pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget har over flere år gitt tilskudd til Sápmi Music over søkerbaserte ordninger.
Sámediggi lea Sápmi Music ohcandoarjja ortnega bokte.
Sápmi Music evalueres i 2015/2016.
Sápmi Music evaluerejuvvo jagiin 2015/2016.
Sametinget har igangsatt et arbeid med styrking og videreutvikling av rammevilkårene for joik, samisk musikk og for samiske musikere.
Sámediggi lea álggahan barggu man ulbmil lea nanusmahttit ja ovdánahttit rámmaeavttuid luohtái, sámi musihkkii ja sámi musihkkariidda.
Arbeidsgruppens rapport som kommer første halvdel av 2016 vil blant annet inneholde anbefalinger.
Bargojoavkku raporta mii gárvána vuosttaš 2016 jahkebealis sisttisdoallá árvalusaid.
Arbeidsgruppen påpeker at det er et behov for oppbygging av et sterkt fag-/kompetansemiljø for joik og samisk musikk.
Bargojoavku fuomášuhttá ahte lea dárbu hukset nanu fága ja mohtorguovddáža luohtái ja sámi musihkkii.
Over søkerbaserte ordninger gis det støtte til musikkutgivelser, turnéstøtte og honorar.
Ohcandoarjaga bokte addo doarjja musihkka almmuhemiide, johttimátkkiide, ja bálkáhemiide.
Og til andre festivaler og arrangement hvor samisk musikk og joik er del av innholdet.
Ja maiddái eará festiválaide ja doaluide gos sámi musihka ja luohti leat oassin
Museumsfeltet:
Musea suorgi:
Sametinget har forvaltningsansvar, og gir driftstilskudd til seks konsoliderte samiske museer.
Sámedikkis lea hálddahuslaš ovddasvástádus ja addá doaimmahandoarjaga guđa konsoliderejuvvon sámi museai.
I tillegg får de støtte over søkerbaserte ordninger til ulike prosjekter.
Dasa lassin ožžot sii doarjagiid doarjjaohcamiid bokte iešguđet prošeavttaide.
De arbeider etter nasjonal og internasjonale museumsfaglige prinsipper, og er medlem i det nasjonale museumsnettverket.
Sii čuvvot našunála ja internašunála museafágalaš prinsihpaid barggadettiin ja leat miellahtut našunála museafierpmádagas.
De samiske museene er ulike av størrelse og alder, men fungerer sammen med de samiske kultursentraene som hjørnesteinsbedrifter i de samiske samfunnene.
Sámi museat leat iešguđet áiggi álggahuvvon ja sturrodagas, ja doibmet ovttas eará sámi kulturásahusaiguin dakkár dehálašfitnodahkan sámi servodagain.
De har dels noe ulike virksomhetsområder, men felles er at de har høy kompetanse innen sine fagområder.
Dain leat iešguđetlágan doaibmasuorggit, muhto buohkain lea alla gelbbolašvuohta iežaset fágasuorggis.
Sametinget har lagt fram en Museumspolitisk redegjørelse i 2013, som ligger til grunn for Sametingets forvaltning og politikk på området.
Sámediggi lea ovddidan Museapolitihkalaš čilgehusa 2013:s, mii lea vuođđun dasa movt Sámediggi hálddaša suorggi ja makkár politihkka das lea suorggis.
Bååstede- tilbakeføring av samisk kulturarv.
Bååstede – sámi kulturárbbi ruovttoluotta fievrrideapmi
I 2012 underskrev Sametinget, Norsk folkemuseum og Kulturhistorisk museum en avtale om å tilbakeføre samiske kulturhistoriske gjenstander til de samiske museene.
Jagi 2012 vuolláičállojuvvon šiehtadusas gaskal Kulturhistorjjálaš musea, Norgga álbmotmusea ja Sámedikki. Šiehtadus gieđahallá sámi kulturhistorjjálaš dávviriid ruovttoluotta fievrrideami Norgga álbmotmuseas ja Kulturhistorjjálaš museas guđa sámi museaide.
Dette er samisk kulturarv som ble ført bort fra det samiske samfunnet.
Lea sáhka sámi kulttorárbbis mii fievrreduvvui eret sámi servodagas.
Arbeidet med gjennomgang av arkivmaterialet og forberedelse for konservering av gjenstandene lokalisert ved Norsk folkemuseum er igangsatt.
Bargu mannat čađa arkiivamateriála ja ráhkkanahttit biergasiid konserverema lea álggahuvvon Norgga Álbmotmuseas.
I dag er det Sametinget som støtter arbeidet med 1 mill. kr årlig, i tillegg til at det er bevilget en mindre del prosjektmidler fra andre instanser.
Odne lea Sámediggi mii doarju dán barggu 1 miljon ruvnnuin jahkásaččat. Dasa lassin juolluduvvojit unnit prošeakta doarjagat eará ásahusain.
Det er ennå behov for finansiering av tilbakeføringen, som er kostnadsberegnet til 17 mill. kr, noe som Sametinget ønsker et samarbeid med sentrale myndigheter om.
Lea ain dárbu ruhtadeapmái mii lea rehkenaston máksit 17 mill, dasa áiggošii Sámediggi ahte guovddáš eiseválddit searvvaše.
Kultursentre/flerbrukshusene/kulturhus/møteplasser Sametinget gir direktetilskudd til 16 institusjoner som i sametingsbudsjettet er kategorisert som Samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner.
Kulturguovddážat/ máŋggageavahusviesut/kulturviesut/ deaivvadanbáikkit Sámediggi addá njuolggodoarjaga 16 ásahussii mat Sámedikki bušeahtas leat kategoriserejuvvon Sámi kulturviessun ja kulturgaskkustaninstitušuvnnat.
Det kan også gis støtte til ulike prosjekt og arrangement over Sametingets søkerbaserte ordninger.
Iešguđetlágan prošeavttaide sáhttá maid juolluduvvo doarjja Sámedikki doarjjaohcamiid bokte. Dát ásahusat ovddastit máŋggabealatvuođa sihke sisdoalus ja doaimmas.
Disse institusjonene representerer et stort mangfold når det gjelder innhold og funksjon, og det er stor variasjon i størrelsen på institusjonene både hva gjelder aktivitet og antallet personer tilknyttet virksomheten og i nedslagsfeltet til institusjonene.
Ásahusaid sturrodat sihke doaimmaid, bargiid ja guovlluid viidodagaid rievddada.
Flere institusjoner har et nasjonalt eller regionalt nedslagsfelt, og med et bredt virksomhetsfelt.
Máŋgga ásahusas lea našunála dahje regionála ovddasvástádus ja dain lea doaimmat leat máŋggaláganat.
Mange av kulturhusene er små med en ren lokal virksomhet, og da ofte uten noen ansatte.
Máŋga kulturviesu leat unnit ja dain lea njulgestaga báikkálaš doaibma, ja dávjá ii oktage bálkáhuvvon bargi.
Noen av institusjonene har en kunstfaglig/spesialisert virksomhet, og denne virksomheten kan også være grenseoverskridende.
Muhtun ásahusain lea dáiddafágalaš doaibma, ja dat doaibma sáhttá maid leat rájiid badjel.
De samiske samfunn har en variert dekning hva gjelder typer institusjoner og andre organ innenfor ovennevnte kunst- og fagfelt.
Sámi servodagain lea gávdnojit iešguđet muddui ásahusat ja eará orgánat ovdalis namuhuvvon dáidda- ja fágasurggiin.
