pere/sami_parallel huggingface dataset:
Som resultatet ble man enige om å utforme et konseptdokument , hvor blant annet forslag til strategier for forberedelse til urfolk ble nedfelt .
SPR mihttomearri lea nannet ráđi ovttasbarggu ja rámmaeavttuid . SPR áigu maiddái nannet sámegielaid geavaheami ja sámegieloahpahusa vuođđoskuvllas .
Dette forslaget ble tatt opp dagen etter , og fikk der samtykke til å gjennomføre den foreslåtte prosessen som konseptdokumentet omhandler .
SPR galgá ain bargat dainna ahte ásahuvvo sierra sámi universitehta . Maiddái dat bargu ahte oažžut buot davviriikkaid dohkkehit davviriikkalaš sámekonvenšuvnna , galgá jotkojuvvot .
En av strategiene er at Sametinget gjennomfører er den forberedende urfolkskonferanse i Alta 2013 .
Norgga beale Sámediggi válddii skábmamánus 2011 badjelasas Sámi parlamentáralaš ráđi jođiheami 16 mánu áigodahkii .
Sametinget har i lag med IWGIA ( International Working Group for Indigenous Affairs ) og Grønlands selvstyre invitert til møte om verdenskonferansen i januar 2012 , der møtedeltakere fra alle 7 urfolksregioner inviteres til å delta .
Norgga beale Sámediggi lágidii goalmmát sámeparlamentarihkkáriid konferánssa , mii dán jagi lei Girkonjárggas . Suoma , Norgga ja Ruoŧa beale sámedikkit oassálaste , ja Sámi / Kola Suobbar ( Ruošša beale sámit ) ledje bovdejuvvon ja oassálaste konferánsii .
FNs erklæring om urfolks rettigheter ble vedtatt i 2007 .
Julggaštus čuovvola ollu fáttáid mat ledje guovtti ovddit julggaštusain .
I tillegg gjenspeiler urfolkserklæringen internasjonal sedvane , som det foreligger bred enighet om på verdensbasis og som derfor må anses som rettslig bindende normer for verdenssamfunnet i sin helhet .
Julggaštus lea maid sierra teakstaoassi Ruošša beale sápmelaččaid birra . Parlamentarihkkárat leat fuolastuvvan Ruošša stáhta álgoálbmotpolitihka geažil ja mo dat gieđahallá Ruošša beale sápmelaččaid .
Sametinget har et eget ansvar for å få urfolkserklæringen synliggjort og benyttet som juridisk retningsgivende og anerkjent verktøy .
Danne sii bivdet Norgga , Ruoŧa ja Suoma ovttas ovddidit Ruošša beale sápmelaččaid dili álgoálbmotpolitihkaset bokte . Konferánssa fáddán lei árbediehtu .
Sametinget vurderer det slik at innholdet av FNs urfolkserklæring gjenspeiler og presenterer den rettslige utviklingen som foreligger innen urfolksretten .
Loahppajulggaštusas deattuhuvvui ahte stáhtat leat geatnegahttojuvvon árvvusatnit ja sihkkarastit sámi álbmoga vuoigatvuođa beassat hálddašit iežas árbedieđu ja iežaset árbevirolaš kulturovdanbuktima .
Denne nasjonale gjennomføringen av erklæringens bestemmelser må følges opp i nasjonal lovgivning og administrativ praksis .
ON Proseassat ovdal ON álgoálbmogiid máilmmikonferánssa 2014 Sámediggi oassálasttii ON Álgoálbmotáššiid bistevaš forumii 2011 .
Urfolkserklæringens særskilte oppfølgingsmekanismer er tillagt FNs Permanente Forum for urfolk , FNs spesialrapportør for urfolk og FNs Ekspertmekanisme for urfolks rettigheter , samt øvrige FNorganer som involveres i urfolksrelaterte spørsmål .
Bistevaš forumis bovdii Sámediggi álgoálbmogiid ráhkkaneaddji álgoálbmotkonferánsii 2013 Áltái , ovdal ON Máilmmikonferánssa 2014 . Presideantta bovdehusa duogáš lei ahte ON bealis ii lean jurddašuvvon lágidit formálalaš ráhkkaneami máilmmikonferánsii .
Side 209 av 377
208 siidu 379 siiddus
FNs spesialrapportør James Anayas rapport om samene i Finland , Norge og Sverige
Bistevaš foruma 2011 raporttas sávvojuvvo Sámedikki bovdehus ráhkkaneaddji konferánsii 2013 Áltái .
Tidlig i 2011 la FNs spesialrapportør James Anaya fram rapporten om samene i Finland , Norge og Sverige .
Maŋŋá leat sihke ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanisma ( EMRIP ) ja ON olmmošvuoigatvuođaidráđđi ( HRC ) dahkan dan seammá .
En av hans anbefalinger er at Finland og Sverige ratifiserer ILO-konvensjon nr. 169 .
Lea evttohuvvon ahte álgoálbmogat čađahit regionála proseassaid , ja dan maŋŋá oktasaš proseassa masa regiovnnaid álgoálbmogat oassálastet .
Anaya påpeker i rapporten at opplæringen samiske barn får i de nordiske landene er altfor dårlig .
Boađusin sohpe ráhkadit evttohusdokumeantta , masa earret eará álgoálbmotráhkkaneami strategiijaevttohus váldojuvvo mielde .
Han anbefaler de nordiske statene og sameparlamentene om å samarbeide for å forsterke tiltakene for å revitalisere samisk språk og styrke programmer for opplæring i samisk språk og kultur .
Dát evttohus váldojuvvui ovdan beaivvi maŋŋá , ja das mieđihuvvui čađahit evttohusdokumeantta evttohuvvon proseassa . Okta dain strategiijain lea ahte Sámediggi čađaha ráhkkaneaddji álgoálbmotkonferánssa Álttás 2013:s .
Norge blir anbefalt å ta hensyn til konklusjonene til Kystfiskeutvalget og å treffe effektive tiltak til å sikre rettigheter til fiske for den samiske kystbefolkningen .
Sámediggi lea ovttas IWGIA:in ( International Working Group for Indigenous Affairs ) ja Ruonáeatnama ruovttustivrrain bovden čoahkkimii máilmmikonferánssa birra ođđajagimánus 2012 , masa buot 7 álgoálbmotregiovnna čoahkkinoassálastit bovdejuvvojit searvat .
Spesialrapportøren understreker videre at lovgivningsmessige og administrative mekanismer som åpner for utvinning av naturressurser fra samiske territorier bør være i samsvar med relevante internasjonale standarder .
Sámi parlamentáralaš ráđi stivra lea nammadan áirasa ovddastit Suoma , Norgga ja Ruoŧa beale sámedikkiid álgoálbmogiid máilmmiviidosaš ráhkkananproseassain , mat čađahuvvojit ovdal ON álgoálbmogiid máilmmikonferánssa 2014:s .
FNs spesialrapportør James Anayas rapport om samene i Finland , Norge og Sverige ble lagt fram under FNs menneskerettighetsråds 18. sesjon .
209 siidu 379 siiddus ON erenoamášdieđiheaddji James Anaya raporta sápmelaččaid birr a Suomas , Norggas ja Ruoŧas
Gjennom år 2011 har rapporten vært aktuell å referere til som sentralt instrument i andre sammenhenger , som for eksempel som egen artikkel i Kirkeneserklæringa fra Sameparlamentarikerkonferansen .
