pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samtidig tilsier både få lærekrefter og et begrenset rekrutteringsgrunnlag at det neppe vil være hensiktsmessig å tilby alle kurs hvert år, om det hadde vært praktisk mulig.
Seammás čájehit unnán oahpahannávccat ja ráddjejuvvon rekrutterenvuođđu ahte ii dáiddáše ávki fállat buot kurssaid jahkásaččat, jus vel livčče ge praktihkalaččat vejolaš.
535 studiepoeng i toppåret 2012 tilsvarer ni ekvivalenter eller studentenheter, så det er fortsatt relativt få studenter det er snakk om.
535 oahppočuoggá olahusjagi 2012 lea seamma go ovcci ekvivaleanta dahje studeantaovttadaga, nu ahte lea ain oba unnán studeanttaid birra sáhka.
Det vil ha stor betydning for språklig kompetanseoppbygging i sørsamisk at det produseres flere studiepoeng i språket.
Mearkkaša hui ollu lullisámegiela gielalaš gelbbolašvuođahuksemii go buvttaduvvojit eambbo oahppočuoggát gielas.
5.5.2 Studiepoengproduksjon i lulesamisk
5.5.2 Oahppočuoggáid buvttadeapmi julevsámegielas
Nord universitet har ansvar for lulesamisk på samme måte som for sørsamisk høgere utdanning i Norge.
Davvi universitehtas lea ovddasvástádus julevsámegielas seamma ládje go lullisámegielas alit oahpahusas Norggas.
Kursene tilbys i stor grad som fleksible forelesninger med studiesamlinger ved Árran lulesamisk senter på Drag og ved campus i Bodø.
Kurssat fállojuvvojit čoagganemiid bokte Árran julevsámi guovddážis Ájluovttas ja campusis Bådåddjos.
For lulesamisk ser vi en positiv framgang i studiepoengproduksjonen.
Julevsámegielas oaidnit positiiva ovdáneami oahppočuoggáid buvttadeamis.
I 2008 ble det ikke produsert et eneste studiepoeng i lulesamisk.
2008 ii buvttaduvvon oktage oahppočuokkis julevsámegielas.
I 2009 kom man i gang med 138 studiepoeng.
2009 bohte johtui 138 oahppočuoggáin.
På de fire årene fra 2009 til 2012 har økningen vært 222 prosent.
Dan njealji jagis 2009 rájes gitta 2012 rádjái leat oahppočuoggát lassánan 222 proseanttain.
Vi ser at for 2010 var det lulesamisk 1 som hadde en betydelig produksjon, 288 studiepoeng, mens lulesamisk 2 hadde en nesten like stor produksjon året etter.
2010 lei julevsámegiella 1 mas eanemus buvttaduvvui, 288 oahppočuoggá, ja julevsámegiella 2 buvttaduvvo measta seamma ollu oahppočuoggá jagi maŋŋil.
Dette kan tyde på at det har vært samla opp en relativt stor gruppe studenter som har fulgt disse to kursene og så startet på bachelor i lulesamisk da det studietilbudet ble oppretta.
Dat sáhttá čájehit ahte lei stuora studeantajoavku geat čuvvo dan guokte kurssa ja geat de álge julevsámegiela bachelor ohppui go dat oahppofálaldat álggahuvvui.
I 2017 ble det satt ny rekord med hele 990 studiepoeng i lulesamisk.
2017 šattai ođđa olahus go de buvttaduvvo 990 oahppočuoggá julevsámegielas.
På den ene siden kan man frykte at lulesamisk dermed har brukt mye av potensialet ved at det vil være få nye studenter å rekruttere når denne gruppa er ferdig med bachelor.
Nuppe dáfus sáhttá ballat ahte julevsámegiella lea juo golahan dan potensiála mii lea go dát joavku gearggai bachelor oahpuin, go de ledje unnán ođđa studeanttat rekrutteret.
Imidlertid betyr ikke det at det ikke har vært studiepoengproduksjon i lulesamisk 1 og lulesamisk 2 i 2012, at ingen studenter har vært interessert i disse kursene. Årsaken er at de ikke ble tilbudt dette året.
Goitge ii mearkkaš dan ahte 2012 eai leat studeanttat beroštan julevsámegiella 1 ja julevsámegiella 2, go eai leat buvttaduvvon oahppočuoggát dalle, muhto dat lea dan dihte go kursa ii fállon dan jagi.
Når kurs avvikles med jevne mellomrom i stedet for årlig, kan man ikke alltid si noe sikkert om etterspørselen øker eller minker.
Go kurssat eai fállojuvvo jahkásaččat, de ii sáhte sihkkarit dadjat jus jearru lassána dahje njiedjá.
Studietilbudet har i enkelte år vært noe mer begrenset enn for sørsamisk, på det meste har det vært tilbud i tre ulike lulesamiske språkkurs samme år.
Oahppofálaldat lea muhtin jagiid leamaš eambbo ráddjejuvvon go lullisámegielas, eanemus leat fállon golbma iešguđetlágan julevsámi giellakurssa seamma jagis.
I likhet med for sørsamisk har man relativt lav tilgang på kandidater til de kursene som krever at man har hatt lulesamisk eller sørsamisk som første- eller andrespråk fra videregående opplæring.
Seamma ládje go lullisámegielas de leat maiddái julevsámegielas áibbas unnán kandidáhtat kurssaide, maidda gáibiduvvo julevsámegiella dahje lullisámegiella vuosttaš dahje nubbingiellan joatkkaskuvllas.
Derfor er det positivt og viktig at det tilbys begynnerkurs.
Danne lea buorre ja dárbbašlaš ahte fállo álgokursa.
Det sikrer flere potensielle studenter til samiske språkstudier og kan bidra til å utdanne flere samiskspråklige lærere eller kandidater som velger andre yrker med behov for høyere samisk språkkompetanse.
Dat sihkkarastá lasi válljenvári sámi giellaoahpuide ja sáhttá leat veahkkin oahpahit eambbo sámegielat oahpaheddjiid ja kandidáhtaid geat válljejit eará bargguid maidda lea dárbu alit sámegiel gelbbolašvuođa.
5.5.3 Studiepoengproduksjon i nordsamisk
5.5.3 Oahppočuoggáid buvttadeapmi davvisámegielas
Ved Samisk høgskole er praktisk talt alle kurs på samisk.
Sámi allaskuvllas leat buot kurssat sámegillii.
I denne tabellen er det kun valgt ut kurs i samisk språk og ikke kurs på samisk eller kurs med samisk innhold.
Dán tabellii leat válljejuvvon dušše kurssat sámegielas eai ge kurssat sámegillii dahje kurssat main lea sámi sisdoallu.
Når det gjelder kurstilbud på samisk, er Samisk høgskole i ei særstilling ved at de tilbyr omkring 100 kurs på samisk.
Go guoská kursafálaldagaide sámegielas, de lea Sámi allaskuvla earenoamáš dan dáfus go sii fállet birrasiid 100 kurssa sámegillii.
Dette utgjør omtrent tre firedeler av alle kurs som tilbys på samisk ved høyere læresteder i Norge.
Dat lea birrasiid golbma njealjádasoasi buot kurssain mat fállojuvvojit sámegillii alit oahpposajiin Norggas.
Tabell 5.4 viser at Samisk høgskole er den institusjonen som har produsert flest studiepoeng i samisk språk i perioden, med hele 13 499 studiepoeng.
Tabealla 5.4 čájeha ahte Sámi allaskuvla lea dat ásahus mii buvttada dán áigodagas eanemus oahppočuoggáid sámegielas, oktiibuot 14 499 oahppočuoggá.
