. : 97/11
Nr. : 97/11
Statsbudsjettet 2012 : 747 millioner kroner til særskilte trafikksikkerhetstiltak
Stáhtabušeahtta 2012 : 747 miljovnna kruvnno erenoamáš johtolatsihkkarastimiidda
- Siden 2006 er antall drepte og hardt skadde i trafikken redusert med 22 prosent .
- 2006 rájes lea johtolagas sorbmašuvvan ja garrasit vaháguvvan olbmuid lohku geahppánan 22 proseanttain .
Dette budsjettet er nok et steg i retning av regjeringens mål om null drepte og hardt skadde , sier samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa .
Dáinna bušeahtain lahkonit vuot ráđđehusa ulbmila , man mielde ii oktage galgga jápmit iige vaháguvvat , johtalusministtar Magnhild Meltveit Kleppa dadjala .
Med den foreslåtte bevilgningen på 747 millioner kroner til trafikksikkerhetstiltak på riksveg , vil 85 prosent av rammene i Statens vegvesens handlingsprogram for trafikksikkerhet 2010-2013 være oppfylt etter tre år .
Leat árvalan juolludit 747 miljovnna kruvnno riikkageainnuid johtolatsihkkarastimii , mii mielddisbuktá ahte 85 proseantta Stáhta geaidnodoaimmahaga johtolatsihkkarvuođa 2010-2013 doaibmaprográmma rámmas ollašuvvá golmma jagi maŋŋá .
Forslaget innebærer en økning på 200 millioner fra saldert budsjett 2010 .
Árvalus mielddisbuktá 200 miljovnna lasáhusa 2010 salderejuvvon bušeahta ektui .
I tillegg til den statlige bevilgningen er det lagt til grunn rundt 30 millioner kroner i ekstern finansiering .
Stáhta juolludeami lassin rehkenastojuvvo geavahit sullii 30 miljovnna kruvnno olggobeale ruhtagálduin .
Trafikksikkerhetsarbeid nytter - I 2010 døde 208 personer i trafikken .
Johtolatsihkkarastimis ávki - 2010 sorbmašuvve 208 olbmo johtolagas .
Det er 208 for mange , men det er likevel grunn til å glede seg over at dette er det laveste tallet på trafikkdrepte siden 1954 , sier samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa .
Dat lea 208 menddo ollu , muhto liikká illudit , go johtolagas sorbmašuvvan olbmuid lohku lei unnit , go maid dat lea leamaš 1954 rájes , johtalusministtar Magnhild Meltveit Kleppa muitala .
- Trafikksikkerhetsarbeid på bred front nytter .
- Viiddis johtolatsihkkarastimis lea ávki .
Regjeringen har lagt vekt på kombinere tiltak som gir sikrere veger med tiltak rettet mot kjøretøy og sjåfør .
Ráđđehus lea atnán mávssolažžan geavahit sihke doaimmaid , maiguin sihkkarastit geainnuid , ja doaimmaid , mat gusket fievrruide ja vuoddjái .
Undersøkelser viser at dersom alle kjørte rusfritt , holdt fartsgrensen og brukte sikkerhetsbelte , ville antall dødsulykker halveres .
Guorahallamat čájehit , ahte jos giige ii vuojáše gárremiin , buohkat čuovošedje leaktoráddjehusaid ja geavahivčče biilaboahkána , de jápminlihkohisvuođaid lohku njiejašii beliin .
Den foreslåtte bevilgningen på 747 millioner kroner skal i hovedsak gå til tiltak som kan hindre de alvorligste ulykkene på riksvegnettet : møteulykker , utforkjøringsulykker og ulykker med påkjørsler av myke trafikkanter .
Eanaš árvaluvvon 747 miljovnna kruvnno juolludeamis geavahuvvo doaimmaide , maiguin sáhttet hehttet riikkageaidnofierpmi duođaleamos bárttiid : vuostálagaid oktii beaškkehemiid , badjel geainnu vuodjimiid ja bárttiid , main dipma johtaleaddjit vuddjojit .
Prioriterer midttiltak For å hindre møteulykker , har regjeringen siden 2006 prioritert å investere i midttiltak .