Árrat jagis 2011 bijai ON erenoamášdieđiheaddji James Anaya ovdan raportta Suoma , Norgga ja Ruoŧa beale sápmelaččaid birra . Okta su rávvagiin lea ahte Suopma ja Ruoŧŧa dohkkehit ILOkonvenšuvnna nr. 169 .
Ekspertmekanismen for urfolksrettigheter ( EMRIP ) holder årlige sesjoner der Sametinget deltar .
Anaya čujuhan raporttas ahte dat oahppu maid sámi mánát ožžot davviriikkain , lea menddo headju .
Side 210 av 377
210 siidu 379 siiddus
Side 211 av 377
211 siidu 379 siiddus
Side 212 av 377
212 siidu 379 siiddus
Side 213 av 377
213 siidu 379 siiddus
Behandlingen av saken ble avsluttet 23.02.12 kl. 11.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 23.02.12 dii.11 . 00.
Side 214 av 377
214 siidu 379 siiddus
Samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statskog SF Arkivsaknr .
Ovttasbargošiehtadus Sámedikki ja Stáhtavuvddiid gaskka Arkiivaáššenr . .
Saksnr. SR 011/12 PFK 002/12 SP 006/12
Áššenr. . SR 011/12 PFL 002/12 DC 006/12
Saken påbegynt 23.02.12 kl. 11.00
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 23.02.12 dii.11 .
Sámediggeráđdi / Sametingsrådet
Sámediggeráđdi / Sametingsrådet
Sámediggepresideanta Egil Olli ja Statskog SF stivrajođiheaddji Marit Arnstad / Sametgingspresiden Egil Olli og styreleder i Statskog SF Marit Arnstad Sámediggi / Sametinget / Statskog SF
Sámediggepresideanta Egil Olli ja Statskog SF stivrajođiheaddji Marit Arnstad / Sametgingspresiden Egil Olli og styreleder i Statskog SF Marit Arnstad Sámediggi / Sametinget / Statskog SF
Ášši / Sak 011/12 Ovttasbargoeišhtadus gaskal Sámedikki ja Statskog SF / Samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statskog SF Ovttasbargoeišhtadus gaskal Sámedikki ja Statskog SF .
Ášši / Sak 011/12 Ovttasbargoeišhtadus gaskal Sámedikki ja Statskog SF / Samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statskog SF Ovttasbargoeišhtadus gaskal Sámedikki ja Statskog SF .
/ Samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statskog SF
/ Samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statskog SF
Komeantaoassi Ovttasbargoeišhtadussii gaskal Sámedikki ja Statskog SF .
Komeantaoassi Ovttasbargoeišhtadussii gaskal Sámedikki ja Statskog SF .
/ Kommentardel til Samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statskog SF Sámediggi / Sametinget Ášši 21/10 Sámedikki minerálaplánaveahkki minerálaresurssaid iskkadeapmái ja doaimmaheapmái / Sak 21/10 Sametinget mineralveileder for undersøkelser og drift på mineralressurser Sámedikkis Statskog SF:ii / Sametinget Sámedikki minerálaplánaveahkki minerálaresurssaid til Statskog SF iskkadeapmái ja doaimmaheapmái / Sametingets mineralveileder for undersøkelser og drift på mineralressurser
/ Kommentardel til Samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statskog SF Sámediggi / Sametinget Ášši 21/10 Sámedikki minerálaplánaveahkki minerálaresurssaid iskkadeapmái ja doaimmaheapmái / Sak 21/10 Sametinget mineralveileder for undersøkelser og drift på mineralressurser Sámedikkis Statskog SF:ii / Sametinget Sámedikki minerálaplánaveahkki minerálaresurssaid til Statskog SF iskkadeapmái ja doaimmaheapmái / Sametingets mineralveileder for undersøkelser og drift på mineralressurser
Sametinget godkjenner samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Statskog SF inngått av sametingspresident Egil Olli og styreleder i Statskog SF Marit Arnstad 20. januar 2012 .
Sámediggi dohkkeha ovttasbargošiehtadusa gaskal Sámedikki ja Statskog SF maid sámediggepresideanta Egil Olli ja Statskog SF stivrajođiheaddji Marit Arnstad soabaiga ođđajagimánu 20. b. 2012 .
Side 215 av 377
215 siidu 379 siiddus
Plan- og finans komiteens innstilling Innledning
Plána- ja finánsalávdegotti árvalus Álgu
Sametingsrådet og Statsskog SF har forhandlet fram en samarbeidsavtale knyttet til arealdisponeringssaker .
Sámediggeráđđi ja Statsskog SF leat šiehtadallan ovttasbargošiehtadusa areálahálddašanáššiid oktavuođas .
Denne avtalen legges nå fram for Sametinget til godkjenning .
Dát šiehtadus ovddiduvvo dál Sámediggái dohkkeheapmái .
Tilleggsforslag i forhold til rådets forslag : Sametinget har over tid stilt seg kritisk til mange av Statsskogs grunndisponeringer , spesielt de som innebærer irreversible inngrep i områder der samiske rettigheter fortsatt ikke er avklart .
Lasseevttohus ráđi evttohusa ektui : Sámediggi lea guhkit áiggi moaitán ollu Statsskoga vuođđohálddašemiid , erenoamážit daid mat mearkkašit eahpemáhcahahtti sisabahkkemiid daidda guovlluide gos sámi vuoigatvuođat eai leat vel čielgasat .
I forbindelse med inngåelse av samarbeidsavtale mellom Sametinget og Statsskog SF understreker Sametinget følgende : Sametinget beklager at manglende framdrift i oppfølgingen av Samerettsutvalget II gir et behov for å komme fram til midlertidige løsninger som ikke innebærer anerkjennelse av samiske rettigheter .
Go ovttasbargošiehtadus gaskal Sámedikki ja Statsskog SF dahkkojuvvui , de deattuhii Sámediggi čuovvovačča : Sámediggi šálloša go váilevaš ovdáneapmi Sámi vuoigatvuođalávdegotti II čuovvoleamis dahká dárbbašlažžan gávdnat gaskaboddasaš čovdosiid mat eai mearkkaš sámi vuoigatvuođaid dohkkeheami .
Framdriften i avklaringen av rettigheter og forvaltning i det samiske området fra Troms og sørover må ha høy prioritet både fra Sametingets og Regjeringens side .
Vuoigatvuođaid ja hálddašeami čielggadeami ovdáneapmi sámi guovlluid várá Romssa fylkka rájes máttás guvlui ferte vuoruhuvvot bajás sihke Sámedikki ja Ráđđehusa bealis .
Denne samarbeidsavtalen demonstrerer behovet for å gjennomføre kartlegging av samiske rettigheter i området .
Dán ovttasbargošiehtadusa dahkan ii galgga man ge láhkai áddejuvvot molssaeaktun vuoigatvuođadohkkeheapmái . .
Sametinget stiller seg kritisk til arronderingssalg av eiendommer Statsskog i dag disponerer , men der rettighetsforholdene ikke er endelig avklart .
Sámediggi atná moaittehahttin go Statsskog čađaha daid opmodagaid arronderenvuovdimiid maid dat odne hálddaša , muhto gos vuoigatvuođadilit eai leat loahpalaččat čielggaduvvon .
Det må understrekes at Sametinget ikke har fullmakter til å konsultere om og evt. gi medhold til arealdisponeringer , i forhold til eventuelle rettighetshavere i de aktuelle områdene .
Ferte deattuhit ahte Sámedikkis eai leat fápmudusat konsulteret areálahálddašemiid birra ja vejolaččat mieđihit daidda , guoskevaš guovlluid vejolaš vuoigatvuođaeaiggádiid ektui .
