pere/sami_parallel huggingface dataset:
Alle de arbeidsområder Sametinget er involvert i bør håndteres av det generelle Norske demokratiske forvaltningssystem .
Buot barggut maidda Sámediggi searvá berrejit gieđahallojuvvot Norgga dábálaš demokráhtalaš hálddašanvuogádagas .
I den grad Sametingets forslag medfører et lavere bruk av midler enn Sametingets inntekter , settes disse midlene på fond inntil et aktuelt behov oppstår .
Nu guhká go Sámedikki evttohus mielddisbuktá unnit ruhtageavaheami go sisaboahtu lea Sámedikkis , de galget dát ruđat biddjojuvvot fondii gitta áigeguovdilis dárbu badjána .
Norske skattebetaleres midler skal alltid benyttes til det beste for folk flest .
Norgga vearromáksiid ruđat galget álo geavahuvvot buoremussan eanetlohkui álbmogis .
Drift av Sametingets politiske nivå Sametinget mener at den politiske organiseringen av Sametinget så lenge Sametinget eksisterer bør effektiviseres , både med hensyn til tidsbruk for komité og plenumsmøter , samt godtgjørelser til sametingsrådet og Sametingets representanter .
Sámedikki politihkalaš dási doaimmaheapmi Sámediggi oaivvilda ahte Sámedikki politihkalaš organiseren nu guhká go Sámediggi gávdno , galgá beavttálmahttot , sihke mii guoská lávdegodde- ja dievasčoahkkimiid áigegeavaheapmái , ja Sámediggeráđi ja Sámediggeáirasiid bálkái .
Bevillinger til drift av Sametingets politiske nivå reduseres derfor betraktelig .
Juolludeamit Sámedikki politihkalaš dási doaimmaheapmái vuoliduvvojit dan sivas sakka .
Sametingets administrasjon Sametingets administrasjon utgjør en betydelig del av Sametingets budsjett .
Sámedikki hálddahus Sámedikki hálddahussii manná stuora oassi Sámedikki bušeahtas .
Sametinget vil med bakgrunn i reduksjonen i Sametingets virksomhet få et redusert behov for administrative ressurser .
Sámedikkis unnot resursadárbbut hálddahusas go Sámedikkis doaimmat geahpeduvvojit . Sámediggi unnida Sámedikki hálddahusa sakka .
Virkemidler Sametinget mener at kriterier for tildeling av offentlige midler bør gjelde likt for alle grupper .
Váikkuhangaskaoamit Sámedikki mielas galget juolludaneavttut almmolaš ruđaide leat seamma ládje buot joavkkuide , maiddái sohkabeliid ektui .
Mange av de tilskuddsordninger Sametinget tidligere har disponert foreslås overflyttet de ordinære demokratisk valgte forvatningsorganer i Norge .
Ollu doarjjaortnegat maid Sámediggi ovdal lea hálddašan , sirdojuvvojit dábálaš demokráhtalaččat válljejuvvon hálddašanorgánaide Norggas .
Sametinget ber om en sak i første kvartal 2011 hvor grunnlag tildelinger av Sametingets virkemidler innrettes etter de prinsipper som fremgår av dette budsjettdokumentet .
Sámediggi bivdá vuosttaš kvartálas 2011 ášši gos Sámedikki váikkuhangaskaomiid juolludemiid vuođđu hábmejuvvo prinsihpaid mielde mat bohtet ovdán dán bušeahttadokumeanttas .
Kontroll med forvaltningen Statens økonomireglement pålegger Sametinget å sørge for en målrettet og effektiv tilskudds-forvaltning .
Hálddahusa bearráigeahččan Stáhta ekonomiijanjuolggadus geatnegahttá Sámedikki hábmet ulbmillaš ja beaktilis doarjjahálddašeami .
I det ligger det også et krav om å ha kontroll- og dokumentasjonsordninger slik at bruken av midlene er betryggende dokumentert .
Dát sisttisdoallá maid gáibádusa ahte gávdno dárkkistan- ja duođaštanortnet das ahte ruhtageavaheapmi duođaštuvvo dohkálaččat .
Kontrollvirksomhet er viktig for å sikre at Sametingets midler forvaltes på en best mulig måte .
Dárkkistandoaibma lea dehálaš dan sihkkarastimii ahte Sámedikki ruđat hálddašuvvojit buoremus lági mielde .
Sametinget mener derfor at kontrollkomiteens uavhengighet skal ivaretas gjennom en egen selvstendig og uavhengig sekretariatsfunksjon underlagt kontrollkomiteen .
Sámediggi oaivvilda danin ahte bearráigeahččanlávdegotti sorjjasmeahttunvuohta galgá váldojuvvot vuhtii dan bokte ahte ásahuvvo iešheanalis ja sorjjasmeahttun čállingoddi mii lea bearráigeahččanlávdegotti vuollásaš .
Sametinget prioriterer i 2011 : · Basere virkemiddelbruken på kriterier uavhengig av etnisitet , religion , kjønn eller opprinnelse .
Sámedikki vuoruheamit 2001 : · Váikkuhangaskomiid juolludaneavttut eai galgga leat sorjavaččat etnalašvuođas , oskkus , sohkabealis dahje ruohttasiin .
· Reduksjon i Sametingets administrasjon · Reduksjon i tids- og ressursbruken i Sametingets folkevalgte organer · Jobbe for at Sametingets tilskuddsordninger overføres det ordinære forvaltningssystemet · Prioritere og styrke kontrollvirksomhet av Sametingets forvaltning VIRKEMIDLER Sametinget vil redusere virkemiddelbruken .
· Sámedikki hálddahus unniduvvo · Sámedikki álbmotválljen orgánaid áige- ja resursageavaheapmi unniduvvo · Bargat dan nala ahte Sámedikki doarjjaortnegat sirdojuvvojit dábálaš hálddašanvuogádahkii · Vuoruhit ja nannet bearráigeahččandoaimmaid Sámedikki hálddahusas VÁIKKUHANGASKAOAMIT Sámediggi áigu unnidit váikkuhangaskaoapmegeavaheami .
Virkemidler til næringsutvikling bør tillegges innovasjon Norge og de generelle næringsrettede tilskuddsordninger som allerede finnes .
Váikkuhangaskaoamit ealáhusovddideapmái berrejit gullat Innovašuvdna Norgii ja daidda oppalaš doarjjaortnegiidda mat dál juo leat ealáhusaid várás .
Side 196 av 359
198 siidu 365 siiddus
Sametinget anser norsk og samisk som likeverdige språk .
Sierrašiehtadusat sámi dáiddárorganisašuvnnaiguin sihkkojuvvojit ollásit .
Likevel er det en forutsetning for en nasjon at folket har en felles språklig plattform .
Dattetge lea juohke našuvdnii hui deaŧalaš ahte álbmogis lea oktasaš giella .
Norsk må derfor være hovedspråket i den norske skole .
Danne ferte dárogiella leat Norgga skuvllaid váldogiella .
I kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk bør imidlertid samisk tilbys som valgfritt språk .
Sámegiela hálddašanguovllu gielddain berre dattetge sámegiella fállojuvvot eaktodáhtolaš giellan .
Tilstrekkelig samisk undervisningsmateriell for slik opplæring skal være tilgjengelig .
Ferte leat vejolaš háhkat doarvái sámi oahpahusávdnasiid dakkár oahpahussii .
Tilgang på samisktalende undervisningspersonell er en forutsetning for at elevenes valgfrihet realiseres .
Jus ohppiin galgá leat válljenvejolašvuohta , de ferte leat vejolaš háhkat sámegielat oahpahusbargiid .
