pere/sami_parallel huggingface dataset:
Nordnorsk kulturavtale – Samiske kulturinstitusjoner Sametinget har tatt opp forholdet til Sámi Dáiddaguovddáš/Senter for samisk samtidskunst (SDG) med Finnmark fylkeskommune i forbindelse med revidering av den nordnorske kulturavtalen.
Davvi-Norgga kulturšiehtadus – Sámi kulturásahusat Sámediggi lea váldán ovdan gaskavuođa Sámi Dáiddaguovddážii (SDG) Finnmárkku fylkkagielddain Davvi-Norgga kulturšiehtadusa ođasmahttima oktavuođas.
Sametinget viser til at det er Sametinget som har forvaltningsansvaret for den ene samiske institusjonen, Sámi Dáiddaguovddáš /Senter for samisk samtidskunst (SDG), som i dag er en del av nordnorsk kulturavtale og der Sametinget yter størstedelen av driftstilskuddet.
Sámediggi čujuha dasa ahte Sámedikkis dat lea hálddašanovddasvástádus nuppi sámi ásahusas, Sámi Dáiddaguovddážis (SDG), mii dál lea oassi Davvi-Norgga kulturšiehtadusas ja masa Sámediggi addá stuorámus oasi doaibmadoarjagis.
Sametinget hadde forventet en tettere dialog med fylkeskommunen vedrørende den videre prosessen med revidering av nordnorsk kulturavtale for perioden 2017 – 2020, med bakgrunn i at fylkeskommunen har signalisert at de vurderer å ta ut støtten til Sámi Dáiddaguovddáš/Senter for samisk samtidskunst (SDG) for å gi plass til Beaivváš Sámi Našunálateáhter i stedet.
Sámediggi lei vuordán lagat gulahallama fylkkagielddain viidásat proseassa oktavuođas Davvi-Norgga kulturšiehtadusa ođasmahttimiin áigodahkii 2017 – 2020, dan sivas go fylkkagielda lea dovddahan ahte sii árvvoštallet sihkkut doarjaga Sámi Dáiddaguovddážii (SDG) vai sáhttet dan saji addit Beaivváš Sámi Nationálateáhterii.
Sametinget har også forvaltningsansvar for det samiske nasjonalteateret, og gir 21,1 millioner kroner i støtte til teateret i 2017.
Sámedikkis lea maid hálddašanovddasvástádus sámi nationálateáhteris, ja addá 21,1 miljon ruvnnu doarjjan teáhterii 2017:s.
Sametinget påpeker at fylkeskommunen på bakgrunn av disse faktorene burde ha tatt kontakt med Sametinget for å avklare forholdene rundt Sámi Dáiddaguovddáš/Senter for samisk samtidskunst (SDG) vedrørende den nordnorske kulturavtalen.
Sámediggi čujuha dasa ahte fylkkagielda dán guovtti siva geažil lei galgat váldit oktavuođa Sámedikkiin čielggadan dihtii dilálašvuođaid Sámi Dáiddaguovddáža (SDG) ektui Davvi-Norgga kulturšiehtadusa oktavuođas.
Sametinget har sin henvendelse til fylkeskommunen vært tydelig på at Sámi Dáiddaguovddáš/Senter for samisk samtidskunst (SDG) må prioriteres, og at senteret fortsatt må være en del av den nordnorske kulturavtalen.
Sámediggi lea oktavuođaváldimis fylkkagielddain leamaš čielggas das ahte Sámi Dáiddaguovddáš (SDG) ferte vuoruhuvvot, ja ahte guovddáš ain galgá leat oassin Davvi-Norgga kulturšiehtadusas.
Sametinget og SDG har vært åpen om at situasjonen ved senteret ikke var optimalt frem til våren 2016, men at dette har endret seg radikalt.
Sámediggi ja SDG leat leamaš rahpasat dan birra ahte guovddáža dilálašvuohta ii leat leamaš buot buoremus 2016 giđa rádjai, muhto ahte dat lea rievdan hui sakka.
Senteret framstår i dag som noe helt annet enn i fjor, og Sametinget har full tillit til at SDG gjør en utmerket jobb med å fremme samisk kunst og samtidskunst.
Guovddáš lea dál áibbas eará go dan mo dat lei mannanjagi, ja Sámediggi luohttá ollásit dasa ahte SDG bargá cealkemeahttun buori barggu dainna ahte ovddidit sámi dáidaga ja dálááiggi dáidaga.
Sametinget viser i sin henvendelse til fylkeskommunen til et par interessante pågående kunstprosesser, som ikke hadde kommet i stand uten innsatsen til Sámi Dáiddaguovddáš/Senter for samisk samtidskunst (SDG).
Sámediggi čujuha iežas oktavuođaváldimis fylkkagielddain moatti miellagiddevaš dáiddaproseassa mat leat dáhpáhuvvamin, mat eai livčče boahtán áigái Sámi Dáiddaguovddáža (SDG) áŋgiruššama haga.
Sametinget nevner eksplisitt kunstutstillingen Documenta, som har nærmere en million besøkende.
Sámediggi nammada erenoamážit dáiddačájáhusa Documenta, man lagabui miljon olbmo leat fitnan galledeamen.
Til Documenta 14 som arrangeres i år, er det invitert seks samiske kunstnere som får stille ut kunsten sin på åpningen av verdens største kunstutstilling.
Documenta 14 čájáhussii mii lágiduvvo dán jagi, leat bovdejuvvon guhtta sámi dáiddára geat besset čájehit iežaset dáidaga máilmmi stuorámus dáiddačájáhusa rahpamis.
De samiske kunstnerne er: Britta Marakatt-Labba, Hans Ragnar Mathisen, Joar Nango, Synnøve Persen, Máret Anne Sara og Niillas Somby.
Sámi dáiddárat leat: Britta Marakatt-Labba, Hans Ragnar Mathisen, Joar Nango, Synnøve Persen, Máret Anne Sara ja Niillas Somby.
Det andre eksempelet som Sametinget viser til, er initiativet fra Office of Contemporary Art (OCA) og Sámi Dáiddaguovddáš/Senter for samisk samtidskunst (SDG) som ønsker å bygge opp et Máze-house i Máze i Kautokeino.
Nubbi ovdamearka masa Sámediggi čujuha, lea Office of Contemporary Art (OCA) ja Sámi Dáiddaguovddáža (SDG) álgga mii háliida hukset Máze-house Mázii Guovdageainnus.
Selve huset er planlagt å være en kunstnerbolig for urfolkskunstnere fra hele verden, og er et samarbeid med nevnte Documenta.
Ieš viessu lea plánejuvvon dáiddárásodahkan álgoálbmotdáiddáriid várás miehtá máilmmi, ja lea ovttasbargu namuhuvvon Documentain.
OCA er i tillegg også arrangør for IKT Congress 2017 (The International Association of Curators of Contemporary Art), som finner sted i Oslo og i Tromsø i mai i år.
OCA lágida dasa lassin maiddái IKT Congress 2017 (The International Association of Curators of Contemporary Art), mii dáhpáhuvvá Oslos ja Romssa dán jagi miessemánus.
Kongressen arrangerer symposium eller en konferanse i Oslo, med tittel “ČSV: Sápmi from Sámi Perspectives”, som tematiserer dekolonisering og urfolksperspektivet i samtidskunsten.
Kongreassa lágiduvvo symposian dahje konferánsan Oslos, namahusain “ČSV: Sápmi from Sámi Perspectives”, man fáddán lea dekoloniseren ja álgoálbmotperspektiiva dálááiggi dáidagis.