Samisk høgskoles betydning for å sikre kandidater med høy kompetanse i samisk kan derfor ikke på noen måte overvurderes.
Sámi allaskuvlii mearkkaša earenoamáš ollu sihkkarastit kandidáhtaid geain lea alla sámegielgelbbolašvuohta.
I og med at Samisk høgskole også har flest studietilbud, ser vi en klar sammenheng mellom studietilbud og studiepoengproduksjon ved at jo flere studietilbud et lærested tilbyr i samisk, jo større blir studiepoengproduksjonen.
Go Sámi allaskuvllas leat maiddái eanemus oahppofálaldagat, de oaidnit čielga oktavuođa gaskal oahppofálaldagaid ja oahppočuoggáid buvttadeami. Mađi eambbo oahppofálaldagaid oahppoásahus fállá sámegielas, dađi eambbo buvttaduvvojit oahppočuoggát.
Innføringskurs i samisk har ikke like stor andel av studiepoengproduksjonen ved Samisk høgskole som ved andre læresteder, noe som tyder på at en større andel av studentene her er morsmålbrukere i samisk.
Sámegiela álgokursa buvttada unnit oahppočuoggáid Sámi allaskuvllas go eará oahppoásahusain, juoga mii čájeha ahte eanas oassi studeanttain dáppe lea sámegiella eatnigiellan.
Samisk høgskole har også stor kontinuitet i sine samiske språkkurs, noe som kan tyde på at de har flere fagpersoner som kan tilby kursene.
Sámi allaskuvllas lea maid buorre jotkkolašvuohta sámegiela giellakurssain, mii sáhttá mearkkašit ahte sis leat eambbo fágaolbmot geat sáhttet fállat kurssaid.
Tabellen viser også at 2017 var toppåret for studiepoengproduksjonen ved Samisk høgskole i denne perioden, med hele 2862 studiepoeng, og at tallene har gått noe opp og ned i perioden.
Tabealla čájeha maid ahte 2017 lei Sámi allaskuvllas olahusjahki buvttadeames oahppočuoggáid áigodagas, go olahedje oktiibuot 2862 oahppočuoggá. Dat čájeha maid ahte logut leat lassánan ja njiedjan áigodagas.
Den totale produksjonen av studiepoeng ved Samisk høgskole er for de fem siste årene 8747 studiepoeng, mens det for de fem foregående årene var 4752 studiepoeng.
Dan viđa maŋemus jagis leat Sámi allaskuvllas buvttaduvvon oktiibuot 8747 oahppočuoggá, seammás go dan vihtta ovddit jagi ledje 4752 oahppočuoggá.
Dette er en økning på 74 prosent, og det viser at sjøl om tallene kan gå opp og ned, så ser vi i det lange løp en klar økning i studiepoengproduksjonen.
Dat lea 74 proseanta lassáneapmi ja dat čájeha ahte vaikko logut mannet vulos bajás, de guhkit áiggi ektui lea čielga lassáneapmi oahppočuoggáid buvttadeamis.
Som vi ser, var det fra 2008 til 2011 en markant økning i studiepoengproduksjonen i nordsamisk.
Nugo oaidnit de lassánii oahppočuoggáidbuvttadeapmi davvisámegielas 2008 rájes gitta 2011 rádjái mearkkašahtti ollu.
Etter dette går den så opp og ned annethvert år.
Maŋŋil dan lassána ja njiedjá juohke nuppi jagi.
Slik Jon Todal har vist i Samiske tall forteller 4, har det de siste årene vært en nedgang i elevtallet i samisk som andrespråk i grunnskolen, etter at det i en periode var en markant oppgang i det samme elevtallet.
Nugo Jon Todal lea čájehan «Sámi logut muitalit 4», de lea daid maŋemus jagiid vuođđoskuvlla sámegiela nubbingielat ohppiid lohku njiedjan, maŋŋil go vuos lei mearkkašahtti ollu lassánan dat seamma ohppiidlohku.
Man kunne derfor anta at dette også ville gi utslag for studiepoengproduksjonen i samisk.
Danne sáhttá árvvoštallat ahte dát váikkuhii sámegiela oahppočuoggáid buvttadeapmái.
Imidlertid viser undertegnede i Samiske tall forteller 10 at nedgangen for samisk som andrespråk har stoppet opp for nord- og sørsamisk, mens det for lulesamisk har vært en betydelig oppgang.
Goitge čállen Sámi logut muitalit 10 ahte sámegiela nubbingielat logu njiedjan lea bisánan davvi- ja lullisámegielas, seammás go julevsámegielas lea hui ollu lassánan.
Hvis vi sammenholder studiepoengproduksjonen og elevtallsutviklingen i samisk, kan man ikke si at de følger hverandre.
Jus buohtastahttit oahppočuoggáid buvttadeami ja ohppiidlogu ovdáneami, de sáhttá lohkat ahte dat eai čuovo nubbi nuppi.
Studiepoengproduksjonen ser ut til å være relativt upåvirket av elevtallet.
Ohppiidlohku orru unnán váikkuheame oahppočuoggáid buvttadeapmái.
Dette illustreres også ved at 2017 er toppåret i nordsamisk studiepoengproduksjon.
Dan čájeha maiddái 2017 olahusjahki go davvisámegielas buvttaduvvo eanemus oahppočuoggát goassige.
Vi vet at språkfag generelt har hatt en alvorlig nedgang i flere år både innenfor videregående opplæring og innen høyere utdanning, der flere språkretninger har vært lagt ned de siste årene.
Mii diehtit ahte giellafágat obbalaččat lea duohtavuođas njiedjan máŋga jagi sihke joatkkaskuvllas ja alit oahpahusain, gos máŋga giellafága leat heaittihuvvon daid maŋemus jagiid.
Dette viser at ungdom i mindre grad velger språk som studievalg.
Dat čájeha ahte nuorat unnit válljejit giellafágaid oahppoválljemis.
Også dette kan ha mange årsaker, men da myndighetene fjernet kravet om obligatorisk opplæring i andrespråk i videregående opplæring, ga de kanskje samtidig signaler om at språk ikke var veldig viktig ?
Maiddái dása sáhttet leat máŋga siva, muhto go eiseválddit eai šat gáibidan geatnegahtton nubbingielat oahpahusa joatkkaskuvllas, de gánske seammás čujuhedje maid ahte giella dattege ii leat mávssolaš?
Likevel, hvis for eksempel spansk i mindre grad studeres ved norske læresteder, kan det være en ulempe for Norge, men spansk er fortsatt ikke et truet språk.
Goitge, jus ovdamearkka dihte spánskkagiela lohket unnit Norgga oahppoásahusain, de sáhttá dat leat hehttehussan Norgii, muhto spánskkagiella ii leat vuos áitojuvvon giella.
Hvis færre velger å studere samisk, kan det få store konsekvenser for samiske språk som faktisk er truet.
Jus unnit oahppit ja studeanttat válljejit lohkat sámegiela, de sáhttet leat stuora váikkuhusat sámegillii mii duohtavuođas lea áitojuvvon.
Derfor er det gledelig å se at sjøl om studiepoengproduksjonen går opp og ned, settes det også rekorder.
Danne lea illudahtti oaidnit go olahusat biddjojit, vaikko vel oahppočuoggáid buvttadeapmi rievddada ge vulos bajás.
Man kan med en viss rett hevde at samiske språkstudier relativt sett er mer populære enn øvrige språkstudier, ved at man ikke har hatt en kontinuerlig nedgang de siste årene.