Det understrekes i den sammenheng også at deler av den grunnen Statsskog disponerer omfatter arealer knyttet til grenseoverskridende reindrift .
Dán oktavuođas deattuhuvvo maiddái ahte oasit dain eatnamiin maid Statsskog hálddaša , leat areálat main lea rádjerasttideaddji boazodoallu .
Avtalen kan på ingen måte legge noen begrensninger for Sametingets mulighet til å fremme innsigelser i plansaker ihht .
Šiehtadus ii sáhte man ge láhkai gáržžidit Sámedikki vejolašvuođa vuosttaldit plánaáššiid Plána- ja huksenlága vuođul .
Avtalen gjør ikke rede for saksgang i tilfelle Sametinget ikke gir medhold til arealdisponeringer .
Šiehtadus ii čilge áššejođu dakkár diliin go Sámediggi ii mieđa areálahálddašemiide .
Det vil være i både Sametingets og Statsskogs interesse at man også i de tilfeller har en felles forståelse av hvordan sakene videre skal håndteres .
Livččii buorre sihke Sámediggái ja Statsskogii ahte dakkár diliin lea oktasaš áddejupmi das mo áššit galget meannuduvvot viidáseappot .
Hverken avtalen eller saken som en helhet sier noe om hvordan konsultasjonene skal forankres internt i Sametinget .
Ii šiehtadus ii ge ášši ollislaččat muital makkár vuođđu konsultašuvnnain galgá leat siskkáldasat Sámedikkis .
Dette må finne sin avklaring før avtalen trer i kraft .
Dasa ferte gávdnat čovdosa ovdalgo šiehtadus boahtá fápmui .
Side 216 av 377
216 siidu 379 siiddus
Forslag fra flyttsamelista Per A. Bæhr
Johttisápmelaččaidlisttu Per A. Bær evttohus :
Saken utsettes til neste plenumsmøte .
Ášši maŋiduvvo boahtte dievasčoahkkimii .
Forslaget ble trukket tilbake .
Evttohus gessojuvvui ruovttoluotta .
Forslag fra NSR Aili Keskitalo :
NSR áirras Aili Keskitalo evttohus :
Voteringen i saken utsettes til fredag 24.02.12 Frist for å fremme merknader / forslag utsettes til fredag 24.02.12 Vedtak :
Jienasteapmi maŋiduvvo bearjadahkii 24.02.12 . Áigemearri ovddidit mearkkašumiid / evttohusaid maŋiduvvui bearjadahkii 24.02.12 .
Voteringen i saken utsettes til fredag 24.02.12 Frist for å fremme merknader / forslag utsettes til fredag 24.02.12 kl.08 .
Mearradus : Jienasteapmi maŋiduvvo bearjadahkii 24.02.12 . Áigemearri ovddidit mearkkašumiid / evttohusaid maŋiduvvui bearjadahkii 24.02.12 dii.08 .
30 Forslag 2 fra representant Geir Tommy Pedersen , NSR .
30 Evttohus 2 Áirras Geir Tommy Pedersen , NSR .
, / SáB APs sametingsgruppe , Árjá , Samer bosatt i Sør-Norge , Åarjel-Saemiej Gïelh :
, / SáB BB:a sámediggiejoavku , Árjá , Samer bosatt i Sør-Norge , Åarjel-Saemiej Gïelh evttohus :
Sametinget har over tid stilt seg kritisk til mange av Statsskogs grunndisponeringer , spesielt de som innebærer irreversible inngrep i områder der samiske rettigheter fortsatt ikke er avklart .
Sámediggi lea guhkit áiggi moaitán ollu Stáhtavuvddiid eanahálddašemiid , erenoamážit go sisabahkkemiid ii sáhte máhcahit dakkár guovlluin gos sámi vuoigatvuođat eai vel leat čielgasat .
Sametinget beklager manglende framdrift i oppfølgingen av Samerettsutvalget II .
Sámediggi šálloša go váilevaš ovdáneapmi Sámi vuoigatvuođalávdegotti II čuovvoleamis .
Sametinget vil presisere at en eventuell tilslutning til Statskog SF sine grunndisposijoner ikke kan oppfattes som en avklaring av samiske rettigheter .
Sámediggi áiddostahttá ahte vejolaš mieđiheapmi Statsskog SF eanahálddašemiide ii sáhte áddejuvvot sámi vuoigatvuođaid čielggadeapmin .
Det understrekes også at deler av den grunnen Statsskog disponerer omfatter arealer knyttet til grenseoverskridende reindrift .
Deattuhuvvo maiddái ahte osiin dain eatnamiin maid Statsskog hálddaša , doaimmahuvvo rájiidrasttideaddji boazodoallu .
Når det gjelder vurderingen av konsekvenser for endret bruk av arealer så skal samiske rettigheter i områdene sør for Finnmark ikke ha noe svakere rettsvern enn områdene i Finnmark .
Go guoská dan árvvoštallamii váikkuhusaid areálaid rievdaduvvon geavaheamis , de ii galgga sámi vuoigatvuođain guovlluin máttabealde Finnmárkku leat heajut riektesuodjalus go guovlluin Finnmárkkus .
Det bør klargjøres hvordan resultatene av eventuelle konsultasjoner skal rapporteres til Sametinget .
Berre čielggaduvvot mo vejolaš konsultašuvnnaid bohtosat galget dieđihuvvot Sámediggái .
Side 217 av 377
217 siidu 379 siiddus
Voteringen ble gjennomført i følgende rekkefølge : Forslag 1 ble trukket Forslag 2 - Nytt tilleggsforslag ble vedtatt med 34 stemmer mot 3 stemmer .
Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde : Evttohus 1 gessojuvvui ruovttoluotta . Evttohus 2 - Ođđa lasseevtohus mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá .
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 34 stemmer mot 3 stemmer .
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 34 jienain 3 jiena vuostá .
V Taleliste og replikkordskifte Innlegg 1 Aili Keskitalo , saksordfører 2 Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk 3 Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen 4 Randi A. Skum Randi A. Skum 5 Per Andersen Bæhr Per Andersen Bæhr 6 Ragnhild Melleby Aslaksen Ragnhild Melleby Aslaksen 7 Jarle Jonassen
V Sáhkavuorrolistu ja replihkat Sáhkavuorru 1 Aili Keskitalo , áššejođiheaddji 2 Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk 3 Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen 4 Randi A. Skum Randi A. Skum 5 Per Andersen Bæhr Per Andersen Bæhr 6 Ragnhild Melleby Aslaksen Ragnhild Melleby Aslaksen 7 Jarle Jonassen
Replikk Aili Keskitalo Geir Tommy Pedersen Ronny Wilhelmsen Ann-Mari Thomassen Willy Ørnebakk Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Jørn Are Gaski Anders Somby jr. .
Replihkka Aili Keskitalo Geir Tommy Pedersen Ronny Wilhelmsen Ann-Mari Thomassen Willy Ørnebakk Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Geir Tommy Pedersen Jørn Are Gaski Anders Somby jr. .
