pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget mener at det må utvikles en nasjonal retningslinje for samisk sykepleierutdanning som tar utgangspunkt i Forskrift om felles rammeplan for helse- og sosialfagutdanninger 2017.
Sámediggi oaivvilda ahte sámi buohccidivššárohppui fertejit ovdánahttojuvvot našuvnnalaš njuolggadusat mat atnet vuolggasadjin Forskrift om felles rammeplan for helse- og sosialfagutdanninger 2017 (Láhkaásahus dearvvašvuođa- ja sosiálafágaid oktasaš rámmaplánii 2017).
4.4 Utfordringer framover – forskning og høyere utdanning
4.4 Hástalusat ovddos guvlui – dutkan ja alit oahppu
Den største utfordringen for samisk høyere utdanning er å rekruttere et tilstrekkelig antall studenter med kompetanse i samisk språk og kultur til samiskspråklige studier.
Sámi alit oahpuid stuorimus hástalus lea rekrutteret doarvái olu studeanttaid geain lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta oahpuide mat leat sámegillii.
I NOU 2016: 18 Hjertespråket uttrykker samisk språkutvalg bekymring for den lave rekrutteringen til samisk høyere utdanning.
NAČ 2016: 18 Váibmogielas vuorjašuvvá sámi giellalávdegoddi dan vuollegis rekrutterema dihte sámi alit oahpuide.
Rekrutteringsutfordringen gjelder imidlertid ikke bare for studenter.
Rekrutterenhástalusat eai guoskka dušše studeanttaide.
Det er også krevende å rekruttere og beholde akademisk personale i samiske fag for alle de tre høyere utdanningsinstitusjonene med samiske studieprogram, siden det er stor rift om de mest kvalifiserte i mange deler av samfunnet.
Lea maid gáibideaddji rekrutteret ja doalahit akademalaš bargiid sámi fágain buot dan golmma alit oahppoásahusas main leat sámi oahppoprográmmat, dan dihte go olu osiin servodagas lea beroštupmi sidjiide geain lea eanemus gelbbolašvuohta.
Fagmiljøene i alle de samiske språkene, spesielt lule- og sørsamisk, er små og sårbare.
Buot sámi gielaid fágabirrasat, erenoamážit julev- ja lullisámegielaid fágabirrasat leat unnit ja hearkkit.
Det er særlig behov for å styrke rekrutteringen til samisk barnehagelærerutdanning og lærerutdanning.
Lea erenoamáš dárbu nannet rekrutterema sámi mánáidgárdeoahpaheaddjeohppui ja oahpaheaddjeohppui.
Kunnskapsdepartementet og Sametinget arbeider med å finne tiltak som kan øke rekrutteringen, i samarbeid med relevante aktører.
Máhttodepartemeanta ja Sámediggi barget dál gávdnat doaibmabijuid mat sáhttet loktet rekrutterema, ovttas relevántta aktevrraiguin.
De høyere utdanningsinstitusjonene tar også selv en rekke initiativ for å bedre rekrutteringen.
Alit oahppoásahusat leat maid ieža álggahan olu rekrutterendoaimmaid.
I 2017 og 2018 har Samisk høgskole fått 700 000 kroner til rekrutteringsformål over Kunnskapsdepartementets budsjett.
Sámi allaskuvla lea 2017:s ja 2018:s ožžon 700 000 ruvnno rekrutterenulbmiliidda Máhttodepartemeantta bušeahtas.
I tillegg har Nord universitet og Universitetet i Tromsø fått midler til rekruttering og til kvalifisering av personer som underviser i skolen uten å ha fullført lærerutdanning.
Dasa lassin leat Davvi universitehta ja Romssa universitehta ožžon ruđaid rekrutteremii ja sin gealbudeapmái geat oahpahit skuvllain almma čađahuvvon oahpaheaddjeoahpu haga.
I 2018 fikk Utdanningsdirektoratet 2,5 millioner kroner til å utvikle ordninger for å stimulere til at flere tar sørsamisk, lulesamisk og kvensk lærerutdanning.
Oahpahusdirektoráhtta oaččui 2018:s 2,5 miljovnna ruvnno ovddidit ortnegiid maiguin movttiidahttet eanebuid váldit lullisámi, julevsámi ja kvena oahpaheaddjeoahpu.
Direktoratet ga Fylkesmannen i Nordland fullmakt til å disponere 2 millioner kroner av disse midlene, til rekruttering til sør- og lulesamisk lærerutdanning.
Direktoráhtta attii Nordlándda Fylkkamánnái válddi háldet 2 miljovnna ruvnno daid ruđain, lulli- ja julevsámi oahpaheaddjeohppui rekrutteremii.
Studenter som tar samisk grunnskolelærerutdanning, faller inn under flere ordninger for sletting av studielån fra Statens lånekasse:
Studeanttat geat váldet sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpu, bohtet máŋgga ortnega vuollái mat sihkkot Statens lånekasse juolludan oahppoloana:
Studenter som tar minst 60 studiepoeng i samisk som del av, eller i tillegg til, lærerutdanning, kan få slettet inntil 50 000 kroner av studielånet etter fullført utdanning.
Studeanttat geat váldet unnimusat 60 oahppočuoggá sámegielas oahpaheaddjeoahpu oassin, dahje lassin dasa, sáhttet oažžut sihkkojuvvot gitta 50 000 ruvnno oahppoloanas maŋŋel go leat geargan oahpus.
Grunnskolelærere som tar jobb i Nord-Troms eller Finnmark, kan fram til 2022 årlig få slettet 20 000 kroner av studielånet.
Vuođđoskuvlaoahpaheaddjit geat álget bargat Davvi-Romssas dahje Finnmárkkus, sáhttet jahkásaččat gitta 2022 rádjái oažžut sihkkojuvvot 20 000 ruvnno oahppoloanas.
Grunnskolelærere og lektorer som påbegynte utdanningen i 2017 og tar jobb i Nord-Norge, kan få slettet inntil 160 000 kroner av studielånet, i tillegg til de 50 000 kroner nevnt i første kulepunkt.
Vuođđoskuvlaoahpaheaddjit ja lektorat geat álge ohppui 2017:s ja álget bargat Davvi-Norggas, sáhttet oažžut sihkkojuvvot gitta 160 000 ruvnno oahppoloanas, lassin dan 50 000 ruvdnui mii namuhuvvo vuosttaš čuoggás.
I tillegg har Sametinget stipendordninger for å rekruttere flere samiskspråklige studenter til studier hvor det er mangel på samiskspråklig personale, som språk- og lærerutdanninger.
Dasa lassin leat Sámedikkis stipeandaortnegat rekrutteret eanet sámegielagiid oahpuide gos váilot sámegielat bargit, nugo giella- ja oahpaheaddjeoahpuide.
Det er Sametingets plenum som vedtar hvilke studier som er prioritert.
Lea Sámedikki dievasčoahkkin mii mearrida guđemuš oahput vuoruhuvvojit.
Det gis større stipender til dem som tar grunnskolelærerutdanning på lule- og sørsamisk språk.
Addojuvvojit stuorebuš stipeanddat sidjiide geat váldet vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahpu julev- ja lullisámegillii.
Dette er et spleiselag mellom Nordland og Trøndelag fylkeskommuner, Tysfjord kommune, Sametinget og Fylkesmannen i Nordland.
Dasa leat Nordlándda ja Trøndelága fylkkagielddat, Divttasvuona suohkan, Sámediggi ja Nordlándda Fylkkamánni searvan.