Sametinget ønsker ikke at kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk skal gis et generelt pålegg om å benytte samisk språk , men at de selv skal avgjøre om , og i hvilken grad , samisk skal benyttes .
Sámediggi ii háliit ahte Sámegiela hálddašanguovllu gielddaide galgá biddjojuvvot oppalaš gáibádus ahte sii galget geavahit sámegiela , muhto ahte sii ieža galget mearridit galget go ja man muddui sii galget geavahit sámegiela .
Dette kan gjøre Samisk språk sterkere , samtidig som det vil være langt mer kostnadseffektivt .
Ferte guorahallat vejolašvuođaid geavahit iešguđetlágan sámegielaid . Dat nannešii sámegiela ja seammás livččii olu hálbbit .
SAMEFOLKETS FOND Sametinget ønsker å avskaffe samefolkets fond , og vil anmode Stortinget om dette .
Sámeálbmotfoanda Sámediggi háliida heaittihit sámeálbmotfoandda , ja rávve Stuorradikki dan dahkat .
På prinsipielt grunnlag ønsker Sametinget å avvikle alle stipendordninger i utdanningssektoren , da slike ordninger må gjelde for alle .
Prinsihpalaš vuođul háliida Sámediggi heaittihit buot stipeandaortnegiid oahpposuorggis , go dakkár ortnegat galget leat buohkaid várás .
Arbeidet med å sikre dette bør imidlertid gjøres gjennom ordinære folkevalgte organer eller organer med utspring fra disse , samt på frivillig basis .
Dát fuolahanbargu berre dattetge dahkkojuvvot dábálaš álbmotválljen orgánaid bokte dahje daid vuolggahan orgánaid bokte , ja eaktodáhtolaš vuođuin .
Dette gjelder så vel idrett som teater , festivaler , kunstutøvelse og museer .
Dat guoská sihke valáštallamiidda , teáhteriidda , festiválaide , dáiddadoaimmaide ja museaide .
Det offentlige har et ansvar for å bidra til å holde samisk språk og kultur samt samiske tradisjoner i hevd .
Almmolašvuođas lea ovddasvástádus váikkuhit ahte sámi giella ja kultuvra ja sámi árbevierut fuolahuvvojit .
Dette innebærer at alle ordninger rettet mot enkeltgrupper må opphøre .
Dat mearkkaša ahte buot ortnegat ovttaskas joavkkuid várás , galget heaittihuvvot .
Det er helt uakseptabelt at virkeområdet for søkerbaserte tilskudd er begrenset til å gjelde enkelte områder de ulike steder .
Lea áibbas dohkketmeahttun ahte ohcanvuđot doarjagiid doaibmaguovlu lea ráddjejuvvon dušše muhtun guovlluide iešguđege guovlluin .
Duodji Duodji er med på å bidra til å opprettholde samisk kultur og tradisjon .
199 siidu 365 siiddus Duodji Duodji lea mielde bisuheamen sámi kultuvrra ja árbevieruid .
Likeledes er duodji viktig for satsingen på turisme i samiske områder .
Nu lea maiddái duodji deaŧalaš turismma áŋgiruššamii sámi guovlluin .
Sametinget ønsker å opprettholde fagopplæring innen duodji i skoleverket .
Sámediggi háliida bisuhit duodjefágaoahpahusa skuvllas .
Reiselivsnæringen Reiselivsnæringen er viktig for sysselsetting og verdiskaping i hele landet , og særlig i distriktene .
Mátkeealáhus Mátkeealáhus lea deaŧalaš barggolašvuhtii ja árvoháhkamii miehtá riikka , ja erenoamážit doaresbeale guovlluide .
Sametinget mener at denne næringen i langt større grad må på den næringspolitiske agendaen , slik at rammebetingelsene kan forbedres .
Sámediggi oaivvilda ahte dát ealáhus ferte ovddiduvvot ollu buorebut ealáhuspolitihkalaččat , vai rámmaeavttut buoriduvvojit .
Samene har , etter Sametingets vurdering , andre og spennende forutsetninger som minoritetsgruppe når det gjelder reiseliv , med sin kultur og sitt tradisjonelle levesett .
Sápmelaččain lea , Sámedikki árvvoštallama vuođul , eará ja gelddolaš eavttut unnitálbmogin mátkeeallima oktavuođas , sin kultuvrra ja árbevirolaš eallinvugiid geažil .
Det er viktig at det også legges til rette for utvikling av reiselivsnæringer som eksempelvis scootersafari .
Deaŧalaš lea láhčit dilálašvuođaid nu ahte ovddiduvvojit mátkeealáhusat nugo ovdamearkka dihte skohtersafarit .
Sametinget vil ha en mer liberal holdning til motorferdsel i utmark vinterstid .
Sámediggi háliida eanet liberála guottuid mohtorjohtolahkii mehciin dálvet .
Veier som ikke brøytes vinterstid , og gamle ferdselsårer bør kunne benyttes som scooterløyper , i tillegg til at det også bør kunne opprettes andre leder hvor kjøring kan foregå .
Geainnuid main ii čorgejuvvo muohta eret dálvet , ja boares johtolatgeainnuid berre beassat geavahit skohtervuodjimii , dan lassin ahte berre maiddái sáhttit ásahit eará johtolagaid gos sáhttá vuodjit .
Det skal imidlertid være opp til den enkelte kommune selv å avgjøre dette .
Dattetge galgá gielda ieš mearridit dan .
Jordbruk Det bør igangsettes et arbeid for å likestille forskjellige primærnæringer .
Eanadoallu Iešguđege vuođđoealáhusaid berre oččodišgoahtit ovttadássásažžan .
Blant annet gjelder dette forhold knyttet til investering i driftsmidler og avgifter på drivstoff .
Dát guoská earret eará doallobiergasiid investeremii ja boaldámušdivadiidda .
Interessekonflikter har over tid skapt utfordringer for forvaltningen av arealer flere steder .
Beroštusriiddut leat guhká dagahan hástalusaid areálahálddašeapmái máŋgga sajis .
Finnmarkseiendommen i sin nåværende form må fjernes , og erstattes med en forvaltning av områdene som legger til rette for økt lokalt folkevalgt selvstyre .
Finnmárkkuopmodat dálá hámis ferte heaittihuvvot , ja dan sadjái ferte boahtit dakkár eanahálddašeapmi mii láhčá dilálašvuođa eanet báikkálaččat álbmotválljen iešstivrejupmái .
Organer som forvalter arealer må ikke ha lovfestet etnisk representasjon .
Eanahálddašanorgánain ii galgga leat lága vuođul mearriduvvon čearddalaš ovddasteapmi .
HELSE , SOSIAL OG OMSORG Sametinget ønsker prinsipielt ikke å etablere særegne tjenester innen helse , sosial og omsorg .
Dearvvašvuohta , sosiála ja fuolahus Sámediggi ii háliit prinsihpalaččat ásahit sierra bálvalusaid dearvvašvuođa- , sosiála- ja fuolahussuorggis .
Likevel må man hensynta aktuelle dokumenterte geriatriske problemstillinger , så som språkproblemer .
Dattetge ferte vuhtiiváldit áigeguovdilis duođaštuvvon geriátralaš áššečuolmmaid , nu go giellaváttisvuođaid .
Det er dog viktig at man er varsom med utvikling av et helse , sosial og omsorgstilbud som bidrar til forskjellsbehandling .
Almmatge lea deaŧalaš várrugasat ovddidit dakkár dearvvašvuođa- , sosiála- ja fuolahusfálaldaga man geažil šattašii erohusmeannudeapmi .
BUDSJETTBEHOV 2012 Sametinget vil i løpet av 2011 drøfte avvikling av Sametinget .