Og fremdeles er det kategorier institusjoner de samiske samfunn mangler for å kunne dekke behov og løse samfunnsoppgaver.
Ain gávdnojit kategoriijat ásahusain maid váilot sámi servodagain vai čoavddáše dárbbuid ja servodatdoaimmaid.
I et kortsiktig perspektiv vurderes det særlig å være udekkede nasjonale behov når det gjelder et egnet Samisk kunstmuseum og en form for fagmiljø for joik og musikk.
Lagamus áiggi geahčastagas orro earenoamážit dárbu vuogas Sámi muhtun lágas fágabiras luohtái ja musihkkii.
For fremtiden forventes det i tillegg å fremkomme flere ønsker om samiske møteplasser og kulturarenaer i tettsteder og byer, og i områder hvor samisk tilstedeværelse og identitet revitaliseres.
Boahtte áigái jáhkkit maid lassánit dáhtut eambbo sámi deaivvadan báikkiid gávpogiidda ja čoahkkebáikkiide, ja guovlluin go sámevuohta ja identitehta lea ealáskeame fas.
6 Overordnede målsettinger for samiske kulturinstitusjoner
6 Bajimuš dási mihttomearit sámi kulturásahusaide
Sametingets overordnede mål for kulturpolitikken er et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet som er tilgjengelig for alle.
Sámedikki bajimus dási mihttomearri lea ealli ja girjás sámi kultureallin mas lea buorre dássi ja mii lea olámuttos buohkaide.
Tilgang til kultur er i stor grad et kollektivt gode.
Kultuvra maid buohkat sáhttet olahit lea buoremuddui kollektiivvalaš fálaldat.
For Sametinget er det viktig at den samiske befolkningen skal ha like muligheter som den øvrige befolkningen til å delta i kulturlivet.
Sámediggái lea dehálaš ahte sámi álbmogis leat seamma vejolašvuođat beassá vásihit kultureallima go earát ge servodagas.
6.1 Rammer
6.1 Rámmat
6.1.1 Sametingets rolle og ansvar
6.1.1 Sámedikki rolla ja ovddasvástádus
Sametinget har en viktig rolle med å bidra til at de samiske kulturinstitusjonene styrkes, og det samiske samfunnet har store forventninger til Sametingets bidrag til dette.
Sámedikkis lea dehálaš rolla bargat dan badjelii ahte sámi ásahusat nanusmahttojuvvojit ja sámi servodagas leat stuorra vuordámušat Sámediggái dán ektui.
Sametinget tar på vegne av den samiske befolkningen i Norge ansvar for egen utvikling og fremtid, og forventer at statlige myndigheter legger til rette for dette.
Sámediggi váldá dan ovddasvástádusa sámi álbmoga ovddas Norggas ovddidit iežamet boahtteáiggis ieža, ja vuordit ahte stáhta eiseválddit láhčet diliid nu ahte dat lea vejolaš.
Sametinget ønsker reelle muligheter til å påvirke ramme-betingelsene for samiske samfunn.
Sámediggi háliida oažžut duohta vejolašvuođaid váikkuhit sámi servodaga rámmaeavttuide.
Dette innebærer blant annet muligheten til aktivt å utvikle samiske institusjoner.
Dat mearkkaša earret eará dan ahte beassat árjjalaččat searvat sámi ásahusaid ovddideapmái.
Dette gjør vi blant annet gjennom aktiv virkemiddelbruk, gjennom samarbeid med aktører som arbeider for samisk kulturutvikling, og ved politisk og administrativ dialog med sentrale, regionale og lokale myndigheter for å styrke rammevilkårene for samisk kulturutvikling.
Dan mii bargat earret eará árjjalaš váikkuhangaskaomiid geavaheami bokte, ovttasbarggu bokte aktevrraiguin mat ovddidit sámi kultuvrra, ja politihkalaš ja hálddahuslaš gulahallama bokte guovddáš, regionála ja báikkálaš eiseválddiid gaskka dan ektui ahte nannet rámmaeavttuid sámi kultuvrra ovddideapmái.
Sametinget har ansvaret for flere forvaltningsoppgaver innenfor det samiske kunst- og kulturlivet.
Sámedikkis lea ovddasvástádus máŋgga hálddahuslašdoaimmain siskkobealde sámi dáidda- ja kultureallima.
Vi overtok forvaltningsansvaret for allerede etablerte institusjoner og ordninger fra regjeringen rundt 2002.
Mii válddiimet badjelasamet ráđđehusas hálddahuslašdoaimmaid máŋga etablerejuvvon ásahusaid ovddas birrasiid jagis 2002.
Dette gjaldt de samiske museene, Beaivváš Sámi Našunálteáhter, samiske festivaler, samisk idrett og andre økonomiske ordninger til kultur.
Dat guoskái sámi museaide, Beaivváš Sámi Našunálteáhterii, sámi festiválaide, sámi valáštallamii ja máŋga eará ekonomalaš doarjja ortnega kultuvrii.
Dette innebærer blant annet at Sametinget forvalter og tildeler den statlige tilskuddsordningen for disse oppgavene.
Dat mielddisbuktá ahte Sámediggi hálddaša ja juohká stáda doarjaga dain doaimmain.
Sametinget har i tillegg inkludert flere ordninger og institusjoner i vår kulturforvaltning for å nå våre mål på området.
Sámediggi lea dasa lassin bidjan lassi ortnegiid ja ásahusaid min kulturhálddašeapmái vai olahivččiimet iežamet ulbmiliid dán suorggis.
Institusjonene har også et eget ansvar i å opprettholde og utvikle seg som institusjon og etablere gode samarbeidsrelasjoner til ulike aktører.
Ásahusain lea alddiineaset maid ovddasvástádus doalahit ja ovdánahttit iežaset ásahussan ja ráhkadit buriid ovttasbarggu iešguđet aktevrraiguin.
Sametingets ansvar er blant annet å legge til rette for dette gjennom virkemiddelbruk, dialog og ved å skape arenaer for samarbeid.
Sámedikki ovddasvástádus lea láhčit dili dasa váikkuhangaskaomiid bokte, gulahallamiin ja ráhkadit arenaid gos sáhttá ovttasbargat.
Det er viktig med en bevisst holdning til de ulike roller Sametinget kan ha, som politikk utformer og – pådriver, som finansier, forvalter, medstifter/eier, styreoppnevner, aktør i byggeprosesser. For å sikre legitimitet til disse rollene og for å skape tillit, må Sametinget være tydelig på de ulike rollene og hvordan disse forvaltes, med de muligheter og begrensninger dette innebærer.
Deaŧalaš lea ahte mii leat dihtomielalaččat dan ektui makkár sierra rollat Sámedikkis leat politihka hábmemis ja jođiheamis, ruhtadeaddjin, hálddašeaddjin, miel-vuođđudeaddjin, eaiggádin, stivranammadeaddjin, aktevran huksenproseassain, jna. Go galggaš sihkkarastit legitimitehta dáid rollaide, ja oažžut luohttámuša, de ferte Sámedikkis leat čielga oaivil iešguđege rollaid ektui ja movt dat hálddašuvvojit, makkár vejolašvuođaid ja gáržžidusaid dat buktet.
6.1.2 Økonomi
6.1.2 Ekonomiija
På grunn av manglende budsjettprosedyrer mellom Sametinget og regjeringen har vi et begrenset økonomisk handlingsrom.
Sámedikki vejolašvuođat váldit ovddasvástádusa ruhtadeamis gáržžiduvvojit earret eará váilevaš bušeahttaprosedyraid geažil Sámedikki ja ráđđehusa gaskka.