Sáhttá oalle sihkkarit čuoččuhit ahte sámegiela giellaoahpuid eambbo válljejit go eará giellaoahpuid, go dat eai leat čađa gaskka njiedjan daid maŋemus jagiid.
Tabell 5.3 og figur 4 viser økning i studiepoengproduksjonen i samisk fra 2008 til i dag.
Tabealla 5.3 ja govus 4 čájeha sámegiela oahppočuoggáid buvttadeapmi lassánii 2008 rájes dássážii.
2017 er toppåret, men 2013 og 2014 har også en høy produksjon.
2017 lei olahusjahki, muhto 2013 ja 2014 buvttaduvvo maid ollu oahppočuoggát.
Den samiske studiepoengproduksjonen totalt har økt med hele 611 prosent på de ti siste årene og med 94 prosent de siste fem årene.
Sámegiela oahppočuoggáid buvttadeapmi obbalaččat lea lassánan olles 611 proseanttain dan logi maŋemus jagis ja 94 proseanta dan viđa maŋemus jagis.
Det betyr at stadig flere studerer samisk, og stadig flere avlegger eksamen i samiskspråklige studier.
Dat mearkkaša ahte eambbo studeanttat lohket sámegiela ja eambbogat čađahit eksámena sámegielat oahpuin.
Dette er svært positivt og har vært et uttalt ønske både fra Sametinget og fra statlige myndigheter.
Dat lea earenoamáš buorre ja lea juoga maid Sámediggi ja stáhta eiseválddit leat sávvan.
Ikke overraskende er studiepoengproduksjonen signifikant større for nordsamisk enn for lulesamisk og sørsamisk, men sett i forhold til hvor mange språkbrukere de ulike samiske språkene har, er ikke studiepoengproduksjonen i lulesamisk og sørsamisk mindre.
Ii hirpmástuhtte go davvisámegielas buvttaduvvojit ollu eambbo oahppočuoggát go julev- ja lullisámegielas, muhto jus geahččá dan ektui man ollu giellageavaheaddjit leat dain iešguđet sámegielain, de ii leat oahppočuoggáid buvttadeapmi unnit julev- ja lullisámegielas.
Når den totale studiepoengproduksjonen i samisk øker, medfører det at det samiske samfunnet er vinneren, uavhengig av ved hvilken institusjon studiepoengene produseres.
Go dat obbalaš oahppočuoggáid buvttadeapmi sámegielas lassána, de mielddisbuktá dat ahte sámi servodat lea vuoiti, beroškeahttá makkár ásahusas oahppočuoggát buvttaduvvojit.
Det er en styrke for samiske samfunn og for samiske studenter at de kan velge å studere samisk ved flere institusjoner, og det må også antas å være en kvalitativ styrke at flere institusjoner tilbyr kurs i samisk.
Dat nanne sámi servodaga ja sámi studeanttaid go sáhttet válljet lohkat sámegiela máŋgga ásahusas ja ferte maid jáhkkit ahte lea kvalitatiiva nanusvuohta go eambbo ásahusat fállet sámegiel kurssaid.
5.6 Tilrådinger
5.6 Rávven
Denne artikkelen har sett på studiepoengproduksjonen i samisk språk ved høyere utdanningsinstitusjoner i Norge.
Dát artihkal lea geahččan oahppočuoggáid buvttadeami sámegielas alit oahppoásahusain Norggas.
Tre institusjoner tilbyr i dag slike kurs: Samisk høgskole, UiT Norges arktiske universitet og Nord universitet.
Golbma ásahusa fállet dakkár kurssaid, Sámi allaskuvla, UiT Norgga árktalaš universitehta ja Davvi universitehta.
Som statistikken viser, har det vært økning i studiepoengproduksjonen i samisk, mens mange andre språkfag har lavere søkertall og lavere studiepoengproduksjon enn for fem og ti år siden.
Nugo statistihkka čájeha de lea oahppočuoggáid buvttadeapmi lassánan sámegielas, seammás go eará giellafágain leat unnit ohccit ja unnit oahppočuoggáid buvttadeapmi go vihtta ja logi jagi áigi.
Slik sett må man kunne si at studiepoengproduksjonen i samisk bidrar til at samiske språk kan brukes på stadig flere arenaer i samfunnet.
Dien dáfus sáhttá dadjat ahte sámegiela oahppočuoggáid buvttadeapmi lea veahkkin dasa ahte sámegiella sáhttá adnot álelassii eambbo arenain servodagas.
For å dekke et økende behov for høy kompetanse i samisk er det nødvendig å opprettholde studiepoengproduksjonen i alle samiske språk.
Go sámegielas galgá gokčat alit gelbbolašvuođa dárbbu mii lassána dađistaga, de lea dárbu doalahit oahppočuoggáid buvttadeami buot sámegielain.
Butenschøn-utvalget påpekte at rekrutteringen til høyere utdanning i samisk starter allerede i barnehagen.
Butenchøn-lávdegoddi čujuhii ahte sámegiela rekruteren alit oahpahussii álgá juo mánáidgárddis.
Det må derfor jobbes med rekruttering til samiskspråklige tilbud både i barnehagen, grunnskolen, videregående opplæring og til universitet og høgskole.
Danne ferte rekruteret sámegielat fálaldagaid sihke mánáidgárdái, vuođđoskuvlii, joatkkaskuvlii ja universitehtii ja allaskuvlii.
Det er også viktig med rekrutteringsstillinger i høyere utdanning.
Lea maid dárbu rekruterenvirggiide alit oahpahusas.
-stillinger bør brukes i større grad enn det som er tilfelle i dag.
Stipendiáhtat ja post-doc.virggit berrejit eambbo adnot go dat maid dál dahket.
Det er viktig at ulike institusjoner har et hovedansvar for kurs i ulike samiske språk, men det bør ikke medføre at andre institusjoner ikke også skal kunne bidra til studiepoengproduksjon i faget.
Lea dárbbašlaš ahte ásahusain lea váldoovddasvástádus daid iešguđet sámegiel kurssaide, muhto ii berre mielddisbuktit ahte eará ásahusat eai sáhte leat veahkkin buvttadeame oahppočuoggáid fágas.
Samarbeid mellom institusjonene er i denne sammenheng viktig.
Dán oktavuođas lea mávssolaš ahte ásahusat ovttasbarget.
SAK 7-samarbeidet bør derfor revitaliseres.
Dan dihte berre ealáskahttit SAK 7-ovttasbarggu.
Sjøl om studiepoengproduksjonen i alle tre samiske språk må sies å være god, er tallene sammenliknet med andre språk fortsatt relativt små.
Vaikko vel oažžu ge lohkat buorren oahppočuoggáid buvttadeapmi dan golmma sámegielas, de leat goitge logut eará gielaid ektui ain oalle unnit.
Dette betyr at flere av kursene kan være i fare for å bli nedlagt fordi de ikke bidrar til inntjening for lærestedet.
Dat mearkkaša ahte máŋga kurssa sáhttet heaittihuvvot go eai leat veahkkin dineme oahppoásahussii.
Fordi samiske språk er definert som definitivt truet og alvorlig truet av UNESCO, må disse ses i ei særstilling.
Sivas go sámegielat leat UNESCO mielde definerejuvvon leat čielgasit áitojuvvon ja hui garrasit áitojuvvon, de ferte daid geahččat sierradillin.
UiT Norges arktiske universitet har vedtatt å beskytte samiske studier, slik at ikke eventuelt lavere søkertall skal føre til nedlegging av samiske kurs.