2012 Bušeahttadárbu Sámediggi áigu 2011s árvvoštallat Sámedikki heaittiheami .
Budsjettbehov for 2012 vil synliggjøres gjennom denne utredningen .
2012 bušeahttadárbu boahtá ovdan dán čielggadeamis .
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende : Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstilling .
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit ná : Sámediggi doarju muđui Sámediggeráđi mearrádusárvalusa .
Side 198 av 359
200 siidu 365 siiddus
Forslag 4 , representant Rolf Johansen , NSR .
Evttohus 4 , áirras Rolf Johansen , NSR .
Økning i kr 500.000,400.000,250.000,500.000,200.000,200.000,350.000,300.000,100.000,400.000,200.000,-
Lasáhus ru 500.000,400.000,250.000,500.000,200.000,200.000,350.000,300.000,100.000,400.000,200.000,-
Øvrige endringer tekst : 4.2.2 .
Rievdadusat muđui teavsttas : 4.2.2 .
Kompetanseheving Ny post : 10104 Stipend for ungdom fra reindriften Mål for tiltaket : Stimulere reindriftsungdom til å ta utdannelse , og dermed øke kompetansen innenfor reindrifta for å imøtekomme utfordringene i næringa .
Gealbudeapmi Ođđa poasta : 10104 Stipeanda boazodoallonuoraide Doaibmabiju mihttomearri : Movttiidahttit boazodoallonuoraid váldit oahpu , ja nu loktet gelbbolašvuođa boazodoalus vái sáhttet dustet ealáhusa hástalusaid .
Tilskuddsmottaker Ungdom med tilknytning til reindrifta som tar utdanning på videregående eller høyere nivå .
Doarjjaoažžut Nuorat oktavuođain boazodollui geat váldet oahpu joatkkaskuvlla dahje bajit dásis .
Side 199 av 359
201 siidu 365 siiddus
Antall reindriftsungdommer som tar utdanning ut over grunnutdanningen .
Ulbmilolahusa eavttut Daid boazodoallonuoraid lohku geat váldet oahpu bajit dásis go vuođđooahpu .
4.2.2.2 post 1012 : Stipend for høyere utdanning .
4.2.2.2 poasta 1012 : Stipeanda alit ohppui .
Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti
Ohppiidjoavku vuođđo- ja joatkkaskuvllas geat váldet fága mii erenoamážit deattuha sámi diliid .
Side 200 av 359
Ulbmilolahusa eavttut : Ohppiidlohku vuođđo- ja joatkkaskuvllas geain lea sámegiella fágan .
Navn Frie virkemidler Verddeprosjektet ( flyttes ) Prosjekt om leker og ped .
Dieđut mat galget leat ohcamis : Lohku galle oahppi oassálastet doaimmas .
materiell ( tilbakeføres ) Sametingets plenum Sametingsrådet Driftsutgifter adm Spesielle prosjekter
Ohcan galgá sáddejuvvon oahppoásahusas mii galgá vuođuštit fágalaččat ohcama dárbbuid ja ulbmila mátkkiin .
Tillegg , tekst : 18 Budsjettbehov for 2012 Sametingets administrative organisering Sametinget har vært gjennom flere endringer i sin politiske organisering .
Máksineavttut : Doarjja máksojuvvo go oahppi lea sádden oanehis raporttaža dain vásáhusain maid oaččui lonohallandoaimmas ja movt dát vásáhusat čatnasit fága oahppan- ja gelbbolašvuođa mihttomeriide .
Dette må følges opp gjennom endring av det administrative støtteapparatet .
Ortnega hálddaša sámediggeráđđi dahje dat orgána man sámediggeráđđi lea fápmudan .
Kontrollkomiteen Den siste omorganiseringen har også avdekket et absolutt behov for at kontrollkomiteen må ha et sekretariat som er helt fristilt fra den øvrige administrative og forvaltningsmessige strukturen i Sametinget .
Lasáhus , teaksta : 18 Bušeahttadárbu 2012 várás Sámedikki hálddahusa organiseren Sámedikki politihkalaš organiseren lea máŋgii rievdaduvvon . Dán ferte čuovvolit hálddahuslaš doarjjaapparáhta rievdademiin .
Dette kan skje gjennom kjøp av tjenester , eller gjennom etableringen av egen administrativ enhet .
Dán sáhttá čoavdit bálvalusaid oastimiin dahje ásahit sierra hálddahusovttadaga .
Det må tas høyde for kostnadene forbundet med dette .
Ferte maid geahččat goluid maid dát mielddisbuktá .
18.1 Opplæring og forskning Det samiske samfunnet står ovenfor store utfordringer i forhold til opplæringssektoren , og det er et stort behov for en gjennomarbeidet satsning på den samiske skolen .
18.1 Oahpahus ja dutkan Sámi servodagas leat stuora hástalusat oahpahussuorggi ektui , ja lea stuora dárbu hukset bures jurddašuvvon áŋgiruššan sámi skuvllain .
Sametinget er bekymret for at bygdeskoler legges ned , noe som er en omfattende utfordring med tanke på formidling av samisk språk , kultur og forankring i samiske lokalsamfunn .
Sámediggi ballá ahte giliskuvllat heaittihuvvojit , mii mielddisbuktá stuora hástalusa mii guoská sámi gillii , kultuvrii ja čanastagaid sámi báikkálaš servodahkii .
Læremiddelsituasjonen er fortsatt en stor utfordring med tanke på å sikre læremidler for hele grunnopplæringen og den videregående skolen .
Oahpponeavvodilli lea ain stuora hástalussan sihkkarastima ektui oahpponeavvuid olles vuođđoskuvlii ja joatkkaskuvlii .
Det omfatter at det må sikres økonomiske rammer for at en større innsats kan gjøres for å sikre læremidler for hele den samiske skolen .
Dát mielddisbuktá ahte ferte sihkkarastojuvvot ekonomalaš rámma vai sáhttá bidjat eanet návccaid sihkkarastit oahpponeavvuid olles sámi skuvlii .
De samiske barnehagene er viktige med tanke på fremtiden for samisk språk .
Sámi mánáidgárddit leat dehálaččat sámi giela hárrái boahtteáiggis .
Side 201 av 359
203 siidu 365 siiddus
får mulighet til å lære å bruke samisk , både muntlig og skriftlig .
Ollu sápmelaččat leat bajásšaddan sámegiela haga , ja sis maid ii leat hárjáneapmi čállit ja lohkat sámegillii .
Målet er å øke antallet språkbærere og slik sikre det av samiske språket .
Mihttomearri lea lasihit sin logu geat leat giellaguoddit ja nu sihkkarastit sámi giela .
Det er behov for en ny målrettet språkpolitikk for å øke andelen samer som snakker og skriver samisk .
Lea dárbu ulbmillaš giellapolitihkkii lasihan dihti sápmelaččaid logu geat hupmet ja čállet sámegillii .
Sametinget arbeider for et språkløft som skal sikre alle samer tilgang til samiske språkarenaer , samiske tjenestetilbud og muligheter for å bruke eget språk . .
Sámediggi bargá dan guvlui ahte loktet sámegiela nu ahte sihkkarastá ahte buot sápmelaččain leat giellaarenat , sámegielat bálvalusfálaldagat ja vejolašvuohta geavahit iežaset giela olámuttos .
Dette arbeidet skal ta form som et voksenopplæringsløft , der frikjøpsordninger og studiehjemler inngår som et viktig virkemiddel .
Dát doaibma galgá hábmejuvvot dego rávisolbmuidoahpahusa lokten , mas friddjaoastinortnet ja oahpahusláhkavuođđu leat dehálaš doaibmabijut .