Aili Keskitalo Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk
Aili Keskitalo Geir Tommy Pedersen Willy Ørnebakk
Jarle Jonassen Egil Olli Willy Ørnebakk Arthur Johan Tørfoss Toril Bakken Kåven Geir Tommy Pedersen Toril Bakken Kåven Per Andersen Bæhr Willy Ørnebakk , forretningsorden Willy Ørnebakk , forretningsorden Aili Keskitalo , forretningsorden Per Andersen Bæhr , forretningsorden Aili Keskitalo , saksordfører Jarle Jonassen , forretningsorden Willy Ørnebakk ,
Jarle Jonassen Egil Olli Willy Ørnebakk Arthur Tørfoss Toril Bakken Kåven Geir Tommy Pedersen Toril Bakken Kåven Per Andersen Bæhr Willy Ørnebakk , čoahkkinortnegii Willy Ørnebakk , čoahkkinortnegii Aili Keskitalo , čoahkkinortnegii Per Andersen Bæhr , čoahkkinortnegii Aili Keskitalo , áššejođiheaddji Jarle Jonassen , čoahkkinortnegii Willy Ørnebakk , čoahkkinortnegii
Side 218 av 377
218 siidu 379 siiddus
forretningsorden Geir Tommy Pedersen , forretningsorden Aili Keskitalo , saksordfører Willy Ørnebakk Per Andersen Bæhr Alf Isaksen
Geir Tommy Pedersen , čoahkkinortnegii Aili Keskitalo , áššejođiheaddji Willy Ørnebakk Per Andersen Bæhr Alf Isaksen
VI Sametingets vedtak Sametinget godkjenner samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Statskog SF inngått av sametingspresident Egil Olli og styreleder i Statskog SF Marit Arnstad 20. januar 2012 .
VI Sámedikki mearrádus Sámediggi dohkkeha ovttasbargošiehtadusa gaskal Sámedikki ja Statskog SF maid sámediggepresideanta Egil Olli ja Statskog SF stivrajođiheaddji Marit Arnstad soabaiga ođđajagimánu 20. b. 2012 .
Behandlingen av saken ble avsluttet 24.02.12 kl. 10.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 24.02.12 dii.10 . 10
Side 219 av 377
219 siidu 379 siiddus
Ášši / Sak OOUK 001/12 Ášši / Sak SP 007/12
Ášši / Sak BFOL 001/12 Ášši / Sak DC 007/12
Sametingsmelding om opplæring og utdanning Arkivsaknr .
Sámedikki dieđáhus oahpahusa ja oahpu birra Arkiivaáššenr . .
Behandlinger Politisk nivå Sametingsrådet Opplæring- , omsorg- og utdanningskomiteen Sametingets plenum
Meannudeamit Politihkalaš dássi Sámediggeráđi Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegoddi Sámedikki dievasčoahkkin
Møtedato 23.08.114 20. – 21.02.12 22. – 24.02.12
Beaivi 23.08.11 20. – 21.02.12 22. – 24.02.12
Saksnr. SR 088/11 OOUK SP 007/12
SR 088/11 BFOL 001/12 DC 007/12
Saken påbegynt 23.02.12 kl. 15.55
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 23.02.12 dii.15 .
Sametinget har drøftet sametingsmeldingen om opplæring og utdanning .
Sámediggi lea digaštallan sámediggedieđáhusa oahpahusa ja oahpu birra .
Oppvekst- , omsorgs- og utdanningskomiteens innstilling Innledning
Bajásšaddan- , fuolahus- ja oahppolávdegotti árvalus : Álgu
Sametinget har lagt frem en melding om opplæring og utdanning .
Sámediggi lea ovdanbuktán Sámedikki oahpahusdieđáhusa .
Skolen er en av våre viktigste samfunnsinstitusjoner .
Skuvla lea okta min deháleamosservodatinstitušuvnnain .
Den er forankret i fortiden og skal ruste oss for fremtiden .
Dat lea čanastuvvon vássán áiggiide ja galgá ráhkkanahttit min boahtteáigái .
Merknad fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe , Geir Johnsen , Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski og Marit Kirsten A. Gaup , Árja , Odd Iver Sara og Åarjel-Saemiej Gielh , Leif Aksel Renfjell : Komiteen har behandlet Melding om Opplæring og utdanning , og vil påpeke at komiteens hovedfokus imidlertid er lik rett til opplæring for alle samer uavhengig av hvor de bor .
Mearkkašupmi Bargiidbellodaga Sámediggejoavkkus , Geir Johnsen , Mariann Wollmann Magga , Jørn Are Gaski ja Marit Kirsten A. Gaup , Árjjas , Odd Iver Sara ja Åarjel-Saemiej Gielhas , Leif Aksel Renfjell : Lávdegoddi lea meannudan Sámedikki oahpahusdieđáhusa , ja áigu deattihit ahte lávdegotti váldofokus aŋkke lea seamma riekti oahpahussii buot sámiide vaikko gos sii oroš .
Komiteen er av den oppfatning at man ser få endringer i opplæringen før og etter innføringen av Kunnskapsløftet samisk .
Lávdegoddi oaivvilda ahte eai leat stuora rievdadusat oahpahusas ovdal ja maŋŋel go Máhttolokten – Sámi doaibmagođii .
Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Seammá dehálaš lea ahte oahppit geain leat Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 220 av 377
220 siidu 379 siiddus
Like viktig er det at elever fra primærnæringene kan delta i praktisk opplæring med familien og at dette verdsettes faglig og i et samfunnsperspektiv .
čanastagat vuođđoealáhusaide besset praktihkalaš oahpu oažžut bearrašis ja ahte dat oahppu adnojuvvo árvvus sihke fágalaččat ja servodatperspektiivvas .
Det er viktig at kunnskapen om samiske samfunnsforhold , språk og kultur ivaretas gjennom kunnskapsløftet .
Lea dehálaš ahte máhttoloktema olis oahppu sámi servodatdilálašvuođaid , giela ja kultuvrra birra váldojuvvo vuhtii .
Det kan sikres gjennom at det blir en del av eksamensoppgaver og at kunnskapsmålet inngår i nasjonale prøver .
Dan sáhttá sihkkarastit jus dat šaddet oassin eksámenbihtáin ja jus gelbbolašvuođamihttomearri šaddá oassin našunála geahččalemiin .
Slik vil fokuset styrkes nasjonalt og bidra til kunnskapsspredning .
Dieinna lágiin nannejuvvo fokus našunalalaččat ja váikkuha oahppoviidáneapmái .
Det vil også være avgjørende at rådgivere og karriereplanleggere ved skolene har kunnskaper om det samiske samfunnet , slik at elever kan få tilstrekkelig kunnskap om ulike yrkesretninger .
Lea maid dárbbašlaš ahte skuvllaid ráđđeaddiin ja fidnobagadalliin lea oahppu sámi servodaga birra , nu ahte oahppit ožžot doarvái oahpu iešguđetge fidnogeainnuid birra .
Komiteen vil også understreke at samiske barn og unges samiske identitet og tilhørighet vil kunne bære preg av hvor i landet de er oppvokst , og at meldingens beskrivelser om samisk kultur ikke nødvendigvis er utfyllende .
Lávdegoddi áigu maid deattuhit ahte guđe guovllus riikas sámi mánát ja nuorat bajásšaddet sáhttá váikkuhit sin identitehtii ja gullevašvuhtii , ja dat mot dieđáhus govve sámi kultuvrra ii dárbbaš leat aiddolaš .
Komiteen mener det er en forutsetning for yrkesgrupper innen samfunnsplanlegging , jurister , helsepersonell og lærere å ha kjennskap til samisk samfunnsliv , kultur og næringer .
Lávdegoddi oaivvilda ahte virgejoavkkut nugo servodatplánejeaddjit , juristtat , dearvvašvuođabargit ja oahpaheaddjit fertejit dovdat sámi servodateallima , kultuvrra ja ealáhusaid .
Derfor bør disse områdene vektlegges gjennom høyskole- og universitetsutdanninger .