Dette påvirker våre muligheter til å finansiere drift av, og lokaler for, samiske kulturinstitusjoner.
Dát čuohcá min vejolašvuođaide ruhtadit sámi kulturásahusaid doaimmaheami ja visttiid.
Sametinget skal føre en helhetlig politikk, inkludert å ta et helhetlig budsjettansvar for hele det samiske samfunnet.
Sámediggi galgá fievrridit ollislaš politihka, ja váldit ollislaš bušeahttaovddasvástádusa olles sámi servodaga ovddas.
Rammer legges i statsbudsjettet, og bevilgningene der gir ikke Sametinget tilstrekkelig handlingsrom til å kunne utvikle kultursektoren.
Rámmat biddjojuvvojit stáhtabušeahtas, ja juolludusaiguin maid Sámediggi oažžu ii sáhte ovddidit kultursuorggi nugo háliidivččii.
Sametinget arbeider kontinuerlig for å bedre dette handlingsrommet.
Sámediggeráđđi geahččala oktilaččat buoridit dán doaibmamuni.
Eksempelvis har Sametinget forvaltningsansvaret for de samiske museene.
Ovdamearkka dihtii lea Sámedikkis hálddašanovddasvástádus sámi museain.
Likevel har vi ikke økonomiske handlingsrom til å sikre museene utviklingsmulighetene de har behov for.
Dattetge ii leat Sámedikkis vejolašvuohta sihkkarastit ekonomalaš rámmaid museaide dárbbalaš ovdánahttima váras.
Det oppfattes som uverdig at det samiske samfunn ikke fullt ut kan ta vare på sin egen kulturarv.
Lea ahte sámi servodat ii sáhte ollislaččat váldit várá iežaset kulturárbbis.
Beaivváš Sámi Našunálteáhter er et samisk nasjonalteater, men de har ikke de samme økonomiske forutsetninger/ressursene som andre teatre på samme institusjonelle nivå, selv ikke som de minste regionteatrene.
Beaivváš Sámi Našunálteáhter lea sámi našunála teáhter, muhto das eai leat seamma ekonomalaš eavttut dego eará teáhteriin mat lea seammá ásahus dásis, eai leat seamma eavttut go dan buot unnimus guovllu teáhteris.
Sametinget har fram til i dag ikke kommet i posisjon til å ha reelle budsjett-forhandlinger/-prosedyrer for å legge fram det faktiske behovet for de samiske museene og samiske kulturinstitusjoner generelt.
Sámediggi ii leat dán rádjai vel beassan dan posišuvdnii ahte beasašii searvat duohta bušeahttašiehtadallamiidda/prosedyraide ja bidjat ovdan duohta dárbbu mii sámi museain ja sámi kulturásahusain oppalaččat lea.
Samtidig har Sametinget et ansvar for å fordele og prioritere innenfor de gitte økonomiske rammene.
Dasto lea Sámedikkis ovddasvástádus juohkimis ja vuoruheamis daid addojuvvon ekonomalaš rámmaid siskkobealde.
Sametinget har begrensede midler til rådighet i eget budsjett på kulturfeltet, men har likevel over flere år valgt å bevilge mer til kulturformål over Sametingets budsjetter enn hva bevilgningene fra Kultur-departementet utgjør.
Sámedikkis bušeahtas lea unnán ruhta kultursuorgái, muhto lea áŋke máŋga jagi válljen geavahit eanet ruđa kulturulbmiliidda Sámedikki bušeahta bokte go dan ektui maid oažžu Kulturdepartemeanttas.
Dette har gått på bekostning av andre formål i det samiske samfunnet.
Dat lea čuohcan eará osiide sámi servodagas. Govviduvvon dákko bokte:
Det er fremdeles et stort behov for en økning av bevilgningen over statsbudsjettet til samiske kulturformål.
Ain lea stuora dárbu lasihit ruđa stádabušeahtas sámi kultursuorgái.
I sak 039/15 Sametingets budsjettbehov 2017 fremgår det at Sametinget har stipulert det økte behovet til samiske kulturinstitusjoner, inkludert Bååstede, til å være omlag kr 42 millioner.
Áššis 039/15 Sámedikki bušeahtta dárbu 2017 boahtá ovdan ahte Sámediggi lea stipuleren ahte lassáneapmi sámi kulturásahusaide, oktan Bååstede, lea sullii 42 millijovnna ruvnno.
Sametinget fordeler årlige driftstilskudd til 34 kulturinstitusjoner over Sametingets budsjett som denne meldingen omhandler.
Sámediggi juohká jahkásaččat doaimmahandoarjaga 34 kulturásahussii maid dát dieđáhus guoskkaha Sámedikki bušeahta bokte.
I 2016 beløper dette seg til ca. 78, 3 millioner. Og i 2015 var det ca. 72, 5 millioner.
Jagis 2016 gártá dát sullii 78, 3 millijovnna ru. Ja jagis 2015 lei dat sullii 72, 5 mill. ru.
6.2 Andre ansvarlige parter
6.2 Earát main lea ovddasvástádus
Statlige myndigheter
Stáhta eiseválddit
Staten har forpliktet seg til å legge forholdene til rette for at samer kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv, jf. Grunnlovens paragraf 108.
Stáhta lea geatnegahtton láhčit dili vai sápmelaččat sáhttet sihkkarastit ja ovdánahttit iežaset giela, kultuvrra ja servodat eallima, Vuođđolága 108 páragráfa vuođul.
Staten har det overordnete ansvaret for å sikre at samisk kultur og språk har gode rammevilkår Sametinget får et statlig rammetilskudd, som blant annet skal gå til driftstilskudd av samiske kulturinstitusjoner.
Stáhtas lea bajimuš ovddasvástádus sihkkarastit ahte sámi kultuvrras ja gielas leat buorit rámmaeavttut. Sámediggi oažžu stáhtalaš rámmadoarjaga, mii earret eará galgá mannat sámi kulturásahusaide doaimmahandoarjjan.
Sametinget har gjennom sine budsjettinnspill påpekt at denne rammen er for liten.
Sámediggi lea bušeahttabarggu oktavuođas čujuhan ahte dát rámma lea menddo unni.
Statlige myndigheter har også ansvar for å ivareta samiske rettigheter og interesser når ulike statlige satsninger, utredninger og utvalg iverksettes.
Stáhta eiseválddiin lea ovddasvástádus sámi vuoigatvuođaid ja beroštumiid goziheamis dalle go sierra stáhtalaš ođastusat, áŋgiruššamat, čielggadusat, álggahuvvojit.
Det er Sametingets erfaring at samisk kultur ikke alltid naturlig inkluderes og hensyntas når slikt initieres innen kulturfeltet.
Sámediggi lea vásihan ahte sámi kultuvra ii inkluderejuvvo lunddolaččat go diekkárat álggahuvvojit kultursuorggis.
Et ferskt eksempel er avviklingen fra 2016 av ordningen med Knutepunktinstitusjoner med driftstilskudd gitt over statsbudsjettet, hvor de fleste institusjonene overføres til en søkerbasert ordning under Norsk kulturråd.
Varas ovdamearka dasa lea go nu gohčoduvvon guovddášásahusat main lea doaimmahandoarjja stádabušeahtas sirdojuvvojedje Norgga Kulturráđđái.
Riddu Riđđu festivalen berøres av dette.
Dát guoskkai Riđđu Riđu festiválii.
Sametinget ble ikke gitt anledning til konsultasjon om saken.
Sámediggái ii addon vejolašvuohta konsulteret dán áššis.