18.3 Kultur NSR ser på lokale , regionale og nasjonale samiske institusjoner som viktige arenaer for utviklingen av samiske samfunn .
18.3 Kultuvra NSR oaidná báikkálaš regionála ja nationála sámi ásahusaid dehálaš arenan ovdánahttit sámi servodaga .
I selvbestemmelsesperspektiv er det viktig at urfolk selv tar ansvar for sin egen framtid , men dette kan ikke gjøres uten tilstrekkelige ressurser , kompetanse og utviklede institusjoner innen ulike samfunnsområder .
Iešmearridanperspektiivvas lea dehálaš ahte álgoálbmot ieš váldá ovddasvástádusa iežas boahtteáiggis , muhto dán ii sáhte čađahit jus eai leat doarvái resurssat , gelbbolašvuohta ja ovdánahttojuvvon ásahusat iešguđet lágan servodatsurggiin .
Arkiv , bibliotek og museer forvalter det kollektive minnet gjennom å sikre , bevare og formidle informasjon og data om samiske forhold for videre bearbeiding og forskning .
Arkiiva , girjerájut ja museat hálddašit oktasaš muittuid sihkkarastima , vára váldima ja dieđuid gaskkusteami bokte sámi diliid birra viidáset gieđahallama ja dutkama dihtii .
På ulike måter kan de gi gode og trygge referanserammer for utviklingen av et positivt samisk selvbilde .
Iešguđet ládje sáhttet sii láhčit buriid ja oadjebas referánsarámmaid ovdánahttit positiivvalaš sámi iešdovddu .
Det må avsettes midler til et slikt fond gjennom flere år .
Ruhta ferte várrejuvvot dákkár fondii ollu jagiid čađa .
18.4 Næring Sametinget vil styrke og utvikle primærnæringene jordbruk , reindrift , fiske , utmarksnæringer og duodji , samt kombinasjoner av disse .
18. 4 Ealáhus Sámediggi áigu nannet ja ovdánahttit vuođđoealáhusaid eanandoalu , boazodoalu , guolásteami ja duoji , ja maiddái lotnolasaid dáid gaskka .
De næringsrettede tiltakene må forsterkes , og bevilgningene til reindrift må være på tilsvarende nivå som vi i dag har for de samiske næringene jordbruk og marine næringer .
Ealáhusa váste doaibmabijut fertejit beavttálmahttojuvvot , ja juolludeamit boazodollui fertejit leat seamma dásis go odne leat sámi ealáhusaide eanandollui ja mariidna ealáhusaide .
Det er behov for mer støtte til etableringer , produksjonsutstyr , kompetanse- og produktutvikling og markedsarbeid , som betinger økte bevilgninger til Sametingets næringsrettede virkemiddelordninger .
Lea dárbu eanet doarjagii ođđaálggahemiide , buvttadanrusttegiidda , gelbbolašvuođa- ja buvttaovdánahttimii ja márkanastindoaimmaide , mat eaktudit lassi juolludemiid Sámedikki ealáhusvuđot váikkuhangaskaomiid ortnegiidda .
Reindrifta og småfenæringa må vies særlig oppmerksomhet som samisk næring gjennom etablering av mindre mobile slakterienheter som supplement til dagens stordriftsstruktur .
Boazodoallu ja smávvašibitdoallu fertejit oažžut erenoamáš beroštumi sámi ealáhussan ásaheami bokte smávit mobiila njuovvanovttadagaid lassin otná stuora doaibmamálliide .
Økt støtte til nisjeprodukter og småskala matproduksjon vil være naturlige elementer i oppfølgningen av de mindre slakteriene .
Lassi doarjja oalgebuktagiidda ja biepmuid smávvabuvttadeapmái ferte leat lunddolaš oassin unnit njuovahagaid čuovvoleamis .
18.6 Helse , sosial og omsorg Sametinget ønsker å sikre likeverdige helse- og sosialtilbud som tilpasses den samiske brukers behov gjennom hele livsløpet .
18.6 Dearvvašvuohta , sosiála ja fuolahus Sámediggi háliida sihkkarastit ovttadássásaš dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldaga mii heivehuvvo sámi geavaheddjiid dárbbuide olles eallima čađa .
Dette kan dreie seg om tilstrekkelig kultur- og språkkompetanse hos helsepersonell i møte med samiske pasienter og deres pårørende .
Dát sáhttet leat nu go doarvái kultuvra- ja giellagelbbolašvuohta dearvvašvuođabargiin go deaivvadit sámegielat buhcciiguin ja sin oapmahaččaiguin .
I tjenester som tilbys barn og unge , er det hensynet til barnets beste som skal være avgjørende for det tilbudet som blir gitt .
Bálvalusain mat leat oaivvilduvvon mánáide ja nuoraide , galget mánáid dárbbut ja beroštumit leat mearrideaddjin fálaldagaide mat addojuvvojit .
Sametinget mener at rekruttering av samiske helsearbeidere og fagfolk er viktig for styrking av helsetilbudet rettet mot samiske brukere .
Sámedikki mielas lea rekrutteren sámegielat dearvvašvuođabargiin ja fágaolbmuin dehálaš nannendihti dearvvašvuohtafálaldaga sámegielat geavaheddjiide .
Forslag 3 ble forkastet med 29 stemmer .
Evttohus 3 hilgojuvvui 29 jienain .
3 stemte for .
3 jienastedje beali .
Forslag 4 som erstatter forslag 2 i komiteen , ble forkastet med 20 stemmer .
Evttohus 4 , mii lea boahtán lávdegotti evttohusa 2 sadjái , hilgojuvvui 20 jienain .
Forslag 1 ble vedtatt med 29 stemmer mot 3 stemmer .
12 jienastedje beali Evttohus 1 mearriduvvui 29 jienanin . 3 jienastedje vuostá .
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 29 stemmer .
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 29 jienain .
3 stemte imot
3 jiemastedje vuostá .
IV Protokolltilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken .
204 siidu 365 siiddus IV Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus .
Innlegg Ragnhild Melleby Aslaksen , saksordfører
Sáhkavuorru Ragnhild Melleby Aslaksen , áššejođiheaddji
Replikk Ann-Mari Thomassen Klemet Erland Hætta
Replihkka Ann-Mari Thomassen Klemet Erland Hætta Kirsti Guvsám
Ragnhild Melleby Aslaksen Rolf Johansen
Ragnhild Melleby Aslaksen Rolf Johansen
Rolf Johansen Willy Ørnebakk
Rolf Johansen Willy Ørnebakk
Willy Ørnebakk Trond Are Anti
Willy Ørnebakk Trond Are Anti
Trond Are Anti Marit Kirsten Anti Gaup
Trond Are Anti Marit Kirsten Anti Gaup
Marit Kirsten Anti Gaup Geir Tommy Pedersen
Marit Kirsten Anti Gaup Geir Tommy Pedersen
Geir Tommy Pedersen Geir Johnsen
Geir Tommy Pedersen Geir Johnsen
Silje Karine Muotka Heidi Persdatter Greiner Haaker Amund Peder Teigmo
Silje Karine Muotka Heidi Persdatter Greiner Haaker Amund Peder Teigmo
Amund Peder Teigmo Arthur Tørfoss
Amund Peder Teigmo Arthur Tørfoss
Arthur Tørfoss Ann-Mari Thomassen
Arthur Tørfoss Ann-Mari Thomassen
Ann-Mari Thomassen Per Andersen Bæhr
Ann-Mari Thomassen Per Andersen Bæhr
Gunn-Britt Retter Jørn Are Gaski
Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Jørn Are Gaski
Gunn-Britt Retter Jørn Are Gaski
Kirsti Guvsám Aud Marthinsen
Jørn Are Gaski Kirsti Guvsám Aud Marthinsen
Aud Marthinsen Inger Eline Eriksen
Aud Marthinsen Inger Eline Eriksen
Toril Bakken Kåven Rolf Johansen Hilde Anita Nyvoll Åge Nordkild Rolf Johansen , til forr. orden Åge Nordkild Amund Peder Teigmo Mariann Wollmann Magga Per Andersen Bæhr Klemet Erland Hætta Ida Marie Bransfjell Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Geir Tommy Pedersen Vibeke Larsen Marie Therese Nordsletta Aslaksen Heidi Persdatter Greiner Haaker Rolf Johansen Ragnhild Melleby Aslaksen , saksordfører
Toril Bakken Kåven Rolf Johansen Hilde Anita Nyvoll Åge Nordkild Rolf Johansen , čoahkkinortnegii Åge Nordkild Amund Peder Teigmo Mariann Wollmann Magga Per Andersen Bæhr Klemet Erland Hætta Ida Marie Bransfjell Jørn Are Gaski Willy Ørnebakk Geir Tommy Pedersen Vibeke Larsen Marie Therese Nordsletta Aslaksen Heidi Persdatter Greiner Haaker Rolf Johansen Ragnhild Melleby Aslaksen , áššejođiheaddji
VI Sametingets vedtak Innledning Sametinget er samenes folkevalgte organ i Norge .