UiT Norgga árktalaš universitehta lea mearridan suddjet sámegiel oahpuid, vai unnit ohcciidlohku ii galgga mielddisbuktit ahte sámegiel kurssat heaittihuvvojit.
Dette er et eksempel andre UH-institusjoner også bør vurdere.
Dát lea ovdamearka maid UA-ásahusat maid berrejit árvvoštallat dahkat.
Resultatindikatorene bør i større grad enn i dag belønne institusjoner som tilbyr samiske språkkurs med få studenter.
Boađusindikáhtorat berrejit eambbo go dál bálkkašit ásahusaid mat fállet sámegiel kurssaid unnán studeanttaiguin.
Statistikken påviser også at det er klar sammenheng mellom antall samiske kurs en institusjon tilbyr, og den samlede studiepoengproduksjonen i samisk.
Statistihkka čájeha maiddái ahte lea čielga oktavuohta gaskal sámegiel kurssaid logu maid ásahus fállá ja dan obbalaš oahppočuoggáid buvttadeami sámegielas.
Derfor bør sentrale myndigheter vurdere incitamenter slik at institusjonene motiveres til å tilby flere samiskspråklige kurs.
Danne berrejit guovddáš eiseválddit árvvoštallat movttiidahttindoaimmaid, vai ásahusat movttáskit fállat eambbo sámegielkurssaid.
Studiepoengindikatoren og kandidatindikatoren er i denne sammenhengen ikke nok.
Dán oktavuođas ii leat oahppočuoggáidindikáhtor ja kandidáhttaindikáhtor doarvái.
NOKUT stiller kvantitative og kvalitative krav til institusjoner som skal tilby høyere utdanning, også for samisk.
NOKUT gáibida kvantitatiiva ja kvalitatiivvalaš gáibádusaid ásahusain mat galget fállat alit oahpahusa, maiddái sámegielas.
De kvalitative kravene må være de samme for samisk som for andre fag.
Kvalitatiivvalaš gáibádusat fertejit leat seamma sámegielas go eará fágain.
Samisk utdanning skal holde høy kvalitet.
Sámegiel oahpahus galgá doallat alla dási.
Derimot bidrar de kvantitative kravene til at enkelte institusjoner ikke oppretter kurs fordi de ikke oppfyller de formelle kvantitetskravene.
Goitge dagahit kvantitatiiva gáibádusat ahte muhtin ásahusat eai álggat kurssaid go eai deavdde daid formálalaš kvantitehtagáibádusaid.
Flere av de kvantitative kravene vil i overskuelig framtid være umulige å oppfylle for samiske kurs.
Máŋga dain kvantitatiiva gáibádusain boahtte áiggis šaddá veadjemeahttun olahit sámegiel kurssaiguin.
Her bør Sametinget på ny gå i dialog med NOKUT og Kunnskapsdepartementet for å finne hensiktsmessige løsninger på situasjonen.
Dán ektui berre Sámediggi ođđasit gulahallat NOKUTain ja Oahpahusdepartemeanttain vai gávnnahit ávkkálaš čovdosiid dillái.
Mediesituasjonen for samisk opplæring og utdanning er ofte preget av negative enkelthenvendelser og spådommer om at samiske språk er i ferd med å dø ut.
Mediadilli sámegiel oahpahusa ja oahpu ektui lea dávjá báinnahallan negatiiva soaittáhat dáhpáhusaide ja einnostusaide ahte sámegiella lea oalát jápmime.
For å sikre gode elevtall for samisk og en god studiepoengproduksjon i språkene er det viktig å presentere samiske språk som nyttige og viktige.
Go galgá sihkkarastit buriid ohppiidlogu sámegielas ja buori oahppočuoggáid buvttadeami gielain, de lea dárbbašlaš ovdanbuktit sámegiela ávkkálažžan ja dárbbašlažžan.
En god og effektiv rekrutteringsstrategi er viktig for å sikre at studiepoengproduksjonen i samisk holder seg på et høyt nivå i framtida.
Buorre ja beaktilis rekruterenstrategiija lea mávssolaš go galgá sihkkarastit ahte sámegiela oahppočuoggáid buvttadeamis lea alla dássi boahtteáiggis.
Her er det viktig at det tilrettelegges for ungdommer og kandidater slik at de motiveres til høyere utdanning.
Dan ektui lea dárbu ahte heivehuvvo nuoraide ja kandidáhtaide vai movttáskit alit oahpahussii.
Fleksibilitet, signalisering av gode jobbmuligheter og mulighet for studieopphold i utlandet kan bidra til at ungdom velger å studere samisk språk.
Heivehanmunni, geažuhit buriid bargovejolašvuođaid ja vejolašvuohta oahppogalledeapmái olgoriikkas sáhttet leat veahkkin dasa vai nuorat válljejit lohkat sámegiela.
Mangel på lærekrefter i samisk medfører at lærestedene ikke alltid kan tilby de samme kursene hvert studieår.
Go váilot sámegiel oahpaheaddjit, de mielddisbuktá dat ahte oahppoásahusat eai sáhte fállat daid seamma kurssaid juohke skuvlajagi.
Da er det viktig med forutsigbare ordninger som gjør at studentene kan planlegge utdanninga. For eksempel bør det gis lett tilgjengelig informasjon om når de ulike samiskspråklige studietilbudene starter opp.
De lea hui dárbbašlaš ahte leat vuorddehahtti ortnegat mat dagahit ahte studeanttat sáhttet plánet oahpu go lea álki gávdnat dieđuid goas dat iešguđet sámegielat oahppofálaldagat álggahuvvojit.
Lærestedene bør legge slike planer for flere studieår fram i tid.
Oahppoásahusat berrejit ráhkadit diekkár plánaid máŋgga oahppojahkái ovddos guvlui.
Det bør være godt informert om disse planene, og de bør være lett tilgjengelige på internett.
Dakkár plánat berrejit leat bures dieđihuvvon ja berre leat álki gávdnat interneahtas.
Et interessant spørsmål når det gjelder studiepoengproduksjonen, er om utviklingen er tilbudsdrevet eller etterspørselsdrevet.
Beroštahtti gažaldat go guoská oahppočuoggáid buvttadeapmái lea jus ovdáneapmi lea doaimmahuvvon fálaldagaid dahje jearu vuođul.
Vi har tidligere dokumentert at antall kurs påvirker hvor mange studiepoeng som produseres.
Mii leat ovdal duođaštan ahte kurssaid lohku váikkuha dasa man ollu oahppočuoggát buvttaduvvojit.
Det kan se ut som om det er en betydelig etterspørsel etter samiske språkkurs som gir studiepoeng, og at det som må til for at produksjonen skal øke ytterligere, er at det utvikles og tilbys enda flere samiske språkkurs.
Orru leamen nu ahte leat oallugat geat ohcalit sámegiel kurssaid main oažžu oahppočuoggáid, ja dat mii ferte leat sajis vai buvttadeapmi galgá ain lassánit lea ahte ovddiduvvojit ja fállojit ain eambbo sámegiel kurssat.
Et kort innblikk i samiske studieprogram viser også at mange ikke fullfører på normert tid.
Oanehis geahčastagas čájehit sámegiel oahppoprográmmat ahte máŋggas eai geargga oahpuin normerejuvvon áigái.
I en rekke tilfeller mangler likevel kandidatene lite på å få gjennomført graden.
Máŋgga dilálašvuođas váilu kandidáhtain unnán vel vai čađahit gráda.
