pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samiske barn får også med seg negativ omtale i media og press mot næringen .
Sámi mánát ožžot maiddái mielde dan negatiivvalaš beaggima medias ja gillájit dan geažil go ealáhus lea fuones čuovggas .
Barn ser at dette gjør noe med de voksne , og det kan skape bekymringer .
Mánát oidnet ahte dát váikkuha ollesolbmuide , ja dat sáhttá buktit fuola .
Sametinget har løftet denne situasjonen ovenfor sentrale myndigheter og vil fortsatt bidra til økt fokus på denne uholdbare situasjonen .
Sámediggi lea ovddidan dán dili guovddáš eiseválddiide ja áigu ain bidjat eanet fokusa dán dohkketmeahttun dillái .
Sametinget fremhevet spesielt hvor viktig språk- og kulturforståelsen er i møte med etterlatte og i forebyggingsarbeidet .
Sámedikki presideanta lea doallan sáhkavuoru SANAG konferánssas boazodoalu psykalaš dearvvašvuođa ja iešsorbmemiid birra .
Side 149 av 274
147 siidu 272 siiddus
En kriminalomsorg tilpasset samiske innsattes behov
Rihkusfuolahus heivehuvvon sámi fáŋggaid dárbbuide
Sametinget har gitt tilskudd til et prosjekt som skal kartlegge helse- og sosialtilbudet til samiske innsatte i fengsel .
Sámediggi lea addán doarjaga prošektii man bokte galgá kártejuvvot makkár dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldat fáŋggain leat giddagasas .
Målet er å skape bedre kunnskap for å bedre helsetjenestetilbudet til samiske innsatte .
Mihttomearrin lea oažžut buoret máhtolašvuođa buoridan dihte sámi fáŋggaid dearvvašvuođabálvalusfálaldaga .
Tilskudd til helse- og sosialprosjekter Mål for tilskuddsordningen : En bedre tilrettelagt helse , sosial og omsorgstjeneste for samiske brukere I budsjettet for 2010 var det avsatt kr 3 350 000 til helse- og sosialprosjekter .
Doarjja dearvvašvuođa- ja sosiálaprošeavttaide Doarjjaortnega mihttomearri : Buorebut láhččojuvvon dearvvašvuođa , sosiála ja fuolahusbálvalus sámi geavaheddjiid várás Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 3 350 000 ru dearvvašvuođa- ja sosiálaprošeavttaide .
Det ble innvilget kr 3 209 000 til 18 prosjekter .
Oktiibuot juolluduvvui 3 209 000 ru 18 prošektii .
8 Regionalutvikling Samarbeidsavtalene Sametinget har inngått samarbeidsavtaler med Finnmark , Troms , Nordland , Nord-Trøndelag , SørTrøndelag , Hedmark og Oppland fylkeskommuner .
8 Regionálaovddideapmi Ovttasbargošiehtadusat Sámediggi lea dahkan ovttasbargošiehtadusaid Finnmárkku , Romssa , Norlándda , Davvi-Trøndelága , LulliTrøndelága , Hedmárkku ja Opplándda fylkkagielddaiguin .
Målet med avtalene er å styrke og synliggjøre samisk språk , kultur og samfunnsliv i samarbeid med fylkeskommunene .
Šiehtadusaid ulbmilin lea nannet ja oainnusmahttit sámi giela , kultuvrra ja servodateallima ovttasráđiid fylkkagielddaiguin .
Sametinget vil jobbe for å få til samarbeidsavtaler med Oslo , Trondheim og Tromsø kommuner .
Sámediggi áigu oččodit ovttasbargošiehtadusaid Oslo , Troandima ja Romssa gielddaiguin .
Oppfølgingen av samarbeidsavtalen mellom fylkeskommune og Sametinget følges opp to ganger årlig gjennom ett politisk møte og ett administrativt møte .
Ovttasbargošiehtadus fylkkagieldda ja Sámedikki gaskka čuovvoluvvo guktii jagis politihkalaš ja hálddahuslaš čoahkkima bokte .
Sentralt i oppfølgingsarbeidet for fylkeskommunene og Sametinget er at man sammen lager en rapport der det fremkommer hvilke tiltak man skal prioritere å samarbeide om årlig .
Guovddážis čuovvolanbarggus fylkkagieldda ja Sámedikki gaskka lea dat ahte ovttas ráhkaduvvo raporta mas boahtá ovdan makkár doaibmabijut galget vuoruhuvvot ovttasbarggus jahkásaččat .
Denne rapporten godkjennes på politisk nivå både av Sametinget og Fylkestinget .
Dát raporta dohkkehuvvo politihkalaš dásis sihke Sámedikki ja Fylkkadikki beales .
Senere på året tar partene en statusgjennomgang av rapporten for å vurdere om og hvordan man gjennomfører de årlige tiltakene .
Maŋŋá jagis geahčadit bealit raportta stáhtusa árvvoštallan dihte čađahuvvojit go dat jahkásaš doaibmabijut ja movt dat dahkkojuvvo .
Statusgjennomgangen skjer administrativt .
Stáhtus geahčaduvvo hálddahusa dásis .
Denne arbeidsmetoden er gjennomført for 2010 for Sametinget og Finnmark fylkeskommune .
Dát bargometoda lea čađahuvvon jagis 2010 Sámedikki ja Finnmárkku fylkkagieldda dáfus .
Partene er enige om at samarbeidet fungerer godt sett hen i fra ressursene .
Bealit leat soahpan ahte ovttasbargu doaibmá bures go geahččá resurssaid ektui .
Samarbeidsavtalen bidrar til å synliggjøre samisk språk , kultur og samfunnsliv .
Ovttasbargošiehtadus váikkuha sámi giela , kultuvrra ja servodateallima oainnusmahttima .
Fylkeskommunen er informert om Sametingets kommende gjennomgang av sin regionalpolitikk og at det vil kunne komme eventuelle endringer og utvikling her .
Fylkkagildii lea dieđihuvvon ahte Sámediggi áigu geahčadit iežas regionálapolitihka ja soitet boahtit rievdadusat dasa ja ovdáneapmi .
Samarbeidsavtalen med Nordland fylkeskommune ble inngått i 2006 .
Ovttasbargošiehtadus Norlándda fylkkagielddain dahkkojuvvui 2006:s .
Det pågår et arbeid med revidering av avtalen .
Šiehtadus lea dál rievdaduvvomin .
Sametinget og fylkeskommunene i sørsamisk område har revidert den eksisterende samarbeidsavtalen som ble inngått i 2005 .
Sámediggi ja fylkkagielddat máttasámi guovllus leat ođasmahttimin dáláš ovttasbargošiehtadusa mii dahkkojuvvui 2005:s .
Samarbeidspartene er Sametinget i Norge , Nordland fylkeskommune , Nord-Trøndelag fylkeskommune , Sør-Trøndelag fylkeskommune og Hedmark fylkeskommune .
Ovttasbargobealit leat Sámediggi Norgga bealde , Norlándda fylkkasuohkan , DavviTrøndelága fylkkasuohkan , Mátta-Trøndelága fylkkasuohkan ja Hedmárkku fylkkasuohkan .
Målet med avtalen er å styrke og synliggjøre samisk kultur , språk og samfunnsliv .
Šiehtadusa ulbmilin lea nannet ja oainnusmahttit sámi kultuvrra , giela ja servodateallima .
Samarbeidsavtalen er ikke til hinder for samarbeid som ikke er nevnt i denne avtalen .
Ovttasbargošiehtadus ii hehtte eará ovttasbarggu mii ii leat namuhuvvon dán šiehtadusas .
En del av temaene i avtalen kan ha varierende relevans og prioritering for de ulike partene .