VI Sámedikki mearrádus Álggahus Sámediggi lea sámiid álbmotválljen orgána Norggas .
Samisk språk og kultur anses som opprinnelige i Norge og har derfor samme krav på vern og utvikling som norsk språk og kultur .
Sámi giella ja kultuvra lea leamaš álgoálggus Norggas ja danne leat seammalágan gáibádusat suodjaluvvot ja ovddiduvvot go
I økningen på kr 14 024 000 inngår følgende : - Kr 3 500 000 til oppfølging av Regjeringens handlingsplan for samiske språk - Kr 350 000 til utarbeiding av samiskrelatert statistikk i Norge . Totalt utgjør ovennevnte kr 3 850 000 .
14 024 000 ruvdnosaš lasáhussii gullet earret eará čuovvovaččat : - 3 500 000 ru čuovvolit Ráđđehusa doaibmaplána sámegielaid várás - 350 000 ru ráhkadit sámi statistihka Norggas Oktiibuot lea dat mii bajábealde namuhuvvo 3 850 000 ru. .
Avkastningen er bundet til gjeldende rentenivå på langsiktige statsoblikasjoner som fastsettes av Finansdepartementet .
Buvttadus lea čadnojuvvon gustovaš reantodássái guhkilmas stáhtaoblikašuvnnain maid Finánsadepartemeanta lea mearridan .
Side 205 av 359
207 siidu 365 siiddus
2 Sametingets økonomiske rammefordeling Tabell 2.0 Totaltabell - Sametingets sam lede inntekter og utgifter Regnskap- 09
2 Sámedikki ekonomalaš rámmajuogadus Tabealla 2.0 Čoahkketabealla - Sámedikki boađut ja golut buohkanassii
DRIFTSRESULTAT
DO AIBMABOAĐUS
DRIFTSKOSTNADER Drift politisk nivå Drift administrativt nivå Spesielle prosjekter
DO AIBMAGOLUT Politihkalaš dási doaibma Hálddahusa doaibma Erenoamáš doaibmagolut
Side 206 av 359
208 siidu 365 siiddus
Side 207 av 359
209 siidu 365 siiddus
Side 208 av 359
210 siidu 365 siiddus
Samletabell - Samisk opplæring
Čoahkketabealla - Sámegiel oahpahus Čilgehus
Tilskuddsmottaker for tilskuddsordningen : Forlag og andre fagmiljøer som utvikler og produserer læremidler
Doarjjaortnega doarjjaoažžut : · Lágádusat ja eará fágabirrasat mat ovddidit ja buvttadit oahpponeavvuid · ·
– 1.-4. årstrinn på lule- og sørsamisk , parallellutgaver av læremidler på nordsamisk · Samfunnsfag på nordsamisk - Hovedområde geografi 5.-7. årstrinn · Samfunnsfag på nordsamisk - Hovedområde samfunnskunnskap 8.-10. trinn · Heldekkende læremidler i naturfag på nordsamisk 8.-10. årstrinn , oversetting og tilpassing av læremidler i naturfag · Nyopptrykk , opprettholdelse av nettsteder , oppdatering og oversetting Tildelingskriterier : · Søknadsfrist 1. februar 2011 .
– 1.-4. jahkeceahkkái julev- ja lullisámegillii , davvisámegiela oahpponeavvuid paralleallaprentosat · Servodatfága davvisámegillii – Geografiija váldosuorgi 5.-7. jahkeceahkkái · Servodatfága davvisámegillii – Servodatmáhttu váldosuorgi 8.-10. jahkeceahkkái · Oahpponeavvut 8.-10. jahkeceahkkái main leat buot luonddufágat , jorgalit ja heivehit luonddufágaoahpponeavvuid · Ođđasisprenten , neahttasiidduid bisuheapmi , ođasmahttin ja jorgaleapmi Juolludaneavttut : · Ohcanáigemearri lea guovvamánu 1. b. 2011 .
Søknader sendt etter denne dato realitetsbehandles ikke · Sametingets søknadsskjema og skjema for beregning av tilskudd for ordningen bør benyttes Opplysninger som skal framgå av søknaden : · Prosjektbeskrivelse som omtaler resultatmål , målgruppe , framdriftsplan og gjennomførbarhet .
Ohcamat mat leat sáddejuvvon dien beaivvi maŋŋá , eai meannuduvvo · Sámedikki ohcanskovvi ja skovvi ortnega doarjaga rehkenastima várás berrešii geavahuvvot Dieđut mat galget boahtit ovdan ohcamis : · Ráhkaduvvo prošeaktačilgehus mas leat boađusmihttu , olahusjoavku , ovdánanplána ja čađahanvejolašvuohta .
Det skal også komme fram hvordan læremiddelet kvalitetssikres med hensyn til språk og termbruk , om tekniske løsninger støtter bruk av samiske tegn og om digitale komponenter kan oppdateres og implementeres i nye læremiddelprosjekter .
Ovdan galgá maiddái boahtit movt oahpponeavvu dárkkistuvvo giela ja tearbmageavaheami ektui , dorjot go teknihkalaš čovdosat sámi čálamearkkaid ja sáhttá go digitála osiid divvut ja heivehit ođđa oahpponeavvo- Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
For trykte læremidler fastsetter Sametinget opplag for det enkelte læremiddelet i tilskuddbrevet .
Gáibádusat doarjjaožžui : · Sámediggi mearrida doarjjareivves oahpponeavvuid prentenlogu ovttaskas oahppogirjái .
I tillegg skal behovet for læremiddelet i Finland og Sverige vurderes Tilskuddsmottaker skal vederlagsfritt distribuere det nødvendige antall læremidler til skoler i Norge .
Dasa lassin galgá oahpponeavvodárbu Suomas ja Ruoŧas árvvoštallojuvvot · Doarjjaoažžu galgá nuvttá juogadit dárbbašlaš meari oahppogirjjiid skuvllaide Norggas .
Elevtall i grunnskolestatistikken legges til grunn Trykte og digitale læremidler skal være tilgengelig på markedet i minst fem år Digitale læremidler skal kunne brukes vederlagsfritt på internett Tilskuddsmottaker skal sørge for drift og vedlikehold av digitale komponenter i minst fem år fra de er tilgjengelige Tilskuddsmottaker skal levere 20 eksemplarer av læremiddelet til Sametinget .