Vuoruhit geaidnogaskka buorideami Ráđđehus lea 2006 rájes vuoruhan doaimmaid , maiguin buoridit geaidnogaskka ja dan láhkai hehttejit vuostálagaid beaškkehemiid .
Denne prioriteringen fortsetter .
Vuoruheapmi joatkašuvvá ain .
Med budsjettforslaget vil 53 nye km med midttiltak bli etablert i 2012 , i form av :
2012 bušeahttaárvalus mielddisbuktá 53 ođđa km , maid geaidnogaska buoriduvvo ovttain dáin vugiin :
Ny firefelts veg ( 11 km . )
Ođđa geaidnu , mas leat njeallje doali ( 11 km )
Midtrekkverk ( 17 km . )
Gaskaáidi ( 17 km )
Forsterket midtoppmerking ( 25 km . )
Geaidnogaskka buoret merken ( 25 km )
Tiltak
Doaibma
Mål i tiltaksplanen 2010-2013
2010-2013 doaibmaplána ulbmil
Bygd / etablert etter 3 år , med foreslått budsjett for 2012
Ráhkaduvvon / ásahuvvon 3 jagi maŋŋá , 2012 árvaluvvon bušeahta mielde
Oppfølging etter 3 av 4 år
Čuovvuleapmi 3 jagi maŋŋá , oktiibuot 4 jagi
Firefelts veg med fysisk adskilte kjørebaner
Geaidnu , mas leat njeallje doali , ja fysihkalaččat sirrejuvvon geidnosat
54 km
54 km
Midtrekkverk
Gaskaáiddit
93 km
93 km
82 km
82 km
Forsterket midtoppmerking
Buoret gaskamerken
182 km
182 km
217 km
217 km
Også utbedring av sideterreng , vegbelysning , kryss- og kurveutbedringer og strakstiltak etter trafikksikkerhetsinspeksjoner blir prioritert i budsjettforslaget .
Bušeahttaárvalusas vuoruhit geaidnoguoraid , geaidnočuovggaid , geaidnoruossaid ja – mohkiid buoridemiid ja jođánis doaimmaid johtolatsihkkarvuođa dárkkistemiid maŋŋá .
Tiltak rettet mot trafikkanter og kjøretøy , som holdningskampanjer , føreropplæring og ulykkesgranskning blir videreført .
Doaimmat , mat gusket johtaleddjiide ja fievrruide , nu mo guottuide váikkuheaddji diehtojuohkindoaimmat , vuoddjiid oahpahus ja lihkohisvuođaid guorahallan joatkašuvvet .
Økt trafikksikkerhet med rassikring og nye veger I tillegg til disse særskilte investeringstiltakene langs eksisterende riksveg , kommer den trafikksikkerhetsgevinsten man får som følge av utbygging av nye og tryggere veger .
Buoret johtolatsihkarvuohta uđassihkkarastimiin ja ođđa geainnuiguin Namuhuvvon investerendoaimmaid lassin , maid dálá riikkageainnuin dahket , johtolatsihkarvuohta buorrána vel go ráhkadit ođđa ja sihkkarut geainnuid .
Økningen i bevilgningen til drift , vedlikehold og trafikant- og kjøretøytilsyn er dessuten med på å gjøre vegtrafikken tryggere .
Go juolludit eanet ruđa geainnuid doallamii , bajásdollui ja johtaleddjiid ja fievrruid gehččui , de geaidnojohtolat šaddá maid sihkkarut .
Også rassikringstiltak bidrar til å bedre trafikksikkerheten .
Maiddái uđassihkkarastimiin buoridit johtolatsihkarvuođa .
Regjeringen følger i budsjettforslaget for 2012 opp løftet om å bevilge en milliard kroner årlig til rassikring .
Ráđđehus čuovvula 2012 bušeahttaárvalusas lohpádusa , man mielde juolludit miljárdda kruvnno jahkái uđassihkkarastimii .
Om lag halvparten av de foreslåtte 1075 millioner kronene skal gå til riksvegnettet , mens den andre halvparten skal brukes på fylkesvegnettet .