Oasis šiehtadusa fáttáin sáhttá leat sierralágan mearkkašupmi ja vuoruheamit sierra beliid beales .
Avtalen skal følges opp med årlige møter på administrativt og politisk nivå .
148 siidu 272 siiddus čoahkkimiid bokte hálddahusa ja politihkalaš dásis .
Hensikten med møtene er rapportering , samarbeid og samhandling .
Čoahkkimiid ulbmilin lea raporteren , ovttasbargu ja ovttasdoaibman .
Sametinget har som vært i kontakt med Oslo kommune i 2008 for å vurdere mulighetene for en samarbeidsavtale med Oslo kommune .
Sámedikkis lea leamaš oktavuohta Oslo gildii 2008:s árvvoštallan dihte vejolašvuođaid ásahit ovttasbargošiehtadusa Oslo gielddain .
I perioden fra 2008 og 2010 har Sametinget gjennom skriftlig korrespondanse forsøkt å oppnå en videre dialog med kommunen .
Áigodagas 2008 ja 2010 lea Sámediggi čálalaččat geahččalan oažžut viidáset gulahallama gielddain .
Denne kontakten ble opprettet høsten 2010 med Oslo kommune Partene er enige om en foreløpig arbeidsform for kartlegging av bruken av Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Dát oktavuohta Oslo gielddain ásahuvvui čakčat 2010 . Bealit leat doaisttážii soahpan bargovuogi fálaldagaid geavaheami ja dárbbuid kártemis Oslo gielddas .
Sametinget hadde også et folkemøte i Oslo i slutten av 2010 .
Sámediggi doalai maiddái álbmotčoahkkima Oslos jagi 2010 loahpa geahčen .
Regionale utviklingsmidler I budsjettet for 2010 var det satt av kr 3 500 000 til regionalutvikling .
Regionála ovddidanruđat Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 3 500 000 ru regionálaovddideapmái .
Regionale utviklingsmidler er utviklingsmidler som tildeles prosjekter som har felles finansiering med fylkeskommunene .
Regionála ovddidanruđat juogaduvvojit prošeavttaide mat ruhtaduvvojit ovttas fylkkagielddaiguin .
Av prosjekter i Finnmark som kan nevnes er tilskudd på kr 30 000 til Barents urfolkskongress i 2010 og kr 400 000 til Tana kulturskole til opplæringstilbud for barn og unge innen dans , musikk og drama .
Finnmárkku prošeavttaid gaskkas sáhttit namuhit doarjaga Barents álgoálbmotkongressii mii lei 30 000 ru 2010:s ja 400 000 ru Deanu kulturskuvlii mánáid ja nuoraid dánsa , musihkka ja drámá oahpahusfálaldahkii .
Det ble også gitt tilskudd til NHO Finnmark til avvikling av Småtinget 2010 i Alta .
Doarjja addojuvvui maiddái NHO Finnmárkui Smávvadikki čađaheapmái Álttás 2010:s .
Av prosjekter i Troms kan nevnes tilskudd på kr 150 000 til avvikling av samisk uke i Tromsø og kr 200 000 til miljøprosjektet Leve i naturen / Eallit luonddus i regi av Fylkesmannen i Troms .
Romssa prošeavttaid gaskkas sáhttit namuhit 150 000 ruvdnosaš doarjaga sámi vahku čađaheapmái Romssas ja 200 000 ru birasprošektii Leve i naturen / Eallit luonddus maid Romssa fylkkamanni lágidii .
Av prosjekter i Nordland kan nevnes tilskudd på kr 300 000 til forprosjektet Muskenveien og kr 190 000 til restaurering av Duoddará ráffe / pitesamisk senter i Beiarn .
Norlándda prošeavttaid gaskkas sáhttit namuhit 300 000 ru Måske-geainnu ovdaprošektii ja 190 000 ru Duoddará ráffe / bihtánsámi guovddáža divodeapmái Báidáris .
9 Internasjonalt og samisk samarbeid Sametingets arbeid med internasjonale urfolkspørsmål Sametinget vil arbeide med revideringen av internasjonale meldingen i løpet av neste år .
9 Riikkaidgaskasaš ja sámi ovttasbargu Sámedikki bargu riikkaidgaskasaš álgoálbmotáššiiguin Sámediggi áigu ođasmahttit riikkaidgaskasaš dieđáhusa boahtte jagi . Dán oktavuođas lágiduvvo seminára dán barggu oassin .
Det vil i den forbindelse arrangeres et seminar som ledd i dette arbeidet .
Vuođđun riikkaidgaskasaš bargui leat mihttomearit mat leat čuovvovaš dieđáhusain :
Sametingsrådets melding om internasjonale satsningsområder sak 49/06 Nordområdeutvikling sak 68/07
Sámediggeráđi dieđáhus riikkaidgaskasaš áŋgiruššansurggiid birra , ášši 49/06 Davviguovloovddideapmi , ášši 68/07
Sametingspresidenten var i april 2010 i Sør-Amerika sammen med Stortingspresidenten .
Sámedikki presideanta finai cuoŋománus 2010 Mátta-Amerihkás stuorradikki presideanttain .
I Brasil besøkte delegasjonen blant annet Xingu indianerterritorium .
Brasilias galledii delegašuvdna earret eará Xingu indiánaguovllu .
Under oppholdet i Sør-Amerika ble delegasjonen orientert om aktuelle problemstillinger knyttet til avskoging , klima og urfolkenes rolle i bevaring av regnskog .
Mátta-Amerihká mátki oktavuođas muitaledje delegašuvdnii áigeguovdilis áššečuolmmaid birra mat čatnasit meahcihuhttimii , dálkkádahkii ja álgoálbmogiid rollii arvevuvddiid suodjaleamis .
Sametingspresidenten var til stede på årets møte i FNs Permanente Forum for urfolk .
Sámedikki presideanta lei mielde dán jagáš ON álgoálbmogiid bissovaš foruma čoahkkimis .
Sametingsrådet deltok på et internasjonalt utvekslingsseminar i Antigua , Guatemala .
Sámediggeráđđi searvvai riikkaidgaskasaš lonuhallanseminárii Antiguas , Guatemalas .
Seminaret handlet om implementeringen av konsultasjonsplikten i ILO konvensjon 169 art 6 .
Semináras lei sáhka konsultašuvdnageatnegasvuođa heiveheamis ILO konvenšuvnna 169 guđát artihkkala mielde .
Ekspertmekanismen for urfolksrettigheter ( EMRIP ) holder årlige sesjoner .
Álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanisma EMRIP láve doallat jahkásaš sešuvnnaid .
Sametinget deltok under årets sesjon og ga sitt bidrag gjennom innlegg til den foreløpige rapporten som omhandler urfolks rett til å delta i beslutningsprosesser .
Sámediggi lei mielde dán jagáš sešuvnnas ja buvttii rávvagiid sáhkavuorus bokte gaskaboddosaš raportii mas lea sáhka álgoálbmogiid rievttis beassat searvat mearrádusproseassaide .
Endelige rapport kommer i 2011 .
Loahpalaš raporta boahtá 2011:s .
Sametinget var høsten 2010 til stede på Menneskerettighetsrådets ( HRC ) møte og deltok på rådets behandling av urfolkssakene tilknyttet ekspertmekanismen og spesialrapportørens foreløpige rapporter .
Sámediggi lei čakčat 2010 mielde Olmmošvuoigatvuođaráđi ( HRC ) čoahkkimis ja searvvai ráđi álgoálbmotáššiid meannudeapmái mat čatnasit áššedovdimekanismii ja erenoamášdieđiheaddji gaskaboddosaš raporttaide .