Sametinget er i dialog med Norsk kulturråd om dette.
Sámediggi lea gulahallame Norgga kulturráđiin dán birra.
Når det gjelder byggeprosjekt generelt, så benyttes statens husleiefinansieringsordning for nye kulturbygg, med Statsbygg som byggherre.
Go guoská huksenprošeavttaide obbalaččat, de geavahuvvo stáda viessoláigoruhtadanortnet ođđa kulturviesuide. Statsbygg lea huksenhearrá.
Kulturdepartementet er oppdragsgiver for bygg til statlige kulturinstitusjoner.
Kulturdepartemeanta lea bargoaddi ođđa stáda kulturásahusaid huksemiidda.
Departementet gir også tilskudd til nasjonale kulturbygg.
Departemeanta addá maid doarjaga našunála kulturvisttiide.
Den desentraliserte ordningen for tilskudd til kulturbygg forvaltes av fylkeskommunene.
Lea fylkasuohkan mii hálddaša desentraliserejuvvon doarjjaortnega kulturvisttiide.
I noen tilfeller har Kulturdepartementet også vært oppdragsgiver for samiske kulturinstitusjoner.
Muhtomin lea Kulturdepartemeanta leamaš bargoaddi sámi kulturásahusaide
Statsbygg er byggherre og organiserer, planlegger og gjennomfører byggeprosjekter på vegne av staten.
Statsbygg lea huksenhearrá ja dat gii organisere, pláne ja čađaha huksenprošeavttaid stáda ovddas.
De fleste byggene de er byggherre for, forblir i deres portefølje.
Eanas visttiid maidda sii leat huksenhearrát, doalahuvvojit sin visttevuogádagas.
Byggenes leies ut til statlige og statlig eide institusjoner for kostnadsdekkende husleie, den såkalte husleiefinansieringsordningen.
Visttiid láigohuvvojit stáda oamastuvvon ásahusaide láigui mii gokčá olggosgoluid, dat nu gohčoduvvon viessoláigoruhtadanortnega bokte.
For nye samiske kulturbygg har Sametinget og Kulturdepartementet godkjent prosedyrer for husleiefinansiering av samiske kulturbygg.
Ođđa sámi kulturviesuide leat Sámediggi ja Kulturdepartemeanta dohkkehan prosedyraid ahte viessoláigguin ruhtadit sámi kulturviesuid.
Prosedyrene omfatter følgende:
Prosedyrat leat čuovvovaččat:
Sametinget legger i første omgang fram behovsvurdering med forslag til rom- og funksjonsprogram.
Sámediggi ovddida vuosttaš vuorus dárboárvvoštallama mas lea latnja- ja doaibmaprográmma árvalus.
Ved behov holdes det møte mellom Kulturdepartementet og Sametinget.
Dárbbu mielde dollojuvvo čoahkkin Kulturdepartemeantta ja Sámedikki gaskka.
Departementet gir tilbakemelding på dette materialet.
Departemeanta addá ruovttoluotta dieđu dán ávdnasis.
På grunnlag av tilbakemeldingen fra departementet vil Sametinget be Statsbygg eller en annen utleier om å utarbeide byggeprogram med tekniske krav og foreløpig beregning av husleie.
Ruovttoluotta dieđu vuođul departemeanttas bivdá Sámediggi Stáhta huksenfitnodaga dahje muhtun eará láigoheaddji ráhkadit huksenprográmma mas leat teknihkalaš gáibádusat ja doaisttážii rehkenastojuvvon viessoláigu.
Byggeprogrammet med husleieestimat oversendes til departementet sammen med antatte konsekvenser for kap. 320 post 53 til dekning av årlige merutgifter til husleie og drift av lokalene, herunder drift av aktiviteten i lokalene.
Huksenprográmma viessoláigoárvvoštallamiin sáddejuvvo departementii ovttas jurddašuvvon váikkuhusain kapihttalii 320 poasta 53 jahkásaš liigegoluid gokčamii viessoláigui ja lokálaid doibmii, maiddái aktivitehtaid doibmii lokálain.
Departementet gir tilbakemelding til Sametinget med kommentarer til byggeprogrammet og de antatte økonomiske anslagene.
Departemeanta addá ruovttoluotta dieđu Sámediggái mearkkašumiiguin huksenprográmmii ja jurddašuvvon ekonomalaš árvvoštallamiiguin.
På grunnlag av departementets tilbakemelding på byggeprogrammet gir Sametinget oppdrag til Statsbygg eller en annen utleier om videreføring til gjennomført forprosjekt.
Departemeantta ruovttoluotta dieđu vuođul huksenprográmmii addá Sámediggi bargun Stáhta huksenfitnodahkii dahje eará láigoheaddjái joatkit ja čađahit ovdaprošeavtta.
Eventuelt brev til Statsbygg om refusjoner av utgifter til programmering/forprosjektering utarbeides av departementet.
Departemeanta ráhkada vejolaš reive Stáhta huksenfitnodahkii prográmma/ovdaprošeavtta dahkama goluid refušuvnnaid ektui.
Sametinget sender til Kulturdepartementet forprosjekt med husleieberegning og kvalitetssikret inntekts- og utgiftsbudsjett for drift av lokalene og aktiviteten i lokalene.
Sámediggi sádde Kulturdepartementii ovdaprošeavtta mas lea mielde viessoláiggu árvvoštallan ja sisaboahto- ja gollobušeahta kvalitehta sihkkarastin lokálaid doibmii ja aktivitehtii lokálain.
Dette materialet skal være behandlet av Sametinget før det oversendes.
Dán ávdnasa galgá Sámediggi leat meannudan ovdal go dat sáddejuvvo.
Materialet behandles av departementet.
Ávdnasa meannuda departemeanta.
I løpet av denne behandlingen vil Kulturdepartementet kunne ha bruk for tilleggsopplysninger og vurderinger fra Sametinget om prosjektet.
Dán meannudeami áiggi sáhttá Kulturdepartemeanta dárbbašit lassedieđuid ja árvvoštallamiid Sámedikkis prošeavtta birra.
Dersom byggeprosjektet prioriteres i regjeringens budsjettbehandling, legges saken fram for Stortinget for endelig beslutning.
Jos huksenprošeakta vuoruhuvvo ráđđehusa bušeahttameannudeamis, ovddiduvvo ášši Stuorradiggái loahpalaš meannudeami várás.
Dersom Stortinget gir sin tilslutning til at et foreslått byggeprosjekt skal gjennomføres, inngår Sametinget, eventuelt brukeren/brukerinstitusjonen, leieavtale med Statsbygg eller en annen utleier innenfor rammen av det grunnlaget Stortinget ble presentert for.
Jos Stuorradiggi guorrasa dasa ahte evttohuvvon huksenprošeakta galgá čađahuvvot, de dahká Sámediggi, vejolaččat geavaheaddji/geavaheaddjiásahus, láigošiehtadusa Stáhta huksenfitnodagain dahje eará láigoheddjiin dan rámma vuođul maid Stuorradiggi lea addán.
Bygget gjennomføres av Statsbygg eller den private utleieren i samsvar med dette.
Stáhta huksenfitnodat dahje priváhta láigoheaddji hukse vistti dása dávistettiin.
Sametinget følger opp saken i de årlige budsjettsøknadene til Kulturdepartementet og i de faste halvårlige administrative møtene med Kulturdepartementet.
Sámediggi čuovvola ášši jahkásaš bušeahttaohcamiin Kulturdepartementii ja daid hálddahuslaš čoahkkimiin mat dollojuvvojit juohke jahkebealis Kulturdepartemeanttain.