Sullii bealli árvaluvvon 1075 miljovnna kruvnnos geavahuvvo riikkageaidnofierbmái , nubbi bealli fas geavahuvvo fylkkageaidnofierbmái .
I tillegg kommer bygging av gang- og sykkelveger som del av nyanlegg på vegnettet .
Dasa lassin ráhkadit vázzin- ja sihkkelastingeainnuid ođđa geainnuid oktavuođas .
I alt 33 kilometer gang- og sykkelveg vil bli åpnet for trafikk i 2012 .
2012 geavahišgohtet oktiibuot 33 kilomehtera ođđa vázzin- ja sihkkelastingeainnuid .
Statsbygg er statens sentrale rådgiver i bygge- og eiendomssaker , byggherre , eiendomsforvalter og eiendomsutvikler .
Statsbygg lea stáhta deháleamos rávvejeaddji huksen- ja opmodatáššiin , huksejeaddji , opmodathálddašeaddji ja opmodatovddideaddji .
Statsbygg er en statlig forvaltingsbedrift .
Statsbygg lea stáhtalaš hálddahusfitnodat .
Statsbyggs oppgave er å tilby gode og funksjonelle lokaler til statlige virksomheter , og å realisere vedtatte samfunnspolitiske mål i forhold til arkitektur , statlige planinteresser , kulturminnevern og miljø .
Statsbygga doaibmamuš lea fállat buriid ja doaibmi visttiid stáhta doaimmahagaide , ja ollašuhttit mearriduvvon servodatpolitihkalaš ulbmiliid mat gusket arkitektuvrii , stáhtalaš plánaberoštusaide , kulturmuitosuodjalussii ja birrasii .
Statsbygg skal gi råd ved kjøp og leie av lokaler , være byggherre på vegne av staten , sørge for god forvaltning av eiendommene som er knyttet til den statlige husleieordningen .
Statsbygg galgá rávvet stáhta go dat áigu oastit dahje láigohit alcces lanjaid dahje visttiid , leat stáhta ovddas huksejeaddji ja bures hálddašit daid opmodagaid mat čatnasit stáhta viessoláigoortnegii .
Statsbygg skal også sikre statlige interesser i større eiendomsutviklingsprosjekter .
Statsbygg galgá maiddái fuolahit stáhta beroštumiid stuorát opmodatovddidanprošeavttain .
Statsbygg organiserer , planlegger og gjennomfører om lag 200 prosjekter til enhver tid , hvorav 10-20 blir ferdigstilt hvert år .
Statsbygg organisere , pláne ja čađaha sullii 200 prošeavtta oktanaga , main sullii 10-20 gárvánit juohke jagi .
Statsbygg har ca. 670 medarbeidere .
Statsbyggas leat sullii 670 mielbargi .
Hovedkontor er i Oslo og regionkontorene i Oslo , Porsgrunn , Bergen , Trondheim og Tromsø .
Váldokontuvra lea Oslos ja regiuvdnakontuvrrat leat Oslos , Porsgrunnas , Bergenis , Troandimis ja Romssa gávpogis .
Ekspedisjonssjef Kasper Holand , tlf. 22 24 42 85 Forværelse tlf. 22 24 49 99
Ekspedišuvdnahoavda Kasper Holand , tlf. 22 24 42 85 Ovdakantuvra tlf. 22 24 49 99
Avdelingen har to seksjoner ; Fylkesmannsseksjonen og Etatsstyringsseksjonen .
Ossodagas leat guokte sekšuvnna ; Fylkkamánnesekšuvdna ja Etáhtastivrensekšuvdna .
Statsforvaltningsavdelingen har følgende ansvarsområder :
Stáhtahálddahusossodagas leat čuovvovaš ovddasvástádussuorggit :
Generelt overordnet ansvar for organisering og inndeling av regional statsforvaltning .
Oppalaš bajimus ovddasvástádus regionála stáhtahálddahusa organiseremis ja juogus .
Ansvar for drift og utvikling av fylkesmannsembetene .
Ovddasvástádus fylkkamánneámmáhiid jođiheamis ja ovddideamis .