Sametinget gir også stipender til dem som tar lule- og sørsamisk på høyskolenivå.
Sámediggi addá maid stipeanddaid sidjiide geat váldet julev- ja lullisámegiela allaskuvladásis.
Sametinget har i år også tatt initiativ til en rekrutteringskampanje til samisk lærerutdanning.
Sámediggi lea dán jagi maid álggahan rekrutterenkampánjja sámi oahpaheaddjeohppui.
Det gir et viktig signal at samiske myndigheter på denne måten tydelig understreker lærerutdanningens betydning for det samiske samfunnet.
Dat lea deaŧalaš ja čájeha ahte sámi eiseválddit dáinna lágiin čielgasit deattuhit oahpaheaddjeoahpu mearkkašumi sámi servodahkii.
For å bedre rekrutteringen er det viktig med målrettet og systematisk arbeid og samarbeid mellom relevante aktører.
Buoridan dihte rekruterema, de lea ulbmillaš ja systemáhtalaš bargu deaŧalaš ja nu maiddái ovttasbargu relevántta aktevrraid gaskkas.
I tillegg bør rekrutteringsgrunnlaget bli bedre.
Dasa lassin berre rekrutterenvuođđu buoriduvvot.
Det betyr at det bør arbeides for at flere unge fullfører videregående opplæring med samisk, slik at de er forberedt til å gjennomføre studier på samisk.
Dat mearkkaša ahte berre bargat dan ovdii ahte eanet nuorat čađahit joatkkaskuvlla mas lea sámegiella, vai leat gergosat čađahit oahpuid sámegillii.
Befolkningstallet og alderssammensetning av befolkningen i de samiske områdene, følger samme utvikling som Distrikts-Norge generelt preges av.
Sámi guovlluid ássiidlohku ja álbmoga ahkečoahkkádus čuvvot seamma ovdáneami go mii muđui lea Norgga boaittobealbáikkiin.
Utviklingen påvirker antall potensielle samiskspråklige studenter til høyere utdanning.
Ovdáneapmi váikkuha dasa galle sámegielat studeantta alit oahpuide sáhttet boahtit.
Også statens tidligere fornorskingspolitikk har ført til at dette rekrutteringsgrunnlaget er lavt, særlig når det gjelder personer med samisk som førstespråk.
Maiddái stáhta ovdalaš dáruiduhttinpolitihkka lea dagahan dán vuollegis rekrutterendási, erenoamážit sin logu geain lea sámegiella vuosttašgiellan.
Slik Sametinget ser det er mangelen på samiskspråklige studenter, undervisere og forskere i stor grad resultatet av statens fornorskingspolitikk.
Unnán sámegielat studeanttat, oahpaheaddjit ja dutkit lea Sámedikki oainnu mielde stáhta dáruiduhttinpolitihka boađus.
Derfor bør regjeringen, for å bøte på skadene denne politikken har hatt for samisk språkutvikling, avsette betydelige økonomiske midler til en større satsing for å få flere til å bli samiskspråklige.
Dan dihte berre ráđđehus, buoridan dihte dan politihka vahágahttimiid mat leat leamaš sámi giellaovdáneapmái, juolludit mearkkašahtti ruđaid stuorebuš áŋgiruššamii oažžun dihte eanebuid sámegielagin.
Det er behov for å styrke stipendene for å rekruttere flere til språk- og lærerutdanninger.
Lea dárbu nannet stipeanddaid rekrutteren dihte eanebuid giella- ja oahpaheaddjeoahpuide.
Det er også mulig å åpne opp for at kommuner og andre arbeidsplasser bevilger studiehjemler for å få på plass nok samiskspråklig kompetanse.
Lea maid vejolaš lágidit suohkaniidda ja eará bargosajiide vejolašvuođa juolludit lohkanlobiid oažžun dihte doarvái sámegielgelbbolašvuođa.
Etter Sametingets syn er språkutvikling viktig for utviklingen av alle samfunn.
Sámedikki mielas lea giellaovdánahttin deaŧalaš buot servodagaid ovdánahttimii.
Derfor er det avgjørende for det samiske samfunns framtid at det iverksettes en betydelig nasjonal satsing for å få tilstrekkelig utdannet samiskspråklig personale.
Dan dihte lea sámi servodaga boahtteáigái mearrideaddjin ahte álggahuvvo mearkkašahtti našuvnnalaš áŋgiruššan oažžun dihte doarvái oahppan sámegielat bargiid.
Tidlig informasjon og veiledning om språkvalg er en av faktorene som danner grunnlaget for foreldrenes valg av språk for sine barn.
Ovdalaš dieđut ja bagadeamit giellaválljema birra lea okta fáktoriin mii dahká váhnemiidda vuođu válljet giela iežaset mánáide.
I tilfeller der familier kjemper for å ta tilbake sitt samiske språk er det avgjørende at barnehage og grunnopplæring er av god kvalitet.
Dakkár dilálašvuođain gos bearrašat barget fas váldit iežaset sámegiela atnui, de lea mearrideaddjin ahte mánáidgárddiin ja vuođđooahpahusas lea buorre kvalitehta.
Som det kommer fram i NOU 2016: 18 Hjertespråket viser erfaringer fra arbeid med språkutvikling for tospråklige at sterke språkmodeller må benyttes i styrking av minoritetsspråk for å få gode resultater knyttet til språkutvikling.
Nu movt NAČ 2016: 18 Váibmogielas boahtá ovdán, de čájehit vásáhusat guovttegielagiid giellaovdánahttinbargguin ahte fertejit adnojuvvot gievrras giellamodeallat go galgá nannet minoritehtagiela oažžun dihte buriid bohtosiid giellaovdáneamis.
Å bruke sterke språkmodeller i samisk opplæring betyr at samisk skal brukes i alle sammenhenger og være hovedspråket i undervisningen.
Atnit gievrras giellamodeallaid sámegieloahpahusas mearkkaša ahte sámegiella galgá adnojuvvot buot oktavuođain ja leat váldo oahpahusgiellan.
Sametinget mener at det må legges til rette for at sterke språkmodeller i barnehage og grunnopplæring blir en av de ordinære metodene for samisk språkopplæring.
Sámediggi oaivvilda ahte dilit fertejit láhččojuvvot dainna lágiin ahte gievrras giellamodeallat mánáidgárddiin ja vuođđooahpahusas šaddet okta dain dábálaš metodain sámi giellaoahpahusas.
5 Helse- og sosialtilbud til samiske innbyggere
5 Dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat sámi ássiide
Regjeringen er opptatt av å sikre et likeverdig helse- og sosialtilbud til hele befolkningen, uavhengig av geografisk, språklig og kulturell bakgrunn.
Ráđđehus atná deaŧalažžan sihkkarastit dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid olles álbmogii, beroškeahttá geográfalaš, gielalaš ja kultuvrralaš duogážis.
Sametinget er en sentral dialogpartner for de statlige, regionale og lokale myndighetene som har ansvar for tjenester til den samiske befolkningen.
Sámediggi lea guovddáš gulahallanguoibmi stáhta, guovlulaš ja báikkálaš eiseválddiide geain lea ovddasvástádus bálvalusaid lágidit sámi álbmogii.
Regjeringen har startet arbeidet med en handlingsplan mot rasisme og diskriminering på grunn av etnisitet og religion.
Ráđđehus lea bargagoahtán doaibmaplánain rasismma ja vealaheami vuostá čearddalašvuođa ja religiovnna dihte.
Det tas sikte på å lansere handlingsplanen i løpet av høsten 2019.