De endelige rapportene vil komme i 2011 , fra både ekspertmekanismen og spesialrapportøren .
Loahpalaš raporttat bohtet 2011:s , sihke áššedovdimekanismmas ja erenoamášdieđiheaddjis .
Sametinget vil følge opp arbeidet med disse .
Sámediggi áigu čuovvolit barggu dáiguin .
Sametinget ønsker å bidra til Universal Periodic Review ( UPR ) når det er land som kommer opp til høring av FN om oppfølgingen av menneskerettighetene .
Sámediggi háliida váikkuhit UPR - Universal Periodic Review go lea sáhka riikkain mat bohtet ovdan gulaskuddamii ON:s olmmošvuoigatvuođaid čuovvoleami birra .
Det har ikke latt seg å følge opp de høringer som ble Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Ii leat leamaš vejolašvuohta čuovvolit daid gulaskuddamii mat čađahuvvojedje dán jagi resursaváilivuođa geažil .
UPR er et relativt nytt forum der man kan jobbe for å styrke urfolksrettighetene i hele verden .
UPR lea viehka ođđa forum man oktavuođas sáhttá bargat álgoálbmotvuoigatvuođaid nannemiin miehtá máilmmi .
Det vil være nødvendig å følge opp dette arbeidet i større grad enn til nå .
Dárbu lea čuovvolit dán barggu eanet go mii dán rádjái lea dahkkojuvvon .
Det er bestemt at det skal avholdes to konsultasjonsmøter med Utenriksdepartementet i året .
Mearriduvvon lea ahte Olgoriikadepartemeanttain galgá doallat guokte konsultašuvdnačoahkkima jahkásaččat .
Møtene omhandler Sametingets internasjonale arbeid og koordinering med departementene i den sammenheng .
Čoahkkimiin lea sáhka Sámedikki riikkaidgaskasaš barggu birra ja oktiiordnema birra departemeanttaiguin dan oktavuođas .
Saker som er tatt opp har i hovedsak vært knyttet opp mot nordområdepolitikken , herunder næringsutvikling og mineralutvinning i samiske områder , Barentssamarbeidet , Arktisk råd og menneskerettighetsspørsmål og urfolkssaker i FN .
Eanaš áššit mat váldojuvvojedje ovdan čatnasit davviguovlopolitihkkii , nugo ealáhusovddideapmi ja minerálaroggan sámi guovlluin , Barentsovttasbargu , Árktalaš ráđđi ja olmmošvuoigatvuođaáššit ja álgoálbmotáššit ON:s .
Regjeringen arbeider med ny Nordområdemelding som ferdigstilles i løpet av 2011 .
Ráđđehus lea ráhkadeamen ođđa Davviguovlodieđáhusa mii gárvvistuvvo jagis 2011 .
Sametinget vil bidra til dette arbeidet .
Sámediggi áigu váikkuhit dán barggu .
Samisk parlamentarisk råd Samisk parlamentarisk råd ( SPR ) er et parlamentarisk samarbeidsorgan mellom sametingene i Finland , Norge og Sverige .
Sámi parlamentáralaš ráđđi Sámi parlamentáralaš ráđđi ( SPR ) lea Suoma , Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid parlamentáralaš ovttasbargoorgána .
Samene fra Russland er permanente deltakere i rådet .
Sámiin Ruošša bealde lea bissovaš ovddastus ráđis .
Råd skal ivareta samenes interesser på tvers av landegrensene og er den samiske stemmen internasjonalt .
Ráđđi galgá gozihit sámiid beroštumiid riikarájáid rastá ja doaibmat sámi jietnan riikkaidgaskasaččat .
Sametinget tildeles kr 500 000 til Samisk parlamentarisk råd over statsbudsjettet .
Sámediggái juolluduvvo 500 000 ru Sámi parlamentáralaš ráđđái stáhtabušeahtas .
Tildelingen går til det sameting som har sekretariatet for rådet .
Juolludus manná dan sámediggái mas lea ráđi čállingoddi .
Delegasjonenes utgifter til deltakelse i møter og øvrig representasjon dekkes av de ulike sametingene .
Delegašuvnnaid mátkegoluid ja eará ovddastangoluid máksá guhtege sámediggi ieš .
Ledervervet i Samisk parlamentarisk råd roterer mellom de tre sametingene .
Sámi parlamentáralaš ráđi jođiheaddjidoaibma juogaduvvo golmma sámedikki gaskka .
Fra og med 14.4.2010 og for en periode på 16 måneder har Sametinget i Finland ledervervet i rådet .
14.4.2010 rájes ja 16 mánu áigodaga lea Sámedikkis Suoma bealde ráđi jođiheaddjidoaibma .
Rådet har vedtatt egen virksomhetsplan for perioden november 2008 til desember 2010 .
Ráđđi lea mearridan alccesis sierra doaibmaplána áigodahkii skábmamánus 2008 juovlamánnui 2010 .
Planen omhandler blant annet samisk språk , opplæring , / utdanning ungdomssaker , samisk universitet , nordisk samekonvensjon , ressurs utnytting og miljø , internasjonalt engasjement og likestilling .
Plánas lea sáhka earret eará sámi giela , oahpahusa , / oahpu nuoraidáššiid , sámi universitehta , davviriikkaid sámekonvenšuvnna , resursaávkkástallama ja birrasa birra , riikkaidgaskasaš áŋgiruššamat ja dásseárvu birra .
Virksomhetsplanen er retningsgivende for rådets arbeid .
Doaibmaplána bidjá rávvagiid ráđi bargui .
Samisk parlamentarisk råds klimapolitiske strategi ble vedtatt i 2010 .
Sámi parlamentáralaš ráđi dálkkádatpolitihkalaš strategiija mearriduvvui 2010:s .
Etter invitasjon fra Samisk parlamentarisk råd besøkte FNs spesialrapportør , James Anaya 14.- 16.4.2010 for første gang i historien Sápmi som region .
Sámi parlamentáralaš ráđi bovdejumi mielde galledii ON erenoamášdieđiheaddji , James Anaya 14.16.4.2010 vuosttaš gearddi historjjás Sámi regiovdnan .
Besøket fant sted i Rovaniemi .
Son finai Roavvenjárggas .
Det ble det avholdt en rundebordssamtale mellom spesialrapportøren , SPR samt representanter fra regjeringene .
Dollojuvvui jorbabeavdeságastallan erenoamášdieđiheaddji , SPR ja ráđđehusa ovddasteddjiid gaskka .
Barentssamarbeidet Sametinget deltok under Barents urfolkskongressen og konferanse tidlig i 2010 der en foreløpig resolusjon ble vedtatt som inneholder artikler som anerkjenner urfolks rett til å delta i Barentssamarbeidet .
Barentsovttasbargu Sámediggi searvvai Barents álgoálbmotkongressii ja konferánsii árrat jagi 2010 gos mearriduvvui gaskaboddosaš resolušuvdna mas leat artihkkalat mat dohkkehit álgoálbmogiid rievtti searvat Barentsovttasbargui .
Det arbeides med å få til slik representasjon gjennomført .
Sámediggi lea sávvan Barentsčállingotti ektui leat ovddastuvvon áicin .
Sametinget tildeler kr 100 000 til urfolksmedarbeider i det internasjonale Barentssekretariatet , dette i henhold til rammeavtalen med Utenriksdepartementet .
Sámediggi juolluda 100 000 ru álgoálbmotbargi virggis riikkaidgaskasaš Barentsčállingottis , dát dahkkojuvvo rámmašiehtadusa ektui Olgoriikadepartemeanttain .
Nordisk samekonvensjon Sametinget har i 2009 arbeidet for igangsettelse av forhandlinger om Nordisk samekonvensjon .
