pere/sami_parallel huggingface dataset:
NRK er gjennom sine vedtekter pålagt å legge særlig vekt på sin rolle som utvikler og formidler av norsk og samisk kunst og kultur .
NRK lea mearrádusaidisguin geatnegahtton deattuhit erenoamážit iežas rolla dáčča ja sámi dáidaga ja kultuvrra ovddideaddjin ja gaskkustead-djin .
Kultur- og kirkedepartementet la i november 2007 fram en stortingsmelding om innføring av en NRK-plakat som på overordnet plan uttrykker de forventninger og krav fellesskapet har til NRK ( St.meld. nr. 6 ( 2007 – 2008 ) ) .
Kultur- ja girkodeparte ­meanta buvttii skábmamánus 2007 ovdan stuorradiggedieđáhusa NRK-plakáhta čađameami birra mii bajit dásis muitala daid vuordámušaid ja gáibáidusaid birra mat álbmogis leat NRKii ( Sd.dieđ. nr. 6 ( 2007 – 2008 ) ) .
Her er det foreslått at et av momentene i NRK-plakaten skal være at NRK skal bidra til å styrke norsk og samisk språk , identitet og kultur , jf. kap. 18.3 .
Dás lea evttohuvvon ahte okta momeanta NRK-plakáhtas galgá leat ahte NRK galgá leat veahkkin nanneme dáru ja sámi giela , identitehta ja kultuvrra . Geahča maiddái kap. 18.3 .
Stortingsmeldingen om NRK-plakaten ble behandlet i Stortinget 14. mars 2008 , jf. Innst. S. nr. 169 ( 2007 – 2008 ) .
Stuorradiggedieđáhus NRK-plakáhta birra gieđahallui Stuorradikkis njukčamánu 14. beaivvi 2008 , gč. árv . S.nr. 169 ( 2007 – 2008 ) .
19.4.1 Samelovens språkregler
19.4.1 Sámelága giellanjuolggadusat
Samelovens § 1 – 5 slår fast at samisk og norsk er likeverdige språk , og at de skal være likestilte etter bestemmelsene i samelovens kapittel 3 .
Sámelága § 1 – 5 nanne ahte sámegiella ja dáro ­giella leat ovttaárvosaš gielat , ja ahte dát galget leat ovttaárvosaččat sámelága 3. kapihtala vuođul .
Enkelte bestemmelser i sameloven er begrenset til forvaltningsområdet for samisk språk , mens andre ikke har slike geografiske begrensinger .
Muhtun mearrádusat sámelágas leat gáržžiduvvon sámegiela hálddašanguovlluide , ja earáin eai leat fas dakkár geográfalaš gáržžideamit .
Enkelte bestemmelser retter seg særlig mot kommunene , mens andre gjelder også statlige og regionale myndigheter .
Muhtun mearrádusat leat oavvilduvvon erenoa-mážit gielddaide , ja earát gusket maiddái stáhta ja regionála eiseválddiide .
Også statlige og regionale offentlige organer er forpliktet , for eksempel er det utvidet rett til bruk av samisk i rettsvesenet , og lover og forskrifter av særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkning , skal oversettes til samisk .
Maiddái stáhta ja regionála almmolaš orgánat leat geatnegahtton , ovdamearkka dihte lea viiddiduvvon riekti geavahit sámegiela riektelágádisas , ja lágat ja láhkajuolggadusat mat leat erenoamáš beroštahttit olles sámi álbmogii dahje dan osiide , galget jorgaluvvot sámegillii .
Samelovens språkregler gir borgerne språklige rettigheter i møte med ulike offentlige organ .
Sámelága giellanjuolggadusat addet ássiide giellavuoigatvuođaid go deaividit iešguđetge almmolaš orgánaiguin .
Det gjelder oversettelse av regler , kunngjøringer og skjema til samisk , rett til svar på samisk , utvidet bruk av samisk i rettsvesenet , utvidet rett til bruk av samisk i helse- og sosialsektoren , individuelle kirkelige tjenester , rett til utdanningspermisjon og rett til opplæring i samisk .
Dát guoská njuolggadusaid , almmuhusaid ja skoviid jorgaleapmái sámegillii , riektái oažžut vástádusa sámegillii , viididuvvon riektái geavahit sámegiela rievtti ovddas , viiddiduvvon riektái geavahit sámegiela dearvvašvuođa- ja sosialsuorggis , individuála girkolaš bálvalusaide sámegillii , vuoigatvuhtii oažžut oahppovirgelobi ja vuoigatvuhtii oažžut sámegieloahpahusa .