Lea áigumuš almmuhit doaibmaplána 2019 čavčča mielde.
En representant for Sametinget deltar i referansegruppen for arbeidet.
Sámedikkis lea okta ovddasteaddji dán barggu referánsajoavkkus.
5.1 Situasjonsbeskrivelse – helse- og omsorgstilbudet for samer
5.1 Dilálašvuođačilgehus – Dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusat sámiide
Sameloven § 3-5, om utvidet rett til bruk av samisk i helse- og omsorgssektoren, slår fast at den som ønsker å bruke samisk for å ivareta egne interesser overfor lokale og regionale offentlige helse- og sosialinstitusjoner i forvaltningsområdet for samisk språk, har rett til å bli betjent på samisk.
Sámelága § 3-5, viiddiduvvon vuoigatvuođa birra geavahit sámegiela dearvvašvuođa- ja fuolahussuorggis, nanne ahte juohkehaččas gii háliida sámegillii fuolahit iežas beroštumiid báikkálaš ja guovlulaš almmolaš dearvvašvuođa- ja sosiálaásahusain sámegiela hálddašanguovllus, lea vuoigatvuohta oažžut bálvalusaid sámegillii.
Etter helse- og omsorgstjenesteloven § 3-10 skal kommuner innenfor forvaltningsområdet blant annet sørge for at samiske pasienters eller brukeres behov for tilrettelagte tjenester, blir vektlagt ved utformingen av tjenesten.
Dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvaluslága § 3-10 mielde galget suohkanat hálddašanguovllu siskkobealde earret eará fuolahit ahte sámi pasieanttaid dahje geavaheddjiid dárbbut oažžut heivehuvvon bálvalusaid deattuhuvvojit juo bálvalusa hábmemis.
Det gjelder også den enkeltes utvidede rett til bruk av samisk språk i helse- og omsorgstjenesten etter sameloven § 3-5.
Dat guoská maiddái juohkehačča viiddiduvvon vuoigatvuhtii geavahit sámegiela dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusas sámelága § 3-5 mielde.
Det følger også av bestemmelsen at kommuner som ikke hører til forvaltningsområdet, men som har samisk befolkning, skal sørge for at representanter for samiske brukere og pasienter blir hørt ved utformingen av kommunens helse- og omsorgstjeneste, jf. § 3-10 første, annet og fjerde ledd.
Mearrádusas daddjo maiddái ahte suohkanat mat eai gula hálddašanguvlui, muhto main leat sámi ássit, galget gulahallat sámi geavaheddjiid ja pasieanttaid ovddasteddjiiguin go hábmejit suohkana dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusa, vrd. § 3-10 vuosttaš, nuppi ja njealját lađđasa.
I helseforetaksloven § 35 er det understreket at regionale helseforetak skal sørge for at den enkelte pasients utvidede rett til bruk av samisk språk i spesialisthelsetjenesten blir ivaretatt, jf. sameloven §§ 3-1 nr. 4 og 3-5.
Dearvvašvuođadoaimmahatlága § 35 deattuha ahte guovlulaš dearvvašvuođadoaimmahagat galget fuolahit ahte ovttaskas pasieantta viiddiduvvon vuoigatvuohta gulahallat sámegillii spesialistadearvvašvuođabálvalusain vuhtii váldojuvvo, vrd. sámelága §§ 3-1 nr. 4 ja 3-5.
Senter for samisk helseforskning har gjennomført befolkningsundersøkelsene SAMINOR 1 (2003–2004) og SAMINOR 2 (2012–2014) i områder med samisk og norsk bosetting i nord (se kapittel 2).
Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš lea čađahan álbmotiskkademiid SAMINOR 1 (2003–2004) ja SAMINOR 2 (2012–2014) báikkiin Davvi-Norggas gos leat sámi ja dáčča ássit (geahča kap. 2).
Funnene fra disse studiene har gitt viktig og nødvendig kunnskap om helsen til den samiske og norske befolkningen i nord.
Dáid guorahallamiid gávdnosat leat addán deaŧalaš ja dárbbašlaš dieđuid Davvi-Norgga sámi ja dáčča álbmoga dearvvašvuođadilálašvuođain.
Det planlegges en større befolkningsundersøkelse, SAMINOR 3, i 2020–2021.
Plánejuvvo čađahuvvot stuorát álbmotiskkadeapmi SAMINOR 3 2020–2021.
Samiske pasienters rett til å bruke samisk i kontakt med helsevesenet er godt regulert innenfor nasjonal lovgivning.
Sámi pasieanttaid vuoigatvuohta geavahit sámegiela go gulahallet dearvvašvuođadoaimmahagaiguin lea bures regulerejuvvon našuvnnalaš lágaid bokte.
Sametinget understreker at til tross for dette kan ikke samiske pasienter kommunisere på samisk i de fleste behandlingssituasjoner.
Sámediggi deattuha ahte liikká eai beasa sámi pasieanttat eanas dikšodilálašvuođain gulahallat sámegillii.
Muligheten til å benytte tolk er begrenset eller totalt fraværende.
Lea ráddjejuvvon vejolašvuohta oažžut dulkka dahje ii oba leat ge vejolaš.
Sametinget vil påpeke at det i dag kun er ett sykehus som har tilgjengelig samisk tolk innenfor ordinær arbeidstid.
Sámediggi deattuha ahte odne lea dušše ovtta buohcciviesus olles riikkas dulka fidnemis dábálaš bargoáiggis.
Innenfor spesialisthelsetjenesten har det, blant annet gjennom utvikling av SANKS og ivaretakelse av samiske pasienters behov i oppdragsdokumenter til regionale helseforetak, vært en god utvikling av tjenestetilbudet til samiske pasienter.
Spesialistadearvvašvuođabálvalusas leat fálaldagat sámi pasieanttaide bures ovdánan, earret eará SÁNAG ásaheami ja departemeantta jahkásaš doaibmagáibádusdokumeanttaid bokte mat sáddejuvvojit regiovnnalaš dearvvašvuođadoaimmahagaide.
Innenfor primærhelsetjenesten har det derimot ikke vært systematisk satsing på helsetilbudet til samiske pasienter.
Vuođđodearvvašvuođadoaimmas gal baicca ii leat systemáhtalaččat bargojuvvon sámi pasieanttaid dearvvašvuođafálaldagaid buoridemiin.
5.1.1 Helse- og omsorgstjenestetilbudet i kommunene
5.1.1 Dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusfálaldat suohkaniin
I utgangspunktet skal helse- og omsorgstjenestene være universelle.
Dábálaččat galget dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusat leat universálat.
Likeverdige helse- og omsorgstjenester forutsetter imidlertid at den samiske befolkningen blir møtt av personer med samisk språk- og kulturkompetanse.
Dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusaid eaktun lea datte ahte sámi álbmot beassá gulahallat dearvvašvuođabargiiguin geat máhttet sámegiela ja geain lea sámi kulturgelbbolašvuohta.
Denne muligheten er best tilstede i de samiske kjerneområdene.
Diet lea vuosttažettiin vejolaš sámi guovddášguovlluin.
Samiske eldre som har mistet norsk språk på grunn av sykdom som påvirker hjernens språksenter, kan få problemer i møte med helse- og omsorgstjenestene.
Dearvvašvuođabálvalusas sáhttet čuožžilit gulahallanváttisvuođat go ovdamearkka dihte sámi vuorasolbmot buozanvuođa geažil, mii váikkuha vuoiŋŋamaččaid giellaguovddáža, leat manahan dárogielmáhtu.