Davviriikkaid sámekonvenšuvdna Sámediggi lea 2009:s bargan oažžut álgui šiehtadallamiid Davviriikkaid sámekonvenšuvnna ektui .
Sametinget har forhåpninger til dette arbeidet , og ser behovet for å få en fellesnordisk samekonvensjon , som vil omfatte og forplikte de nordiske land og det samiske folk i de nordiske land .
Sámedikkis leat vuordámušat dán bargui , ja oaidná ahte lea dárbu oažžut oktasaš davviriikkalaš sámekonvenšuvnna , mii guoská davviriikkaide ja sámi álbmogii davviriikkain ja geatnegahttá daid .
Sametinget ser frem til at forhandlingene starter i 2011 .
Sámediggi vuordá mielas ahte šiehtadallamat álggahuvvojit 2011:s .
Side 152 av 274
150 siidu 272 siiddus
I henhold til erklæringens art. 42 har statene påtatt seg å fremme full gjennomføring av bestemmelsene i erklæringen .
Julggaštusa artihkkala 42 ektui leat stáhtat váldán badjelasaset julggaštusa mearrádusaid čađaheami ovddideami ollásit .
Sametinget har med tilfredshet notert seg at samtlige av de fire stater som stemte mot vedtakelsen av FNs urfolkserklæring 13. september 2007 nå har erklært bortfall av sin motstand .
Sámediggi lea duhtavašvuođain oaidnán ahte buot njeallje stáhta mat jienastedje ON julggaštusa beali čakčamánu 13. b. 2007 , leat dál guođđán eret sin vuostehágu .
Dette gjelder Australia , New Zealand , Canada og USA .
Dát leat Australia , Ođđa Selánda , Kanada ja USA .
Likeså er Sametinget tilfreds med FNs Generalforsamlings resolusjon av 16. november 2010 der medlemsstatene oppfordres til å styrke sine nasjonal og internasjonale bestrebelser , herunder gjennom internasjonalt samarbeid , for å løse urfolks problemer inne ulike sektorer som kultur , utdanning , helse , menneskerettigheter , miljøspørsmål og økonomisk utvikling .
Sámediggi lea maiddái duhtavaš ON váldočoahkkima resolušuvnnain , beaiváduvvon 16.11.10 mas lahttoriikkat ávžžuhuvvojit nannet sin nationála ja riikkaidgaskasaš rahčamušaid , maiddái riikkaidgaskasaš barggu bokte , čoavdin dihte álgoálbmogiid váttisvuođaid sierra surggiin nugo kultuvrras , oahpahusas , dearvvašvuođas , olmmošvuoigatvuođain , birasáššiin ja ekonomalaš ovddideamis .
Det vedtas også å avholde i 2014 et høynivåmøte i FNs generalforsamling , i fortsettelsen benevnt som Verdenskonferansen om urfolk , for å høste felles erfaringer og beste erfaringer i arbeidet med realisering av urfolks rettigheter , herunder bestrebelser etter å oppfylle målsettingene i FNs erklæring om urfolks rettigheter .
Mearriduvvo maiddái ahte dollojuvvo alladási čoahkkin 2014:s ON váldočoahkkimis , joatkkan namuhuvvon álgoálbmogiid máilmmikonferánsan , oažžun dihte oktasaš vásihusaid ja buoremus vásihusaid barggus álgoálbmogiid vuoigatvuođaid duohtan dahkamis , maiddái rahčamušaid dan ektui ahte ollašuhttit mihttomeriid mat leat ON álgoálbmot vuoigatvuođaid julggaštusas .
Sametinget har et eget ansvar for å få urfolkserklæringen synliggjort og benyttet som juridisk retningsgivende og anerkjent verktøy .
Sámedikkis lea sierra ovddasvástádus álgoálbmotjulggaštusa oainnusmahttimis ja geavaheamis juridihkalaččat háldejeaddjin ja dohkkehuvvon gaskaoapmin .
Dette tilsier at FNs urfolkserklæring må forstås som et instrument med sterkere juridiske bindinger enn hva øvrige erklæringer generelt sett er tillagt .
Dát mearkkaša dan ahte ON álgoálbmotjulggaštus ferte áddejuvvot dakkár instrumeantan mas leat nannoset juridihkalaš čatnasat go mat eará julggaštusain oppalaččat leat .
Sametinget vurderer det slik at innholdet av FNs urfolkserklæring gjenspeiler og presenterer den rettslige utviklingen som foreligger innen urfolksretten .
Sámedikki árvvoštallama mielde čájeha ja čalmmusta ON álgoálbmotjulggaštusa sisdoallu dan rievttálaš ovdáneami mii lea leamaš álgoálbmotrievtti siskkobealde .
Sametingets mener at det er behov for en synliggjort og handlingsrettet implementering av FNs urfolkserklæring .
Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbu heivehit ON álgoálbmotjulggaštusa oainnusmahttimiin ja doaibmabiddjin .
Denne nasjonale gjennomføringen av erklæringens bestemmelser må følges opp i nasjonal lovgivning og administrativ praksis .
Julggaštusa mearrádusaid nationála čađaheapmi ferte čuovvoluvvot nationála láhkaaddimiin ja hálddahuslaš geavahusa bokte .
Sametinget finner behovet for å kunne rapportere på i hvilken grad man faktisk anstrenger seg for en gjennomføring av urfolkserklæringens artikler på nasjonalt nivå .
Sámediggi gávnnaha ahte lea dárbu beassat raporteret man muttos duođaid rahččojuvvo álgoálbmotjulggaštusa artihkkaliid čađaheapmi nationála dásis .
I følge SPRs virksomhetsplan er Sametinget i Norges tillagt særskilt ansvar for å jobbe for en implementering av FNs urfolkserklæring .
SPR doaibmaplána mielde lea Sámediggái Norgga bealde biddjojuvvon erenoamáš ovddasvástádus bargat ON álgoálbmotjulggaštusa heivehemiin .
Eksempel på vår bruk av erklæringen i vår saksbehandling vises til ‖Rammeavtalen om gjennomføring av konsultasjoner knyttet til regleringer i fisket etter anadrome laksefisk‖ .
Ovdamearkan dasa movt mii geavahit julggaštusa min áššemeannudeamis lea ” Rámmašiehtadus konsultašuvnnaid čađaheamis anadroma luossaguliid guolástusa reguleremiid ektui ” .
Denne avtale ble inngått den 24.11.2010 .
Dát šiehtadus dahkkojuvvui 24.11.2010 .
Sametinget vil så langt vi finner dette relevant rapportere i sine årsmeldinger om hvordan urfolkserklæringen gjennomføres nasjonalt .
Sámediggi áigu nu guhkás go mii atnit mávssolažžan , raporteret min jahkedieđáhusain movt álgoálbmotjulggaštus čađahuvvo nationála dásis .
Virkemidler til internasjonale tiltak I budsjettet for 2010 var det avsatt kr 1 350 000 til internasjonale tiltak .
Váikkuhangaskaoamit riikkaidgaskasaš doaibmabijuide Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 1 350 000 ru riikkaidgaskasaš doaibmabijuide .
Midlene er brukt til :
Dát ruđat leat geavahuvvon ná :
Barents urfolkskontor kr 250 000 Interreg kr 1 000 000 Kr 90 000 til avvikling av den andre samiske kongress i Murmansk
Barents álgoálbmotkantuvra 250 000 ru Interreg 1 000 000 ru Nuppi sámi kongreassa doallan Murmánskkas 90 000 ru
10 Samefolkets fond Stortinget har i Samefolkets fond avsatt 75 millioner kroner som kollektiv erstatning for skadene og den uretten fornorskningspolitikken har påført det samiske folk .