Ohppiidlohku vuođđoskuvlastatistihkas biddjojuvvo vuođđun · Deaddiluvvon ja digitála oahpponeavvut galget leat fidnemis márkanis unnimusat 5 jagi . · Digitála oahpponeavvuid galgá sáhttit geavahit nuvttá interneahtas · Doarjjaoažžu galgá fuolahit doaimma ja bajásdoallat digitála neavvuid unnimusat vihtta jagi dan rájes go leat leamaš fidnemis · Doarjjaoažžu galgá addit 20 gáhppálaga oahpponeavvus Sámediggái .
Side 211 av 359
213 siidu 365 siiddus
Med all produksjon menes utarbeiding av beskrivelse av innhold og funksjonalitet , utviklingskostnader , oversetting og testing av læremiddelet c ) Spesielle fremstillingskostnader · I særskilte tilfeller kan det ytes inntil kr 150 000 i tilskudd .
Ollásit buvttademiin oaivvilduvvo sisdoalu ja funkšunalitehta čilgen , ovddidangolut , jorgaleapmi ja oahpponeavvu geahččaleapmi . c ) Erenoamáš ovdanbuktingolut · Erenoamáš oktavuođain sáhttá doarjja addojuvvot gitta 150 000 ru rádjai .
Det kan blant annet være utgifter forlaget har til husleie , kontoradministrasjon , reiser , eksterne konsulenttjenester , opphavsrettigheter , faglig kvalitetssikring , bilderedigering og lignende e ) Kompensasjon for innkjøpsordningen for samiske læremidler · Inntil 250 læremidler 20 % av produksjonskostnadene · 251 - 500 læremidler 30 % av produksjonskostnadene · 501 – 800 læremidler 50 % av produksjonskostnadene · Med produksjonskostnader menes de samlede kostnadene for b ) teknisk produksjon , c ) spesielle framstillingskostnader og d ) generelle kostnader .
Dat sáhttet leat golut mat lágádusas leat viessoláigui , kantuvrra hálddašeapmái , mátkkiide , olggobeale konsuleantabálvalusaide , vuođđovuoigatvuođaide , fágalaš kvalitehta sihkkarastimii , govaid redigeremii ja sullasaččaide · e ) Buhtadus sámi oahpponeavvuid sisaoastinortnega geažil · Gitta 250 oahpponeavvu rádjai 20% buvttadangoluin · Gitta 251 - 500 oahpponeavvu rádjai 30% buvttadangoluin · Gitta 501 – 800 oahpponeavvu rádjai 50% buvttadangoluin Buvttadangolut leat golut buohkanassii b ) teknihkalaš buvttadeapmái , c ) erenoamáš buvttadanvuohkái ja d ) oppalaš goluide .
Beregningsregler for opprettholdelse av nettverkssteder utover 5-års perioden : · Tilskuddstørrelsen beregnes på grunnlag av begrunnet søknad inntil kr 75 000 Utbetalingsvilkår : · Tilskuddsmottaker skal innen 5 uker fra tilskuddsbrevets dato skriftlig akseptere vilkårene for tilskuddet · Sammen med første utbetalingsanmodning skal tilskuddsmottaker sende inn avtale med forfatterne , illustratører , oversettere og andre bidragsytere om at læremiddelet i sin helhet eller deler av det kan utgis , spres eller fremstilles i bokform , elektronisk form ( herunder nettbasert versjon ) eller i et hvilket som helst annet medium .
Meroštallannjuolggadusat fierpmádatbáikkiid bisuheapmái guhkit áigái go 5-jagi áigodahkii : · Doarjjasturrodat meroštallojuvvo vuođustuvvon ohcama vuođul gitta 75 000 ru rádjai Máksineavttut : · Doarjjaoažžu galgá ovdal go vihtta vahku lea gollan doarjjareivve dáhtona rájes čálalaččat dieđihit ahte dohkkeha go doarjjaeavttuid · Vuosttaš máksinávžžuhusa mielde galgá doarjjaoažžu sáddet šiehtadusa maid lea dahkan girječálliiguin , govvejeddjiiguin , jorgaleddjiiguin ja eará návccaiguin das ahte oahpponeavvu ollásit dahje oasit das sáhttet almmuhuvvot , juogaduvvot ja ovddiduvvot girjehámis , elektrovnnalaččat ( dás mielde maiddái neahttavuđot veršuvdna ) dahje makkár ihkinassii almmuheamis .
Ved endret framdrift , skal det sendes inn oppdatert fremdriftsplan med milepæler · Prosjektet skal igangsettes i budsjettåret tilskuddet bevilges og ferdigstilles senest 2 år etter tilskuddsbrevets dato .
Go johtu rievdá , de galgá sáddejuvvot divvojuvvon ovdánanplána muttuiguin · Prošeakta galgá álggahuvvot dan bušeahttajagis goas doarjja juolluduvvo ja galgá gárvvistuvvot maŋimusat 2 jagi maŋŋá doarjjareivve beaivádeami .
De resterende 50 % blir utbetalt når produktet er ferdigstilt og sluttrapportering foreligger · For digitale læremidler utbetales 50 % ved prosjektstart .
Loahppa 50 % máksojuvvo dalle go prošeakta lea čađahuvvon ja go loahpparaporta lea buktojuvvon Digitála oahpponeavvuide máksojuvvo 50 % dalle go prošeakta álggahuvvo .
De resterende 50 % blir utbetalt når prosjektet er gjennomført og sluttrapportering foreligger · Tilskuddsmottaker skal rapportere faglig om fremdriften i prosjektet seks måneder etter prosjektstart .
Loahppa 50 % máksojuvvo dalle go prošeakta lea čađahuvvon ja go loahpparaporta lea buktojuvvon Doarjjaoažžu galgá raporteret prošeavtta fágalaš jođu guhtta mánu maŋŋágo prošeakta lea álggahuvvon .
Senere skal tilskuddsmottaker rapportere to ganger hvert år inntil prosjektet er
Dan maŋŋá galgá doarjjaoažžu raporteret guovtti gearddi dassážii go prošeakta lea gárvvistuvvon .
Tilskuddsmottakere skal levere to eksemplarer av prosjektrapport , et elektronisk og en papirutgave , som kan bli publisert på Sametingets internettside eller på nettsider for samiske læremidler Tilskuddsmottaker skal levere regnskap over bruken av midlene .
Doarjjaoažžut galget buktit guokte gáhppálaga prošeaktaraporttas , ovtta mii lea elektrovnnalaččat ja nuppi báberveršuvdnan , maid sáhttá almmuhit Sámedikki neahttasiiddus dahje sámi oahpponeavvuid neahttasiidduin Doarjjaoažžu galgá buktit rehketdoalu ruđaid geavaheamis .
Prosjektregnskapet skal være signert av prosjektleder / ansvarlig Regnskap over bruken av midlene skal bekreftes av statsautorisert eller registrert revisor dersom tilskuddet overstiger kr 150 000 .
Prošeaktarehketdoalu galgá prošeaktajođiheaddji / ovddasvástideaddji vuolláičállit Jus doarjja lea eanet go 150 000 ru , de galgá stáhtafápmuduvvon dahje registrerejuvvon rehketdoallodárkkisteaddji duođaštit rehketdoalu ruđaid geavaheamis .
Elevtallet i grunnskolestatistikken legges til grunn .
Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti 216 siidu 365 siiddus
I tillegg skal behovet for læremiddelet i Finland og Sverige vurderes · Tilskuddsmottaker skal vederlagsfritt distribuere det nødvendige antall læremidler til skoler i Norge .