Det er utviklet ordbøker til bruk i omsorgstjenestene for helse- og omsorgspersonale som ikke snakker samisk, for å lette kommunikasjonen med eldre brukere i omsorgstjenestene.
Leat ráhkaduvvon sátnegirjjit sin váste geat barget dearvvašvuođa- ja fuolahusdoaimmain, ja geat eai máhte sámegiela, vai álkibut sáhttet gulahallat vuorraset geavaheddjiiguin fuolahusbálvalusas.
Ordbøkene er utarbeidet på nord,- lule- og sørsamisk.
Dát sátnegirjjit gávdnojit sihke davvi-, julev- ja lullisámegillii.
Enkelte kommuner har etablert særskilte ordninger for å rekruttere samisktalende personale i helse- og omsorgssektoren.
Muhtin suohkanat leat ásahan sierra ortnegiid sámegielat dearvvašvuođa- ja fuolahusbargiid rekrutterema váste.
Det er totalt 20 utviklingssentre for sykehjem og hjemmetjenester i Norge.
Norggas leat oktiibuot 20 ovdánahttinguovddáža buhcciidruovttuid ja ruovttubálvalusaid várás.
I tillegg til ett senter i hvert fylke, er det etablert et utviklingssenter i Karasjok for sykehjem og hjemmetjenester for den samiske befolkningen, med ansvar for den samiske befolkningen i Finnmark.
Juohke fylkkas lea okta guovddáš ja dasa lassin lea Kárášjohkii ásahuvvon ovdánahttinguovddáš buhcciidruovttuid ja ruovttubálvalusaid várás main lea ovddasvástádus Finnmárkku sámi álbmoga ovddas.
Som en del av arbeidet med Demensplan 2020 har Nasjonal kompetansetjeneste for aldring og helse, på oppdrag fra Helsedirektoratet, utviklet og tilpasset informasjon og verktøy som retter seg mot personer som har samisk språk- og kulturbakgrunn.
Demeansaplána 2020 oktavuođas lea Boarásmuvvama ja dearvvašvuođa nationála gealboguovddáš, Dearvvašvuođadirektoráhta ovddas, ovdánahttán ja heivehan dieđuid ja reaidduid sin váste geain lea sámi giella- ja kulturduogáš.
Det er blant annet utarbeidet en informasjonsfilm om demens som har nordsamisk språk- og kulturperspektiv.
Lea earret eará ráhkaduvvon diehtojuohkinfilbma demeanssa birra davvisámegillii ja mas lea davvisámi kulturduogáš.
En tilsvarende film med lulesamisk språk- og kulturperspektiv er under arbeid.
Seammasullasaš filbma lea ráhkaduvvome mas lea julevsámi giella- ja kulturperspektiiva.
Den prisbelønnede animasjonsfilmen «Hvem ser meg» er utarbeidet på nord- og lulesamisk, og filmen vil bli tilpasset sørsamisk språk.
Bálkášuvvon animašuvdnafilbma «Gii oaidná mu» lea ráhkaduvvon davvi- ja julevsámegillii, ja filbma galgá maiddái heivehuvvot lullisámegillii.
Videre er kartleggingsverktøy for utredning av demens tilpasset nordsamisk språk, i tillegg til at ulike tema og faktaark om blant annet kommunikasjon, rettigheter og vergemål nå er tilgjengelig på flere samiske språk.
Dasto leat davvisámegillii heivehuvvon kártenreaiddut maid bokte čielggada demeansadávdda, ja iešguđetge temá- ja diehtoárkkat earret eará gulahallama, vuoigatvuođaid ja válddivulošvuođa birra gávdnojit maiddái máŋgga sámegillii.
Med mål om å heve kompetansen til personale som tilbyr helse- og omsorgstjenester til samiske eldre har Senter for omsorgsforskning Nord i samarbeid med Nasjonal kompetansetjeneste for aldring og helse utarbeidet et temahefte om helse- og omsorgstjenester til samiske eldre.
Dainna ulbmiliin ahte lasihit gelbbolašvuođa bargiid gaskkas geat fállet dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusaid sámi vuorrasiidda, lea Senter for omsorgsforskning Nord (Davvi fuolahusdutkama guovddáš) ovttasráđiid Nasjonal kompetansetjeneste for aldring og helse (Boarásmuvvama ja dearvvašvuođa nationála guovddážiin) ráhkadan temágihppaga dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusaid birra sámi vuorrasiidda.
Det er Sametingets erfaring at helse- og omsorgstjenesten i kommuner/regioner med samisk befolkning har varierende bevissthet og kunnskap om samiske pasienters behov.
Sámediggi lea mearkkašan ahte dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusas suohkaniin/regiovnnain gos lea sámi álbmot lea iešguđet meari dihtomielalašvuohta ja máhttu sámi pasieanttaid dárbbuid birra.
Sametinget erfarer at det i mange kommuner er lite bevissthet og kunnskap om samisk befolkning.
Olu suohkanat eai leat ollenge dihtomielalaččat, ii ge doppe leat máhttu.
Sametinget mener at offentlige myndigheter i liten grad har avsatt midler til videreføring av gode tiltak for samiskspråklig og kulturelt tilrettelagte tjenestetilbud.
Sámediggi oaivvilda ahte almmolaš eiseválddit leat unnán várren ruđaid joatkit buriid ja heivehuvvon doaibmabijuid sámegillii mat maiddái leat kultuvrralaččat heivehuvvon.
Utviklingssenteret for sykehjem og hjemmetjenester i Karasjok, det eneste senteret for oppbygging og formidling av samisk kompetanse i pleie- og omsorgstjenesten, sidestilles økonomisk med de øvrige 19 utviklingssentrene i landet.
Kárášjoga buhcciidruoktu ja ruovttubálvalusaid ovdánahttinguovddáš, áidna guovddáš mii hukse ja gaskkusta sámi gelbbolašvuođa dikšo- ja fuolahusbálvalusas, lea seamma ekonomalaš dásis go riikka 19 eará ovdánahttinguovddáža.
De fleste av prosjektene er finansiert gjennom Sametingets virkemidler.
Eanas prošeavttat leat ruhtaduvvon Sámedikki doarjjaortnegiid bokte.
Utviklingssenteret i Karasjok er avgrenset til kun å gjelde samer i Finnmark fylke.
Ovdánahttinguovddáš Kárášjogas lea ráddjejuvvon doaibmat Finnmárkku sápmelaččaid ovddas.
Øvrige samiske pasienter omfattes ikke av dette tilbudet.
Eará sápmelaččaide ii gávdno dákkár fálaldat.
5.1.2 Helsetilbudet i spesialisthelsetjenesten
5.1.2 Dearvvašvuođafálaldat spesialistadearvvašvuođabálvalusas
For å bedre tilbudet til samiske pasienter i spesialisthelsetjenesten iverksatte Helse Nord et tolkeprosjekt i spesialisthelsetjenesten i 2013.
Buoridan dihte fálaldaga sámi pasieanttaide spesialistadearvvašvuođas čađahii Davvi Dearvvašvuohta dulkonprošeavtta spesialistadearvvašvuođabálvalusas 2013:s.
Dette har resultert i at det i dag er ansatt tolker i Helse Nord regionale helseforetak (Helse Nord RHF).
Boađusin das lei ahte dál lea Davvi Dearvvašvuođa regiovnnalaš dearvvašvuođadoaimmahat (Davvi Dearvvašvuohta RHF) virgádan dulkkaid.
Alle fastleger og pasienter kan forhåndsbestille tolk.