Regionale myndigheter – herunder samarbeidsavtalene med fylkeskommunene
Regionála eiseválddit – ovttasbargošiehtadusat fylkkagielddaiguin
Sametinget ser på lokale, regionale og andre samiske institusjoner som viktige arenaer for utviklingen av samiske samfunn.
Sámediggi oaidná báikkálaš, regionála ja t sámi ásahusaid dehálaš arenan mat ovdánahttet sámi servodagaid.
Sametinget ser det som naturlig at fylkeskommunene tar et regionalt ansvar for å tilrettelegge og sikre at samiske institusjoner har gode rammevilkår.
Sámediggi oaidná maid lunddolažžan ahte fylkkagielddat válde regionála ovddasvástádusa láhčit dili ja sihkkarastit ahte sámi kulturásahusain leat buorit rámmaeavttut.
I praksis har det vist seg at de samiske kulturinstitusjonene i blant får en betydelig lavere andel driftstilskudd sammenlignet med andre lignende norske institusjoner.
Lea čájehuvvon ahte muhtumin sámi ásahusat ožžot unnit doarjaga go sullasaš dáčča ásahusat.
Fylkeskommunene tenderer heller til å bevilge midler til enkelt-prosjekter til de samiske kulturinstitusjonene.
Fylkkagielddat addet milloseappot doarjaga sámi ásahusaid ovttaskas prošeavttaide.
Fra statlig hold legges det opp til en 70 % - 30 % fordeling av statlig-regional/lokal driftstilskudd.
Stáhta beales biddjojuvvo gitta 70 % - 30 % juohkimii stáhta- regionála/báikkálaš doaimmahandoarjja.
I så godt som alle tilfeller er det lokale samiske initiativ som har ført til etablering av samiske kultur-institusjoner.
Álo leat báikkálaš sámi álgagat duogábealde sámi kulturásahusaid ásaheami, eaige álgagat láve boahtit almmolaš instánssain.
Flere av disse har hovedsakelig blitt finansiert av statlige tilskudd, som fra 2002 stort sett alle har blitt bevilget gjennom Sametinget.
Ollu dáin ásahusain leat váldoáššis ruhtaduvvon stáhta doarjagiin, mat jagi 2002 rájes leat juolluduvvon Sámedikki bokte.
I dag yter Sametinget i mange tilfeller inntil 90 % av driftstilskuddene, noe som tydelig ikke samsvarer med statlige føringer.
Dál juolluda Sámediggi máŋgga áššis gitta 90% doaibmadoarjagiin, ja dat čielgasit ii leat heivehuvvon stáhtalaš áigumušaid mielde.
I takt med at Sametinget har tatt et større ansvar for samisk samfunnsbygging, har fylkeskommunenes andel av driftsmidlene ofte blitt redusert eller stagnert.
Oktanaga dainna go Sámediggi lea váldán stuorát ovddasvástádusa sámi servodathuksemis, lea fylkkagielddaid oassi doaibmaruđain dávjá garrasit unniduvvon dahje bisánan.
Sametinget har som målsetning å skape større forpliktelse til felles utvikling av samisk kunst og kulturliv gjennom samarbeidsavtalene som er inngått med de ulike fylkeskommunene.
Sámediggi lea bidjan mihttomearrin iešguđet fylkkagielddaid ovttasbargošiehtadusaid bokte ahte nannet geatnegasvuođa ovttas ovdánahttit sámi dáidda- ja kultureallima.
Videre er samarbeidsavtalene viktige for å synliggjøre at Sametinget ikke er alene om ansvaret for utviklingen av essensielle sektorområder i det samiske samfunn.
Dasa lassin leat ovttasbargošiehtadusat dehálaččat čalmmustahttit ahte Sámediggi ii leat akto guoddime ovddasvástádusa ovdánahttime dárbbašlaš sektorsurggiid sámi servodagas.
Det innebærer også at samiske kulturinstitusjoners vilkår kan styrkes gjennom samarbeidsavtalene.
Dat mielddisbuktá maid ahte sámi ásahusaid eavttuid sáhttá nannet ovttasbargošiehtadusaid bokte.
Fylkeskommunene er ofte eiere og finansiører av, eller oppnevner styremedlemmer til, en rekke kulturinstitusjoner.
Fylkkagielddat leat dávjá eaiggádat ja ruhtadeaddjit, dahje nammadit stivraláhtuid máŋgga kulturásahussii.
Sametinget vil oppfordre fylkeskommunene til å tilrettelegge for at disse institusjonene i større grad inkluderer samisk kunst og kultur i sin virksomhet, og inngår samarbeid med samiske kulturinstitusjoner.
Sámediggi áigu ávžžuhit fylkkagielddat árvalit ahte dát ásahusat eambbo láktet sámi dáidaga ja kultuvrra iežaset doaimmaid ja ahte ovttasbarget sámi kulturásahusaiguin.
Nordnorsk kunstmuseum, Nordland teater og fylkeskommunens planer om skilting på samisk i noen kulturinstitusjoner i Nordland, er positive eksempler på dette.
Nordlándda teáhtera ja fylkkagieldda, ja Nordnorsk Kunstmuseum plána bidjat sámegiel galbbaid leat positiiva ovdamearkkat dasa.
Den nordnorske kulturavtalen er en avtale mellom de tre nordligste fylkeskommunene, hvor f ormålet er å videreutvikle kultursamarbeidet i Nord-Norge.
Davvi-Norgga kultursoahpamuš lea soahpamuš gaskal 3 davimus fylkkagieldda. Ulbmil soahpamušain lea joatkit ja viidáseappot ovdánahttit kulturovttasbarggu Davvi-Norggas.
Partene samarbeider om finansiering av flere nordnorske kunst- og kulturinstitusjoner med et landsdelsdekkende oppdrag.
Fylkkagielddat barget ovttas ruhtademiin máŋgga davvi norgga dáidda- ja kulturásahussii main lean bargun gokčat olles davvi Norgga.
Avtalen beskriver blant annet fordelingen av det regionale tilskuddet til disse institusjonene.
Šiehtadus čilge movt regionála ruhtadeapmi juhkkojuvvo daidda ásahusaide.
I avtalen, under omtale av samisk kunst og kultur, heter det blant annet at «Alle institusjoner i den nordnorske kulturavtalen har et selvstendig ansvar for å følge opp den samiske dimensjonen innenfor sitt ansvarsområde».
Šiehtadusa gos čilgejuvvo sámi dáidda ja kultuvra čuožžu earet eará: “Buot ásahusain maidda davvinorgga kulturšiehtadus guoská lea iešheanalaš ovddasvástádus čuovvolit sámi beali iežaset ovddasvástádussuorggi siskkobealde.
Sametinget er fornøyd med at Senter for samisk samtidskunst er kommet med i avtalen.
Sámediggi lea duhtavaš dainna ahte Sámi Dáiddaguovddáš lea mielde šiehtadusas.
Sametinget hadde gjerne sett at flere samiske institusjoner kunne vurderes inkludert i avtalen.
Sámediggi mielas galggaše eambbo sámi ásahusat veardiduvvot leat oassin dan šiehtadusas-
Det vises også til samarbeidsavtalen Tråante 2017, hvor Sametinget, sammen med samarbeidspartene Sør- Trøndelag fylkeskommune og Trondheim kommune har gått sammen for å markere en viktig begivenhet i samefolkets historie med et jubileum – Tråante[1] 2017 – en nasjonal feiring og et felles samisk jubileum.