Ohppiid lohku vuođđoskuvlastatistihkas biddjojuvvo vuođđun . Dasa lassin galgá oahpponeavvodárbu Suomas ja Ruoŧas árvvoštallojuvvot · Doarjjaoažžu galgá nuvttá juogadit dárbbašlaš oahppogirjemeari skuvllaide Norggas .
Dette gjelder ikke læremidler som kun er tilgjengelig på internett
· Doarjjaoažžu galgá addit 20 gáhppálaga oahpponeavvus Sámediggái .
Tilskuddsmottaker skal overlate manus til statlige produsenter av tilrettelagte utgaver av læremiddelet Tilskuddsmottaker skal overlate manus til utvikling av elektroniske korrekturprogrammer Læremiddelet skal kunne utgis som fulltekstbok i DAISY-format Læremiddelet skal merkes etter gjeldende standarder og kunne kobles opp mot læremiddeldatabasen GREP , Kunnskapsløftet samisk Tilskuddsmottaker skal opplyse om at Sametinget har støttet utviklingen og utgivelsen av læremiddelet Beregningsregler : Felles for trykte og digitale læremidler : a ) Utvikling av manus · Frikjøp av forfattere og oversettere inntil ett år , i henhold til avtale med vedkommende arbeidsgiver , eller forfatterhonorar ved kjøp av manus kr 2 500 pr. side for ny tekst , honorar for oversetting , tilpasning , fornying og oppdatering av eksisterende læremidler kr 1 500 pr. side med 2000 anslag .
Dát ii guoskka daid oahpponeavvuide mat leat olámuttos dušše interneahtas · Doarjjaoažžu galgá addit mánusa stáhtalaš buvttadeddjiide heivehuvvon oahpponeavvus · Doarjjaoažžu galgá addit mánusa elektrovnnalaš divvunprográmma ovddideapmái · Oahpponeavvu galgá maid sáhttit almmuhit ollesteakstagirjin DAISY-formáhtain · Oahpponeavvu galgá merkejuvvot gustovaš standárddaid mielde ja dan galgá sáhttit čatnat oahpponeavvodiehtovuđđui GREP , Máhttolokten sámegiella · Doarjjaoažžu galgá almmuhit ahte Sámediggi lea addán doarjaga oahpponeavvu ráhkadeapmái ja almmuheapmái Meroštallannjuolggadusat : Oktasaš prentejuvvon ja digitála oahpponeavvuide : a ) Mánusa ovddideapmi · Girječálliid ja jorgaleddjiid friijaoastin gitta ovtta jahkái , šiehtadusa mielde guoskevaš bargoaddiin , dahje girječállibálkkáš mánusa oastima oktavuođas 2 500 ru siiddu nammii ođđa teavsttas , dáláš oahpponeavvuid bálkkáš jorgaleapmái , heiveheapmái , ođasmahttimii ja áigeguovdilastimii lea 1 500 ru siiddu nammii 2000 guoskkahagain .
Med all produksjon menes utarbeiding av beskrivelse av innhold og funksjonalitet , utviklingskostnader , oversetting og testing av læremiddelet .
Jos submi bajábealde namuhuvvon meriiguin ii leat doarvái ollislaš buvttadusgoluide , de sáhttá ohcci ovddidit gollogeahčastaga ohccojuvvon prošeavtta várás .
c ) Spesielle fremstillingskostnader for trykte læremidler · I særskilte tilfeller kan det for trykte læremidler ytes inntil kr 150 000 i tilskudd . Dette gjelder for eksempel høye honorarer til illustratører , fotografer og rettighetshavere .
Olles buvttadeapmin lohkkojuvvojit sisdoalu ja funkšunalitehta čilgehusa ráhkadeapmi , ovddidangolut , jorgaleapmi ja oahppaneavvu geahččaleapmi c ) Prentejuvvon oahpponeavvuid erenoamáš golut · Erenoamáš oktavuođain sáhttá prentejuvvon oahpponeavvuide addit gitta 150 000 ru doarjaga .
Disse må begrunnes skriftlig d ) Generelle kostnader Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti
Ovdamearkka dihte dalle jus leat stuorra bálkkážat govvejeddjiide , govvideddjiide ja vuoigatvuođaoamasteddjiide .
Side 215 av 359 I tillegg kan det av b ) produksjonskostnadene beregnes inntil 100 % til generelle kostnader for trykte læremidler og 50 % for digitale læremidler .
Dát ferte vuođustuvvot čálalaččat d ) Oppalaš golut · Dasa lassin sáhttá b ) buvttadangoluin rehkenastit gitta 100 % rádjai prentejuvvon oahpponeavvuid ja 50 % digitála oahpponeavvuid oppalaš goluide .
Ved spesielle tilfeller kan prosjekter få utsatt dato for ferdigstillelse inntil 3 år etter tilskuddsbrevets dato , dette må spesielt begrunnes · 50 % utbetales ved prosjektstart .
Erenoamáš oktavuođain sáhttet prošeavttat oažžut guhkiduvvot gárvvistanáigemeari gitta 3 jahkái doarjjareivve beaivádeami maŋŋá , dat ferte vuođustuvvot erenoamážit · 50 % máksojuvvo dalle go prošeakta álggahuvvo .
De resterende 50 % blir utbetalt når prosjektet er gjennomført , utgiftene dokumentert og eventuell prosjektrapport foreligger · Tilskuddsmottaker skal rapportere faglig om fremdriften i prosjektet seks måneder etter prosjektstart .
Loahppa 50 % máksojuvvo dalle go prošeakta lea čađahuvvon , golut leat duođaštuvvon ja go vejolaš prošeaktaraporta lea buktojuvvon · Doarjjaoažžu galgá raporteret prošeavtta fágalaš jođu guhtta mánu maŋŋágo prošeakta lea álggahuvvon .
Tilskuddsmottakere skal levere to eksemplarer av prosjektrapport , et elektronisk og en papirutgave , som kan bli publisert på Sametingets internettside eller på nettsider for samiske læremidler · Tilskuddsmottaker skal levere regnskap over bruken av midlene .
Doarjjaoažžut galget buktit guokte gáhppálaga prošeaktaraporttas , ovtta mii lea elektrovnnalaččat ja nuppi báberveršuvdnan , maid sáhttá almmuhit Sámedikki neahttasiiddus dahje sámi oahpponeavvuid neahttasiidduin · Doarjjaoažžu galgá buktit rehketdoalu ruđaid geavaheamis .
I prosjektregnskapet skal det kun tas med kostnader og inntekter som er direkte knyttet til gjennomføring av prosjektet .
Prošeaktarehketdollui galgá dušše váldit mielde goluid ja sisaboađuid mat gullet Čoahkkingirjji čállit : Tove Anti
Prosjektregnskapet skal være signert av prosjektleder / ansvarlig · Regnskap over bruken av midlene skal bekreftes av statsautorisert eller registrert revisor dersom tilskuddet overstiger kr 150 000 .
Prošeaktarehketdoalu galgá prošeaktajođiheaddji / ovddasvástideaddji vuolláičállit Jus doarjja lea eanet go 150 000 ru , de galgá stáhtafápmuduvvon dahje registrerejuvvon rehketdoallodárkkisteaddji duođaštit rehketdoalu ruđaid geavaheamis .
Tilskuddsmottaker har krav på fristforlengelse dersom Sametinget krever endringer i prosjektet etter prosjektstart Dersom tilskuddmottaker går konkurs , prosjektets virksomhet stanses eller opphører , eller tilskuddsmottaker av andre grunner ikke kan eller vil utføre utgivelsen , kan Sametinget forbeholde seg retten til å overta utgivelsen .