Buot fástadoaktárat ja pasieanttat sáhttet ovddalgihtii diŋgot dulka.
Aktuelle kommuner, samisk eldreråd og andre brukerorganisasjoner har fått besøk med informasjon om tilbudet.
Guoskevaš suohkanat, sámi vuorrasiidráđđi ja eará geavaheaddjeorganisašuvnnat leat galleduvvon ja ožžon dieđuid fálaldaga birra.
Samisk nasjonal kompetansetjeneste – psykisk helsevern og rus (SANKS) tilbyr utredning og behandling for barn, unge og voksne.
Sámi našuvnnalaš gealbobálvalus – psyhkalaš dearvvašvuođasuddjen ja gárrendilledikšu (SÁNAG) fállá čielggadeami ja divššu mánáide, nuoraide ja rávisolbmuide.
SANKS har også nasjonale kompetansetjenestefunksjoner innenfor sitt felt, og målet er å bidra til at den samiske befolkningen får et likeverdig tilbud innen psykisk helse- og rusvern.
SÁNAG:s leat maiddái našuvnnalaš gealbobálvalusdoaimmat iežaset suorggis, ja mihttun lea ahte sámi álbmogis galgá leat dásseárvosaš fálaldat psyhkalaš dearvvašvuođa- ja gárrendillesuddjemis.
SANKS arrangerer undervisning og kurs for helse- og omsorgspersonale.
SÁNAG lágida oahpahusa ja kurssaid dearvvašvuođa- ja fuolahusbargiide.
Som en oppfølging av Nasjonal helse- og sykehusplan 2016–2019 har Helse Nord RHF iverksatt arbeidet med en strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenester til den samiske befolkningen.
Nationála dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplána 2016–2019 čuovvoleapmin lea Davvi Dearvvašvuohta RHF álggahan spesialistadearvvašvuođabálvalusaid strategalaš viidásetovddideami sámi álbmoga várás.
Sametinget er representert i dette arbeidet.
Sámediggi lea ovddastuvvon dien barggus.
Samisk helsepark, en samling av de spesialiserte helsetjenestene for den samiske befolkningen, er under oppføring i Karasjok, og skal stå ferdig innen utgangen av 2019.
Sámi dearvvašvuođapárka, gosa čohkkejuvvojit spesialiserejuvvon dearvvašvuođabálvalusat sámi álbmoga várás, lea huksejuvvome Kárášjohkii, ja galgá gárvánit 2019 mielde.
Samisk helsepark skal gi spesialisthelsetjenestetilbud innen somatikk, psykisk helsevern og rusbehandling.
Sámi dearvvašvuođapárka galgá addit spesialistadearvvašvuođafálaldagaid somahtihka, psyhkalaš dearvvašvuođasuddjema ja gárrendilledivššu dáfus.
Prosjektet skal bidra til at den samiske befolkningen får et likeverdig spesialisthelsetjenestetilbud, tilrettelagt samiske pasienters språklige og kulturelle bakgrunn.
Prošeakta galgá leat mielde fuolaheame sámi álbmogii dásseárvosaš spesialistadearvvašvuođabálvalusa mii lea heivehuvvon sámi pasieanttaid gielalaš ja kultuvrralaš duogážii.
Det er en god utvikling av tjenestetilbudet til samiske pasienter innenfor psykisk helse og rus i spesialisthelsetjenesten.
Psyhkalaš spesialistadearvvašvuođafálaldagat ja gárrenmirkodikšu sámi pasieanttaide leat bures ovdánan.
Det er Sametingets vurdering at det mangler samiskspråklig og kulturelt tilpasset behandlingstilbud i det somatiske spesialisttilbudet til samiske pasienter.
Sámediggi muittuha ahte sámegillii leat unnán dikšofálaldat somáhtalaš spesialistadearvvašvuođafálaldagas sámi pasieanttaide, ja maiddái unnán mii lea kultuvrralaččat heivehuvvon sápmelaččaide.
Dette gjelder spesielt innenfor fagområder og funksjoner der kommunikasjon står sentralt i behandlingen, og hvor pasientens mulighet til å bruke eget språk er avgjørende for hvorvidt behandlingen blir vellykket.
Dat guoská erenoamážit fágasurggiide ja doaimmaide gos gulahallan lea guovddáš oassi divššus ja gos divššu lihkostuvvan lea dan duohken ahte pasieanta beassá iežas gillii gulahallat divššus.
Dette gjelder blant annet behandlingstilbud innenfor geriatri, pasienter med kognitive sykdommer, demens, kroniske sykdommer og barnesykdommer.
Das oaivvildit earret eará dikšofálaldagaid geriatriija hárrái; pasieanttaid geain leat kognitiiva dávddat, demeansa, kronihkalaš dávddat, ja mánáiddávddat.
Sametinget etterlyser større fokus på språklige og kulturelt tilrettelagte behandlingstilbud innenfor somatiske lidelser.
Sámediggi ohcala eambbo fokusa gielalaččat ja kultuvrralaččat heivehuvvon somáhtalaš dávddaid dikšofálaldagaide.
5.2 Utfordringer framover – helse- og omsorgstilbudet
5.2 Hástalusat ovddos guvlui – dearvvašvuođa- ja fuolahusfálaldat
Den samiske befolkningen kan oppleve problemer i møte med helse- og omsorgstjenestene.
Sámi álbmot sáhttá váttisvuođaid deaividit dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusaid oktavuođas.
Språklige barrierer kan skape vanskeligheter ved både undersøkelse, diagnostisering, og behandling, som igjen kan utgjøre en fare for pasientsikkerheten.
Giellahehttehusat sáhttet dagahit váttisvuođaid sihke iskkademiid, diagnosabidjama ja divššu hárrái, mii fas sáhttá dagahit pasieantasihkarvuođa ovdii.
Det er manglende kunnskap i helse- og omsorgstjenestene om den samiske befolkningens kultur og deres forståelse av sykdom og behandlingsmuligheter.
Dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusas váilu máhttu sámi álbmoga kultuvrras ja das movt sii jurddašit buozanvuođa ja dikšunvejolašvuođaid birra.
Senter for samisk helseforskning ble opprettet i 2001 på grunn av manglende kompetanse om sykdomsforekomst i den samiske befolkning hos helsepersonale og norske myndigheter.
Sámi dearvvašvuođadutkama guovddáš ásahuvvui 2001:s dan dihte go Norgga eiseválddiin ja dearvvašvuođabargiin lea váilevaš gelbbolašvuohta buozanvuođaid birra sámi álbmogis.
Senteret er underlagt Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet (UiT) og mottar årlig bevilgning over statsbudsjettet.
Guovddáš lea Romssa universitehta – Norgga árktalaš universitehta (UiT) vuollásaš, ja oažžu jahkásaš juolludeami.
For å kunne tilby likeverdige helse- og omsorgstjenester er det avgjørende at den samiske befolkningen blir møtt av personale med språk- og kulturkompetanse.
Eaktun dasa ahte sáhttit fállat dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusaid lea ahte sámi álbmot deaivida dearvvašvuođabargiid geain lea giella- ja kulturgelbbolašvuohta.
Det er særlig utfordringer knyttet til kapasitet og rekruttering i fastlegeordningen.
Dan dáfus leat hástalusat erenoamážit fástadoavtterortnega kapasitehta ja rekrutterema dáfus.
Regjeringen har iverksatt flere tiltak for å bedre rekrutteringen.
Ráđđehus lea álggahan máŋga doaimma rekrutterema buorideami hárrái.