10 Sámeálbmotfoanda Stuorradiggi lea Sámeálbmotfoanddas várren 75 miljon ru oktasaš buhtadussan vahágiidda ja eahperiektái maid dáruiduhttinpolitihka lea dagahan sámi álbmogii .
Avkastningen fra fondet ble tatt i bruk i 2008 og forvaltes av Sametinget .
Foandda buvttadus váldojuvvui atnui 2008:s ja dan hálddaša Sámediggi .
Stortinget har satt som forutsetning at Samefolkets fond ikke skal anvendes til individuelle erstatninger .
Stuorradiggi lea bidjan eaktun ahte Sámeálbmotfoanda ii galgga geavahuvvot individuála buhtadussan .
Fastsettelse av bruken av den årlige avkastningen i budsjettet gjøres med grunnlag i vedtak om prioritering og satsingsområder for valgperioden , jf. sak 47/09 .
151 siidu 272 siiddus Jahkásaš buvttadusa geavaheapmi mearriduvvo bušeahtas válgaáigodaga vuoruhemiid ja áŋgiruššansurggiid vuođul , geahča ášši 47/09 .
I 2010 ble det avsatt kr 9 000 000 under Samefolkets fond .
Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvo 9 000 000 ru Sámeálbmotfoanddas .
Avsetningen var avkastning for 2009 på kr 4 650 000 og kr 4 350 000 av tidligere års avkastning .
Várrejupmi lei jagi 2009 buvttadeapmi 4 650 000 ru ja 4 350 000 ru lei ovddit jagiid buvttadus .
For 2011 avsettes det kr 5 500 000 under Samefolkets fond .
Jahkái 2011 várrejuvvo 5 500 000 ru Sámeálbmotfoanddas .
Av disse fikk 6 søkere tilskudd , til sammen kr 1 720 000 .
Dáid gaskkas ožžo guhtta ohcci doarjaga , oktiibuot 1 720 000 ru. .
Dette utgjorde et underskudd på kr 220 000 .
Dát dagahii 220 000 ruvdnosaš vuolláibáhcaga .
Litteratur Mål for tilskuddsordningen : Øke antall utgivelser av samisk litteratur Det var avsatt kr. 2 500 000 til litteratur under denne posten .
Girjjálašvuohta Doarjjaortnega mihttomearri : Sámi girjjálašvuođa almmuhemiid lasiheapmi Dán poasttas lei várrejuvvon 2 500 000 ru girjjálašvuhtii .
Det ble innvilget tilskudd til 11 prosjekter , for til sammen 2 622 000 .
11 prošektii juolluduvvui doarjja , oktiibuot 2 622 000 ru ovddas .
Det ble søkt til sammen for 4 887 000. 5-årig voksenopplæringsprogram i samisk Sametingets 5-årige voksenopplæringsprogram ( tidligere språkprogram ) som ble oppstartet ved Samisk høgskole i 2009 viser seg å gi svært gode resultater .
Oktiibuot ohccojuvvui doarjja 4 887 000 ru ovddas . 5-jagáš rávisolbmuidoahpahusprográmma sámegielas Sámedikki 5-jagáš rávisolbmuidoahpahusprográmma ( ovdal giellaprográmma ) maid Sámi allaskuvla ásahii 2009:s čájeha buriid bohtosiid .
Høgskolen har i samarbeid med språksentrene i Alta , Porsanger , Kåfjord , Nesseby og Lavangen avholdt til sammen 17 språkkurs for voksne .
Allaskuvla lea ovttasráđiid Álttá , Porsáŋggu , Gáivuona , Unjárgga ja Loabága giellaguovddážiiguin doallan oktiibuot 17 giellakurssa rávisolbmuide .
Deltagerne følger kursene lokalt eller ved Samisk høgskole , og avlegger eksamen ved høgskolen .
Oasseváldit čuvvot kurssaid báikkálaččat dahje Sámi allaskuvllas , ja váldet eksámena allaskuvllas .
Kursene gir studiepoeng og mulighet for videre utdanningsløp i samisk ved Samisk høgskole .
Kurssat addet oahppočuoggáid ja šaddá vejolašvuohta váldit viidáset oahpu sámegielas Sámi allaskuvllas .
Det viser seg at etter oppstart av voksenopplæringsprogrammet er det større rekruttering til videre studier i samisk .
Čájeha ahte maŋŋá go rávisolbmuidoahpahusprográmma álggahuvvui , de lea leamaš stuorát rekrutteren viidáset oahpu váldit sámegielas .
Voksenopplæringsprogrammet er også en kvalitativ hjelp for foreldre som skal gi leksehjelp til sine barn .
Rávisolbmuidoahpahusprográmma lea maiddái kvalitatiivvalaš veahkki vánhemiidda geat galget veahkehit mánáideaset leavssuiguin .
Målet fremover er å komme i gang med kurs i sør- og lulesamisk område , samt i de største byene i Norge .
Mihttomearrin ovddosguvlui lea álggahit kurssaid mátta- ja julevsámi guovlluin , ja dasto stuorát gávpogiin Norggas .
På sikt ønsker man også å få i gang kurs i metodikk og pedagogikk og lese- og skrivekurs for voksne som behersker samisk muntlig .
Áiggi mielde háliidit maiddái álggahit kurssa metodihkas ja pedagogihkas ja čállin- ja lohkankurssa rávisolbmuide geat máhttet sámegiela njálmmálaččat .
Dette er viktig i arbeidet for å rekruttere språkbærere til utdanningsinstitusjoner som har stort behov for kvalifiserte lærere .
Dát lea deaŧalaš bargu man bokte rekrutteret giellaguddiid oahpahusásahusaide mat sakka dárbbašit oahpaheddjiid geain lea gelbbolašvuohta .
Tradisjonell kunnskap Dokumentasjon og formidling
Árbedieđut Duođašteapmi ja gaskkusteapmi
I 2010 var det avsatt kr 1 850 000 til tradisjonell kunnskap - Dokumentasjons- og formidlingsprosjekter .
Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 1 850 000 ru árbedieđuide - duođaštan- ja gaskkustanprošeavttaide .
Målet for ordningen var dokumentasjon og formidling av tradisjonell kunnskap knyttet til ivaretakelse og bruk av naturen og det immaterielle .
Ortnega mihttomearrin lea árbedieđuid duođašteapmi ja gaskkusteapmi mii čatnasa luonddu ja ávnnaskeahtes beali goziheapmái ja geavaheapmái .
Søknadsfrist til formålet var 1. mars 2010 .
Ohcanáigemearri lei njukčamánu 1. b. 2010 .
Ved årets slutt var det brukt kr 1 679 000 av de avsatte midlene . Dette innebærer en rest på kr 171 000 .
Jagi loahpas lei geavahuvvon 1 679 000 ru várrejuvvon ruđain , mas bázii 171 000 ru. .
I budsjettet for 2010 var det avsatt kr 650 000 til systematisk kartlegging av tradisjonell kunnskap .
Árbedieđuid vuogádatlaš kárten Jagi 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 650 000 ru árbedieđuid vuogádatlaš kártemii .
Prosjektet , som gjennomføres av Samisk høgskole , pågår i henhold til revidert arbeidsplan for 2010 som inneholder planer om å utvikle metoder for å dokumentere , bevare , beskytte og lagre árbediehtu .
Prošeavttat , maid Sámi allaskuvla čađaha , dahkkojuvvojit reviderejuvvon 2010 bargoplána mielde mas leat plánan ovddidit metodaid movt duođaštit , bisuhit , suodjalit ja vurket árbedieđuid .