Dersom et offentlig organ ikke følger reglene i samelovens språkkapittel kan den som saken direkte gjelder , klage til det organ som er nærmest overordnet det organ klagen angår , jf. sameloven § 3 – 11 .
Jus almmolaš orgána ii čuovo sámelága giellakapihttala njuolggadusaid , sáhttá son geasa ášši guoská , váidit dan dan orgánii mii lea lagamusas bajábealde dán orgána masa váidda guoská , gč. sámelága § 3 – 11 .
Fylkesmannen er klageinstans når klagen angår kommunale eller fylkeskommunale organ .
Fylkkamánni lea váiddaásahus go váidda guoská gieldda dahje fylkkagieldda orgánaide .
Også landsomfattende samiske organisasjoner og landsomfattende offentlige organ med oppgaver av særlig betydning for hele eller deler av den samiske befolkningen , har klagerett i slike saker .
Maiddái riikkaviidosaš sámi organisašuvnnain ja riikkaviidosaš almmolaš orgánain main leat barggut mat leat erenoamáš mávssolaččat olles sámi álbmogii dahje dan osiide , lea váidinvuoigatvuohta dakkár áššiin .
Det samme gjelder i saker hvor ingen enkeltperson er særskilt berørt .
Seammá guoská maiddái áššiide mat eai guoskka erenoamážit ovttage ol-bmui .
Kultur- og kirkedepartementet er ikke kjent med at det har vært noen klagesaker .
Kultur- ja girkodepartemeanta ii dovdda ahte lea leamaš oktage váiddaášši .
Avgrensningen av forvaltningsområdet er et rettslig minimum og bestemmelsene i samelovens språkkapittel et minimumskrav .
Hálddašanguovllu ráddjen lea rievttálaš vuolimusrádji ja sámelága giellakapihttala mearrádusat leat unnimusgáibádus .
Dette innebærer at alle offentlige organ oppfordres til å ta hensyn til brukere av samisk språk , også utover lovens regler .
Dát siskkilda ahte buot almmolaš orgánat ávžžuhuvvojit vuhtiiváldit sámegielat geavaheddjiid , maiddái viidábut go lága njuolggadusat gáibidit .
God forvaltningsskikk tilsier at skriftlige henvendelser på samisk besvares på samisk , også i tilfeller hvor man ikke etter loven har plikt til det .
Buorit hálddašanvierut dadjet ahte čálalaš oktavuođaváldimat sámegillii vástiduvvojit sámegillii , maiddái dakkár oktavuođain main láhka dan ii gáibit .
Da samelovens språkregler ble vedtatt i 1990 , ble det også lovfestet hvilke kommuner som inngår i forvaltningsområdet for samisk språk .
Go sámelága giellanjuolggadusat mearriduvvojedje jagi 1990 , mearriduvvui maiddái lágas guđet gielddat leat fárus sámegiela hálddašan-guovllus .
I forbindelse med innlemmelsen av Tysfjord kommune i 2005 , ble loven endret slik at forvaltningsområdet nå er fastsatt gjennom forskrift .
Dan oktavuođas go Divttasvuona gielda šattai lahttun 2005 , rievdaduvvui láhka dainna lágiin ahte hálddašanguovllut dál leat mearriduvvon láhkaásahusain .
Forvaltningsområdet utgjør i dag kommunene Karasjok , Kautokeino , Nesseby , Porsanger og Tana i Finnmark , Kåfjord i Troms , Tysfjord i Nordland og Snåsa i Nord-Trøndelag .
Hálddašanguovllus lea odne Kárášjoga , Guovdageainnu , Unjárgga , Porsáŋggu ja Deanu gielddat Finnmárkkus , Gáivuona suohkan Romssa fylkkas , Divttasvuona suohkan Nordlánddas ja Snoasa suohkan Davvi-Trøndelágas .
Med dette er både nordsamisk , lulesamisk og sørsamisk språkområde del av forvaltningsområdet .
Nu leat ge sihke davvisámegiela , julevsámegiela ja lullisámegiela guovllut oassin hálddašanguovllus .
Lavangen kommune i Troms har i februar 2008 vedtatt at kommunen skal søke om innlemmelse i forvaltningsområdet for samisk språk .
Loabága suohkan lea guovvamánus 2008 mearridan ahte suohkan áigu ohcat beassat searvat sámegiela hálddašanguvlui .
19.4.2 Evaluering av samelovens språkregler
19.4.2 Sámelága giellanjuolggadusaid árvvoštallan
Nordisk Samisk Institutt har i 2007 gjennomført en evaluering av samelovens språkregler på oppdrag fra Kultur- og kirkedepartementet .