Danne fertešedje dat deattuhuvvot allaskuvla- ja universitehtaoahpuin dáin surggiin .
Komiteen har merket seg det er 40% reduksjon av samisk 2-elever ( de som får opplæring i samisk ) og mener det er bekymringsfullt .
Lávdegoddi lea oaidnán ja oaivvilda ahte lea vuorjašuhtti go sámegiela 2-ohppiid lohku ( sii geat ožžot oahpahusa sámegielas ) lea unnon 40 %ain .
Også antall samisk 1-elever ( de som får opplæring i og på samisk ) reduseres år for år .
Maiddái sámegiela 1 ohppiid lohku ( sii geat ožžot oahpahusas sámegielas ja sámegillii ) unnu jagis jahkái .
Det er en klar sammenheng med innføring av Kunnskapsløftet 06 , der mulighetene for å ha samisk språk og kultur som fag ble fjernet .
Dies lea čielga oktavuohta Máhttolokten 06 johtuibidjamiin , go vejolašvuohta válljet fága sámegiella ja sámi kultuvra váldui eret .
Dette var lavterskeltilbudet til de som ikke hadde samiske språkomgivelser .
Dát lei vuolimus fálaldat sidjiide geain ii lean sámi giellabiras .
Det var riktig å styrke samisk 2 , men man kan diskutere om fag- og timefordelingen har hatt en så negativ virkning at det er betydelig frafall fra samisk opplæring .
Lei riekta nannet sámegiela 2 , muhto lea digaštallanveara ahte lei go fága- ja diibmojuogus nu heajos váikkuheapmi ahte oallugat luhpe sámegieloahpahusas .
En annen utfordring i forhold til målet om at de samene som ønsker får nødvendig opplæring , er at det kan synes som at gutter i mindre grad enn jenter velger samisk .
Nubbi hástalus dan mihttomeari ektui ahte dat sápmelaččat geat háliidit , ožžot dárbbašlaš oahpahusa , lea ahte orru leamen nu ahte unnit bártnit go nieiddat válljejit sámegiela .
Slik det er i dag , skiller språket den samiske befolkninga .
Nu go dilli lea odne , de sirre giella sámi álbmoga .
Språket gir felles identitet .
Giella addá oktasaš identitehta .
Fag- og timefordelingen er grunnlaget for hvordan skolene og skoleeier klarer å organisere og gjennomføre samiskundervisning .
Fága- ja diibmojuohku lea vuođđun movt skuvllat ja skuvlaeaiggádat nagodit organiseret ja čađahit sámegieloahpahusa .
Dette får størst negative konsekvenser for 2. språkselevene utenfor samisk språkforvaltningsområde .
Heajumus váikkuheapmi lea dás ohppiide olggobealde sámegiela hálddašanguovllu , geain lea sámegiella nubbingiellan .
Bruken av Øst- / skoltesamisk språk må kartlegges , slik at det kan danne grunnlag for å sette i gang opplæring .
Nuortalaš- / skoaltasámegiela geavaheami ferte kártet , vai lea vuođđu bidjat johtui oahpahusa .
En slik behovskartlegging vil gi en nødvendig oversikt over hvordan behovet er .
Dakkár kártemis sáhttá oažžut dárbbašlaš gova das ahte makkár dárbbut leat .
Det må igangsettes en satsing på samarbeid med opplæringsmyndigheter og - institusjoner i Finland og Russland , men også et samarbeid mellom de skolene som naturlig bør samarbeide pga. beliggenhet og nærhet .
Ferte bidjat johtui ovttasbarggu oahpahuseiseválddiin- ja ásahusaiguin Suomas ja Ruoššas , muhto maiddái ovttasbargu gaskal daid skuvllaid mat lunddolaččat berrejit ovttasbargat go leat lahkalaga .
Det må også utpekes ressursskoler for øst- / skoltesamisk opplæring , som kan sørge for nødvendig opplæring i disse språkene , slik at språket kan revitaliseres .
Ferte maiddái nammadit Resursaskuvllaid nuorta- / skoaltasámi oahpahusa várás , mat gozihit dárbbašlaš oahpahusa dáin gielain , vai bastet fas ealáskahttit .
Det kan trekkes inn erfaringer fra grenseoverskridende samarbeid og opplæringsmodeller fra andre områder , som eks. sørsamisk område , men må bygge på erfaringer en har fra enaresamisk , som har de samme samfunnsmessige omgivelsene .
Sáhttá viežžat vásáhusaid rájáidrasttideaddji ovttasbarggus ja oahpahusmodeallain eará guovlluin , omd lullisámi guovlluin , muhto ferte gal váldit vuođu dain vásáhusain mat leat anársámegielas , gos lea seammalágan servodatbiras .
Det må også legges vekt på å se det tospråklige potensialet i revitaliseringsarbeidet .
Ferte maiddái deattuhit guovttegielat vejolašvuođaid oaidnit ealáskahttinbarggus .
Språkvitaliseringen må inngå som en del av ordinært opplæringstilbud til den øst- / skoltesamiske befolkningen .
Giellaealáskahttin ferte šaddat oassin dábálaš oahpahusfálaldagas nuorta- / skoaltasámi álbmogii .
For at det skal lykkes å revitalisere språket , er det viktig å slå fast at også voksne må få anledning til å tilegne seg dette språket .
Jus galgá lihkostuvvat giela ealáskahttimiin , de lea dehálaš dadjat ahte maiddái rávisolbmot fertejit oažžut vejolašvuođa oahppat dan giela .
Side 221 av 377
221 siidu 379 siiddus
Lærere En av de viktigste faktorene for å gi samiske barn og unge kvalitativt god opplæring , i tråd med gjeldene læreplaner og innenfor rammene av fag- og timefordeling , er tilgang på lærerkrefter .
Oahpaheaddjit Jus galgá sáhttit sámi mánáide ja nuoraide buori oahpahusa mas lea buorre kvalitehta , dálá oahppoplánaid ja fága- ja diibmojuohkima rámmaid siskkobealde de lea okta deháleamos fáktoriin ahte oahppofámut leat olahanmuttus .
Samtidig registrerer komiteen at det i 2011 var det ikke var tilstrekkelig antall kvalifiserte søkere til den samiske lærerutdanningen ved Sámi allaskuvla til at utdanningen ble igangsatt .
Seammás oaidná lávdegoddi ahte 2011:s eai lean doarvái dohkálaš ohccit sámi oahpaheaddjiohppui Sámi allaskuvllas , sáhttit dan bidjat johtui .
Det må derfor avdekkes hva som er årsaken til at søkningen til samisk lærerutdanning ikke er tilfredsstillende .
Dan sivas ferte čielggaduvvot mii lea sivvan go ohcamat sámi oahpaheaddjiohppui leat nu unnán .
Videre må det kartlegges hvordan Sametinget kan bidra til å tilrettelegge for at det utdannes flere samiske lærere .
Viidáseappot ferte kártejuvvot movt Sámediggi sáhttá váikkuhit dasa ahte oažžut eanet sámegielat oahpaheddjiid .
Det vil være avgjørende for rekrutteringen at det oppfattes som attraktivt å bli samisklærer .
Dat ahte sámegieloahpaheaddjibargu oidnojuvvo geasuheaddji bargun , ferte lea mearrideaddjin rekruteremii .
For at dagens elever skal ønske å ta en slik utdanning , må deres egen opplæring oppfattes som positiv , viktig og spennende .
Jus otná oahppit galget sávvat dákkár oahpu váldit , de ferte sin iežaset oahpahus leat positiiva , dehálaš ja gelddolaš .