Disse defineres gjerne som «lavthengende frukter» i akademia, og UH-sektoren bør bestrebe seg på ei oppfølging av disse kandidatene slik at de får gjennomført utdanningsløpet.
Akademalaččat sii gohčoduvvojit «vuollin heaŋgájeaddji šaddun» ja de berrejit UA-suorggis áŋgiruššat čuovvulit daid kandidáhtaid vai gergehit oahpu.
NOU 2016:18 Hjertespråket drøfter også tiltak for rekruttering.
NAČ 2016:18 Váibmogiella digaštallá maid rekruteren doaibmabijuid.
Studiepoengproduksjonen i samisk vil fortsatt være en viktig indikator for hva som er samfunnsbehovet når det gjelder samiske språk, og for å styrke statusen for samiske språk.
Sámegiela oahppočuoggáid buvttadeapmi boahtá ain leat dehálaš indikáhtor gokčat servodatdárbbuid ja nannet sámegiela gielladili.
6 Sametingets bevilgninger til kulturformål i perioden 2006–2010
6 Sámedikki juolludeamit kulturulbmiliidda áigodagas 2006-2010
Yngve Johansen, prosjektleder, Sámi allaskuvla/Samisk høgskole
Yngve Johansen, prošeaktajođiheaddji, Sámi allaskuvla
Sammendrag Fra 2006 til 2010 har Sametingets budsjett til kulturformål økt fra 10.2 millioner til 16.1 millioner.
Čoahkkáigeassu 2006 rájes 2010 rádjai lea Sámedikki bušeahtta kulturulbmiliidda lassánan 10.2 miljovnna rájes 16.1 miljovnna rádjai.
I denne perioden har søknadssummen tredoblet seg, og bevilgningene har økt en halv gang.
Dan áigodagas lea ohcamušaid lohku golmmageardánit lassánan ja juolludeamit leat lassánan lahkkegearddi.
Antall søknader i perioden har variert mellom 220 og 290. Totalt har bevilgningen til ”andre tiltak” vært størst, dette er en samlepost for samiske kulturhus, festivaler, samiske kirkesaker, samisk idrett og andre mindre prosjekter.
Ohcamušaid lohku lea áigodagas rievddadan gaskal 220 – 290. Oktiibuot leat leamaš eanemus juolludeamit ”eará doaimmaide”, dat lea poasta mii čohkke sámi kulturviesuid, festiválaid, sámi girkoáššiid, sámi valáštallama ja eará unnit prošeavttaid.
25 % av bevilgningene i perioden har gått til litteratur.
Dan áigodagas juolluduvvui 25 % girjjálašvuhtii.
Søknader fra institusjoner utgjør 86 % av det totale søknadsantallet.
Ohcamušat institušuvnnain dahket 86 % ollislaš ohcamušlogus.
Finnmark har i perioden fått to tredeler av de bevilgede midlene til kulturformål.
Finnmárku lea áigodagas ožžon 2/3 oasi kulturulbmiliid juolludemiin.
Perioden sett under ett synes fylkesvise søknadssummer og innvilgede tilskudd å samsvare.
Go geahččá áigodaga ollislaččat, de orru fylkkaid mielde dássetvuohta ohcamušsupmis ja juolluduvvon doarjagiin.
6.1 Innledning
6.1 Álggahus
I mandatet til ”Faglig analysegruppe for samisk statistikk” som er gitt for perioden 2008 til 2011, er et av områdene ”Kulturarbeid og allmennkultur, herunder kunstuttrykk, media”.
Mandáhtas mii addui ”Sámi statistihka fágalaš analysajovkui” áigodagas 2008 rájes 2011 rádjai, lea okta suorgi ”Kulturbargu ja dábálaškultuvra, dan vuolis maiddái dáiddaalmmuheamit, media”
På bakgrunn av dette har gruppa valgt å se på Sametingets bevilgninger til kulturformål i perioden 2006 til 2010. Dette vil gjenspeile deler av det samiske kulturlivet i Norge, med hensyn til bevilgninger, aktivitet og geografisk fordeling.
Dan vuođul lea joavku válljen geahččat Sámedikki juolludemiid kulturulbmiliidda jagi 2006 rájes 2010 rádjai. Dat speadjalastá muhtun osiid sámi kultureallimis Norggas, mat gusket juolludemiide, aktivitehtii ja geográfalaš juohkimii.
Sametingets tildeling til kultur baserer seg på hovedmålet, som er ”et levende og allsidig samisk kunst- og kulturliv”. Dette er splittet opp i ulike delmål og en strategi for å nå hoved- og delmål.
Sámedikki kulturjuolludemiide lea vuođđun váldomihttu mii lea ”ealli ja máŋggabealat sámi dáidda- ja kultureallin”, das leat fas iešguđetlágan oassemihtut ja strategiija movt joksat váldo- ja oassemihtuid.
Tallene som benyttes i denne artikkelen, er hentet fra Norut Altas evaluering av Sametingets tilskudd til kulturutvikling for perioden 2006–2008, Sametingets årsmelding for 2009 og 2010 og Sametingets kulturavdeling.
Logut máid geavahit dán artihkkalis leat vižžon Norut Alta-Áltá Sámedikki kulturdoarjjaortnega árvvoštallamis áigodaga 2006-2008, Sámedikki jahkedieđáhusas 2009 ja 2010 ja Sámedikki kulturossodagas.
6.2 Søknader til Sametinget
6.2 Ohcamušat Sámediggái
Sametinget har helt fra oppstarten i 1989 støttet samisk kulturelt arbeid økonomisk.
Sámediggi lea juo dan rájes go ásahuvvui 1989:s dorjon sámi kultuvrralaš bargguid ruđalaččat.
I perioden 2006 til 2011 er den gjennomsnittlige bevilgningen til kulturformål pr. år på litt over 13 millioner.
Áigodagas 2006-2011 lea leamaš gaskamearálaš juolludeapmi kulturulbmiliidda juohke jagi badjelaš 13 miljovnna.
I samme tidsperiode er den gjennomsnittlig søknadssum på nesten 35 millioner.
Seamma áigodagas lea gaskamearálaš supmi ohcamušain measta 35 miljovnna.
Som det framgår av tabell 6.1, varierer den årlige søknadssummen ganske mye, men innenfor tidsrommet 2006 til 2010 har Sametinget innvilget omtrent 37 % av den totale søknadssummen.
Nugo boahtá ovdan tabeallas 6.1, de rievddada ohcamušaid jahkásaš supmi oalle ollu, muhto áigodaga 2006-2010 siskkobealde, lea Sámediggi juolludan sullii 37 % ollislaš ohcamušsupmis.
I denne perioden omfatter det tildelinger til litteratur, musikk, billedkunst, barns oppvekstvilkår, tegneserier og andre tiltak, herunder samiske kulturhus, samiske musikkfestivaler og samisk idrett m.m.
Dan áigodagas lea dat sisttisdoallan juolludemiid girjjálašvuhtii, musihkkii, govvadáidagii, mánáid bajásšaddaneavttuide, govvaráidduide ja eará doaimmaide, dan vuolis ea.ea. sámi kulturviesut, sámi musihkkafestiválat ja sámi valáštallan.
Bevilgningene fra Sametinget til kulturformål var i 2006 litt over 10,2 millioner, og i 2010 var den steget til vel 16 millioner.
Sámedikki juolludeamit kulturulbmiliidda ledje 2006:s veaháš badjelaš 10.2 miljovnna ja 2010:s ledje lassánan badjelaš 16 miljovdnii.
Søknadssummen i 2006 var på nesten 15,3 millioner og i 2010 på over 50 millioner kroner.