Denne tar utgangspunkt i 100-års jubileet for det første samiske landsmøtet.
Dat váldá vuođu vuosttaš sámi riikačoahkkima 100-jagi ávvudeamis.
Samiske kunstinstitusjoner og andre kunstaktører i Sápmi og Nord-Norge har også samarbeidet om kongressens andre del, som arrangeres i Tromsø.
Sámi dáiddaásahusat ja eará dáiddaaktevrrat Sámis ja Davvi-Norggas ovttasbarget konferánssa nuppi osiin, mii lágiduvvo Romssas.
Sametinget mener at disse eksemplene tydeliggjør den viktige rollen som Sámi Dáiddaguovddáš/Senter for samisk samtidskunst (SDG) har for både samisk kunst og kultur, men også for det internasjonale samarbeidet med OCA og Documenta, som tar den samiske kunsten ut i verden og som setter Nord-Norge på verdenskartet.
Sámediggi oaivvilda ahte dát ovdamearkkat dahket čielggasin dan deaŧalaš rolla mii Sámi Dáiddaguovddážis (SDG) lea sihke sámi dáidaga ja kultuvrra ektui, muhto maiddái riikkaidgaskasaš ovttasbarggu ektui OCAin ja Documentain, mii oahpásmahttá sámi dáidaga máilbmái ja bidjá Davvi-Norgga máilmmikártii.
Sametinget mener at man bare er i startgropen med å fremme samisk kunst og nordnorsk kultur i verden, og at den samiske kunsten er avhengig av fortsatt støtte til SDG over den nordnorske kulturavtalen for å nå sitt internasjonale potensial.
Sámediggi oaivvilda ahte mii leat dušše álgodásis ovddidemiin sámi dáidaga ja Davvi-Norgga kultuvrra máilbmái, ja ahte sámi dáidda dárbbaša ain doarjaga SDG:i Davvi-Norgga kulturšiehtadusa bokte juksan dihtii iežas riikkaidgaskasaš potensiála.
7.5 Samisk idrett
7.5 Sámi valáštallan
De tre samiske idrettsorganisasjonene som mottar direktetilskudd fra Sametinget, Sámi heargevuodjinlihttu (SHL), FA Sápmi og Sámiid valáštallanlihttu-Norga (SVL-N), har underskrevet en avtale om etablering av en ny organisering av samisk idrett.
Dat golbma valáštallanorganisašuvnna mat ožžot njuolggadoarjaga Sámedikkis, Sámi heargevuodjinlihttu (SHL), FA Sápmi ja Sámiid valáštallanlihttu-Norga (SVL-N), leat vuolláičállán šiehtadusa das ahte ásahit ođđa organiserema sámi valáštallama várás.
Avtalen er kommet i stand etter en prosess ledet av konsulentselskapet Noodt Reiding.
Šiehtadus lea dahkkojuvvon proseassa vuođul maid konsuleantasearvi Noodt Reiding lea jođihan.
Avtalen innebærer at det opprettes en paraplyorganisasjon for samisk idrett med tre underliggende særforbund.
Šiehtadus mearkkaša ahte ásahuvvo oktasašorganisašuvdna sámi valáštallama várás golmmain vuollásaš sierraservviiguin.
Disse er: særforbund for ski, friidrett- og lasso, særforbund for reinkappkjøring og særforbund for fotball.
Dat leat: sierrasearvi čuoigama, bođuvaláštallama ja njoarosteami várás, sierrasearvi heargevuodjima várás ja sierrasearvi spábbačiekčama várás.
Avtalen tar sikte på at dagens idrettsorganisasjoner gjør de nødvendige beslutninger på sine respektive årsmøter, og at de nye særforbundene er formelt opprettet innen 1. september 2017.
Šiehtadusa áigumuš lea ahte dálá valáštallanorganisašuvnnat dahket dárbbašlaš mearrádusaid iežaset jahkečoahkkimiin, ja ahte ođđa sierrasearvvit leat formálalaččat ásahuvvon maŋimusat čakčamánu 1. b. 2017.
I avtalen heter det også at den nye organisasjonen fremmer et samlet budsjettbehov til Sametinget innen 1. oktober i år.
Šiehtadusas daddjojuvvo maiddái ahte ođđa organisašuvdna ovddida ollislaš bušeahttadárbbu Sámediggái maŋimusat golggotmánu 1. b. dán jagi.
Sametingsrådet tar sikte på å innarbeide et samlet tilskudd til samisk idrett i forslaget til Sametingets budsjett for 2018.
Sámediggeráđi áigumuš lea váldit mielde ollislaš doarjaga sámi valáštallamii Sámedikki bušeahttaevttohussii 2018 várás.
I en interimfase frem til 31.12.2018 påtar SVL-N seg ansvaret med å være paraplyorgan inntil alle nødvendige tilpasninger og endringer er formelt gjennomført.
Gaskaboddasaččat 31.12.2018 rádjai váldá SVL-N badjelasas ovddasvástádusa das ahte doaibmat oktasašorganisašuvdnan dassážiigo buot dárbbašlaš heiveheamit ja rievdadusat leat formálalaččat čađahuvvon.
Målet er at en ny og endelig organisasjonsmodell skal tre i kraft fra 1. januar 2018.
Mihttomearrin lea ahte ođđa ja loahpalaš organisašuvdnamálle galgá boahtit fápmui ođđajagimánu 1. b. 2018 rájes.
8 Kulturminnevern
8 Kulturmuitosuodjalus
Om arbeidet med Várjjat siida Sametinget har over flere år lagt ned et stort arbeid i dokumentasjon og utredning av vårt forslag om å innlemme Várjjat siida som et verdensarvsted på UNESCOs verdensarvliste, og søknadsmaterialet er godt bearbeidet.
Barggu birra Várjjat siiddain Sámediggi lea máŋga jagi bargan ollu min evttohusa duođaštemiin ja čielggademiin ahte oažžut Várjjat siidda máilmmiárbebáikin UNESCO máilmmiárbelistii, ja ohcanmateriála lea bures gieđahallojuvvon.
Sametinget har underveis også sikret en samisk, lokal og regional forankring.
Sámediggi lea barggadettiin maid sihkkarastán sámi, báikkálaš ja regionála čatnaseami.
Det potensielle verdensarvstedet Várjjat siida er, med sine fremragende universelle verdier, sin udiskutable autentisitet og integritet, sitt gode vern og sin solide forankring, forvaltning og formidling, overmodent for oppføring på Norges tentative liste, slik at nominasjonsarbeidet kan komme i gang.
Vejolaš máilmmiárbebáiki Várjjat siida, dan erenoamáš oppalaš árvvuiguin, eahpitkeahtes eaktivuođain ja integritehtain, buori suodjalusain ja nana čatnasemiin, hálddašemiin ja gaskkustemiin, lea badjemeari láddan čuovvuleapmái Norgga tentatiiva listii, vai evttohanbargu sáhttá álggahuvvot.
Som verdensarvsted vil det bidra til å fylle viktige mangler som ICOMOS (International Council on Monuments and Sites) har påpekt at verdensarvlisten har.
Máilmmiárbebáikin dat leat mielde deavdimin deaŧalaš váilivuođaid maid ICOMOS (International Council on Monuments and Sites) lea čujuhan ahte máilmmiárbelisttus leat.
Sametinget er sikre på at det vil bli godt mottatt også internasjonalt, som et arktisk urfolksinitiativ for et område med en bemerkelsesverdig tidsdybde, kvalitet, kvantitet, kompleksitet og kontinuitet.