Ved opptak til medisinstudiet ved Universitetet i Bergen (UiB) og UiT er det en egen kvote for samiske medisinstudenter, med formål å utdanne og rekruttere flere samiske leger.
Bergen universitehta (UiB) ja Romssa universitehta (UiT) medisiidnaoahpuide lea sierra earri, man ulbmilin lea oahpahit ja rekrutteret eambbo sámi doaktáriid.
I 2019 er det bevilget midler til en ny samisk sykepleierutdanning ved UiT (se kapittel 4.3.3).
2019:s lea juollduvvon ruhta ođđa sámi buohccidivššárohppui (geahča kapihttala 4.3.3).
Forskningen på omsorgstjenester har økt de senere år, men er fortsatt svak.
Dutkan fuolahusbálvalusaid hárrái lea lassánan maŋemus jagiid, muhto lea ain unnán.
Senter for omsorgsforskning, som er under oppbygging, har mandat til å samle, produsere og formidle kunnskap om omsorg og omsorgsarbeid.
Senter for omsorgsforskning (Fuolahusdutkama guovddáš), mii lea bajáshuksejuvvome, lea ožžon doaibman čohkket, buvttadit, ja gaskkustit dieđuid ja máhtu fuolahusa ja fuolahusbarggu birra.
Inkludert i senterets oppdrag er å se på alle brukergrupper, uavhengig av alder, bakgrunn, med videre.
Guovddáža bargui gullá maiddái geahčadit buot geavaheaddjejoavkkuid, buot agiid, duogážiid jna. dáfus.
Det er fem sentre som utgjør et nasjonalt nettverk.
Leat vihtta guovddáža mat oktii dahket našuvnnalaš fierpmádaga.
Senteret ved UiT og Nord Universitet følger opp Utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjenester til den samiske befolkningen i Finnmark.
Guovddáš mii lea UiT ja Nord Universitehtas čuovvu Buhcciidruovttuid ja ruovttubálvalusaid ovdánahttinguovddáža sámi álbmoga várás Finnmárkkus.
Det er behov for mer kunnskap om tjenestetilbudet til det samiske folket.
Dárbbašuvvo eambbo diehtu bálvalusfálaldaga birra sámi álbmogii.
Sametinget mener at det er et særlig behov for kompetanse om hvordan samiske pasienters rett til en likeverdig helsetjeneste ivaretas i kommuner med samisk befolkning.
Sámediggi oaivvilda ahte erenoamážit dárbbašuvvo gelbbolašvuohta das movt sámi pasieanttaid vuoigatvuohta dásseárvosaš dearvvašvuođabálvalussii áimmahuššojuvvo suohkaniin gos leat sámi ássit.
Etter Sametingets syn bør det utvikles en grundig og systematisk oversikt over hvordan samiske pasienters rett til likeverdige helsetjenester ivaretas i de enkelte kommunene.
Sámediggi oaivvilda ahte berre ráhkaduvvot vuđolaš ja systemáhtalaš bajilgovva das movt sámi pasieanttaid vuoigatvuohta dásseárvosaš dearvvašvuođabálvalussii fuolahuvvo ovttaskas suohkaniin.
En slik oversikt vil gi et godt grunnlag for det videre arbeidet med å sikre samiske brukeres rettigheter.
Diekkár bajilgovva attášii buori vuođu sámi geavaheddjiid vuoigatvuođaid sihkkarastima viidáset bargui.
Sametinget etterlyser en ny konkret handlings- og tiltaksplan om helse og omsorgstjenester til den samiske befolkningen.
Sámediggi ohcala ođđa konkrehta doaibmaplána dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusaid birra sámi álbmogii.
En slik handlings- og tiltaksplan må utvikles i nært samarbeid med samiske helsefagmiljøer og Sametinget.
Diekkár plána ferte ovdánahttojuvvot lagas ovttasbarggus sámi dearvvašvuođafágabirrasiiguin ja Sámedikkiin.
Sametinget understreker at fagmiljøer som skal utvikle kunnskap til bruk i helse- og sosialtjenesten til samiske pasienter må ha grunnleggende kjennskap til samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Sámediggi deattuha ahte fágabirrasiin, mat galget ovdánahttit máhtu dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusa geavaheapmái sámi pasieanttaid guovdu, ferte leat vuođđomáhttu sámegiela, kultuvrra ja servodateallima birra.
Sametinget mener at det ikke er tilfellet i dag.
Sámediggi oaivvilda ahte nu ii leat odne.
Særlig gjelder dette omsorgsforskning vedrørende samiske pasienter og brukere.
Erenoamážit guoská dat fuolahusdutkamii mii guoská sámi pasieanttaide ja geavaheddjiide.
Sametinget mener derfor at det bør vurderes om ansvaret for omsorgsforskning og tjenesteutvikling som omhandler samisk helse skal flyttes til etablerte samiske fag- og forskningsmiljøer.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte berre árvvoštallojuvvot sirdit ovddasvástádusa sámi dearvvašvuhtii gullevaš fuolahusdutkama ja bálvalusaid ovddideami hárrái daidda sámi fága- ja dutkanbirrasiidda mat juo gávdnojit.
Det er Sametingets vurdering at manglende kompetanse om samisk språk og kultur i kommunene er en utfordring.
Sámediggi oaivvilda ahte suohkaniid váilevaš gelbbolašvuohta sámegielas ja sámi kultuvrras lea hástalussan.
Etter Sametingets syn er dette til hinder for å nå målet om likeverdig helse- og sosialtjenester til det samiske folk.
Sámedikki oainnu mielde hehtte dat min olaheamis dásseárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusa sámi álbmogii.
Sametinget mener at kunnskapen om samisk språk og kultur i større grad må være tilgjengelig i kommunale helse- og omsorgstjenester, gjennom integrering i kommunale helse- og omsorgsplaner, og i tjenesteutførelse.
Sámediggi oaivvilda ahte sámegielmáhttu ja kulturmáhttu ferte leat buorebut olámuttos suohkaniid dearvvašvuođa- ja fuolahusdoaimmain, dan bokte ahte dat lea mielde suohkaniid dearvvašvuođa- ja fuolahusplánain, ja buot bálvalusaid doaimmaheamis.
Kunnskapen må institusjonaliseres, og kan ikke være avhengig av enkelte medarbeideres interesse for tilrettelegging for samiske pasienter.
Máhttu ferte institušonaliserejuvvot, ii ge galgga leat ovttaskas mielbargiid beroštumi duohken heivehit dilálašvuođaid sámi pasieanttaide.
Sametinget erfarer at det siste ofte er tilfelle i dag.
Sámediggi oaivvilda ahte diet maŋit dávjá dáhpáhuvvá.
Sametinget mener at en institusjonalisering av kunnskap vil kunne bidra til å trygge også samiske pasienters rettsvern.
Sámediggi oaivvilda ahte máhtu institušonaliseren livččii mielde nanneme maiddái sámi pasieanttaid riektesuodjalusa.
Kompetanse og kunnskap i samisk språk og om samisk kultur vil minke risikoen for feildiagnostisering og feilbehandling.
Gelbbolašvuohta ja máhttu sámegielas ja sámegiela birra unnidivččii boasttodiagnosaid ja boasttodivššu riskka.
Sametinget er opptatt av at det også i helsestasjonene skal være tilgjengelig kompetanse og kunnskap i samisk språk og om samisk kultur.
Sámediggi atná deaŧalažžan ahte maiddái dearvvašvuođastašuvnnain galgá leat gelbbolašvuohta sámi kultuvrras ja sámegielmáhttu.