Samt vitenskapelig artikler om temaet , om ferdigstilling av en metodebok , samt en verktøykasse for samarbeid med lokalsamfunn og at utarbeidelse av etiske retningslinjer vil publiseres i løpet av 2011 .
Dieđalaš artihkkalat fáttá birra , metodagirjji , ja reaidokássa ovttasbarggu várás báikegottiiguin ja ehtalaš njuolggadusat almmuhuvvojit 2011:s . Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
11 Sametingets administrasjon Strategiene i budsjettet for 2010 gir et bilde av aktiviteten på de ulike politikk- og forvaltningsområdene .
152 siidu 272 siiddus 11 Sámedikki hálddahus Strategiijat 2010 bušeahtas adde gova doaimmaid birra sierra politihkka- ja hálddašansurggiin .
Strategiene konkretiseres i administrasjonens arbeidsplaner .
Strategiijat konkretiserejuvvojit hálddahusa bargoplánain .
Arbeidet med politikkutvikling og oppfølging av politiske saker , økte forvaltningsoppgaver og forventningene i samfunnet krever kapasitet og høy faglig kompetanse på en rekke områder .
Bargu politihka ovddidemiin ja politihkalaš áššiid čuovvolemiin , lassánan hálddašandoaimmaiguin ja servodaga vuordámušaiguin gáibidit resurssaid ja alla fágalaš gelbbolašvuođa ollu surggiin .
I revidert budsjett for 2010 var det avsatt kr 86 030 000 til driftsutgifter på administrativt nivå .
Reviderejuvvon 2010 bušeahtas lei várrejuvvon 86 030 000 ru hálddahusdási doaibmagoluide .
Per 31.12.2010 var det 129 årsverk i Sametingets administrasjon .
31.12.2010 nammii ledje Sámedikki hálddahusas 129 jahkedoaimma .
Tabellen nedenfor viser utviklingen i antall ansatte fordelt mellom kvinner og menn .
Tabealla vuolábealde čájeha bargiidlogu ovdáneami juogaduvvon nissonolbmuid ja almmáiolbmuid gaskka .
Prosent kvinner Prosent menn 75 42 117
Jahkedoaimmat Jođiheaddjit ollásit 7 75 4 42 11 117
Ledere 6 6 12 Årsverk totalt 83 43 126
Jahkedoaimmat Jođiheaddjit ollásit 6 83 6 43 12 126
Ledere 5 7 12 Årsverk totalt 79 50 129
Jahkedoaimmat Jođiheaddjit ollásit 5 79 7 50 12 129
Partene i Sametinget , arbeidsgiver og tjenestemannsorganisasjonene , har i fellesskap etablert Sametingets personal- og lønnspolitikk , som blant annet berører samhandling mellom partene .
Bealit Sámedikkis , bargoaddi ja bargiidorganisašuvnnat , leat ovttas ásahan Sámedikki bargiid- ja bálkápolitihka , mas earret eará guoskkahuvvo ovttasdoaibman beliid gaskka .
Gjennom de lokale lønnsforhandlingene har partene avdekket og utjevnet lønnsforskjeller mellom kvinner og menn innenfor de ulike stillingsgruppene .
Báikkálaš bálkášiehtadallamiid bokte leat bealit gávdnan ja jevden bálkáerohusaid nissonolbmuid ja almmáiolbmuid gaskka sierra virgejoavkkuid siskkobealde .
Sametinget er en IA-bedrift og følger de bestemmelser som er fastsatt i avtalen om inkluderende arbeidsliv .
Sámediggi lea Čáhkkilis Bargoeallin-fitnodat ( IA-bedrift ) ja čuovvu daid mearrádusaid mat leat nannejuvvon šiehtadusas čáhkkilis bargoeallima hárrái .
Ansatte med behov for tilrettelegging av arbeidsplass og arbeidsoppgaver får tilbud om dette .
Bargit geain lea dárbu oažžut láhčima bargosajis ja bargodoaimmaid láhčima ožžot fálaldaga das .
I de lokaler Sametinget bruker skal utformingen ta hensyn til personer med nedsatt funksjonsevne .
Lokálain maid Sámediggi geavaha galget vuhtii váldojuvvot olbmot geain lea hedjonan doaibmanákca .
Det er et personalpolitisk mål å oppnå balansert alders- og kjønnssammensetting , samt å rekruttere personer med minoritets- og urfolksbakgrunn .
Bargiidpolitihkalaš mihttomeari ulbmilin lea olahit dássedettolaš ahke- ja sohkabealčoahkádusa , ja rekrutteret olbmuid geain lea minoritehta- ja álgoálbmotduogáš .
Dette blir det tatt hensyn til ved all annonsering og rekruttering av personell .
Dát váldojuvvo vuhtii álohii go almmuhit virggiid ja rekrutteret olbmuid .
Plenumsstaben er en del av administrasjonen i Sametinget , men hører politisk under plenumslederen , ikke sametingsrådet .
Dievasčoahkkinstába lea oassi Sámedikki hálddahusas , muhto gullá politihkalaččat dievasčoahkkinjođiheaddji vuollásažžan , iige sámediggeráđđái .
Plenumsstaben har det administrative ansvaret for den parlamentariske virksomheten i Sametinget , herunder planlegging og avvikling av møtene i komiteene og plenum .
Dievasčoahkkinstábas lea hálddahuslaš ovddasvástádus Sámedikki parlamentáralaš doaimmas , earret eará plánet ja čađahit lávdegodde- ja dievasčoahkkimiid .
Plenumsstaben består av tre ansatte og må derfor i forbindelse med komitémøtene og plenumsmøtene få bistand fra avdelingene til sekretærtjenester på nevnte møter , oversettertjenester med mer .
Dievasčoahkkinstábas leat golbma bargi ja danne fertejit lávdegodde- ja dievasčoahkkimiid oktavuođas oažžut veahki ossodagain namuhuvvon čoahkkimiid čállinbálvalusaide , jorgalanbálvalusaide jna. .
Sametinget har kontorsteder i Snåsa , Drag , Evenes , Manndalen , Kautokeino , Karasjok og Varangerbotn .
Sámedikkis leat kantuvrrat Snoasas , Ájluovttas , Evenášis , Olmmáivákkis , Guovdageainnus , Kárášjogas ja Vuonnabađas .
Saksmengden i Sametinget har økt fra år til år .
Áššemearri Sámedikkis lea lassánan jagis jahkái .
I tillegg til den reelle økning av antall dokumenter har omfanget og kompleksiteten i mange av de sakene Sametinget behandler økt vesentlig de siste årene .
Lassin dasa go dokumeantalohku duođas lea lassánan , de lea ollu dain áššiin maid Sámediggi meannuda maiddái viidodat sturron mealgat ja leat boahtán ollu lossa áššit maŋimuš jagiin .
Figurene under gir et inntrykk av dette ved å vise utviklingen av antall dokumenter som årlig behandles over Sametingets journalsystem og antall dokumenter i tilskuddsforvaltningen .
Govvosat vuolábealde čájehit dan , go geahčat dokumeantalogu ovdáneami mat jahkásaččat meannuduvvojit Sámedikki journálavuogádagas ja dokumeantalogu doarjjahálddašeamis .
Antall dokumenter
Dokumeantalohkku
Side 155 av 274
154 siidu 272 siiddus
Utvikling TS- og DS saker i tilskuddsstyret 1 400 1 278 1 200 1 126 1 000
Sámedikki jahkedieđáhus čujuha maiddái boahttevaš hástalusaide mat Sámedikkis leat .
12 Utfordringer Det samiske samfunnet er i endring .
Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Sametingets daglige arbeid handler om å trygge og utvikle gode boog levevilkår både i de tradisjonelle samiske bosettingsområdene , og for samene i byene .