Ohcamušaid supmi lei 2006:s measta 15.3 miljovnna ja 2010:s badjel 50 miljovnna ruvnno.
I 2006 bevilget Sametinget 67 % av den totale søknadssummen, og i 2010 ble det bevilget omtrent 32 % av søknadssummen.
2006:s juolludii Sámediggi 67 % ollislaš ohcamušsupmis ja 2010:s juolluduvvui sullii 32 % ohcamušsupmis.
Fra 2006 til 2010 har søknadssummen tredoblet seg, og bevilgningen har økt en halv gang.
2006 rájes 2010 rádjái lea ohcamušaid supmi lassánan golmma gerddiin ja juolludeamit leat lassánan láhkke gerddiin.
Det årlige antall søknader til kulturformål har fra 2006 til 2010 ligget mellom 220 og 290, og de innvilgede søknadene mellom 105 og 150. For disse årene er det gjennomsnittlig 262 søknader og vel 128 som blir innvilget. Fra 2006 til 2010 ble nesten 49 % av søknadene innvilget.
Jahkásaš lohku ohcamušain kulturulbmiliidda lea leamaš 2006 rájes 2010 rádjai gaskal 220 ja 290, ja juolluduvvon ohcamušain gaskal 105 ja 150. Dieid jagiid lea ohcamušaid gaskamearálaš lohku 262 ja lohku juolludemiin bures 128. 2006 rájes 2010 rádjai, juolludedje measta 49 % buot ohcamušain.
I perioden 2006 til 2010 er det bare i 2006 det har vært flere innvilgede enn avslåtte søknader.
Áigodagas 2006-2010 leat dušše jagi 2006:s leamaš eanet juolluduvvon go hilgojuvvon ohcamušat.
Når vi sammenligner figur 6.1 og 6.2, virker det som om søknadsantallet er forholdsvis stabilt, men at søknadssummen har økt en del og spesielt i 2010. I disse tallene ligger det også at en del enkeltsøknader med store søknadsbeløp ikke har fått tildelinger de siste årene.
Go buohtastahttá govvosiid 6.1 ja 6.2, de orru ohcamušaid lohku oalle dásset, muhto ohcamušlohku lea lassánan muhtun ráje ja erenoamážit 2010:s. Dain loguin leat maiddái muhtun eaŋkilohcamušat main lea stuora ohcamušsupmi, mat eai leat ožžon juolludemiid maŋemus jagiid.
6.4 Bevilgninger til de ulike prosjektområdene i perioden 2006–2010
6.4 Juolludeamit iešguđetge prošeaktasurggiide áigodagas 2006-2010
Sametinget definerer de ”ulike tiltaksområder”, og mange av tildelingene kan berøre flere tiltaksområder.
Sámediggi definere ”iešguđetge doaibmasurggiid” ja máŋga juolludeami sáhttet guoskat máŋga doaibmasuorgái.
Noe av variasjonen til støtten kan derfor ha sammenheng med hvilket område søknaden primært faller inn under.
Nu ahte muhtun ráje doarjagiid rievddadeamis sáhttá leat oktavuohta dasa makkár suorgái ohcamuš rievtti mielde gullá.
Men også de strategier Sametinget har satt opp for å oppnå de ulike delmålene, er med på å styre tildelingene.
Muhto maiddái strategiijat maid Sámediggi lea bidjat joksat iešguđetge oasseulbmiliid leat mielde stivreme juolludemiid.
Av figur 6.4 framgår det at prosentvis er det ”andre tiltak” som tildeles mest midler i perioden 2006–2010. Variasjonene har en sammenheng med Sametingets strategier for tildeling til kulturformål og de politiske føringer som gjøres i Sametinget.
Govvosis 6.4 boahtá ovdan ahte proseanttaid mielde lea ”eará doaimmaide” juolluduvvon eanemus ruhta áigodagas 2006-2010. Rievddademiide lea oktavuohta Sámedikki kulturulbmiliid juolludemiid strategiijain ja dain politihkalaš jođihemiin mat dahkkojit Sámedikkis.
Men for å kunne oppfylle strategiene er Sametinget også avhengig av søknader som dekker disse områdene.
Muhto jus galgá joksat strategiijaid, de lea Sámediggi maiddái gitta ohcamušain dain surggiin.
Figur 6.5 viser at ulike institusjoner i hovedsak er søkere til kulturformål, de utgjør 86 % av total søkermasse fra 2006 til 2008. Institusjoner er kommuner, samiske sentre, idrettsorganisasjoner og lignende.
Govus 6.5 čájeha ahte eanaš ohccit kulturulbmiliidda leat iešguđetlágan institušuvnnat, dat leat 86 % ollislaš ohcciidmearis 2006 rájes 2008 rádjai. Institušuvnnat leat suohkanat, sámi guovddážat, valáštallan organisašuvnnat ja sullásaččat.
Det er omtrent like mange menn og kvinner som er søkere til Sametingets kulturformål.
Sámedikki kulturulbmiliidda ohcet sullii ovttamađe dievddut ja nissonat.
14 % av søknadene kommer fra personer som ikke er tilknyttet institusjoner.
14 % ohcamušain bohtet olbmuin geain ii leat čatnašupmi ásahussii.
Her kunne det vært interessant å se på hva som er årsaken til at antallet søknader fra enkeltmennesker er forholdsvis lavt.
Dan dáfus livčče miellagiddevaš iskat siva manne ohcamušaid lohku eaŋkilolbmuin lea oalle unnán.
Kan det ha sammenheng med søkeprosedyrene, mangel på gode prosjekt eller med Sametingets tildelinger?
Sáhttá go leat juoga ohcanvugiin, váilot go buorit prošeavttat vai lea go oktavuohta Sámedikki juolludemiiguin?
6 Forskningsrådene – 40 år for samisk forskning
6 Dutkanráđit – 40 jagi sámi dutkamii
Kari Morthensen, spesialrådgiver, Norges forskningsråd
Kari Morthensen, earenoamášráđđeaddi, Norgga dutkanráđđi
Kapitlet gir en kronologisk framstilling av den organiserte innsatsen for samisk humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning i Norges allmennvitenskapelige forskningsråd (NAVF) og Norges forskningsråd, og hvordan enkelte fokusområder har vært behandlet i de ulike programmene.
Čoahkkáigeassu Kapihtal addá kronologalaš ovdanbuktima organiserejuvvon áŋgiruššamis sámi humanisttalaš ja servodatdieđadutkamis Norgga álbmotdiehtaga dutkanráđis(NADD) ja Norgga dutkanráđis, ja čájeha movt muhtin fokussuorggit leat gieđahallon daid iešguđet prográmmain.
Rådet for humanistisk forskning (RHF) i NAVF startet det første forskningsprogrammet, som gikk over ti år og var RHFs mest langvarige program.
Humanisttalaš dutkama ráđđi (HDR) NADDas álggahuvvui dat vuosttaš dutkanprográmma, mii bisttii badjel logi jagi ja lei HDRa buot guhkimus prográmma.
Forskningsrådssystemet har hittil finansiert tre program.
Dutkanráđiidvuogádat lea dássážii ruhtadan golbma prográmma.
To av dem var tiårige - det ene løper fortsatt, men er i avslutningsfasen -, ett var femårig.
Guokte dain ledje logi jagi áigodahkii – dat nubbi lea ain jođus, muhto lea dál loahpahuvvome -, okta ges lei viđa jagi áigodahkii.
Mellom programperiodene har rådene avsatt midler til samisk humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning, men med mindre organisert styring og oppfølging enn i programmene.