Komiteen er også kjent med at Universitetet i Tromsø jobber med en utvikling av samisk innhold i den nye femårige lærerutdanningsmasteren som tilbys ved UiT .
Lávdegoddi diehtá maid ahte Romssa universitehta bargá sámi sisdoalu ovdánahttimiin ođđa 5- jagáš oahpaheaddjioahpu váldofágaoahpus maid UIT fállá .
Et viktig grep fra lærerutdanningsinstitusjonenes side er å fokusere på samisk innhold i lærerutdanningen .
Sámegiela sisdollui bidjat fokusa oahpaheaddjioahpus , lea dehálaš dahkku oahpaheaddjioahppoinstitušuvnnain .
Komiteen er opptatt av at de som ønsker det , skal kunne lære seg samisk .
Lávdegoddái lea dehálaš , ahte sii geat háliidit dan , galget beassat oahppat sámegiela .
Dette er et lavterskeltilbud , som også kan tilbys som fjernundervisning fra flere videregående skoler .
Dá lea fálaldat masa eai leat stuora gáibádusat , mii maid sáhttá fállojuvvot gáiddusoahpahussan máŋgga joatkkaskuvllas .
En forutsetning for å lykkes med dette , er at brukerne har tilstrekkelig teknisk utstyr , kunnskap om bruk av dette , og kunnskap om prinsipper for fjernundervisning .
Eaktun lihkostuvvat dáinna , lea ahte geavaheddjiin leat doarvái teknihkalaš rusttegat , máhttu daid geavahit ja máhttu gáiddusoahpahusa prinsihpaid birra .
Fjernundervisning er undervisningsmetode som omfatter bl.a. pedagogikk , teknologi og instruksjonsapparat som er integrert og tilrettelagt for eleven og læreren .
Gáiddusoahpahus lea oahpahusmetoda mii sisttisdoallá earret eará pedagogihka , teknologiija ja bagadallanapparáhta mii lea ovttaiduvvan ja heivehuvvon oahppái ja oahpaheaddjái .
Det tilbys i dag fjernundervisning i samiske språk både på grunnskolen og i videregående skole .
Odne fállojuvvo gáiddusoahppu sámi gielain sihke vuođđoskuvllas ja joatkkaskuvllas .
Fjernundervisning har andre utfordringer enn klasseromsundervisning og derfor trenger lærer og elev best mulig opplæring innenfor fjernundervisning .
Gáiddusoahpahusas leat eará lágan hástalusat go luohkkálanjaoahpahusas , ja danin dárbbašeaba sihke oahpaheaddji ja oahppi oahpu čađahit gáiddusoahpahusa .
Det må også gis opplæring i fjernundervisning som undervisningsform i lærerutdanningen .
Oahpaheaddjioahpus ferte maid addot oahppu čađahit gáiddusoahpahusa .
Det er med på å sikre kvalitet i tjenestene og sikkerhet for brukerne .
Dát lea mielde sihkkarastime bálvalusaid kvalitehta ja sihkarvuođa geavaheddjiide .
Kompetansen er viktig i forhold til opplæring av ansatte og i utvikling og evaluering av tilbud til elevene .
Gelbbolašvuohta lea dehálaš bargiid oahpaheami ektui ja fálaldaga evalueremii ja ovdánahttimii ohppiide .
For at det skal være mulig å tilby dette , vil det være vesentlig at refusjonsordningen også dekker dette faget .
Jus dán galgá sáhttit fállat , de lea dehálaš ahte refušuvdnaortnet maiddái gokčá dán fága .
Opplæringsmodeller Komiteen mener Sametinget må arbeide aktivt med å innføre nye , såkalte sterke opplæringsmodeller , i den samiske skolen .
Oahpahusvuogádagat Lávdegotti mielas Sámediggi ferte aktiivvalaččat bargat bidjat johtui ođđa , nu gohčoduvvon garra oahpahusvuogádagaid , sámi skuvllas .
Prosjekter som har vært gjennomført , må brukes som mulige løsninger .
Prošeavttat mat leat čađahuvvon , fertejit adnot vejolaš čoavddusin .
Kunnskapen om disse modellene , må spres ut i skoleverket i Norge .
Máhttu dáid vuogádagaid birra , ferte háddjejuvvot Norgga skuvlavuogádahkii .
Sametinget støtter og vil fortsatt bidra til å utvikle metoder , for å implementere og eventuelt tilpasse modellene slik at de kan passe inn både innenfor og utenfor samiske språkforvaltningsområder .
Sámediggi doarju ja ain áigu váikkuhit dasa ahte ovdánahttit vuogádagaid , vai sáhttit sajustit ja maiddái heivehit vuogádagaid nu ahte heivejit sihke siskkobealde ja olggobealde sámegiela hálddašanguovlluid .
Wales-modellen , som er en sterk opplæringsmodell med tidlig introduksjon av språket , med økende vekt på minoritetsspråket utover i skolegangen , er en modell som kan tilpasses barnehage- og skolesystemet i Norge .
Walesvuogádat , mii lea okta garra oahpahusvuogádat gos giella oahpahuvvo árrat , ja gos unnitlogugiella lasihuvvo dađistaga skuvlaáigodagas , lea vuogádat man sáhttá heivehit mánáidgárde- ja skuvlavuogádahkii Norggas .
Samisk som 2. språk må videreføres der det ikke er mulig å bruke en sterk opplæringsmodell , men målsetningene for faget må justeres slik at det blir mer realistisk .
Sámegiella nubbingiellan ferte jotkojuvvot doppe gos ii leat vejolaš atnit garra oahpahusmodealla , muhto fágii mihttomearit fertejit rievdaduvvot nu ahte šattašii eanet vejolažžan duohtandahkkojuvvot .
Samiske språklige arenaer - språksamlinger for grunnskolen og vgs Språkreir og språkbad er modeller som ser ut til å bidra positivt for den samiske eleven .
Sámi giellaarenat - giellačoagganeamit vuođđoskuvllaid ja joatkkaskuvllaid várás Giellabeasit ja giellalávgunvuogádagat leat vuogádagat mat váikkuhit positiivvalaččat sámi ohppiide .
Mulighetene for å møte andre samer , og få opplæring i et større miljø kan være en motivasjonsfaktor .
Vejolašvuohta deaivat eará sápmelaččaid , ja oahpahusa oažžut stuorit birrasis sáhttet leat mielde movttiidahttimis .
Sette samisk språk i en kulturell sammenheng Bygge nettverk og sosialt fellesskap for samiske elever i regionen Møtesekretærer : Ellen Mienna / Ellen Aina Eira
Sámi giela bidjat kultuvrralaš oktavuhtii Hukset fierpmádaga ja sosiálalaš oktavuođa sámi ohppiide guovllus Čoahkkingirjji čállit : Ellen Aina Eira / Ellen Mienna
Side 222 av 377
222 siidu 379 siiddus
Språkbad og språkleir et viktig samarbeidsforum for skoler , lærere og foreldre for samisk elever .
Giellalávgun ja giellabeasit leat dehálaš ovttasbargobáikkit skuvllaide , oahpaheddjiide ja sámi mánáid váhnemiidda .
Læremidler Læremidler er en forutsetning for å kunne nå målene i Kunnskapsløftet .
Oahpponeavvut Jus galgá joksat máhttoloktema ulbmiliid , de dat eaktuda ahte leat oahpponeavvut .
Komiteen er kjent med at mange i skoleverket mener dette er det viktigste tiltaket Sametinget har igangsatt i de senere år .