Sámediggi lea sihkar das ahte dat váldojuvvo bures vuostá maiddái riikkaidgaskasaččat, árktalaš álgoálbmotálggan dakkár guovllus mas lea mearkkašahtti áigeolli, kvalitehta, kvantitehta, kompleksitehta ja kontinuitehta.
Sametinget har jobbet aktivt med saken og tok initiativ til et møte med Riksantikvaren for en avklaring på prosessen, som etter Sametinget sitt syn har tatt unødvendig lang tid.
Sámediggi lea bargan árjjalaččat áššiin ja válddii álgaga čoahkkimii Riikaantikvárain oažžut čielggaduvvot proseassa, mii Sámedikki oainnu mielde lea váldán dárbbašmeahttun guhkes áiggi.
Sametingspresident Vibeke Larsen møtte riksantikvar Jørn Holme 3. mai for å diskutere videre arbeid med verdsarvinitiativet, og det ble gitt klare signaler om at forberedelser til innskriving på Norges tentative liste vil avsluttes i løpet av året.
Sámediggepresideanta Vibeke Larsen deaivvadii riikaantikvárain Jørn Holme miessemánu 3.b. digaštallan dihtii viidásat barggu máilmmiárbeálgagiin, ja dovddahuvvui áibbas čielgasit ahte ráhkkaneamit čáliheapmái Norgga tentatiiva listii, galgá loahpahuvvot dán jagi.
Møtet på politisk plan vil bli fulgt opp med et administrativt møte umiddelbart.
Čoahkkin politihkalaš dásis čuovvuluvvo dalán hálddahuslaš čoahkkimiin.
Det tas her sikte på å avklare detaljer i presentasjonen av området.
Áigumuš lea oažžut dárkilit čielggaduvvot mo oahpásmahttit guovllu.
Faste årlige møter mellom Sametinget og Riksantikvaren På møtet mellom Sametingspresidenten og Riksantikvaren ble det også avtalt å videreføre kontakten i form av faste, årlige møter på politisk nivå.
Bistevaš jahkásaš čoahkkimat gaskal Sámedikki ja Riikaantikvárain Sámediggepresideantta ja Riikaantikvára gaskasaš čoahkkimis šiehtaduvvui maid fievrridit viidáseappot oktavuođa bistevaš, jahkásaš čoahkkimiiguin politihkalaš dásis.
Møtene vil kunne være en arena for å diskutere overordnede prioriteringer, bevaringsprogram, samarbeidsprosjekter og øvrige saker av felles interesse.
Čoahkkimat sáhttet leat dakkár sadji gos digaštallat bajimus vuoruhemiid, áimmahuššanprográmmaid, ovttasbargoprošeavttaid ja eará áššiid main lea oktasaš beroštupmi.
Kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse (KULA) Arbeidet med Kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse (KULA) har blitt videreført i flere fylker.
Kulturhistorjjálaš eanadat mas lea nationála beroštupmi (KULA) Bargu Kulturhistorjjálaš eanadagain mas lea nationála beroštupmi (KULA) lea jotkojuvvon máŋgga fylkkas.
Hensikten med KULA er at landskapene skal synliggjøres og ivaretas i kommunal planlegging.
Áigumuš KULAin lea ahte eanadagat galget čalmmustahttojuvvot ja fuolahuvvot gielddaid plánemis.
Riksantikvaren skal publisere et hefte for hvert fylke som presenterer landskapene, og Sametinget har på oppdrag fra Riksantikvaren foreslått samiske landskap i de ulike fylkene og arbeider med å produsere tekstene.
Riikaantikvára galgá almmuhit gihppaga juohke fylkka várás mii oahpásmahttá eanadagaid, ja Sámediggi lea ožžon barggus Riikaantikvára ovddas evttohan sámi eanadagaid iešguđet fylkkain ja lea dál čállimin teavsttaid.
Tekstene som gjelder Troms er nå nesten ferdigskrevet, og Riksantikvaren vil gjennomføre en høringsrunde.
Teavsttat Romssa fylkka oktavuođas leat dál fargga gárvásat čállojuvvon, ja Riikaantikvára áigu čađahit gulaskuddama.
Sametinget har tidligere foretatt en utvelgelse av samiske områder i Nordland og jobber nå med beskrivelsene.
Sámediggi lea ovdal válljen sámi guovlluid Nordlánddas ja lea dál čállimin čilgehusaid.
Det har vært også vært avholdt møte mellom Riksantikvaren, fylkene i Trøndelag og Sametinget hvor Sametinget presenterte forslagene til landskap i denne regionen.
Lea maid dollojuvvon čoahkkin gaskal Riikaantikvára, Trøndelága fylkkaid ja Sámedikki mas Sámediggi bijai ovdan eanadatevttohusaid dán regiovnnas.
Sametinget foreslår følgende områder som samiske landskap i trøndelagsfylkene: - Kolvereid - Hofles i Nærøy - Marsteinsvola - Volhaugen i Verdal, Fosen - Selan i Verran - Gressåmoen i Snåsa.
Sámediggi evttoha čuovvovaš guovlluid sámi eanadahkan Trøndelága fylkkain: - Kolvereid - Hofles i Nærøy - Marsteinsvola - Volhaugen i Verdal, Fosen - Selan i Verran - Gressåmoen i Snåsa.
Utvalgte kulturlandskap i jordbruket (UKL) Fra tidligere er det samiske jordbrukslandskapet Skardalen i Kåfjord kommune valgt ut som et nasjonalt kulturlandskap.
Válljejuvvon kultureanadagat eanadoalus (UKL) Ovddežis lea sámi eanadoalloeanadat Skárfvággi Gáivuona suohkanis válljejuvvo nationála kultureanadahkan.
Sametinget har deltatt i møter i referanse-/arbeidsgruppa for UKL Skardalen.
Sámediggi lea oassálastán UKL Skárfvákki referánsa-/bargojoavkku čoahkkimiidda.
Arbeidsgruppa har også lagt fram flere forslag til nye utvalgte landskap.
Bargojoavku lea maid evttohan máŋga ođđa válljejuvvon eanadaga.
Av disse har Landbruks- og matdepartementet valgt ut området Skallan/Rå i Kvæfjord.
Daid gaskkas lea Eana- ja biebmodepartemeanta válljen guovllu Skallan/Rå Giehtavuonas.
Bevaringsprogrammet for utvalgte arkeologiske kulturminner (BARK) Sametinget har arbeidet videre med tilretteleggingstiltaket BARK Saltfjellet.
Áimmahuššanprográmma válljejuvvon arkeologalaš kulturmuittuid várás (BARK) Sámediggi lea joatkán láhčindoaibmabijuin BARK Sáltoduottar.
Arbeidet er nå inne i den siste fasen med produksjon av kulturhistorisk hefte og skilt i seks ulike kulturmiljøer.
Bargu lea dán maŋimus muttus mas buvttaduvvo kulturhistorjjálaš gihpa ja galbbat guđa iešguđet kulturbirrasii.
Arbeidet med kultursti på Spildra i Kvænangen har også blitt videreført.
Bargu kulturbálgáin Spittás Návuonas lea maid jotkojuvvon.
Skiltene og merkepinner, som skal monteres i løpet av sommerhalvåret, er satt i produksjon.
Galbbat ja mearkasákkit mat galget biddjojuvvot geassejahkebealis, leat buvttaduvvomin.
8.1 Forvaltning av kulturminner
8.1 Kulturmuittuid hálddašeapmi
Forvaltningsplan for fredete bygninger
Ráfáidahttojuvvon visttiid hálddašanplána
I løpet av prosjektet «Identifisering og registrering av samiske bygninger» har antallet kjente automatisk fredete samiske bygninger økt fra cirka 60 til foreløpig cirka 800 bygninger.