155 siidu 272 siiddus Sámi giellaguovddážiin lea dehálaš rolla ja lávdegotti eanetlohku lea mielas eanet dakkár ásahusaide .
Et eksempel på en slik politikk er Sametingets arbeid for å sikre et velferdstilbud til det samiske folk som er likeverdig med tilbudet til den øvrige befolkningen .
Sámi mánáid sámegielmáhttu lea vuođđoeaktu dan vejolašvuhtii ahte beassat dievaslaččat searvat sámi servodahkii . Dálá servodagas ferte sámegiella ja sámi kultuvra oažžut eavttuid viidásit birgejupmái .
I dette ligger også arbeidet med å utforme en helhetlig politikk for de eldre .
Sámediggi ferte nannejuvvot , vai sáhttá duođas váikkuhit giellaovddideami mánáidgárddiin ja skuvllas .
Statistikk viser at folketallet i de samiske områdene har sunket med 16 prosent de siste 20 årene .
Sámediggi searvvai ráđđehus sámegielaid doaibmaplána hábmenbarggus ja vuordá ahte dát čuovvoluvvo boahttevaš bušeahtain .
I den samme perioden økte folketallet i hele landet med 15 prosent . Utflytting og fødselsunderskudd fører til en aldrende befolkning .
Stáhta juolludusat mat galget gokčat eanetgoluid mat suohkaniin ja fylkasuohkaniin leat guovttegielalašvuođa geažil , fertejit stuoriduvvot .
Det har vært størst nettoutflytting i alderen 18-29 år . Spesielt unge kvinner flytter .
Min mielas lea dehálaš ahte juolludusait doalvvuhit viidábut sámegielgeavaheapmái .
Det er derfor svært bekymringsfullt at det er færre elever som får opplæring i samisk språk i skolen .
Sámi fágabargiid rekruteren ja oahpaheapmi buot surggiin lea dehálaš eaktu sámi servodaga ovddideapmái .
En av årsakene til nedgangen er at elever som velger samisk som andrespråk opplever det som en merbelastning i skolehverdagen .
Nannen dihte studeanttaid rekruterema alit ohppui ja dutkamii , de fertejit ásahusat árjjalaččat juohkit dieđuid ja ovddidit iežaset oahppofálaldagaid .
Primærnæringene er med å sikre bosetting i samiske områder .
Ferte maiddái deattuhit lávdaoahppofálaldaga ovddideami .
Andelen av sysselsatte i primærnæringene har gått ned , samtidig er det mindre nyetableringer i virkeområdet for tilskudd til næringsutvikling . Disse næringene må derfor sikres gode rammevilkår .
Sámi ovdánahttinfoandda evalueren , mii dál lea Sámedikki ohcanvuđot doarjagat ealáhusovddideapmái , čájeha ahte Sámediggi deaivá bures iežas doarjjaortnegiiguin , ja lea dehálaš váikkuhangaskaoapmi sámi guovlluid eretfárrema eastadeamis .
Samtidig må det stimuleres til etableringer i samiske områder .
Lea dárbu joatkit proseassain boazodoallolága dárkkistemiin .
Sametinget har store forventninger til det videre arbeidet med oppfølgingen av Samerettsutvalget II og Kystfiskeutvalget .
Sihke boahttevaš hálddašeapmi ja boazodoallolága dárkkisteapmi leat guovddáš konsultašuvdnaáššit Sámediggái .
En lovfesting av samenes land- og ressursrettigheter og retten til næringsutøvelse vil bety mye for bosettingen i samiske områder , samisk kultur og kulturutvikling .
Lávdegotti lahttu , Ovddádusbellodaga Arthur Tørfoss ovddidii čuovvovaš mearkkašumi : Čujuhit 16. čilgehussii kunddargáibádusat Lahttu oaivvilda ahte Sámediggi berre ieš gokčat báikediđoštallama goluid boahtteáiggis .
I det samiske samfunnet forventes det at det er Sametinget som skal legge hovedpremissene for den samiske samfunnsutviklingen .
Go Sámediggi ieš dáhttu báikediđoštallama , beroškeahttá man sivas , de ii galgga doaibmaeaiggát dárbbahit gokčat daid goluid .
Side 156 av 274
156 siidu 272 siiddus
ansvaret i samarbeid med andre myndigheter .
, Sámit Mátta-Norggas ja Árjjas Evttohus 2
Sametinget har imidlertid begrensede muligheter til å drive en aktiv og tilpasset politikk . De økonomiske virkemidlene er små , og Sametingets myndighetsområde og mulighet til å bestemme over rammebetingelsene i samfunnet er begrenset .
Ođđa teakstabihttá bajilčállaga " Bušeahttabargovuogit " vuollái ( Kap 1 Álggahus ) Konsultašuvdnašiehtadus gaskal Ráđđehusa ja Sámedikki ásahuvvui 2005:s , ja lea vuolláičállon stáhtaráđis Erna Solberg ja sámediggepresideanttas Sven-Roald Nystø .
Sametingets budsjett har hatt negativ realvekst de siste 12 år når man trekker fra øremerkede økninger .
Šiehtadus lea boađus Ráđđehusa geatnegasvuođain nu mot ovdanbohtet ILO-soahpamušas 169 , ja vásáhusain Finnmárkkulága proseassas .
Økningene står heller ikke i forhold til de øvrige økningene på Statsbudsjettet og økninger knyttet til de nasjonale reformene som kulturløftet II , barnehageløftet , kunnskapsløftet og samhandlingsreformen .
Finnmárkkulága proseassa oktavuođas lei soahpameahttunvuohta gaskal Ráđđehusa ja Sámedikki , ja danne lei dárbu čađahit njuolggokonsultašuvnnaid gaskal Stuoradikki Justiisalávdegotti ja Sámedikki .
Sametinget er gitt myndighet etter plan- og bygningsloven , konsultasjonsordningen og innenfor kulturminneforvaltningen .
Dáid vásáhusaid vuođul mieđihuvvui ahte lea dárbu konsultašuvdnabargovugiide boahtteáiggis gaskal Ráđđehusa ja Sámedikki .
Denne økte myndigheten er gitt uten at rammebevilgningen er økt .
Dat rihkku buot álbmotrievttálaš árvvoštallamiid .
Sametinget er som samenes representative folkevalgte organ , den viktigste premissleverandøren for samepolitikken i Norge .
Riikkaidgaskasaš rievttálaš standárddat ásahit bajimus rámmaid stáhta ekonomalaš geatnegasvuođaide sámi álbmoga ektui .
Det går ut over Sametingets legitimitet når Sametinget ikke får de nødvendige ressursene til å utforme og forvalte samepolitikken .
Sámediggi gávnnaha šállošemiin ahte ovdalaš soahpamuš dan ektui ahte bušeahttabargovuogit galget gehččojuvvot sierra áššin , ii gusto šat .
Sametinget må gis bevilgninger som står i forhold til de utfordringene som finnes i samfunnet .
Danne ii leat maŋŋel 2007 leamaš iige leat systemáhtalaš bargu bušeahttabargovugiid čielggadeami ektui .
I tråd med samelovens § 1-3 , hvor det heter at " Sametingets årsmelding sendes til Kongen " , legger Sametinget fram sin årsmelding .
Dan ii sáhte ollašuhttit jus eai leat bargovuogit bušeahttaáššiid konsultašuvnnaid ja šiehtadallamiid ektui gaskal stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki .
Sametingets årsmelding , inkludert Sametingets regnskap for 2010 , omhandler Sametingets politiske og forvaltningsmessige aktivitet i 2010 .