Lávdegoddi diehtá ahte oallugiid skuvlavuogádagas oaivvildit ahte dát lea dat deháleamos doaibmabidju maid Sámediggi lea bidjan johtui daid maŋemus jagiid .
Det vil imidlertid være et viktig tiltak fortsatt , for sikre at samiske elever og lærere har lik tilgang til læremidler som andre elever .
Lihkká lea okta dehálaš doaibmabidju sihkkarastindihte ahte sámi oahppit ja oahpaheaddjit ožžot seamma mađe oahponeavvuid go earát .
Komiteen peker på at læremidler for elever i videregående opplæring på sør- og lulesamisk må prioriteres .
Lávdegoddi čujuha dasa ahte oahpponeavvut joatkkaoahpahussii lulli – ja julevsámegillii fertejit vuoruhuvvot .
Videre har komiteen merket seg at samiske foreldre ikke har hatt mulighet til å arbeide med samisk utdanningspolitikk .
Viidáseappot lea lávdegoddi fuobmán ahte sámi váhnemiin ii leat leamaš vejolašvuohta bargat sámegiela oahpahuspolitihkain .
Komiteens oppfatning er at Sametinget må ta ansvar for å etablere et rådgivende utvalg for foreldrene , slik at det er et systematisk arbeid for å sikre samiske foreldres stemme .
Lávdegotti ipmárdus lea ahte Sámediggi ferte váldit ovddasvástádusa ásahit ráđđeaddi lávdegotti váhnemiid várás , vai šaddá systemáhtalaš bargu sihkkarastit ahte sámi váhnemat gullojit .
Det vil også lette arbeidet videre med opplæring , utdanning , språk og høyere utdanning .
Dát geahpeda maid viidásit barggu oahpahusain , oahpuin , gielain ja alitoahpuin .
Reindrift og duedtie / duodji er viktige språk , kulturelle og kunnskapsarenaer .
Boazodoallu ja duodji leat dehálaš giella- kultuvrralaš- ja máhttoarenat .
Det bør utvikles entreprenører og innovasjonsprogrammer innen disse på videregående nivå , slik at man styrker næringene og arenaene for samisk språk , kultur og erfaringsbasert kunnskap .
Ealáhushutkan ja innovašuvdnaprográmmat fertejit ráhkaduvvot dáin surggiin joatkkaskuvlla dásis , vai nanne sámi giela , kultuvrra ja vásihusaid nala huksejuvvon máhtu ealáhusaide ja arenaide .
Det skal iverksettes tiltak som styrker , videreutvikler og bidrar til flere samiskspråklige arenaer .
Doaibmabijut fertejit biddjot johtui mat nannejit , ovdánahttet ja mielddisbuktet eanet sámegielat arenaid .
Arbeidet i de samiske næringene reindrift og duedtie / duodji er viktige samiskspråklige arenaer , men også viktig for samisk næringsutvikling .
Barggut sámi ealáhusain boazodoalus ja duojis leat dehálaš sámegielat arenat , muhto maiddái dehálaččat sámi ealáhusovdánahttimii .
Komiteen vil også bemerke at samisk språk var aktivt brukt innenfor primærnæringer som jordbruk og fiske og det må også her gjøres tiltak for å revitalisere samisk språk .
Lávdegoddi áigu maid namuhit ahte sámi giella geavahuvvui aktiivvalaččat vuođđoealáhusain dego eanandoalus ja guolásteamis ja ahte dain surggiin fertejit doaibmabijut biddjot johtui ealáskahttindihte sámi giela .
Dette kan gjøres gjennom de videregående utdanningene for de enkelte fag .
Dán sáhttá dahkat joatkkaskuvlaoahpu bokte dáid iešguđet fágain .
Disse arenaene må ivaretas og styrkes gjennom aktivt språkarbeid .
Dáin arenain ferte váldit vára ja nannet aktiivvalaš giellabargguid bokte .
og utvikling av duedtie / duodji og fagarbeiderutdanning for reindrift må prioriteres .
Ja duodje- ja boazodoallu fágabargiidoahpahusa ferte vuoruhit .
Andre viktige tiltak er å skape nye arenaer utenfor skole og familie hvor samisk snakkes og synliggjøres .
Eará dehálaš doaimmat leat háhkat ođđa arenaid olggobealde skuvlla ja bearraša gos sámegiella hubmojuvvo ja čalmmustahttojuvvo .
Det må tilrettelegges for økt bruk av samisk hverdagsspråk .
Ferte láhčit dili sáhttit eanet atnit sámegiela árgabeaigiellan .
Det er også viktig å synliggjøre det samiske i det offentlige rom .
Lea maid dehálaš čalmmustahttit sámi giela almmolašvuođas .
Man må derfor jobbe for bedre rutiner i offentlig sammenheng i forhold til det samiske .
Dan sivas ferte háhkat buoret rutiinnaid almmolaš oktavuođain sámi giela ektui .
Samarbeid over landegrensene er svært viktig i den forbindelse fordi det kan fremme naturlige samiskspråklige arenaer .
Ovttasbargu riikkarájáid rastá lea hui dehálaš dán oktavuođas go dat sáhttet ovddidit lunddolaš sámegielat arenaid .
Ved initiering og gjennomføring av tiltak må man dra veksler på fagpersoner og andre fagmiljøer i samisk område . Dette gjelder også på tvers av både fylkes- / landegrenser .
Go bidjá johtui ja čađaha doaibmabijuid de ferte atnit ávkki fágaolbmuin ja eará fágabirrasiin sámi guovllus , dát mearkkaša maiddái fylkka- ja riikkarájáid rastá .
I forlengelsen av dette er det også viktig at fokus på videregående opplæring innenfor alle relevante forhold for samisk språk , næring og samfunnsforhold i Sápmi må styrkes .
Dása lasihuvvo vel ahte lea maiddái dehálaš ahte fokus joatkkaskuvlaoahpahusas buot guoskevaš diliin sámi giela , ealáhusaid ja servodatdiliid ektui Sámis fertejit nannejuvvot .
Komiteen ser behov for ressursskoler innenfor videregående opplæring .
Lávdegoddi oaidná dárbbu resursaskuvllaide joatkkaoahpahusa siskkobealde .
Det må her søkes løsninger på ressurskoler gjennom de 2 statlige videregående skoler og fylkeskommunene som skoleeiere .
Resursaskuvlii čovdosiid ferte ohcat min guovtti stáhtalaš joatkkaskuvllaid bokte ja fylkkasuohkaniid bokte mat leat skuvlaeaiggádat .
Side 223 av 377
223 siidu 379 siiddus
Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám , og Miriam Paulsen : Kunnskap bygger fremtiden Innledning Sametinget har siden opprettelsen av Sametinget hatt fokus på den samiske skolen både gjennom arbeid rettet mot Kunnskapsdepartementet og Utdanningsdirektoratet samt andre aktører i skolen .
Mearkkašupmi Norgga Sámiid Riikkasearvvis , Silje Karine Muotka , Kirsti Guvsám ja Miriam Paulsen Máhttu duddjo boahtteáiggi Álggahus Sámediggi lea dan rájes go Sámediggi ásahuvvui čalmmustuhttán sámi skuvlla sihke Máhttodepartemeantta ja Oahpahusdirektoráhta ektui ja eará oassálastiid ektui .
Utviklingen har blant annet ført til endringer i opplæringsloven og tilhørende forskrifter , delegert myndighet for Sametinget å fastsette samiske læreplaner , overføring av tidligere Samisk Utdanningsråd ( SUR ) til Sametinget , Reform 97-samisk , Kunnskapsløftet-samisk og videre at samisk innhold er fastsatt i retningslinjene for den nye GLU 1-7 trinn og 5-10 trinn .