Prošeavttas “Sámi visttiid identifiseren ja registreren” leat oahpes automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid lohku lassánan sullii 60 visttis dássážii sullii 800 vistái.
Dette har skapt behov for en plan for fredete samiske bygninger.
Dat lea dagahan dárbbu oažžut plána ráfáidahttojuvvon sámi visttiid várás.
Sametinget har utarbeidet en forvaltningsplan som Sametingsrådet skal legge fram for plenum.
Sámediggi lea ráhkadan hálddašanplána maid Sámediggeráđđi bidjá ovdan dievasčoahkkimii.
Bygningsvernprosjektet har forberedt årets befaringer i kommunene Tromsø, Karlsøy, Balsfjord og Tysfjord.
Vistesuodjalanprošeakta lea ráhkkanahttán dán jagi báikediđoštallamii Romssa, Gálssa, Báhccavuona ja Divttasvuona suohkaniin.
2017 er siste befaringssesong i prosjektet.
2017 lea prošeavtta maŋimus diđoštanáigodat.
Det skal avholdes en offisiell avslutningsmarkering for bygningsvernprosjektet med inviterte gjester og publikum.
Vistesuodjalusprošeavtta galgá dollojuvvot almmolaš loahpahančalmmusteapmi masa bovdejuvvojit guossit ja álbmot.
Sametinget har forberedt arrangementet i samarbeid med Klima- og miljødepartementet og Riksantikvaren.
Sámediggi lea ráhkkanahttán lágideami ovttas Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain ja Riikaantikvárain.
9 Helse og sosial
9 Dearvvašvuohta ja sosiála
9.2 En god helse og likeverdige helse- og sosialtjenester
9.2 Buorre dearvvašvuohta ja ovttaárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat
Utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjenester for den samiske befolkningen Helse og omsorgsdepartementet har gjennomført en omorganisering av utviklingssentre for sykehjem og hjemmetjenester i alle fylker i 2016.
Buohcciruovttuid ja ruovttubálvalusaid ovddidanguovddáš sámi álbmoga várás Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanta lea ođđasis organiseren buohcciruovttuid ja ruovttubálvalusaid ovddidanguovddážiid buot fylkkain 2016:s.
På anmodning fra Sametinget ble videreutvikling av samisk utviklingssenter tatt ut i en egen prosess.
Go Sámediggi ávžžuhii, de lea sámi ovddidanguovddáža viidásetovddideapmi váldojuvvon sierra proseassan.
Helsedirektoratet har nå fått i oppdrag fra Helse og omsorgsdepartement å utrede en videreføring av utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjenester for den samiske befolkning, som innebærer både organisering og struktur.
Dearvvašvuođadirektoráhta lea dál ožžon bargun Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanttas čielggadit viidáseappot buohcciruovttuid ja ruovttubálvalusaid ovddidanguovddáža sámi álbmoga várás, mas lea sáhka sihke organiseremis ja struktuvrras.
Deriblant skal utviklingssenteret ses i sammenheng med andre samiske kompetansemiljøer.
Earret eará galgá ovddidanguovddáš geahčaduvvot fárrolaga eará sámi gelbbolašvuođa birrasiiguin.
Helsedirektoratet har i samarbeid med Sametinget, opprettet en arbeidsgruppe/rådgivingsgruppe som skal delta i prosessen.
Dearvvašvuođadirektoráhta lea ovttas Sámedikkiin, ásahan bargojoavkku/ráđđeaddijoavkku mii galgá searvat prosessii.
Det er gjennomført et dialogmøte hvor representanter for ulike samiske helsefagmiljøer, kommuner i forvaltningsområdet, samiske språksentre, fylkesmennene, og utviklingssentre i de tre nordligste fylkene var invitert.
Čađahuvvon lea gulahallančoahkkin gosa sierra sámi dearvvašvuođafágabirrasat, hálddašanguovllu gielddat, sámi giellaguovddážat, fylkkamánnit, ja golmma davimuš fylkkaid ovddidanguovddážat ledje bovdejuvvon.
Direktoratets oppdrag sendes til behandling i Helse- og omsorgsdepartementet høsten 2017.
Direktoráhta bargu sáddejuvvo meannudeapmái Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartementii čakčat 2017.
Sametinget har varslet konsultasjoner om et fremtidig samisk utviklingssenter.
Sámediggi lea dieđihan konsultašuvnnaid boahtteáiggi sámi ovddidanguovddáža birra.
Videreutvikling av Samisk helsepark Sametinget har over flere år vært i dialog med sentrale og regionale helsemyndigheter for å få etablert Samisk helsepark.
Sámi dearvvašvuođa párkka viidásetovddideapmi Sámediggi lea ollu jagiid gulahallan guovddáš ja regionála dearvvašvuođaeiseválddiiguin Sámi dearvvašvuođa párkka ásaheamis.
Samisk helsepark er tenkt som en samorganisering av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter innen somatikk og psykisk helse og rus.
Jurddašuvvon lea ahte Sámi dearvvašvuođa párka lea spesialistadearvvašvuođabálvalusaid oktii organiseren sámi pasieanttaid várás somatihkas ja psyhkalaš dearvvašvuođas ja gárrendikšumis.
Tilbudet skal være nasjonalt, med satellitter i ulike samiske områder.
Fálaldat galgá leat nationála, mas leat satelihtat iešguđege sámi guovlluin.
Spesialisthelsetjenesten til samiske pasienter er i dag hovedsakelig organisert under Finnmarksykehuset HF, med Helse Nord som nærmeste overordnet myndighet.
Spesialistadearvvašvuođabálvalus sámi pasieanttaide lea dál váldoáššis organiserejuvvon Finnmárkku buohcciviesu vuollái, ja Dearvvašvuohta Davvin lea lagamus bajimuš váldi.
Tjenester til samiske pasienter innen psykisk helse og rus har vært tilgjengelig nasjonalt gjennom Samisk nasjonalt kompetansesenter – psykisk helsevern (SANKS).
Bálvalusat sámi pasieanttaide psyhkalaš dearvvašvuođas ja gárrendikšuma siskkobealde leat leamaš olámuttus nationála dásis Sámi nationála gealboguovddáža bokte – psyhkalaš dearvvašvuođadikšun (SÁNAG).
Sametinget opplever at sentrale myndigheter og regionale helseforetak som Helse Nord er positive til utviklingen av Samisk helsepark, men at utviklingsprosessene møter store utfordringer i lokale helseforetak.
Sámediggi vásiha ahte guovddáš eiseválddit ja regionála dearvvašvuođadoaimmahagat nugo Dearvvašvuohta Davvin leat positiiva Sámi dearvvašvuođa párkka ovddideapmái, muhto ahte ovddidanproseassat deaividit stuorra hástalusaid báikkálaš dearvvašvuođadoaimmahagain.
Institusjoner som SANKS, som skal gi et særskilt helsetilbud til samiske pasienter, opplever et stadig større press på å legitimere sitt eksistensgrunnlag.
Ásahusat nugo SÁNAG, mii galgá addit sierra dearvvašvuođafálaldaga sámi pasieanttaide, vásiha dađistaga stuorát deattu eksisteansavuođu duođašteami ektui.
Dette gir seg utslag i stadige omorganiseringsprosesser, ulike utredninger og økonomiske utfordringer, samtidig som samiske fagfolk opplever manglende medvirkning og medbestemmelse i prosesser og beslutninger som omhandler samiske spesialisthelsetjenester.