Čujuhit maiddái ovttasbargošiehtadussii Tråante 2017, mas Sámediggi ovttasráđiid Lulli- Trøndelaga fylkkagielddain ja Trondheim gielddain leat soahpan fárrolagaid čalmmustahttit dehálaš dáhpáhusa sámi álbmoga historjjás ávvudemiin – Tråante [1] 2017 – našunála ávvudeapmi ja oktasaš sámi ávvudeapmi.
6. februar 1917 ble det første samiske landsmøtet avholdt i Metodistkirken i Trondheim.
Guovvamánu 6. b. 1917 dollui vuosttaš sámi riikkačoahkkin dollojuvvui Roandimis, Metodist girkus.
Tråante 2017 er en storstilt markering av 100 års kamp for demokrati, rettferdighet og mangfold.
Tråante 2017 lea stuora čalmmusteapmi 100 jagi rahčamis olahit demokratiija, rievttalašvuođa ja máŋggabealatvuođa.
Lokale myndigheter
Báikkálaš eiseválddit
Mange kommuner er vertskapskommuner for samiske institusjoner, noe som gir arbeidsplasser og skatteinntekter i kommunene.
Ollu gielddain leat sámi ásahusat mat addet sihke bargosajiid ja vearrosisaboađu unna gielddažiidda.
De kommunale tilskuddene til samiske kulturinstitusjoner er derimot oftest relativt beskjedne.
Dávjá leat baicce gieldda doarjagat sámi kulturásahusaide viehka unnit.
I noen tilfeller gir ikke kommunene driftstilskudd i det hele tatt.
Muhtun gielddat eai oppa attege doaimmahandoarjaga.
Lokalt myndighetsnivå har også et ansvar for å tilrettelegge og sikre gode rammevilkår for samiske institusjoner.
Báikkálaš eiseválddiid dásis lea maiddái ovddasvástádus buriid rámmaeavttuid láhčimis ja sihkkarastimis sámi ásahusaid várás.
Flere kommuner har redusert sin støtte til samiske kulturinstitusjoner, og noen trekker seg helt ut.
Ollu suohkanat leat unnidan iežaset doarjaga sámi kulturásahusaide ja muhtumat leat oalát geassádan eret.
Sametinget blir da ofte eneste finansiør av institusjoner og festivaler som gir kulturtilbud og kulturopplevelser for hele befolkningen i kommunen.
Sámediggi báhcá de ákto ruhtadit ásahusaid ja festiválaid mat addet kulturfálaldaga olles suohkana álbmogii.
Det vil etter Sametingets mening også være en oppgave for kommunene å bidra til at kommunenes øvrige kulturinstitusjoner i større grad inkluderer samisk kunst og kultur i sin virksomhet, og eventuelt inngår samarbeid med samiske kulturinstitusjoner.
Sámediggi oaivvilda ahte gullá maid suohkaniidda ahte suohkana eará ásahusat maid bidjet sámi dáidaga ja kultuvrra iežaset doaimmaide, ja vaikko ovttasbarget sámi kulturásahusaiguin.
Kulturhuset Stormen i Bodø, Bodø bys 200 års jubileumsmarkering i 2016, og Tromsø kommunes tilrettelegging for Samisk Uke i Tromsø, er positive eksempler på dette.
Bådåddjo kulturviesu Stormen, Bådåddjo gávpoga 200 jagi ávvudeamis 2016, ja Romssa suohkana láhčin Sámi Vahkkui Romssas lea positiiva ovdamearkka dasa.
En stadig større andel av den samiske befolkningen flytter til større tettsteder og byer.
Dađistaga eanet sámit fárrejit gávpogiidda ja stuorát čoahkkebáikkiide.
Byene er ulike og samene i disse byene har ulike behov.
Gávpogat leat iešguđetláganat ja sámiin dáin gávpogiin leat iešguđetlágan dárbbut.
Sametinget opplever flere ønsker om samiske møteplasser med tilhørende kulturaktiviteter fra denne gruppen.
Sámediggi vásiha ahte eambbogat ohcalit sámi deaivvadanbáikkiid main leat dán joavkku kultuvrralaš doaimmat.
En utfordring i den sammenheng er ofte organisering og det å sikre driftsfinansiering og egnede lokaler.
Hástalussan dás lea sihkkarastit doaimmahanruhtadeami ja gávdnat heivvolaš lanjaid.
I bykommunene kan det derimot i noen tilfeller være et større potensial for andre aktørers bidrag og bistand enn bare kommunenes.
Gávpotgielddain sáhttá baicce leat muhtin háviid stuorát vejolašvuohta oažžut searvat eará aktevrraid gieldda lassin.
Et samarbeid gjennom samarbeidsavtaler med bykommuner har et potensial.
Ovttasbarggus ovttasbargošiehtadusaid bokte gávpotgielddaiguin leat vejolašvuođat.
De vil kunne styrke og medvirke til politikkutvikling på samiske samfunnsområder som fram til i dag ikke har vært naturlig for kommunene.
Daid bokte sáhttá nannet ja váikkuhit politihka ovddideami sámi servodatsurggiin mii dán rádjai ii leat leamaš lunddolaš suohkaniin.
For kulturlivet vil det kunne bety at de når ut til flere og nye publikumsgrupper, og gi mer oppmerksomhet om samisk kultur.
Kultureallima oktavuođas sáhttá dát mearkkašit dan ahte olahit eanet ja ođđa joavkkuid, ja dat addet eanet fuomášumi sámi kultuvrii.
Sametinget ønsker i samarbeid med kommunene å legge til rette for samiske møteplasser i byene.
Sámediggi sávvá ovttasbarggu suohkaniiguin ja láhčit dili sáme deaivvadanbáikkiide gávpogiidda.
Det er inngått samarbeidsavtaler med Tromsø, Bodø og Oslo kommuner, og det pågår arbeid med samarbeidsavtaler med Alta.
Ovttasbargošiehtadusat lea dahkkon Romssa, Bådåddjo ja Oslo gielddaiguin, ja dál leat bargame ráhkadit šiehtadusaid Álttáin.
7. Innsatsområder
7. Áŋgiruššansuorggit
Sametinget fordeler betydelige midler til de samiske kulturinstitusjonene.
Sámediggi juohká oalle ollu ruhtadeami sámi kulturásahusaide.
De er ulik i størrelse, virksomhet og alder, men felles for dem alle er at det ennå er store utfordringer å løse for det samiske samfunnet før de kan ha den virksomhet de ønsker, og kan utføre sitt samfunnsoppdrag til beste for den samiske befolkningen.
Ásahusat leat iešguđetláganat, sihke go guoská sturrodahkii, doaimmaide ja ahkái, muhto oktasaččat leat sámi servodagas ain stuora hástalusat ovdal go sii sáhttet doaimmahit dan maid áiggoše, ja vai sii sáhtáše doaimmahit servodatdoaimma sámi álbmogii.
Sametinget ser positivt på det engasjementet som er i det samiske samfunnet, noe som også er helt nødvendig for at samiske institusjoner skal kunne utvikle seg.
Sámediggi oaidná positiivvalažžan dan beroštumi mii lea sámi servodagain ja mii lea áibbas dárbbašlaš vai sámi ásahusat sáhtáše ovdánit.
Sametingets arbeid med å bygge opp og styrke de samiske institusjonene organisasjonsmessig har i flere tilfeller vært nødvendig.
Sámedikki bargu hukset ja nanusmahttit sámi ásahusaid organiserema lea leamaš dárbbašlaš máŋgga dilis.