Det vil etter Sametingets syn sikre et likeverdig helsetilbud til samiske barn, og bidra til at helsestasjonens vurdering av samiskspråklige barns språkutvikling blir gjennomført ut fra riktige premisser.
Dat sihkkarasttášii Sámedikki mielas dásseárvosaš dearvvašvuođafálaldaga sámi mánáide, ja dagašii ahte dearvvašvuođastašuvnnat árvvoštalaše sámi mánáid giellaovdáneami rievttes premissaid vuođul.
En vurdering av samiskspråklige barns språkutvikling må etter Sametingets syn vektlegge at disse barna ved skolestart oftere behersker samisk bedre enn norsk.
Sámedikki oainnu mielde ferte sámegielat mánáid giellaovdáneami árvvoštallamis deattuhuvvot ahte olu dáin mánáin máhttet skuvlii álgima áigge sámegiela buorebut go dárogiela.
Sametinget ønsker å ha et spesielt fokus på samiske barns språkutvikling fra tidlig småbarnsalder fordi det har en stor betydning for barnas videreutvikling og læring.
Sámediggi dáhttu ahte biddjo erenoamáš fokus sámi mánáid giellaovddideapmái njuoratmáná agis juo, danne go das lea nu stuora mearkkašupmi mánáid viidáset ovdáneapmái ja oahppamii.
Faren for feildiagnostisering er stor når personalet på helsestasjonen ikke kan kommunisere med barn de undersøker.
Lea stuora várra addit boasttodiagnosaid go dearvvašvuođabargit eai máhte gulahallat mánáiguin maid iskkadit.
Utviklingen av tjenestetilbudet til samiske pasienter innenfor psykisk helse og rus i spesialisthelsetjenesten har slik Sametinget ser det vært god.
Sámediggi oaivvilda ahte lea leamaš buorre ovdáneapmi bálvalusaid hárrái sámi pasieanttaide psyhkalaš dearvvašvuođa ja gárrendili dikšumis spesialistadearvvašvuođabálvalusas.
Den organisatoriske og økonomiske tilknytningen av samisk spesialisthelsetjeneste er derimot en utfordring som begrenser utviklingen av tilbudet til samiske pasienter.
Sámi spesialistadearvvašvuođabálvalusa organisatuvrralaš ja ekonomalaš čanastupmi lea hástalus mii ráddje vejolašvuođa ovdánahttit fálaldagaid sámi pasieanttaide.
Sametinget ser hvordan manglende samisk medvirkning i organisering og styring av tilbudet til samiske pasienter skaper utfordringer.
Sámediggi oaidná hástalussan ahte lea váilevaš sámi mielváikkuheapmi fálaldagaid hárrái sámi pasieanttaide.
Sametinget er dermed tilfreds med at Helse Nord RHF har iverksatt arbeidet med en strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenester til den samiske befolkningen, som oppfølging av Nasjonal helse- og sykehusplan 2016–2019.
Danne lea Sámediggi duhtavaš go Davvi dearvvašvuohta RHF lea álggahan barggu strategalaččat viidáseappot ovdánahttit spesialistadearvvašvuođabálvalusaid sámi álbmogii, Našuvnnalaš dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplána 2016–2019 čuovvoleapmin.
5.3 Barnevernet
5.3 Mánáidsuodjalus
5.3.1 Situasjonsbeskrivelse – barnevernet
5.3.1 Dilálašvuođačilgehus – mánáidsuodjalus
Samiske barn har rett til oppvekstforhold hvor deres etniske, språklige og kulturelle tilknytning vektlegges og gis tilstrekkelig plass.
Sámi mánáin lea vuoigatvuohta bajásšaddat birrasiin gos sin čearddalaš, gielalaš ja kultuvrralaš gullevašvuohta deattuhuvvo ja oažžu doarvái saji.
Dette følger av rettigheter samiske barn har i henhold til nasjonale lover og internasjonale konvensjoner.
Dat vuoigatvuođat lea nannejuvvon našuvnnalaš lágain ja soahpamušain.
I henhold til barnekonvensjonen artikkel 30 skal barn som tilhører etniske, religiøse eller språklige minoriteter eller en urbefolkning, ikke nektes retten til sin kultur, sitt språk og sin religion i samvær med andre medlemmer av sin gruppe.
Mánáidkonvenšuvnna 30. artihkkala mielde ii galgga mánáin, mat gullet čearddalaš, oskkoldatlaš dahje gielalaš unnitloguide, rivvejuvvot vuoigatvuohta iežaset kultuvrii, gillii ja oskui ovttas earáiguin geat gullet seamma jovkui.
Videre uttrykker barnekonvensjonen artikkel 20 at det skal tas hensyn til etnisk, kulturell og språklig bakgrunn ved valg av alternative omsorgsformer for barn.
Dasto daddjo mánáidkonvenšuvnna 20. artihkkalis ahte go mánnái válljejuvvojit molssaevttolaš fuolahusvuogit, de galgá čearddalaš, kultuvrralaš ja gielalaš duogáš vuhtii váldojuvvot.
Dette gjelder også ved valg av fosterhjem og barnevernsinstitusjoner.
Dat guoská maiddái biebmoruovttuid ja mánáidsuodjalusásahusaid válljemii.
Barnevernlovutvalget la fram forslag til ny barnevernlov i NOU 2016: 16 Ny barnevernslov – Sikring av barnets rett til omsorg og beskyttelse.
Mánáidsuodjalusláhkalávdegoddi ovddidii ođđa mánáidsuodjaluslága evttohusa NOU 2016: 16 Ny barnevernslov – Sikring av barnets rett til omsorg og beskyttelse (Ođđa mánáidsuodjalusláhka – Sihkkarastit máná vuoigatvuođa fuolahussii ja suodjaleapmái).
Deler av forslaget er fulgt opp gjennom endringer i dagens barnevernlov, jf. Prop. 169 L (2016–2017).
Oasit evttohusas leat čuovvoluvvon dan bokte ahte otná mánáidsuodjalusláhka lea rievdaduvvon, vrd. Prop. 169 L (2016–2017).
Endringene trådte i kraft 1. juli 2018.
Rievdadeamit leat fámus suoidnemánu 1. beaivvi 2018 rájes.
Endringene skal samlet sett bidra til å ivareta samiske barns språk og kultur.
Rievdadeamit galget oktiibuot duddjot dan ovdii ahte sámi mánáid giella ja kultuvra vuhtii váldojuvvo.
Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) arbeider med å etablere flere opplæringstilbud om barnevernets arbeid med barn og familier med minoritets- og urfolksbakgrunn.
Mánáid-, nuoraid- ja bearašdirektoráhtta (dárogillii oaniduvvon Bufdir) lea ásaheame eambbo oahpahusfálaldagaid mánáidsuodjalusa bargui mánáiguin ja bearrašiiguin main lea minoritehta- ja álgoálbmotduogáš.
Målsettingen er at tilbudet skal komme på plass i løpet av 2019.
Ulbmilin lea ahte fálaldat galgá leat sajis 2019 mielde.
Det skal også etableres et nytt videreutdanningstilbud for å styrke barnevernets kunnskap om arbeid med familier med minoritetsbakgrunn.
Galgá maiddái ásahuvvot ođđa viidásetoahppofálaldat nannet mánáidsuodjalusa gelbbolašvuođa bargat bearrašiiguin main lea minoritehtaduogáš.
Kompetanse om samer og nasjonale minoriteter skal inngå i studietilbudet.