Dát vuhtto dađistaga ođđasis organiserenproseassain, sierra čielggadusain ja ekonomalaš hástalusain, ja dasto vásihit sámi fágaolbmot ahte váilevaččat besset váikkuhit ja mearridit proseassain ja mearrádusain mat válddahit sámi spesialistadearvvašvuođabálvalusaid.
På bakgrunn av dette har både styret i Helse Nord og Sametinget vært involvert i ulike konfliktprosesser mellom samiske fagmiljø og underliggende helseforetak.
Dán vuođul leat sihke Dearvvašvuohta Davvin stivra ja Sámediggi searvvahuvvon sierra gižžoproseassaide sámi fágabirrasiid ja vuollásaš dearvvašvuođadoaimmahagaid gaskka.
I 2016 bevilget Helse Nord 50 millioner kroner til oppbyggingen av somatisk del av Samisk helsepark.
Dearvvašvuohta Davvin juolludii 50 miljon ru 2016:s Sámi dearvvašvuođa párkka somáhtalaš oasi huksemii.
Før byggeoppstart skulle det gjennomføres en idé- og konseptfase der funksjoner, størrelse på bygg med mer skulle planlegges.
Ovdal huksema álggaheami galggai čađahuvvot jurdda- ja konseaptamuddu, vistti sturrodat jna galge plánejuvvot.
I de prosessene som Sametinget deltok i, ble det uttrykt at idé- og konseptfasen skulle gjennomføres som et prosjekt med et klart mandat, klar representasjon og medvirkning av samiske fagfolk i arbeidet.
Dain proseassain maidda Sámediggi searvvai, dovddahuvvui ahte jurdda- ja konseaptamuddu galggai čađahuvvot prošeaktan mas lea čielga mandáhta ja sámi fágaolbmuid beales čielga ovddastus ja mieldeváikkuheapmi barggus.
I etterkant har samiske fagmiljøer rapportert om liten medbestemmelse, manglende informasjon og involvering både i beslutninger og prosesser, deriblant forslag til vedtak i Finnmarkssykehuset.
Maŋŋá leat sámi fágabirrasat dieđihan unnán mieldemearrideami, váilevaš dieđuid ja searvvaheami sihke mearrádusain ja proseassain, daid gaskkas Finnmárkku buohcciviesu mearrádusárvalus.
På bakgrunn av dette har Sametingsrådet i møte med styreleder bedt om et vedtak om å utsette idé- og konseptfasen, og heller sendes på høring til samiske fagmiljøer og Sametinget.
Dán vuođul lea Sámediggeráđđi čoahkkimis stivrajođiheddjiin bivdán mearridit ahte maŋidit jurdda- ja konseaptamuttu, ja baicce sáddejuvvo gulaskuddamii sámi fágabirrasiidda ja Sámediggái.
Dette ble ikke tatt til etterretning av styret i Finnmarksykehuset, som gjennomførte et vedtak som ikke oppleves å ha legitimitet i samisk fagmiljø.
Dan ii vuhtii váldán Finnmárkku buohcciviesu stivra, mii dagai mearrádusa maid sámi fágabirrasat eai ane govttolažžan.
Sametingsrådet har i etterkant signalisert at prosessen som er blitt gjennomført i planlegging av Samisk helsepark ikke er akseptabel, og ønsker å følge dette opp i møte med helse- og omsorgsministeren.
Sámediggeráđđi lea maŋŋá signaliseren ahte proseassa mii lea čađahuvvon Sámi dearvvašvuođa párkka plánemis ii leat dohkálaš, ja háliida čuovvulit dan čoahkkimis dearvvašvuođa- ja fuolahusministariin.
En likeverdig barnevernstjeneste for samiske barn Etter Sametingets tidligere konsultasjoner om kvalitets og strukturreformen innen barnevernet, er etableringen av et samisk nasjonalt veiledningsorgan, retningslinjer for vurdering av samiske barns rettigheter og behov når barnevernstiltak igangsettes, samt vurdering av en egen samisk barnevernsinstitusjon, gitt som oppdrag til Barne-, ungdoms,- og familiedirektoratet (Bufdir) gjennom tildelingsbrev for 2017.
Ovttaárvosaš mánáidsuodjalusbálvalus sámi mánáide Sámedikki ovddeš konsultašuvnnaid maŋŋá kvalitehta ja strukturođastusa birra mánáidsuodjalusa siskkobealde, lea sámi nationála bagadanorgána ásaheapmi, njuolggadusat sámi mánáid vuoigatvuođaid ja dárbbu árvvoštallamis dalle go mánáidsuodjalandoaibmabijut álggahuvvojit, ja dasto sierra sámi mánáidsuodjalanásahus árvvoštallan, addojuvvon bargun Mánáid-, nuoraid- ja bearašdirektoráhtii (Bufdir) 2017 juolludusreivve bokte.
I den forbindelse har Sametinget hatt møte med Bufdir for å drøfte oppdragets innhold og for å sikre at samisk fagkompetanse involveres i arbeidet.
Dan oktavuođas lea Sámedikkis leamaš čoahkkin Bufdir:in guorahallan dihtii barggu sisdoalu ja sihkkarastin dihtii ahte sámi fágagelbbolašvuohta searvvahuvvo barggus.
Ny barnevernslov I 2014 nedsatte regjeringen et barnevernslovutvalg som foretok en strukturell gjennomgang av barnevernsloven med mål om å bedre rettssikkerheten for barn, samt å skape et mer tilgjengelig og forståelig regelverk.
Ođđa mánáidsuodjalusláhka 2014:s nammadii ráđđehus mánáidsuodjalanlávdegotti mii geahčadii mánáidsuodjalanlága struktuvrra dainna áigumušain ahte buoridit mánáid riektesihkarvuođa, ja dasto oažžut eanet olámuttu ja áddehahtti njuolggadusaid.
NOU 2016: 16 Ny barnevernslov – Sikring av barns rett til omsorg og beskyttelse, ble sendt på høring i september 2016.
NAČ 2016: 16 Ođđa mánáidsuodjalusláhka – Mánáid fuolahus- ja suodjalanvuoigatvuođa sihkkarastin, sáddejuvvui gulaskuddamii čakčamánus 2016.
I etterkant av høringen har regjeringen valgt å ikke følge dette opp med ny lov i denne perioden, men varsler i stedet noen endringer i gjeldende barnevernslov.
Maŋŋá gulaskuddama lea ráđđehus válljen ahte ii čuovvul dán ođđa lágain dán áigodagas, muhto dieđiha baicce muhtun rievdadusaid gustovaš mánáidsuodjalanlágas.
Endringene omhandler deriblant lovfesting av barns rett til tiltak, barn og barnets foreldres rett til medvirkning, bruk av barnets familie og nettverk som fosterhjem og bruk av familieråd.
Rievdadusain válddahuvvo earret eará láhkii čatnat mánáid vuoigatvuođa doaibmabijuide, mánáid ja máná vánhemiid vuoigatvuođa leat mielde váikkuheamen, máná bearraša geavaheapmi ja fierpmádat biebmoruoktun ja bearašráđi geavaheapmi.
Sametinget har tidligere varslet konsultasjoner vedrørende ny barnevernslov, og opprettholder også dette ved endringer av gjeldende barnevernslov.
Sámediggi lea ovdal dieđihan konsultašuvnnaid go guoská ođđa mánáidsuodjalanláhkii, ja bisuha dán maiddái gustovaš mánáidsuodjalanlága rievdademiid oktavuođas.
Sametingets eldreråd Sametingets eldreråd har deltatt på seminarer om vold i nære relasjoner som Sametinget arrangerte i Karasjok i forbindelse med komité- og plenumsuka i mars 2017.