Dette er også et arbeid Sametinget vil fortsette med. Vi skal videreføre innsatsen for å tilrettelegge for en stabil og forutsigbar drift og utvikling for kulturinstitusjonene, og for styrking av den generelle institusjonsmessige infrastrukturen.
Dáinna bargguin áigu Sámediggi joatkit.. Mii galgat maid joatkit áŋgiruššama go guoská kulturásahusaid stabiila ja einnostan vejolaš doaimma ja ovddideami láhčimii, ja oppalaš ásahuslaš infrastruktuvrra nannemii.
Vi er kjent med at selv veletablerte institusjoner i enkeltår kan ha utfordringer med å balansere finansieringen av driften, og at flere institusjoner er avhengig av prosjektmidler for å opprettholde ønsket aktivitetsnivå og bemanning.
Mii diehtit ahte maiddái guhkádoaimmahuvvon ásahusat muhtun jagiid sáhttet leat hástalusat ruhtadit doaimmaheami, ja ahte máŋga ásahusa leat dan duohken ahte ožžot go prošeaktaruđaid vai sáhtaše doalahit daid doaimmaid ja bargiid maid háliidit.
Samiske institusjoner skal ha et faglig innhold og aktivitetsnivå som gjør at de oppleves som viktige og relevante demokrati- og samfunnsaktører, møteplasser og publikumsarenaer, både for lokalbefolkning, kunst- og kulturutøvere og reiselivet.
Sámi ásahusain galgá leat dakkár fágalaš sisdoallu ja doaibmadássi maid vuođul dat vásihuvvojit deaŧalaš ja relevánta demokratiija- ja servodataktevran, deaivvadanbáikin ja geavaheaddjiarenan, sihke báikegottiid olbmuide, kulturbargiide ja mátkeealáhusaid várás.
Opplevelse, læring, delaktighet og formidling er sentralt.
Guovddážis leat vásihusat, oahppan, searvvaheapmi ja diehtogaskkusteapmi.
Aktivitetene bør favne flere målgrupper og generasjoner.
Doaimmat berrejit fátmmastit eanet olahusjoavkkuid ja sohkabuolvvaid.
Flere samiske kulturinstitusjoner jobber og samarbeider allsamisk og internasjonalt.
Eanet sámi kulturásahusat barget ja ovttasbarget buot sámiid ovddas ja riikkaidgaskasaččat.
Sametinget vil oppfordre institusjonene til i enda større grad å søke samarbeide med andre samiske institusjoner og institusjoner som har fokus på samisk kultur, uavhengig av nasjonalgrensene.
Sámediggi áigu hástalit ásahusaid vel eanet ohcalit ovttasbarggu eará sámi ásahusaiguin ja ásahusaiguin main lea fokus sámi kultuvrii, guđe riikkas sii ihkinassii leat.
Dette kan bidra til å styrke institusjonene innenfor de under skisserte innsatsområdene.
Dát sáhtášii mielddisbuktit nannet ásahusaid namuhuvvon áŋgiruššansurggiin.
For mange institusjoner er det ønskelig og reelt å formidle sine aktiviteter til et internasjonalt publikum.
Máŋgga ásahussii lea sávahahtti ja rehálaš gaskkustit sin doaimmaid riikkaidgaskasaš geahččanjovkui.
Det er trolig et stort potensiale for formidling av samisk kultur til et bredere publikum.
Lea várra stuora vejolašvuohta gaskkustit sámi kultuvrra viidábut gehččiide.
Det kan vi se ved produksjon og formidling av samisk film, teater og musikk, for å nevne noe.
Dan mii oaidnit sámi filbma, teáhtera ja musihka buvttadeami ja gaskkusteami bokte, jus galgá namuhit muhtin surggiid.
Innsatsområder Sametingsmeldingen om kulturinstitusjoner gir ikke rom for å presentere og diskutere alle utfordringer vi står overfor.
Áŋgiruššansuorggit Sámedikki dieđáhusas kulturásahusaid birra ii leat sadji digaštallat ja ovdanbuktit buot hástalusaid mat mis leat.
I meldingen prioriteres innsatsområder, synliggjøres utfordringer vi står overfor, og hvilke mål og strategier vi finner best egnet og relevant for å løse oppgavene og møte utfordringene.
Dieđáhusas ovdanbuktojuvvojit áŋgiruššansuorggit, hástalusaid čalmmustahttin, ja mihtut ja strategiijat maiguin buoremusat doaimmahit bargguid ja hástalusaid.
Sametinget ønsker å utforme en politikk på området som er ambisiøs på vegne av det samiske samfunn og de samiske kulturinstitusjoners utfordringer, behov og potensial.
Sámediggi dáhttu hábmet politihka mii lea oaván sámi álbmoga ektui ja sámi ásahusaid hástalusaid ektui.
Samtidig må det være et realistisk ambisjonsnivå, balansert i forhold til de rammer og handlingsrom vi virker innenfor.
Seammás galgá dat leat jáhkehahtti ja čađahahtti realisttalaš áigumušdássi, ja dássiduvvon iežamet rámma ja doaibmamuni ektui.
Det er en utfordring og omfattende oppgave å utarbeide scenarier for hvilke samfunnsfunksjoner og –oppgaver de samiske samfunn i et langsiktig perspektiv vil ha behov for dekke og løse.
Lea hástalahtti ja viiddis bargu guhkes áiggi perspektiivvas fuobmát makkár servodatdoaimmat sámi servodagas ja makkár dárbbut sámi servodagaide bohtet čuožžilit maid ferte doahttalit.
Det gjelder også for kulturfeltet.
Dat guoská maiddái kultursuorgái.
Vi vil utforme målsettinger og strategier ved å ta utgangspunkt i eksisterende kulturinstitusjoner i dag.
Mii áigut hábmet mihttomeriid ja strategiijaid daid kulturásahusaid vuođul mat odne gávdnojit.
I det følgende vil vi presentere 4 innsatsområder som vil bidra til å styrke, robustgjøre og vitalisere kulturinstitusjonene:
Boahttevaččat mii čilget njealje áŋgiruššansuorggi mat nannejit, nanosmahttet ja ealáskahttet kulturásahusaid:
Sikre faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
Sihkkarastit fágalaš nana sámi kulturásahusat
Sikre egnede eierskap til kulturinstitusjoner
Sihkkarastit kulturásahusaide buorri eaiggátvuohta
Sikre samiske kulturinstitusjoner gode rammevilkår
Sihkkarastit kulturásahusaide buriid rámmaeavttuid
Sikre samiske kulturinstitusjoners tilfredsstillende lokaler og bygg
Sihkkarastit sámi ásahusaid main leat dohkálaš lanjat ja visti
7.1. Sikre faglig sterke samiske kulturinstitusjoner
7.1. Sihkkarastit fágalaš nana sámi kulturásahusaid
Samiske institusjoner er pilarer i den samiske samfunnsorganiseringen.
Sámi ásahusat leat pilárat sámi servodatorganiseremis.
Flere av de samiske kulturinstitusjonene har en faglig spisskompetanse innenfor samisk språk, kultur og materiell- og immateriell kulturarv som gjør dem unike.
Ollu sámi kulturásahusain lea fágalaččat njunušgelbbolašvuohta sámi gielas, kultuvrras ja kulturárbbis man geažil dat leat áidnalunddot ásahusat.
Denne kompetansen er ikke fullstendig kartlagt, men de har trolig et uutnyttet potensial og kompetanse, ikke bare for det samiske samfunnet men også for den regionen de virker i. Dette er også omtalt i Sametingsrådets redegjørelse om kulturminnevernet (2013) og Sametingsrådets museumspolitiske redegjørelse (2013).