Gelbbolašvuohta sámiid ja našuvnnalaš minoritehtaid birra galgá leat oassin oahppofálaldagas.
Videreutdanningen skal være på 30 studiepoeng og ha oppstart høsten 2019.
Viidásetoahppu addá 30 oahppočuoggá ja álgá 2019 čavčča.
Det skal også utvikles et opplæringstilbud om barnevernets arbeid med barn og familier med minoritets- og urfolksbakgrunn, spesielt rettet mot ansatte i statlig fosterhjemtjeneste og statlige/private institusjoner.
Galgá maiddái ovdánahttojuvvot oahpahusfálaldat mánáidsuodjalusa bargui mánáiguin ja bearrašiiguin main lea minoritehta- ja álgoálbmotduogáš, jurddašuvvon erenoamážit bargiide stáhtalaš biebmoruovttuin ja stáhtalaš/priváhta institušuvnnain.
Tilbudet skal komme på plass i løpet av 2019.
Fálaldat galgá leat sajis 2019 mielde.
Videre skal det utredes en helhetlig modell for barnevernets arbeid med barn med minoritets- og urfolksbakgrunn i fosterhjem.
Viidáseappot galgá čielggaduvvot ollislaš modealla mánáidsuodjalusa bargui mánáiguin geat leat biebmoruovttuin ja geain lea minoritehta- ja álgoálbmotduogáš.
Dette skal inkludere en plan for aktiviteter for at anbefalte arbeidsformer og tiltak blir implementert i det kommunale og statlige barnevernet, jf. regjeringens integreringsstrategi.
Dat galgá maiddái sisttisdoallat plána mas leat árvaluvvon doaimmat vai ávžžuhuvvon bargovuogit ja doaimmat implementerejuvvojit suohkanlaš ja stáhtalaš mánáidsuodjalussii, vrd. ráđđehusa integrerenstrategiija.
Rekruttering av fosterhjem har i flere år vært et prioritert område for Bufdir, og det er en særlig oppmerksomhet om å styrke rekrutteringen av fosterhjem i slekt og nettverk.
Biebmoruovttuid rekrutteren lea juoga man Bufdir lea vuoruhan máŋga jagi, ja lea erenoamážit deattuhuvvon ahte berre ohcat biebmoruovttuid fulkkiid gaskkas ja lagas fierpmádagain.
5.3.2 Utfordringer framover – barnevernet
5.3.2 Hástalusat ovddos guvlui – mánáidsuodjalus
En undersøkelse gjennomført av Regionalt kunnskapssenter for barn og unge (RKBU) – Nord, på oppdrag fra Bufdir, viser at samiske barns urfolksrettigheter ikke er tilstrekkelig kjent innenfor barnevernssystemet.
Iskkadeapmi man Mánáid ja nuoraid regiovnnalaš máhttoguovddáš (dárogillii oaniduvvon RKBU) – Davvi, čađahii Bufdir ovddas čájeha ahte mánáidsuodjalusa vuogádagas ii leat doarvái máhttu sámi mánáid álgoálbmotvuoigatvuođaid birra.
Samtidig er det lite kunnskap om samisk språk og kultur innenfor alle nivåer i barnevernstjenesten.
Seammás lea unnán máhttu sámegiela ja sámi kultuvrra birra mánáidsuodjalusa buot dásiin.
Dette gjelder innenfor de fleste kommuner.
Dat guoská eanas suohkaniidda.
Mangelen på kunnskap gir begrensede muligheter til å fange opp, og vurdere samiske barns behov.
Máhttováili dagaha unnit gelbbolašvuođa fuomášit ja árvvoštallat sámi mánáid dárbbuid.
Samiske barn under barnevernets omsorg registreres ikke ved etnisitet, språk eller kultur.
Go sámi mánát leat mánáidsuodjalusa fuolahusas de ii registrerejuvvo sin čearddalaš, gielalaš ja kultuvrralaš duogáš.
Dette medfører at vi ikke har kunnskap om disse barnas livssituasjon, hvorvidt de får ivaretatt sine rettigheter knyttet til kultur og språk, eller hvordan offentlig omsorg har påvirket deres helse og levekår.
Dat dagaha ahte mis ii leat diehtu dieid mánáid eallindilálašvuođaid birra, man muddui sin giella- ja kulturvuoigatvuođat doahttaluvvojit, dahje movt almmolaš fuolahus lea čuohcan sin dearvvašvuhtii ja eallineavttuide.
Manglende identifisering av samiske barn medfører også at tilsynsmyndigheter ikke har muligheten til å føre tilsyn med hvordan samiske barns rettigheter følges opp.
Sámi mánáid váilevaš identifiseren dagaha maiddái ahte bearráigeahččoeiseválddiin ii leat vejolašvuohta bearráigeahččat movt sámi mánáid vuoigatvuođat leat čuvvojuvvon.
Sametinget har fått tilbakemeldinger fra foreldre og fagfolk om at det er utfordrende å skape forståelse for samiske barns rettigheter og behov innenfor alle deler av barnevernstjenesten.
Sámediggi lea ožžon dihtosii váhnemiin ja fágaolbmuin ahte lea hástaleaddjin olahit ipmárdusa sámi mánáid vuoigatvuođaid ja dárbbuid hárrái buot surggiin mánáidsuodjalusbálvalusas.
Sametinget er derfor positiv til arbeidet Bufdir nå gjør med å utvikle flere opplæringstilbud.
Sámediggi lea danne mielas dasa go Bufdir dál lea ovdánahttime eambbo oahpahusfálaldagaid.
Sametinget understreker at det er viktig at opplæringstilbudet er utviklet i samarbeid med samiske fagfolk og at alle som jobber med barnevern gjennomfører opplæringen, for å sikre implementering og forståelse for behovene til samiske barn som er underlagt barnevernet.
Sámediggi deattuha ahte lea deaŧalaš ahte oahpahusfálaldagat ovdánahttojuvvojit lagas ovttasbarggus sámi fágaolbmuiguin ja ahte buohkat geat barget mánáidsuodjalusain váldet dien oahpu vai sihkkarastojuvvo ahte sámi mánáid dárbbut go leat mánáidsuodjalusa fuolahusas ipmirduvvojit ja implementerejuvvojit.
Sametinget mener det er nødvendig at det utvikles egne systemer for samiske barn under barnevernets omsorg.
Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbbašlaš ovdánahttit sierra vuogádagaid sámi mánáid várás geat leat mánáidsuodjalusa fuolahusas.
Det er flere grunner til dette.
Dasa leat máŋga ákka.
Blant annet viser forskning på barnevernsinstitusjoner høye tall på psykiske lidelser, og det er grunn til å tro at dette også gjelder samiske barn.
Earret eará čájeha mánáidsuodjalusásahusaid dutkan ahte doppe leat oallugiin psyhkalaš gillámušat, ja lea ágga navdit ahte dat maiddái guoská sámi mánáide.
Sametinget er bekymret for barnas rett til et hjelpetilbud tilrettelagt barnas språklige og kulturelle bakgrunn.
Sámediggi vuorjašuvvá mánáid vuoigatvuođa hárrái oažžut veahkkefálaldagaid mat leat heivehuvvon mánáid giella- ja kulturduogážii.
Sametinget er derfor positiv til at det skal utredes en helhetlig modell for barnevernets arbeid med barn med minoritets- og urfolksbakgrunn i fosterhjem.
Sámediggi lea danne mielas dasa go galgá čielggaduvvot ollislaš modealla mánáidsuodjalusa bargui minoritehta- ja álgoálbmotduogážiin biebmoruovttuin.