Ovdáneapmi lea earret eará mielddisbuktá rievdadusaid oahpahusláhkii ja dasa gulli láhkaásahusaide , fápmudan válddi Sámediggái mearridit sámi oahppoplánaid , ovddeš Sámi oahpahusráđi ( SOR ) sirdima Sámediggái , Ođastusa 97-sámi , Máhttoloktema - sámi ja viidáseappot ahte sámi sisdoallu lea mearriduvvon ođđa GLU 1-7 ja 5-10 cehkiid njuolggadusain .
Videre har Sametinget over tid prioritert stipender til elever som tar samisk , stipend til utdanninger som det er behov for innenfor skolesektoren og prosjekter for å utvikle tilbudet i skolen med tanke på samiske emner .
Viidáseappot lea Sámediggi guhkit áiggi vuoruhan stipeanddaid daidda ohppiide geain lea sámegiella , stipeandda dakkár oahpuide maidda lea dárbu skuvlasuorggis ja prošeavttaid mat ovddidit fálaldagaid skuvllas main leat sámi fáttát .
Det er også prioritert å utvikle metodikk for lesing i samisk , prosjekter for å styrke samisk innhold i skolefritidsordningen samt læremiddelutvikling og utvikling av terminologi .
Vuoruhuvvon lea maid ovddidit vuogi lohkamii sámegielas , prošeavttat mat nannejit sámi sisdoalu skuvlaastoáiggiortnegis ja oahpponeavvoráhkadeapmi ja terminologiijaovddideapmi .
Det er svært positivt at Sametinget fremmer en sametingsmelding om opplæring og utdanning , fordi utdanning og opplæring er så sentralt i samfunnsutviklingen .
Lea hui buorre go Sámediggi ovddida sámediggedieđáhusa oahpaheami ja oahpu birra , go oahppu ja oahpaheapmi lea nu deaŧalaš servodatovdáneapmái .
Skolen har stor betydning både for den enkelte og samfunnet som helhet .
Skuvla mearkkaša ollu sihke ovttaskas olbmui ja olles servodahkii .
Satsning på skole og utdanning er avgjørende for at det samiske samfunnet skal utvikles i tråd med det samiske folkets egne visjoner , prioriteringer og ressurser .
Áŋgiruššan skuvllain ja oahpuin lea mearrideaddjin dasa ahte sámi servodat galgá ovdánit sámi álbmoga iežas višuvnnaid , vuoruhemiid ja resurssaid vuođul .
Hovedfokus for Sametingets opplærings- og utdanningsmelding må og skal være den samiske eleven i sentrum og arbeid for å styrke , utvikle og sikre kvaliteten i den samiske skolen .
Sámedikki oahpahus- ja oahppodieđáhusa váldofokus ferte leat ahte sámi oahppi galgá leat guovddážis ja ahte veahkehit nannet , ovddidit ja sihkkarastit sámi skuvlla kvalitehta .
Sametingets politikk i forhold til opplæring og utdanning bør ta utgangspunkt i det forhold at utdanning og opplæring er et område hvor intern samisk selvbestemmelse kan utøves i langt større grad enn det som er tilfellet i dag .
Sámedikki politihkka oahpahusa ja oahpu ektui berre váldit vuolggasaji das ahte oahppu ja oahpahus lea dakkár suorgi mas siskkáldas sámi iešmearrideami sáhttá čađahit mealgat viidábun go dan mii dál dahkkojuvvo .
Sametinget bør i et selvbestemmelsesperspektiv selv beslutte saker som utdanning og opplæring , og videre ha anledning til å beslutte innhold og organisering av denne .
Sámediggi berre iešmearridanperspektiivvas ieš mearridit dakkár áššiin go oahppu ja oahpahus , ja Sámediggi berre viidáseappot beassat mearridit dan sisdoalu ja organiserema .
Urfolkserklæringens ( UNDRIP ) art. 14 fastslår at urfolk har rett til å etablere og kontrollere egne utdanningsinstitusjoner .
Álgoálbmotjulggaštusa ( UNDRIP ) art. 14 deattasta ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta ásahit stivret iežaset oahpahusásahusaid .
Situasjonen i den samiske skolen i dag kan oppsummeres med et velkjent begrep : det er langt fra plan til praksis .
Sámi skuvlla dili sáhttá dál govvidit oahpes dajaldagain : lea guhki plánas geavadii .
Undersøkelser som blant annet Nordlandsforsking , Norut og Høgskolen i Finnmark har gjort ved evaluering av Kunnskapsløftet samisk på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet gir en oversikt som tar utgangspunkt i noen områder og noen problemstillinger som har reist seg i kjølvannet av skolereformen Kunnskapsløftet .
Iskkadeamit maid earret eará Nordlandsforsking , Norut ja Finnmárkku allaskuvla leat čađahan go sii leat árvvoštallan Máhttoloktema sámi Oahpahusdirektoráhta ovddas , čájeha visogova mii váldá ovdan muhtun guovlluid ja muhtun čuolbmačilgehusaid mat leat čuožžilan maŋŋá skuvlaođastusa Máhttoloktema .
Disse evalueringene kan selvsagt ikke gi en fullstendig oversikt , men er likevel betydningsfull i forhold til det arbeid Sametinget skal stå for i forbindelse med utviklingen av en prinsipiell og overordnet samisk skole og utdanningspolitikk .
Dát árvvoštallamat eai dieđusge sáhte addit dievaslaš visogova , muhto dat leat dattetge mávssolaččat dan bargui maid Sámediggi galgá čađahit ovddidemiin prinsihpalaš ja bajimus sámi skuvla- ja oahpahuspolitihka .
Også tidligere evalueringer har avdekket viktige utfordringer .
Maiddái ovdalis árvvoštallamat leat almmustahttán deaŧalaš hástalusaid .
Det er avgjørende at det iverksettes mer forsking på forholdene i den samiske skolen .
Mearrideaddjin lea ahte sámi skuvlla dilit dutkojuvvojit eanet .
Uten slik kunnskap er det utfordrende å utforme og etablere en målrettet og virkningsfull samisk utdanningspolitikk på et overordnet nivå .
Dakkár máhtu haga lea hástaleaddjin hábmet ja ásahit ulbmillaš ja váikkuhanfámolaš sámi oahpahuspolitihka bajimus dásis .
Side 224 av 377
224 siidu 379 siiddus
Ut fra dette reiser det seg også helt egne utfordringer for den politikkutvikling som Sametinget skal forestå .
Dán vuođul čuožžilit maiddái áibbas sierra hástalusat dan politihkkaovddideapmái maid Sámediggi galgá čađahit .
Den samiske skolen er i dag i konkurranse med den norske skolen på mange vis .
Sámi skuvla gilvvohallá dál máŋgga dáfus dáža skuvllain .
Foreldre og elever må vurdere om kvaliteten og innholdet i den samiske skolen er like god som det vi finner i den norske skolen .
Váhnemat ja oahppit fertejit árvvoštallat lea go sámi skuvllas seamma buorre kvalitehta ja sisdoallu go dáža skuvllas .
Dette innebærer at usikkerhet og spørsmål knyttet til ressurssituasjonen i den samiske skole vil være avgjørende for om samiske elever får et samisk skoletilbud .
Dat mielddisbuktá eahpesihkarvuođa ja gažaldaga sámi skuvlla resursadillái ja mearrida dan ahte oažžot go sámi oahppit sámi skuvlafálaldaga .