Dát gelbbolašvuohta ii lea ollásit kártejuvvon, muhto várra dain lea geavatkeahtes vejolašvuohta ja gelbbolašvuohta, ii dušše sámi servodagas muhto maiddái regiovnnas gos doibmet. Dát lea válddahuvvon maiddái Sámediggeráđi čilgehusas kulturmuitosuodjaleami birra (2013) ja Sámediggeráđi museapolitihkalaš čilgehusas (2013).
Det å synliggjøre og markedsføre institusjonen og denne kompetansen, både nasjonalt, regionalt og lokalt kan være en utfordring, men er noe flere institusjoner kan bli enda mer bevisste på.
Čalmmustahttit ja márkanfievrridit ásahusa oktan gelbbolašvuođain, sihke našunálalaččat, regionalalaččat ja báikkálaččat sáhttá leat hástalus, muhto máŋga ásahusa sáhttet dasa šaddat eambbo dihtomielalaččat.
Kulturinstitusjonene har mye kompetanse både i og om samiske språk, samt opparbeidet erfaring i ulike måter og metoder for bruk og synliggjøring av de samiske språkene i produksjoner, dokumentasjon og formidling av samisk kunst, kultur og kulturarv.
Kulturásahusain lea alla gelbbolašvuohta sihke sámi gielas ja sámi giela birra, ja lea alcces huksen vásihusaid iešguđet málliin ja metodain movt geavahit ja čalmmustahttit sámi gielaid buvttadeamis, duođaštemiin ja gaskkustemiin sámi dáidagis, kultuvrras ja kulturárbbis.
Det er likevel fortsatt behov for styrking av denne kompetansen og tilstrekkelige rammevilkår for kulturinstitusjonenes arbeid med de samiske språkene.
Lea aŋkke ain dárbu nannet dán gelbbolašvuođa ja doarvái rámmaeavttuid kulturásahusaid bargguide sámi gielaid ektui.
Kulturinstitusjonene har en sentral funksjon i bevaringen og formidlingen av samisk kultur.
Kulturásahusain lea erenoamáš deaŧalaš doaibma sámi kultuvrra suodjaleamis ja viidáseappot gaskkusteami oktavuođas.
Kulturindeks for 2012 fra det samiske området viser at disse institusjonene genererer et høyt antall kulturarbeidsplasser.
Jagi 2012 kulturindeaksa sámi guovlluin čájeha ahte dáin ásahusain leat ollu kulturbargosajit.
De samiske institusjonene er ofte en ressurs og infrastruktur for de samiske kunstnere og kulturutøvere, blant annet ved å formidle og tilrettelegge for deres arbeid og utvikling.
Sámi ásahusat leat dávjá resursan ja infrastruktuvran sámi dáiddáriidda ja kulturbargiide, earret eará gaskkustit ja láhčet dat sin barggu ja ahtanuššama.
En faglig oppbygging av kulturinstitusjonene er viktig, slik at arbeidet som utføres er av høy kvalitet.
Kulturásahusaid fágalaš nannen lea danne deaŧalaš, vai barggu sáhttá čađahit alla dásis.
Det er derfor viktig å sikre institusjonen såpass gode økonomiske vilkår at de kan henge med i den teknologiske utviklingen, ha et attraktivt fagmiljø, samt konkurransedyktig personal- og lønnspolitikk.
Danne lea deaŧalaš sihkkarastit ásahussii dan muttos buriid ekonomalaš eavttuid ahte dat sáhttet doalahit geasuheaddji fágabirrasa, ja dasto gilvonávccalaš bargiid- ja bálkápolitihka.
For å sikre det lokale engasjementet bør institusjonene vurdere å ha et brukerorientert fokus, der man også ser på hva behovet og ønskene er i lokalsamfunnet og den regionen de virker i. Kulturinstitusjonene kan utvikle en faglig og strategisk profil, som bygger på egne fortrinn og er tilpasset deres rolle i det samiske samfunnet.
Maiddái báikkálaš áŋgiruššama sihkkarastima dihte berrejit ásahusat árvvoštallat doallat geavaheaddjioiddot fokusa, man oktavuođas geahčadit maiddái makkár dárbbut ja sávaldagat báikegottiin ja regiovnnas gos dat doibmet leat. Kulturásahusat sáhttet ovdánahttit fágalaš ja strategalaš profiilla, mii lea huksejuvvon iežaset ovdamuniid ala, ja mii lea heivehuvvon sin rollii sámi servodaga.
Det er relativt stor variasjon i aktiviteten ved disse kulturinstitusjonene.
Dáin kulturásahusain leat oalle iešguđetlágan doaimmat.
Dette skyldes dels forskjellig formål og bakgrunn for etablering, og dels ulike økonomiske rammevilkår.
Dat vuolgá muhtin muddui das go daid ásaheamis lea iešguđetlágan duogáš ja muhtin muddui leat iešguđetlágan ekonomalaš rámmaeavttut.
Det er imidlertid også slik at de ulike institusjonene har vist ulik evne til å utvikle sin egen virksomhet og aktivitet.
Lea datte maiddái nu ahte ásahusain leat leamaš iešguđetlágan návccat ovdánahttit iežaset doaimma ja barggu.
Noen institusjoner har vist stor evne til utvikling og fungerer som ”fyrtårn” i sine lokalmiljøer, men andre institusjoner igjen har mindre aktivitet, noe som igjen medfører mindre utvikling.
Muhtin ásahusat leat leamaš gievrrat ovdánit ja leat doaibman“čuovgadoardnan” iežaset báikkálaš servodagain, ja eará ásahusain lea fas unnit doaibma, mii fas dagaha unnit ovdáneami ja stuorruma.
De relativt store variasjonene i de samiske kulturinstitusjonene tilsier at ulike grep må tas for at institusjonene skal ha en utvikling som møter brukere, og samfunnets behov og formelle krav.
Go leat dien meari stuora erohusat sámi kulturásahusaid gaskka, de fertejit čađahuvvot iešguđetlágan doaibmabijut vai ásahusat sáhttet dustet ja geavaheddjiid ja servodaga dárbbuid ja formálalaš gáibádusaid dustet.
Sametinget opprettet i 2013 en ny søkerbasert ordning som heter Arenaer for kunst og kultur-formidling.
Sámediggi lea 2013:s ásahan ođđa ortnega iežamet bušeahtas, man leat gohčodan dáidaga ja kulturgaskkusteami arenat.
Samiske kulturinstitusjoner som mottar direktetilskudd over sametingsbudsjettet har mulighet til å søke over denne ordningen til prosjekt og aktiviteter som bidrar til langsiktig utvikling av institusjonene, og til at samiske institusjoner er nyskapende formidlere av samisk kunst, kultur og kulturarv.
Sámi kulturviesut ja kulturgaskkustanásahusat mat ožžot njuolggodoarjaga Sámediggi bušeahta bokte, sáhttet dán ortnegis ohcat doarjaga prošeavttaide ja doaimmaide mat guhkit áigái ovdánahttet ásahusaid ja mat dagahit ahte sámi ásahusat ođđa vugiiguin gaskkustit sámi dáidaga, kultuvrra ja kulturárbbi.
Det kan bli aktuelt å se på en eventuell faglig ansvarsfordeling mellom ulike kulturinstitusjoner.
Sáhttá leat áigeguovdil geahččat vejolaš fágalaš ovddasvástádusjuogu sierra kulturásahusaid gaskka.