Gaskal prográmmaáigodagaid leat ráđit juolludan ruđaid sámi humanisttalaš ja sámi servodatdiehtaga dutkamii, muhto dain lea leamaš unnit organiserejuvvon stivrejupmi ja čuovvoleapmi go prográmmain.
Samlet budsjett til programmer og avsetninger har hittil vært 167 mill. kroner.
Prográmmaid bušeahtta ja juolludeamit oktiibuot leat gártan 167 milliuvnna ruvnno.
Det første forskningsprogrammet var det om i størst grad fokuserte på særskilte problemstillinger knyttet til oppbygging av samisk forskning og forskningsmiljøer.
Dat vuosttaš dutkanprográmma eanemusat čalmmustahtti earenoamáš váttisvuođačuolmmaid, mat guske sámi dutkamii ja dutkanbirrasiid huksemiidda.
Programmet benyttet flere spesielle virkemidler, som et eget delprogram for vitenskapsteori og varierte former for institusjonsstøtte ut fra konkrete behov.
Prográmma anii máŋga earenoamáš váikkuhangaskaoami, dieđalašteoriijai lei sierra oasseprográmma ja konkrehtalaš dárbbuid vuođul ledje máŋggalágán vuogit ásahusdoarjagii.
Det neste programmet, som startet omtrent ti år etter avslutningen av det første, utlyste enkelte ganger spesielle virkemidler, for eksempel kompetansehevingsstøtte til høgskolene.
Dat nubbi prográmma, mii álggahuvvui logi jagi maŋŋil dan vuosttaža, ohcalii soames gerddiid earenoamáš váikkuhangaskaomiid, ovdamearkka dihte gelbbolašvuođaloktendoarjaga allaskuvllaide.
Det nåværende programmet har stort sett benyttet seg av de virkemidlene resten av Forskningsrådet bruker.
Dálá prográmma lea eanas ávkkástallan dain gaskaomiin maid muđui Dutkanráđđi atná.
Man anser at de samiske forskningsmiljøene i mindre grad har behov for særskilte ordninger nå, med unntak av individuelle doktorgradsstipend, som Forskningsrådet ellers stort sett har gått bort fra.
Oaidnit ahte sámi dutkanbirrasat unnit dárbbašit earenoamáš ortnegiid dál, earret daid ovttaskas doavttirgrádastipeanddaid, maid Dutkanráđđi muđui lea juo heaitán.
I alt har forskningsrådssystemet i løpet av disse 40 årene tildelt. 34 doktorgradsstipend, fem av dem som deler av større forskningsprosjekter.
Oktiibuot lea Dutkanráđđi dan 40 jagis juolludan 34 doavttirgrádastipeandda, viđas dain leat oassin stuorit dutkanprošeavttas.
Når det gjelder tematikk, fokuserte man i NAVF på samisk forskning i de tradisjonelle forskningsfagene, men senere har de samiske forskningsprogrammene vært opptatt av tema og problemstillinger som omfatter flere humanistiske og samfunnsvitenskapelige fag.
Go guoská fáttáide, de NADDa čalmmustahtte sámi dutkamis daid árbevirolaš dutkanfágaid, muhto maŋŋil leat sámi dutkanprográmmat beroštan fáttáin ja váttisvuođačuolmmain mat guoskkahit eambbo humanisttalaš ja servodatdieđalaš fágaid.
Samisk språk har imidlertid vært viet stor oppmerksomhet i alle programmene.
Sámegillii maid lea biddjon eambbo fuomášupmi buot prográmmain.
Det gjelder også de små samiske språk- og kulturområdene, og etter hvert er det gitt støtte også til prosjekter som har samiske språk og kulturer utenfor Norge som forskningsfelt.
Dat guoská maid daid smávva sámi gielaid- ja kultursurggiide, ja dađistaga lea juolluduvvon ruhta maiddái prošeavttaide main lea sámi giella ja kultuvra olggobealde Norgga, mii lea leamaš dutkanguovlun.
Et særtrekk ved forskningsrådenes holdning til samisk forskning er at det fra 1976 til i dag har vært avsatt midler uten opphold, også i "mellomperiodene" mellom programmer.
Earenoamášvuohta dutkanráđi guottuin sámi dutkama ektui lea ahte 1976 rájes otnážii leat juolluduvvon ruđat bisánkeahttá, maiddái “gaskaáigodagaid” gaskal prográmmaid.
Innenfor humanistisk og samfunnsvitenskapelig forskning ellers i forskningsrådene har det ikke vært vanlig å sørge for slik kontinuitet på felt der man har hatt tidsbegrensete programmer.
Humanisttalaš ja servodatdiehtaga dutkamiin ja muđui dutkanráđiid siskkobealde ii leat leamaš dábálaš ahte fuolahit vai šaddá kontinuitehta surggiin, main leat leamaš áigeráddjejuvvon prográmmat.
Statistikken er utarbeidet spesielt for denne artikkelen og har ikke vært publisert tidligere.
Statistihkka lea ráhkaduvvon earenoamážiid dán artihkkalii iige lea almmuhuvvon ovdal.
Noen utvalgte prosjekter fra de to siste programmene presenteres i rammer.
Muhtin válljejuvvon prošeavttat dan guovtti maŋemus prográmmas ovdanbuktojuvvojit rámmaid siste.
6.1 Innledning
6.1 Álgu
Forskningsrådene i Norge har en lang tradisjon for satsing på samisk forskning i humanistiske og samfunnsvitenskapelige fag.
Norgga dutkanráđiin lea guhkes árbevierru go guoská sámi dutkamii humanisttalaš ja servodatdieđalaš fágaid áŋggirdeapmái.
Den første øremerkingen av midler til samisk humanistisk forskning startet i 1976, og det første forskningsprogrammet så dagens lys i 1981, og derfra fram til i dag går det en ubrutt linje med forskningsprogrammer og -satsinger innenfor disse fagene.
Dat vuosttaš merkejuvvon ruhtademiin sámi humanisttalaš dutkamis álggahuvvui 1976, ja vuosttaš dutkanprográmma álggahuvvui 1981, ja dan rájes dássážii manná bisánkeahtes linja dutkanprográmmaiguin ja -áŋggirdemiiguin siskkobealde daid fágaid.
Norge er det eneste landet som kan vise til målrettet satsing på samisk forskning over så lang tid.
Norga lea áidna riika mii sáhttá čájehit ulbmilaš áŋggirdeami sámi dutkamii nie guhkes áiggi badjel.
Programmenes varighet, innretning og budsjett har variert, og det vil jeg belyse i denne artikkelen.
Prográmmaid guhkkodat, ásahus ja bušeahtta lea rievddadan, ja lea dat maid áiggun čuvget dán artihkkalis.
Forskjellige programmer og satsinger i forskningsrådssystemet har finansiert samiskrelatert forskning innenfor sine tema.
Iešguđetlágan prográmmat ja áŋggirdeamit dutkanráđiidvuogádagas leat ruhtadan sámi gullevaš dutkamiid siskkobealde iežaset fáttáid.
Også innenfor "fri prosjektstøtte" er det tildelt midler til samiske forskningsprosjekter.
Maiddái siskkobealde “friddja prošeaktadoarjaga” leat juolluduvvon ruđat sámi dutkanprošeavttaide.
I denne artikkelen vil jeg imidlertid bare se på de programmene som eksplisitt har påtatt seg ansvar for å rekruttere til og utvikle samisk forskning og samiske forskingsmiljøer.