Overordnet ansvar for bygge- og eiendomspolitikk i statlig sivil sektor .
Bajimus ovddasvástádus huksen- ja opmodatpolitihkas stáhtalaš siviila suorggis .
Styring av Statsbygg .
Statsbygga stivren .
Fellestjenester i departementsfellesskapet .
Buot departemeanttaide gulli oktasašbálvalusat .
Styring av Departementenes servicesenter ( DSS ) .
Departemeanttaid bálvalusguovddáža ( DBGa ) jođiheapmi .
Deler av personvernpolitikken , blant annet personopplysningsforskriften .
Oasit peršuvdnasuodjaluspolitihkas , earret eará peršuvdnadiehtoláhkaásahus .
Styring av Datatilsynet .
Dáhtabearráigeahču stivren .
Administrativt ansvar for Personvernnemnda .
Hálddahuslaš ovddasvástádus Peršuvdnasuodjalusnammagottis .
Budsjettansvar for apanasjen og det Kongelige Hoff .
Gulahallandepartemeanta Gonagasa ja su sogalaččaid várás .
Ansvar for statens kongelige eiendommer .
Ovddasvástádus stáhta gonagaslaš opmodagain .
Tale / artikkel , 25.07.2011
Sárdni / artihkal , 25.07.2011
Statsminister Jens Stoltenbergs tale på Rådshusplassen i Oslo
Stáhtaministtar Jens Stoltenberg sárdni Ráđđeviesu olggobealde Oslos
Kjære alle sammen , For et syn !
Ráhkis buohkat , Makkár oidnolat !
Jeg står nå ansikt til ansikt med folkeviljen .
Mun das čuččodat bálddalaga álbmotdáhtuin .
Dere er folkeviljen .
Dii lehpet álbmotdáhttu .
Tusener på tusener av nordmenn , i Oslo og over hele landet , gjør det samme i kveld .
Duháhiid mielde norgalaččat , Oslos ja miehtá riikka , dahket dan seamma dán eahkeda .
Erobrer gatene , torgene – det offentlige rom med samme trassige budskap : Vi er sønderknust , men vi gir oss ikke .
Vuollástit gáhtaid , toarggaid – almmolaš báikkiid seamma ceaggás cealkámušain : Mii leat sakka heađástuvvon , muhto eat mii vuollán .
Med fakler og roser gir vi verden beskjed .
Spáidariiguin ja liđiiguin mii máilbmái dieđihit .
Vi lar ikke frykten knekke oss .
Eai mii divtte balu vuollánahttit min .
Og vi lar ikke frykten for frykt kneble oss .
Eatge mii divtte balláma balu jávohuhttit min .
Norge består prøven .
Norga ceavzá geahččaleami .
Ondskap kan drepe et menneske , men aldri beseire et folk .
Bahávuohta sáhttá olbmo goddit , muhto ii goassege vuoitit álbmoga badjel .
I kveld skriver det norske folk historie .
Otná eahkeda Norgga álbmot čállet historjjá .
Med det sterkeste av alle verdens våpen , det frie ord og demokrati , staker vi ut kursen for Norge etter 22. juli 2011. # Det blir et Norge før og et etter 22. juli .
Buot vearjjuid gaskkas dainna mii lea buot nannoseamos , friddja sániiguin ja demokratiijain , mii dál čuoimmuhit ođđa bálgá Norgii maŋŋil suoidnemánu 22. beaivvi 2011 . Dál šaddá lea Norga ovdal ja maŋŋil suoidnemánu 22 .
Men hvilket Norge bestemmer vi selv .
Muhto guhtemuš Norga mii ieža mearridit .
Norge skal være til å kjenne igjen .
Norga galgá leat ain seamma oahpes riikka .
Mer åpenhet , mer demokrati .
Eanet rabasvuohta , eanet demokratiija .
Fasthet og styrke .
Nannodat ja givrodat .
Det er oss .
Dat leat mii .
Det er Norge .
Dat lea Norga .
Vi skal ta tryggheten tilbake !
Mii áigut máhcahit dorvvolašvuođa !