Doarjjaoažžus lea vuoigatvuohta oažžut guhkit áiggi jos Sámediggi gáibida rievdadusaid prošeavttas maŋŋá go dat lea álggahuvvon Jos doarjjaoažžu reastaluvvá , prošeavtta doaibma bissehuvvo dahje nohká , dahje doarjjaoažžu eará sivaid geažil ii sáhte dahje ii dáhto gárvvistit prošeavtta , de sáhttá Sámediggi váldit badjelasas almmuheami .
Dersom mottaker ikke betaler tilbake i slike tilfeller , kan Sametinget iverksette rettslige skritt for å få utbetalt tilgodehavende . Dersom tilbakebetaling ikke skjer innen den frist som blir gitt , kan det kreves forsinkelsesrenter i tillegg , jf. lov 17. desember 1976 nr. 100 om renter ved forsinket betaling m.v. .
Jus ii mávsse ruovttoluotta addojuvvon áigemearrái , de sáhttá Sámediggi gáibidit maŋŋonanreanttu lassin , gč. Juovlamánu 17. b. lága nr. 100 reanttuid birra maŋŋonan mávssu oktavuođas Ii sáhte šat vuordit eanet doarjaga prošektii dahje liigegoluide , earret go jos Sámediggi gáibida rievdadusaid mat divrudit goluid mealgat .
Side 217 av 359
219 siidu 365 siiddus
Det skal også komme fram hvordan læremiddelet kvalitetssikres med hensyn til språk og termbruk , om tekniske løsninger støtter bruk av samiske tegn og om digitale komponenter kan oppdateres og implementeres i nye læremiddelprosjekter .
Ovdan galgá maiddái boahtit movt oahpponeavvu dárkkistuvvo kvalitehta dáfus giela ja tearbmageavaheami ektui , dorjot go teknihkalaš čovdosat sámi čálamearkkaid ja sáhttá go digitála osiid divvut ja heivehit ođđa oahpponeavvoprošeavttaide .
· Trykte og digitale læremidler skal være tilgengelig på markedet i minst fem år · Digitale læremidler skal kunne brukes vederlagsfritt på internett · Tilskuddsmottaker skal sørge for drift og vedlikehold av digitale komponenter i minst fem år fra de er tilgjengelige · Tilskuddsmottaker skal levere 20 eksemplarer av læremiddelet til Sametinget .
Dát ii guoskka daid oahpponeavvuide mat leat olámuttos dušše interneahtas · Deaddiluvvon ja digitála oahpponeavvut galget leat fidnemis márkanis unnimusat 5 jagi . · Digitála oahpponeavvuid galgá sáhttit geavahit nuvttá interneahtas · Doarjjaoažžu galgá fuolahit doaimma ja bajásdoallat digitála neavvuid unnimusat vihtta jagi dan rájes go leat leamaš fidnemis · Doarjjaoažžu galgá addit 20 gáhppálaga oahpponeavvus Sámediggái .
Side 218 av 359
· b . )
Totale produksjonskostnader innbefatter teknisk produksjon og redaksjonelle utgifter , og tilskudd beregnes som følger pr. ark ( det vil si 16 sider ) : - inntil 15 % illustrasjoner kr 8 000 - inntil 30 % illustrasjoner kr 11 000 - inntil 50 % illustrasjoner kr 14 000 - mer enn 50 % illustrasjoner kr 17 000 Med illustrasjoner menes bilder , tegninger , tabeller , formler m. m. Med teknisk produksjon menes format , papirkvalitet , fargebruk , korrekturrettelser , innbinding og omslag .
Buvttadeapmi Prentejuvvon oahpponeavvut : · Ollislaš buvttadangoluide lohkkojuvvojit mielde teknihkalaš buvttadus ja doaimmahusgolut , ja doarjja rehkenastojuvvo čuovvovaš vuogi mielde árkka nammii ( mii lea 16 siiddu ) : · - gitta 15 % rádjai govat 8 000 ru · - gitta 30 % rádjai govat 11 000 ru · - gitta 50 % rádjai govat 14 000 ru · - eanet go 50 % govat 17 000 ru Govaiguin oaivvilduvvojit govat , tevnnegat , tabeallat , formelat jed. .
Med redaksjonelle utgifter menes språklig , faglig og pedagogisk bearbeiding og korrekturlesing .
Doaimmahusgollun oaivvilduvvojit gielalaš , fágalaš ja pedagogalaš válmmaštallan ja korrektuvrra lohkan .
For digitale læremidler : · Totale produksjonskostnader innbefatter all produksjon av det digitale læremiddelet og beregnes ut fra begrunnet søknad , inntil kr 700 000 Med all produksjon menes utarbeiding av beskrivelse av innhold og funksjonalitet , utviklingskostnader , oversetting og testing av læremiddelet .
Digitála oahpponeavvut : · Ollislaš buvttadangollun lohkkojuvvojit digitála oahpponeavvu olles buvttadeapmi ja dat rehkenastojuvvo vuođustuvvon ohcama vuođul , gitta 700 000 ru rádjai Olles buvttadeapmin lohkkojuvvojit sisdoalu ja funkšunalitehta čilgehusa ráhkadeapmi , ovddidangolut , jorgaleapmi ja oahppaneavvu testen .
Disse må begrunnes skriftlig d ) Generelle kostnader · I tillegg kan det av b ) produksjonskostnadene beregnes inntil 100 % til generelle kostnader for trykte læremidler og 50 % for digitale læremidler .
Dát ferte vuođustuvvot čálalaččat d ) Oppalaš golut · Dasa lassin sáhttá b ) čuoggá buvttadangoluin rehkenastit gitta 100 % rádjai prentejuvvon oahpponeavvuid ja 50% digitála oahpponeavvuid oppalaš goluide .
Beregningsregler for opprettholdelse av nettverkssteder utover 5-års perioden : · Tilskuddstørrelsen beregnes på grunnlag av begrunnet søknad inntil kr 75 000 Beregningsregler for læremidler som plakater , spill og lignende : · Tilskuddstørrelsen beregnes på grunnlag av begrunnet søknad Utbetalingsvilkår : · Tilskuddsmottaker skal innen 5 uker fra tilskuddsbrevets dato skriftlig akseptere vilkårene for tilskuddet · Med utbetalingsanmodning skal tilskuddsmottaker sende inn avtale med forfatterne , illustratører , oversettere og andre bidragsytere om at læremiddelet i sin helhet eller deler av det kan utgis , spres eller fremstilles i bokform , elektronisk form ( herunder nettbasert versjon ) eller i et hvilket som helst annet medium .
Meroštallannjuolggadusat fierpmádatbáikkiid bisuheapmái guhkit áigái go 5-jagi áigodahkii : · Doarjjasturrodat meroštallojuvvo ákkastuvvon ohcama vuođul gitta 75 000 ru rádjai Meroštallannjuolggadusat oahpponeavvuide nugo plakáhtaide , spealuide ja sullasaččaide : · Doarjaga sturrodat meroštallojuvvo vuođustuvvon ohcama mielde Máksineavttut : · Doarjjaoažžu galgá ovdal go 5 vahku leat gollan doarjjareivve dáhtona rájes čálalaččat dohkkehit doarjaga eavttuid · Vuosttaš máksinávžžuhusa mielde galgá doarjjaoažžu sáddet šiehtadusa maid lea dahkan girječálliiguin , govvejeddjiiguin , jorgaleddjiiguin ja eará návccaiguin das ahte oahpponeavvu ollásit dahje oasit das sáhttet almmuhuvvot , juogaduvvot ja ovddiduvvot girjehámis , elektrovnnalaččat ( dás mielde maiddái neahttavuđot veršuvdna ) dahje makkár ihkinassii almmuheamis .