Sámedikki vuorrasiidráđđi Sámedikki vuorrasiidráđđi lea searvan semináraide veahkaválddi birra lagaš oktavuođain, maid Sámediggi lágidii Kárášjogas lávegodde- ja dievasčoahkkinvahku oktavuođas njukčamánus 2017.
På seminaret ble rapporten «Om du tør å spørre, tør folk å svare» lagt frem.
Semináras ovddiduvvui raporta «Jos duosttat jearrat, de duste olbmot vástidit».
Sametingets eldreråd har også deltatt på Dialogmøtet 24. april i Tromsø om utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjenester for den samiske befolkningen.
Sámedikki vuorrasiidráđđi lea searvan maiddái Gulahallančoahkkimii cuoŋománu 24. b. Romssas buohcciruovttuid ja ruovttubálvalusaid ovddidanguovddáža birra sámi álbmoga várás.
Møtet var arrangert av Helsedirektoratet, og deltakerne var representanter for de ulike samiske helsefagmiljøer, kommuner i forvaltningsområdet, fylkesmannen i Troms, og utviklingssentre i de tre nordligste fylkene.
Čoahkkima lágidii Dearvvasvuođadirektoráhta, ja sierra sámi dearvvašvuođafágabirrasiid, hálddašanguovllu gielddaid, Romssa fylkkamánni, ja golmma davimus fylkka ovddidanguovddážiid ovddasteaddjit serve.
Sametingsrådet har hatt ett møte med Sametingets eldreråd i denne perioden.
Sámedikkis lea leamaš čoahkkin Sámedikki vuorrasiidráđiin dán áigodagas.
Eldrerådet løftet følgende saker: - Oppfølging av Sametingets eldreråds møte med eldre fra Västerbotten, deriblant ønske om et felles samisk eldreråd.
- Sámedikki vuorrasiidráđi čoahkkima čuovvuleapmi vuorasolbmuiguin Västerbottenis, earret eará lei sávaldahkan oktasaš sámi vuorrasiidráđđi.
- Ivaretakelse av samiske eldres behov i samarbeidsavtaler med kommuner og ved bruk av tospråklighetsmidler.
- Sámi vuorasolbmuid dárbbu goziheapmi ovttasbargošiehtadusain gielddaiguin ja guovttegielat ruđaid geavaheami oktavuođas.
- Samiske eldres behov i oppfølgingen av NOU 2016: 18 Hjertespråket.
- Sámi vuorasolbmuid dárbbu čuovvuleapmi NAČ 2016: 18 Váibmogiella.
- Samisk representant i alle Fylkeseldreråd i samiske bosetningsområder.
- Sámi ovddasteaddji buot fylkkaid vuorrasiidráđis sámi ássanguovlluin.
- Retningslinjer for Sametingets eldreråd.
- Sámi vuorrasiidráđi njuolggadusat.
Det er enighet om at sametingsrådet tar opp spørsmål om felles samisk eldrerådsom tema på Samiske kirkedager 2017.
Sohppojuvvui ahte sámediggeráđđi váldá ovdan ášši oktasaš sámi vuorrasiidráđis, fáddán Sámi girkobeivviin 2017:s.
Det er videre enighet om at sametingsrådet følger opp de øvrige sakene.
Dasto sohppojuvvui ahte sámediggeráđđi čuovvula daid eará áššiid.
10 Andre tiltak
10 Eará doaibmabijut
Konsultasjoner om ny budsjettmodell for Sametinget
Konsultašuvnnat ođđa bušeahttamálle birra Sámedikki várás
Det har vært gjennomført konsultasjoner mellom Kommunal- og moderniseringsdepartementet og Sametinget om ny budsjettmodell for Sametinget som oppfølging av Stortingets anmodningsvedtak i statsbudsjettet for 2017 hvor det heter: "Stortinget ber regjeringen komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett 2017 med en vurdering av eventuell endret budsjetteringsmodell for Sametinget.
Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta gaskka leat dollojuvvon konsultašuvnnat ođđa bušeahttamálle birra Sámedikki várás, Stuorradikki ávžžuhanmearrádusa čuovvoleapmin 2017 stáhta bušeahtas, mas čuožžu ahte: "Stortinget ber regjeringen komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett 2017 med en vurdering av eventuell endret budsjetteringsmodell for Sametinget.
" Kommunal- og moderniseringsdepartementet oversendte høsten 2016 en rapport der fordeler og ulemper ved å slå sammen budsjettpostene til Sametinget til én budsjettpost blir drøftet.
" Gielda- ja ođasmahttindepartemeanta sáddii čakčat 2016 raportta, mas ovdamunit ja heittotvuođat bušeahttapoasttaid oktii bidjamis Sámediggái oktan bušeahttapoastan guorahallojuvvojedje.
I rapporten vurderes ulike modeller som samler alle eller de fleste av bevilgningene til Sametinget, som gjennomførbare.
Raporttas árvvoštallojuvvojit iešguđege mállet mat čohkkejit buot dahje eanaš juolludusaid Sámediggái, maid lea vejolaš čađahit.
Sametinget oversendte sitt interessenotat i februar 2017.
Sámediggi sáddii beroštupminotáhta guovvamánus 2017.
Sametinget understreker her at det er selvbestemmelsesretten, og den særlige stilling som følger av Grunnloven § 108 som må være utgangspunktet og det overordnede prinsippet for fastsetting av budsjetteringsmodell, og ikke hensynet til departementets sektoransvar, rutiner og rapportering.
Sámediggi deattuha das ahte lea iešmearridanriekti, ja dat erenoamáš sajádat mii čuovvu Vuođđolága § 108, mii ferte leat vuolggasadji ja bajimuš prinsihppa bušeahttamálle mearrideamis, iige departemeantta suorgeovddasvástádusa, dagaldumiid ja raporterema vuhtii váldin.
Sametinget ga i interessenotatet uttrykk for at det er nødvendig at budsjettoverføringene skjer på én post og at rammene for denne posten er gjenstand for konsultasjoner og drøftinger mellom departementet og Sametinget tilknyttet en årlig proposisjon om det samepolitiske arbeidet.
Sámediggi dovddahii beroštupminotáhtas ahte lea dárbu ahte bušeahttafievrrideamit mannet ovtta poasttas ja ahte dán poastta rámmat leat konsultašuvnnaid gaskaoapmin ja guorahallamat departemeantta ja Sámedikki gaskka čadnojuvvon jahkásaš proposišuvdnii sámepolitihkalaš barggu birra.
Det ble avholdt administrativt konsultasjonsmøte 17. mars 2017 og konsultasjonsmøte mellom kommunal- og moderniseringsministeren og sametingspresidenten 28. april 2017.
Hálddahuslaš konsultašuvdnačoahkkin dollojuvvui njukčamánu 17. b. 2017 ja konsultašuvdnačoahkkin gielda- ja ođasmahttinministara ja sámedikki presideantta gaskka fas cuoŋománu 28. b. 2017.
Det ble ikke oppnådd enighet mellom departementet og Sametinget om forslag som Stortinget skal ta stilling til.
Ii šaddan ovttamielalašvuohta departemeantta ja Sámedikki gaskka evttohusas masa Stuorradiggi galgá mearridit oainnus.
Regjeringen ønsker ikke å ta stilling til om budsjettoverføringene til Sametinget skal skje ved én post og de vil kun vurdere å endre opplegget for den årlige meldingen til Stortinget om Sametingets virksomhet (Sametinget årsmelding) slik at den behandles i vårsesjonen og er mer framoverskuende.