# Etter angrepene i Oslo og på Utøya har vi vært forent i sjokk , fortvilelse og sorg .
Maŋŋil fallehemiid Oslos ja Utøyas leat mii buohkat ovttas suorganan , doaivvahuvvan ja morrašis .
Slik vil det fortsatt være , men ikke bare slik .
Nu galgá ain leat ovddasguvlui , muhto ii gal dušše nu .
Sakte vil de første av oss begynne å bli klare til å møte en hverdag igjen .
Veahážiid mielde vuosttažat mis lea gergosat fas dustet dábálaš árgabeaivvi .
Andre vil trenge mer tid .
Earát dárbbašit eanet áiggi .
Det er viktig at vi respekterer ulikhetene .
Dás lea dehálaš ahte mii árvvusatnit máŋggabealátvuođaid .
Alle måter å sørge på er like normale .
Buotlágan morašteamit leat seamma dábálačča .
# Fortsatt gjelder det å ta vare på hverandre .
Mii fertet ain muitit guhtet guimmiideamet áimmahuššat .
Vise omsorg .
Čájehit fuola .
Snakke med dem som er rammet hardest .
Hupmat singuin geat garrasepmosit lea gillán .
Være medmennesker .
Leat lagamušolmmožin .
Vi som er samlet her har en beskjed til dere som har mistet en av deres kjæreste : Vi er her for dere .
Mii geat dása dál leat čoagganan , mis lea čuovvovaš diehtun didjiide geat lehpet iežadet lagamusaid massán : Mii leat dás didjiide doarjjan ja veahkkin .
# I tillegg skal vi rette blikket mot Norge etter 22. juli 2011 .
Lassin dasa mii galgat Norggas geahččat ovddasguvlui das movt lea maŋŋil suoidnemánu 22. beaivvi 2011 .
Vi skal vokte oss for å trekke for mange , og for bastante konklusjoner mens vi er et land i sorg , men noen løfter kan vi gi hverandre allerede i kveld .
Mii galgat leat várrogasat vai eat váldde beare máŋga , ja ovttageardánis konklušuvnnaid dán áiggis go riikka lea morašdilis , muhto soames lohpádusaid gal sáhtit dál eahkes juo lohpidit guhtet guimmiidasamet .
For det første .
Vuosttažettiin .
Ut av alt det vonde øyner vi paradoksalt nok spiren til noe verdifullt .
Lea iešvuosttaldeaddjin go buot bahávuođas vuolggahuvvo juoga mii lea árvvolaš .
Det vi ser i kveld kan være den største og den viktigste marsjen det norske folk har lagt ut på siden den 2. verdenskrig .
Dan maid dál eahkes vásihat sáhttá leat stuorimus ja deháleamos vádjolus man Norgga álbmot lea čađahan maŋŋil 2. máilmmisoađi .
En marsj for demokrati , samhold og toleranse .
Vádjolus mii deattuha demokratiija , oktiigullevašvuođa ja gierdevašvuođa .
# Folk over hele landet står i dette øyeblikk skulder ved skulder .
Olbmot miehtá riikka juste dál čužžot bálddalaga solidaritehta čájeheames .
Vi kan lære av det .
Das mii sáhttit oahppat .
Gjøre mer av det .
Eanet áŋgiruššama bakte .
Hver og en av oss kan gjøre demokratiets vev litt sterkere .
Juohke áidna mis sáhttá veaháš veahkehit nanosmahttimis demokratiija .
Det ser vi her .
Dan dás oaidnit .
For det andre .
Nuoraide dajan dán .
Massakren på Utøya er også et angrep på unge menneskers drøm om å bidra til en bedre verden .
Massakreren Utøyas falleha nuoraid doaivaga ja áŋgiruššama olaheames buoret máilmmi .
Deres drømmer ble brutalt knust . Dine drømmer kan bli virkelighet .
Sin niegut leat ilgadisvuođain vealahuvvon ja dulbmojuvvon .
Du kan føre videre ånden fra i kveld .
Du niegut sáhttet duohtan šaddat .
Du kan gjøre en forskjell .
Don sáhtát dagahit erohusa .
Gjør det !
Daga dan !