Dán artihkkalis áiggun dušše geahčadit daid prográmmaid mat čielgasit leat badjelasat váldán ovddasvástádusa háhkat ja ovdánahttit sámi dutkama ja sámi dutkanbirrasiid.
Derfor fokuserer artikkelen på de humanistiske og samfunnsvitenskapelige programmene og satsingene.
Danne čalmmustahttá artihkal daid humanisttalaš ja servodatdieđalaš prográmmaid ja áŋggirdemiid.
6.1.1 Hva er et forskningsprogram?
6.1.1 Mii lea dutkanprográmma?
Forskningsrådet organiserer mange av oppgavene sine i tidsbegrensete programmer.
Dutkanráđđi organisere iežaset doaimmaid áigeráddjejuvvon prográmmaide.
Dette bidrar til å målrette innsatsen mot spesielt prioriterte områder og fremmer koordinering, samarbeid og informasjonsutveksling mellom ulike forskningsmiljøer.
Dat daguha ahte ulbmilaččat barget earenoamážiid vuoruhuvvon surggiiguin ja ovddidit koordinerema, ovttasbarggu ja diehtojuohkinlonohallama gaskal iešguđet dutkanbirrasiid.
Et forskningsprogram har et styre som styrer etter en programplan, påser at programmets prosjekter bidrar til å oppfylle programmets målsettinger og følger opp prosjektene underveis.
Ovtta dutkanprográmmas lea stivra, mii stivre prográmmaplána mielde, geahččá vai prošeavttat olahit prográmma ulbmiliid ja čuovvolit prošeavttaid dađistaga.
Forskningsrådets programmer kan ha som siktemål å frambringe anvendbare forskningsresultater, men Rådets grunnforskningsprogrammer har gjerne bredere målsettinger og omfatter ofte rekruttering til forskningsfeltet og bidrag til langsiktig oppbygging av forskningsmiljøer.
Dutkanráđi prográmmain sáhttá leat ulbmilin ovdanbuktit anihahtti dutkanbohtosiid, muhto Ráđi vuođđodutkanprográmmain leat maiddái viidát ulbmilat ja guoskkaha dávjá dutkansuorggi rekrutteremii ja veahkeha hukset dutkanbirrasiid guhkesáiggi ektui.
Alle programmene for samisk forskning har vært grunnforskningsprogrammer.
Buot prográmmat sámi dutkamiin leat leamaš vuođđodutkanprográmmat.
6.1.2 Datamaterialet
6.1.2 Diehtomateriálat
Datagrunnlaget for artikkelen er, av tidsmessige og praktiske årsaker, begrenset til det som i dag foreligger i Norges forskningsråd.
Diehtovuođđu artihkkalii lea, áiggi ja praktihkalaš sivaid geažil, ráddjejuvvon dasa mii dál lea Norgga dutkanráđis.
Om perioden 1976-80 foreligger det ingen opplysninger, og det er sparsomt med informasjon om den samfunnsvitenskapelige satsingen 1983-93. Den øvrige virksomheten er imidlertid forholdsvis godt dokumentert.
Áigodagas 1976-1980 eai leat makkárge dieđut, ja dieđut leat maid vátnásat áigodagas 1983-93 servodatdiehtaga áŋgiruššama hárrái. Muđui leat eará doaimmat bures duođaštuvvon.
Takket være den grundige evalueringen av programmet "Samisk og kvensk språk, historie og kultur" (se 6.2.1.1) er dette programmet atskillig bedre dokumentert enn den påfølgende perioden uten organisert program.
Lihkkus lea prográmma “Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra” vuđolaččat árvvoštallon (geahča 6.2.1.1). Dát prográmma lea ollu buorebut dokumenterejuvvon go dan ovddit áigodagas, mas ii lean čielgasit organiserejuvvon prográmma.
Deretter stiger datakvaliteten igjen, i takt med økende krav til registrering av og rapportering fra offentlig virksomhet.
Dasto lassána diehtokvalitehta fas, seammás go almmolaš doaimmaide šaddet eambbo gáibádusat registreremii ja raporteremii.
Tabellene gir oversikt over prosjekter og prosjekttyper fordelt på fag og institusjoner, unntatt for perioden 1994-2000, der det ikke foreligger opplysninger om fagfordeling.
Tabeallain bohtet ovdán prošeavttat ja prošeaktašlájat juhkkojuvvon fágaide ja ásahusaide, earret áigodagas 1994-2000, go dalle eai gávdno dieđut fágasirremis.
De er begrenset til tildelinger som anses som direkte rekrutterende eller kompetanseoppbyggende.
Dat leat ráddjejuvvon juolludemiide, maid oidne leat njuolgut rekruterejeaddjin dahje gelbbolašvuođahuksejeaddjin.
Andre tiltak, som gjesteforsker-, professor II-, utenlandsstipend, arrangements- og publiseringsstøtte, er ikke tatt med.
Eará doaibmabijut eai leat váldon mielde, nugo guossedutkan-, professora II-, olgoriikastipeanda, lágidan- ja almmuhandoarjagat.
Prosjekttypene er ført opp med de betegnelsene de hadde i det tidsrommet tabellen gjelder for.
Prošeaktašlájat leat čállojuvvon daiguin namahusaiguin go ledje dan áigodagas mii guoská tabellii.
"Hovedfagsstipend" har for eksempel skiftet navn til "studentstipend" og senere "mastergradsstipend" i løpet av de årene artikkelen omhandler.
“Váldofágastipeanda” lea ovdamearkka dihte molson nama “studeantastipeandan” ja maŋŋil fas “mastergrádastipeandan” daid jagiid go dán artihkkalis lea sáhka.
For de to programmene i Norges forskningsråd er det også tatt med tabeller som viser hvilke prosjekttyper som ble utlyst år for år i programperiodene.
Dan guovtti prográmmas Norgga dutkanráđis leat maid váldon mielde tabeallat, mat čájehit makkár prošeaktašlájat almmuhuvvojedje jagis jahkái prográmmaáigodagain.
Slike opplysninger har det ikke vært mulig å skaffe for de andre periodene.
Diekkár dieđuid ii leat leamaš vejolaš gávdnat daid eará áigodagain.
I løpet av de årene som omfattes av denne artikkelen, har både tenkningen og terminologien knyttet til forskningsbevilgninger endret seg.
Daid jagiid go dán artihkkalis lea sáhka, de lea sihke jurddašeapmi ja terminologiija rievdan, dan ektui mii lea čatnasan dutkanjuolludemiide.
Det har også organiseringen, så vel av departementene som av forskningsrådssystemet.
Dan lea maid organiseren dahkan, sihke departemeanttain ja dutkanvuogádagain.
Jeg redegjør kortfattet for dette der jeg menter det er nødvendig.
Dien mun čielggadan oanehaččat dakko gokko oaivvildan leat dárbun.
6.2 Kronologisk gjennomgang av programmer og satsinger
6.2 Kronologalaš geahčadeapmi prográmmain ja áŋgiruššamiin
6.2.1 1981-1993
6.2.1 1981-1993
6.2.1.1 "Samisk og kvensk språk, historie og kultur" (1981-1990)
6.2.1.1 "Sámi ja kvena giella, historjá ja kultuvra" (1981-1990)
Rådet for humanistisk forskning (RHF) i NAVF startet i 1981 et program for forskning i samisk og kvensk språk, historie og kultur.
NDDDa Humanisttalaš dutkanráđđi (HDR) álggahii 1981 dutkanprográmma mas dutkagohte sámi ja kvena giela, historjjá ja kultuvrra.