Ráđđehus ii hálit dahkat oainnu galget go bušeahttafievrrideamit Sámediggái mannat ovtta poastta bokte ja sii háliidit árvvoštallat dušše rievdadit jahkásaš dieđáhusa vuogi Stuorradiggái Sámedikki doaimma birra (Sámedikki jahkedieđáhus) nu ahte dat meannuduvvo giđđasešuvnnas ja lea eanet boahtteáiggi guvlui.
Det er Sametingsrådets oppfatning at regjeringen ikke svarer på Stortingets anmodningsvedtak når de bare vil si at de ønsker å fortsette arbeidet med å vurdere en modell hvor de aller fleste postene med midler til Sametinget slås sammen til én budsjettpost.
Sámediggeráđi áddejupmi lea ahte ráđđehus ii vástit Stuorradikki ávžžuhanmearrádussii go háliidit dadjat dušše ahte sii háliidit joatkit barggu málle árvvoštallamiin man oktavuođas buot eanaš poasttat ruđaiguin Sámediggái biddjojuvvojit oktan bušeahttapoastan.
Sametingsrådet mener spørsmålet om overføringer til Sametinget ved én post må kombineres med at kriterier og føringer for budsjettrammer for Sametinget fastsettes gjennom en proposisjon som legges fram og behandles i vårsesjonen, på tilsvarende måte som kommuneproposisjonen.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte gažaldat ruđaid sirdimis Sámediggái ovtta poastta bokte, ferte kombinerejuvvot dainna ahte bušeahttarámmaid eavttut ja láidestusat Sámediggái mearriduvvojit ovtta proposišuvnna bokte mii ovddiduvvo ja meannuduvvo giđđasešuvnnas, nie mo gieldaproposišuvdna.
Sametingsrådet synspunkt framkommer av revidert nasjonalbudsjett og sametingsrådet vil fortsette å arbeide med denne saken overfor Stortinget.
Sámediggeráđi oaidnu boahtá ovdan reviderejuvvon nationála bušeahtas ja sámediggeráđđi áigu joatkit barggu dáinna áššiin Stuorradikki guovdu.
Digitalisering i Sametinget Sametinget har i første halvdel av 2017 tatt i bruk digitale søknadsskjemaer for de fleste søkerbaserte ordningene.
Sámedikki digitaliseren Sámediggi lea vuosttaš jahkebealis 2017 váldán atnui digitála ohcanskoviid eanaš ohcanvuđot ortnegiidda.
Så langt i 2017 har Sametinget mottatt 830 søknader elektronisk.
Dán rádjai 2017:s lea Sámediggi ožžon 830 ohcama elektronalaččat.
Elektronisk innsending av søknader fjerner behovet for manuell registrering og skanning av fysiske søknader og vedlegg.
Elektronalaččat ohcamiid sáddema oktavuođas ii dárbbaš manuella registreret ja skánnet ohcamiid ja mildosiid fysalaččat.
Riksrevisjonens beretning for 2016 Sametinget mottok revisjonsberetningen fra Riksrevisjonen 3. mai 2017.
Riikarevišuvnna dieđáhus jahkái 2016 Sámediggi oaččui riikarevišuvnna dieđáhusa Riikarevišuvnnas miessemánu 3. b. 2017.
Denne viser at det ikke foreligger noen vesentlige mangler eller merknader til Sametingets årsrapport for 2016, det vil si at det er en ren revisjonsberetning.
Dát čájeha ahte eai leat makkárge stuorra váilevašvuođat dahje mearkkašumit Sámedikki 2016 jahkedieđáhussii, mii mearkkaša ahte revišuvdnadieđáhus lea ráinnas.
Hovedkonklusjon er som følger: «Etter Riksrevisjonens mening gir Sametingets årsregnskap et rettvisende bilde av Sametingets disponible bevilgninger i 2016 og av aksjer per 31. desember 2016, i samsvar med regelverk for statlig økonomistyring.
Váldokonklušuvdna lea ná: «Etter Riksrevisjonens mening gir Sametingets årsregnskap et rettvisende bilde av Sametingets disponible bevilgninger i 2016 og av aksjer per 31. desember 2016, i samsvar med regelverk for statlig økonomistyring.
Vi mener videre at årsregnskapet gir et rettvisende bilde av Sametingets resultat for 2016 og av eiendeler, gjeld og statens kapital per 31. desember 2016, i samsvar med statlige regnskapsstandarder (SRS).
Vi mener videre at årsregnskapet gir et rettvisende bilde av Sametingets resultat for 2016 og av eiendeler, gjeld og statens kapital per 31. desember 2016, i samsvar med statlige regnskapsstandarder (SRS).
» Videre har de ingenting å rapportere om "øvrig informasjon i årsrapporten" til Sametinget.
» Dasto ii leat sis mihkkege raporteret “eará dieđuid birra jahkeraporttas” Sámediggái.
Tilslutt i beretningen gir også Riksrevisjonen en uttalelse om øvrige forhold: «Basert på revisjon av årsregnskapet og kontrollhandlinger vi har funnet nødvendig i henhold til ISSAI 4000- serien, er vi ikke kjent med forhold som tilsier at virksomhetens disponering av bevilgningene er i strid med administrative regelverk for økonomistyring.
Dieđáhusa loahpas addá maiddái Riikarevišuvdna cealkámuša eará beliid birra: «Basert på revisjon av årsregnskapet og kontrollhandlinger vi har funnet nødvendig i henhold til ISSAI 4000- serien, er vi ikke kjent med forhold som tilsier at virksomhetens disponering av bevilgningene er i strid med administrative regelverk for økonomistyring.
» Iht. sak 005/17 Sametingets årsmelding 2016 vedtatt i plenum i mars 2017 skal revisjonsberetningen gjøres tilgjengelig sammen med regnskapet på Sametingets nettsider og som vedlegg til Sametingets årsmelding, men da Riksrevisjonen i år har brukt lengre tid enn vanlig på sin revisjon mottok ikke Sametinget revisjonsberetningen i tide til behandlingen av Sametingets årsmelding 2016.
» Ášši 005/17 Sámedikki 2016 jahkedieđáhusa ektui mearriduvvon njukčamánus 2017 galgá revišuvdnadieđáhus leat olámuttus ovttas rehketdoaluin Sámedikki neahttasiidduin, ja leat mielddusin Sámedikki jahkedieđáhusas, muhto go Riikarevišuvdna dán jagi geavahii guhkkit áiggi go dábálaččat revišuvdnii, de ii ožžon Sámediggi revišuvdnadieđáhusa áiggil Sámedikki 2016 jahkedieđáhusa meannudeapmái.
10.4 Tilskudd til organisasjonene til partier og grupper som er representert i Sametinget
10.4 Doarjja organisašuvnnaide, bellodagaide ja joavkkuide main lea ovddastus Sámedikkis
Sametingets ungdomspolitiske utvalg Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) har i løpet av denne perioden hatt ett telefonmøte.
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegottis (SáNul) lea áigodagas leamaš telefončoahkkin.
SUPU har oppnevnt en representant til samisk ungdomsutvalg i Den norske kirke, og har foreslått en kandidat til UNNs ungdomsråd, som er et rådgivende organ og en høringsinstans for Universitetssykehuset Nord-Norge.
SáNul lea nammadan ovddasteaddji Norgga girku sámi nuoraidlávdegoddái, ja lea evttohan kandidáhta UNN nuoraidráđđái, mii lea ráđđeaddi orgána ja gulaskuddaninstánsa Davvi-Norgga universitehta buohcciviesus.
SUPU har i tillegg deltatt i juryen for Sametingets slagordkonkurranse mot mobbing, som et ledd i den nasjonale satsingen «Partnerskap mot mobbing 2017-2020».