Dat livččii hábmen formála vuođđojuolggi ja rámma daidda garra hástalusaide mat min ovddabealde leat iešmearrideami ekonomalaš beliid ektui .
Sametingets årsmelding viser også til fremtidige utfordringer Sametinget står overfor . Merknader
Lea áibbas vealtameahttun nu jođánit go vejolaš oažžut sadjái konsultašuvdnabargovugiid bušeahttaáššiide gaskal Ráđđehusa ja Sámedikki Lávdegotti ráva
Samiske barns språkferdigheter i samisk er grunnlaget for mulighet til fullverdig deltakelse i det samiske samfunnet .
Sámediggi eaktuda ahte šiehtadallama čielga váilevašvuođat , mat leat dagahan ahte muhtun guovloprotokollat mat gusket
I dagens samfunn skal samisk språk og kultur gis vilkår for fortsatt eksistens .
Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen 157 siidu 272 siiddus
Sametinget deltok på utforming av regjeringens handlingsplan for samiske sprak og forventer at denne også følges opp i kommende budsjett .
Evttohus 4 , áirras Silje Muotka , NSR:a sámediggejoavku Kapihtal 5 Ealáhusat Boazodoallu Ođđa teakstabihttá bajilčállagiin : Norgga-Ruoŧa boazoguohtunkonvenšuvdna
De statlige overføringene til dekning av merutgiftene som kommuner og fylkeskommuner far på grunn av tospråklighet må økes . Vi er opptatt av at bevilgningene forer til økt samisk språkbruk .
Sámedikki dievasčoahkkin mearridii 10.06.2010 doarjut boazoguohtunkonvenšuvnna bajimus ulbmila , ja oaivvilda ahte lea áibbas dárbbašlaš ahte konvenšuvdna sihkkarastá einnostahtti , rabas ja oadjebas rámmaid rájiidrasttideaddji boazodollui .
Refusjonssatsene til språkundervisning i grunn- og videregående skole , må justeres slik at satsen dekker de faktiske kostnadene . Rekruttering og utdanning av samisk fagpersonell i alle sektorer er en viktig forutsetning for utviklingen av det samiske samfunnet .
Gulaskuddamat maid Sámediggi čađahii ovdal meannudeami čájehit ahte oasit guovllučoahkkingirjjis eai oro dávisteame konvenšuvnna art 2 áigumušaiguin , mas čuožžu ahte konvenšuvnna ulbmil galgá leat sihkkarastit guhkitáiggi vuođu ekologalaš , ekonomalaš ja kultuvrralaš ceavzi boazodollui .
For å styrke rekrutteringen av studenter til høyere samisk utdanning og forskning , må institusjonene drive aktiv informasjon og utvikling av sine tilbud . Det må også legges vekt på å utvikle desentraliserte utdanningstilbud .
Sámediggi oaivvilda ahte gullevaš beliin lea konsultašuvdnariekti , ja ahte dat mielddisbuktá norgga stáhtii geatnegasvuođa konsulteret gullevaš beliid ja ahte stáhtas ain lea dat geatnegasvuohta maŋŋel go konvenšuvdna doaibmagoahtá .
Bygdesamfunnene er avhengige av blant annet en godt tilpasset skolestruktur og grendeskolene er viktige .
III Jienasteapmi 39 áirasis ledje 32 čoahkis . Jienasteapmi dahkkojuvvui čuovvovaš vuogi mielde :
Side 157 av 274
158 siidu 272 siiddus
Det er nødvendig å videreføre prosessen med å revidere reindriftsloven .
Olaf Eliassen Cecilie Helen Eliassen Johansen Elin K. Henriksen Jarle Jonassen
Komiteens medlem fra Fremskrittspartiet ( FrP ) Arthur Tørfoss fremmet følgende merknad : Viser til note 16 , kundefordringer Medlemmet vil bemerke at kostnadene til befaringer for fremtiden bør bæres av Sametinget selv .
15 16 17 18 19 20 21 Jarle Jonassen Arthur Johan Tørfoss Åge Nordkild Gunn-Britt Retter Kirsti Guvsám Heidi Persdatter Greiner Haaker Odd Iver Sara Ida Marie Bransfjell
Når det er Sametinget selv som ønsker befaring , uansett årsak , bør ikke tiltakshaver belastes denne utgiften .
Per Andersen Bæhr Olaf Eliassen Anne Helene Saari Aili Keskitalo Aili Keskitalo Vibeke Larsen Willy Ørnebakk Willy Ørnebakk , čoahkkinortnegii
, Norske samers riksforbund ( NSR . )
Mariann Wollmann Magga Per Andersen Bæhr
, Samer bosatt i Sør-Norge ( SbS , ) Árja og Fremskrittspartiet ( Frp ) Forslag 1
Rolf Johansen Mariann Wollmann Magga Willy Ørnebakk Marit Kirsten Anti Gaup
Videregående opplæring Tilleggstekst etter 1. avsnitt : Sametingsrådet har hatt møter med Skånland kommune om planene for nyoppretting av Skånland videregående skole fra høsten 2011 .
VI Sámedikki mearrádus Sámedikki 2010 jahkedieđáhus 1 Álggahus Sámediggi lea Norgga sámiid ovddasteaddji álbmotválljen orgána . 39 áirasa válljejuvvojit 7 válgabiires juohke njealját jagi .
Sametinget er positive til å delta med faglig kompetanse i eventuelle utredninger og oppfølgning i de planer Skånland kommune har , samt presentere saken blant annet for Kunnskapsdepartementet . Forslag fra Arbeiderpartiet sametingsgruppe ( AP . )
Sámediggi galgá nannet sámiid politihkalaš sajádaga ja ovddidit sámiid beroštumiid Norggas , bargat dan ala ahte sámi álbmot gieđahallojuvvo ovttaárvosaččat ja vuoiggalaččat ja bargat dan ala ahte sámit sáhttet seailluhit ja ovddidit gielaset , kultuvrraset ja servodagaset .
Avtalen var et resultat at Regjeringens forpliktelser slik de framgår av ILO-konvensjon 169 , samt erfaringene med Finnmarkslovsprosessen .
Sámediggi bargá buotlágan áššiiguin iešguđet servodatsurggiin , mat gusket erenoamážit sámiide , dasa lassin ahte dat buktá cealkámušaid ja lea almmolaš eiseválddiid gulaskuddaninstánsa .
I forbindelse med Finnmarkslovprosessen gjorde den manglende enigheten mellom Regjeringen og Sametinget det nødvendig på å gjennomføre direkte konsultasjoner mellom Stortingets justiskomité og Sametinget .
Sámediggi hálddaša oasi ruđain , mat juolluduvvojit sámi áššiide stáhtabušeahtas , ja Sámedikki bokte leat sámit Norggas ožžon dihto mearrideami kultuvrras , gielas , oahpahusas , kulturmuitosuodjalusas ja ealáhusain .
Disse erfaringene førte til en erkjennelse av behovet for prosedyrer for framtidige konsultasjoner mellom Regjering og Sameting .
Sámedikki jahkedieđáhusas leat Sámedikki politihkalaš ja hálddahuslaš doaimmat 2010:s válddahuvvon .
Dette strider mot alle folkerettslige vurderinger .
Váikkuhangaskaoapmeortnegat raporterejuvvojit juohke fágakapihttalis .
Internasjonale rettslige standarder etablerer overordnede rammer for statens økonomiske forpliktelser overfor det samiske folket .
Váikkuhangaskaoapmeortnegiidda leat mearriduvvon sierra ulbmilat ja vuoruheamit . Sámedikki 2010 rehketdoallu lea mielddusin jahkedieđáhussii .
( Sametinget ser dette Møtesekretærer : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Side 158 av 274
159 siidu 272 siiddus