SáNul lea dasa lassin searvan árvvoštallanlávdegoddái Sámedikki čurvestatgilvvu oktavuođas givssideami eastadeamis, lađasin nationála áŋgiruššamis “Searvevuohta givssideami eastadeamis 2017-2020».
SUPU har også arbeidet videre med oppfølging av ulike henvendelser og planlagte aktiviteter.
SáNul lea maiddái bargan viidáseappot iešguđege oktavuođa váldimiid ja plánejuvvon doaimmaid ektui.
Studie om vold i nære relasjoner i samiske samfunn Sametinget og regjeringen ved Justis- og beredskapsdepartementet har samfinansiert og samarbeidet om forskningsprosjektet der hensikten er å frambringe mer forskningsbasert kunnskap om vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
10.6 Dásseárvu Dutkan veahkaválddi birra lagaš oktavuođain sámi servodagas Sámediggi ja ráđđehus Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeantta bokte leat ovttas ruhtadan ja ovttas bargan dutkanprošeavtta hárrái mas áigumuššan lea ovdan buktit eanet dutkanvuđot máhtu veahkaválddi birra lagaš oktavuođain sámi servodagas.
Studien om vold i nære relasjoner i samiske samfunn ble gjennomført av Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) og rapporten «Om du tør å spørre, tør folk å svare» ble lansert 8. mars 2017 i Karasjok.
Dutkama veahkaválddi birra lagaš oktavuođain sámi servodagas čađahii Nationála máhttoguovddáš veahkaválddi ja traumáhtalaš huša (NKVTS) birra ja raporta «Jos duosttat jearrat, de dustet olbmot vástidit» almmuhuvvui Kárášjogas njukčamánu 8. b. 2017.
Kunnskapen i rapporten skal bidra til å danne et bedre grunnlag for politikkutvikling på feltet.
Máhttu raporttas galgá váikkuhit bidjat buoret vuođu politihka ovddideapmái dán suorggis.
Sametinget har anmodet om et møte på politisk nivå med Justis- og beredskapsdepartementet og Barne- og likestillingsdepartementet om den videre oppfølgingen av rapporten.
Sámediggi lea bivdán čoahkkima politihkalaš dásis Justiisa- ja gearggusvuođadepartemeanttain ja Mánáid- ja dásseárvodepartemeanttain raportta viidáset čuovvuleami birra.
FNs kvinnekommisjon (CSW) Sametingsrådet deltok i Norges delegasjon til FNs kvinnekommisjon (CSW) i New York i mars 2017.
ON nissonkommišuvdna (CSW) Sámediggeráđđi searvvai Norgga delegašuvnnas ON nissonkommišuvdnii (CSW) New York:s njukčamánus 2017.
Sametinget leverte innspill til det norske bidraget til sluttdokumentet i CSW.
Sámediggi guđii árvalusa Norgga oassái loahppadokumentii CSW:s.
I sitt innspill fokuserte Sametinget på vold blant urfolkskvinner og samiske kvinners deltakelse i arbeidsliv.
Árvalusastis fokuserii Sámediggi veahkaválddi álgoálbmotnissonolbmuid gaskkas ja sámi nissonolbmuid searvama bargoeallimii.
Samiske kvinner sin rett til å forvalte og verne egne tradisjonelle områder ble også vektlagt.
Sámi nissonolbmuid vuoigatvuohta hálddašit ja suodjalit iežaset árbevirolaš guovlluid deattuhuvvui maiddái.
Under CSW deltok sametingsrådet i interaktiv debatt i regi av UN Women under tittelen: «Empoverment of indigenous women».
CSW vuolde searvvai sámediggeráđđi interaktiivvalaš digaštallamii UN Women jođihemiin namahusa vuolde: «Empoverment of indigenous women».
Sametinget, i samarbeid med Forum for kvinner og likestilling, arrangerte i tillegg to sidearrangementer med titlene: «Urfolkskvinner og arbeidsliv» og «Urfolkskvinner og vold».
Dasa lassin lágidii Sámediggi, ovttas Nissonolbmuid ja dásseárvvu forumiin guokte oalgelágideami namahusaiguin: «Álgoálbmotnissonat ja bargoeallin» ja «Álgoálbmotnissonat ja veahkaváldi».
I disse arrangementene deltok også urfolkskvinner fra Guatemala.
Dáid lágidemiide serve maiddái Guatemála álgoálbmotnissonat.
Her ble den nylig publiserte forskningsrapporten «Om du tør å spørre, tør folk å svare» fra Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS) om vold i nære relasjoner i samiske områder presentert.
Doppe almmuhuvvui gieskat ilbman dutkanraporta «Jos duosttat jearrat, de dustet olbmot vástidit» maid (NKVTS) veahkaválddi ja traumáhtalaš huša nationála máhttoguovddáš almmuhii veahkaválddi birra lagaš oktavuođain sámi guovlluin.
11 Internasjonalt samarbeid
11 Riikkaidgaskasaš ovttasbargu
11.1 Virkemidler til urfolks rettigheter og internasjonalt arbeid
11.1 Váikkuhangaskaoamit álgoálbmot vuoigatvuođaid ja riikkaidgaskasaš bargui
Urfolks deltagelse i FN Det forhandles nå om en ny status for urfolks representative organer i FN-systemet.
Álgoálbmogiid searvan ON:s Dál šiehtaduvvo ođđa stáhtus álgoálbmogiid ovddastuslaš orgánii ON-vuogádagas.
De to siste konsultasjonsrundene der urfolk deltok direkte ble gjennomført parallelt med FNs permanente forum for urfolks møte 26. april og 3. mai. Det foreligger nå et utkast til resolusjon til FNs generalforsamling som ble drøftet med urfolksdelegater på disse møtene.
Guokte maŋimuš konsultašuvdnavuoru masa álgoálbmogat serve, čađahuvvui bálddalaga ON bissovaš foruma čoahkkimis álgoálbmogiid hárrái cuoŋománu 26. beaivvi ja miessemánu 3. b. Dál lea resolušuvdnaárvalus ON váldočoahkkimii mii guorahallojuvvui álgoálbmotdelegáhtaiguin dáin čoahkkimiin.
Sametinget i Norge sammen med sametingene fra Sverige og Finland, samt samerådet og Inuit Circumpolar Council, har fulgt prosessen aktivt, og det foreløpige utkastet svarer så langt til forventningene.
Sámediggi Norgga bealde ja Suoma ja Ruoŧasámedikkit, ja dasto Sámiráđđi ja Inuit Circumpolar Council, leat čuvvon proseassa árjjalaččat, ja gaskaboddosaš árvalus vástida dán rádjai vuordámušaide.
Resolusjonsutkastet åpner for at urfolks representative organer får samme mulighet for deltakelse i FN-systemet som de såkalte observatørene har.
Resolušuvdnaárvalus rahpá álgoálbmogiid ovddastuslaš orgánaide seamma vejolašvuođa searvat ON-vuogádagas go nu gohčoduvvon áiciin lea.
Det innebærer mulig deltakelse på alle nivåer i FN-systemet, inkludert generalforsamlingen.
Dát addá vejolašvuođa searvat buot dásiin ON-vuogádagas, maiddái váldočoahkkimis.
De innledende konsultasjonene og de pågående forhandlingene har vært ledet av to statlige rådgivere;
Álggaheaddji konsultašuvnnaid ja šiehtadallamiid leat jođihan guokte stáhtalaš ráđđeaddi;
Finland og Ghana, og to urfolksrådgivere;
Suopma ja Ghana, ja guokte álgoálbmotráđđeaddi;