Sámi Instituhtta lea 2007 čađahan sámelága giellanjuolggadusad evaluerema mii lei bargu Kultur- ja girkodepartemeantta ovddas .
Bakgrunnen for oppdraget var at Sametinget og departementet mente det var grunn til å se nærmere på hvordan samelovens kapittel 3 Samisk språk fungerer i forhold til lovens formål .
Barggu duogážin lei ahte Sámediggi ja departemeanta oaivvildedje ahte lea ágga geahččat mo sámilága kapihtal 3 Sámegiella doaibmá lága ulbmila ektui .
Som forutsatt i mandatet baserer evalueringen seg på tilgjengelige data , særlig Sametingets språkbruksundersøkelser fra 2000 og 2004 .
Nugo mandáhta eaktudii de geavahuvvojedje dieđut mat leat olámuttos , evaluerema vuođđun , erenoamážit Sámedikki giellageavahaniskka ­deamit 2000 rájes gitta 2004 rádjái .
I tillegg er det gjort bruk av andre evalueringer og utredninger og innhentet noe supplerende materiale .
Dasa lassin leat eará evalueremat ja čielggadeamit geavahuvvon ja veahá lassimateriála vižžojuvvon .
19.4.2.1 Sammendrag av rapporten
19.4.2.1 Raportta čoahkkáigeassu
Rapporten konkluderer med at de fleste offentlige organer som omfattes av samelovens språkregler , ikke oppfyller lovens krav fullt ut .
Raporta loahppajurdda lea ahte eanaš almmolaš orgánat maidda sámelága giellanjuolggadusat gusket , eai deavdde lága gáibádusaid ollásit .
Dermed er heller ikke befolkningen innen forvaltningsområdet for samisk språk sikret rett til bruk av samisk i kontakt med offentlige organer i den grad språkreglene legger opp til .
Dalle ii leat álbmogii sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde sihkkaraston riekti geavahit sámegiela go olbmot váldet oktavuođa almmolaš orgánaiguin dan muddui go giellanjuolggadusain lei jurddašuvvon .
Hovedårsaken synes å være mangel på kompetanse i samisk språk blant ansatte innen offentlige etater .
Váldosivvan orru leame almmolaš etáhtaid bargiid váilevaš sámegielgelbbolašvuohta .
Språkkompetansen varierer både mellom kommunene i forvaltningsområdet og mellom etatene innad i en kommune .
Giellagelbbolašvuohta lea molsašuddi sihke hálddašanguovllu gielddaid gaskka ja gielddaid siskkáldas etáhtaid gaskka .
Dermed er det også store forskjeller når det gjelder en av de viktigste forutsetningene for oppfølging av språkreglenes krav .
Danne leat maiddái stuorra erohusat das mii guoská giellanjuolgga ­dusaid gáibádusaid deaŧaleamos čuovvolaneavttuide .
Selv om samisk og norsk i følge rapporten fortsatt ikke er likestilte språk innenfor forvaltningsområdet , blir de to språkene i større grad enn tidligere oppfattet som likeverdige .
Vaikko sámegiella ja dárogiella raportta mielde eai velge leat ovttadássásaš gielat hálddašanguovl-lu siskkobealde , ipmirduvvojit dát guokte giela eanet ovttadássásažžan go ovdal .
Dette har trolig svært stor betydning for identitet og selvaktelse , ikke minst i områder der samisk språk og identitet har vært særlig utsatt for nedvurdering .
Dát lea várra hirbmat mávssolaš identitehtii ja iešárvui , ja áinnasge guovlluin main sámegiella ja identitehta leat leamaš erenoamážit fuotnin adnon .
Samelovens språkregler har også ført til at det er gjort et omfattende og i stor grad også nyskapende arbeid for å imøtekomme målsettinger om tospråklighet og samiskspråklige tjenester .
Sámelága giellanjuolggadusat leat maiddái dagahan ahte lea dahkkon viiddis ja viehka muddui ođasmahtti bargu vuhtiiváldin dihte guovttegielat ja sámegielat bálvalusaid ulbmila .
Dette gjelder både kommunale , fylkeskommunale og statlige etater .
Dát guoská sihke gieldda , fylkkagieldda ja stáhta etáhtaide .
Det har altså skjedd positive endringer med hensyn til språklige rettigheter og språkets status , men ikke tilstrekkelig .
Leat dáhpáhuvvan positiivva rievdamat giellavuoigatvuođaid ja giela árvvu hárrái , muhto eai doarvái .
Materialet som ligger til grunn for denne evalueringen viser at samisk språk fortsatt er i en utsatt posisjon .
Materiála mii lea dán evaluerema vuođđun , čájeha ahte sámegiella ain lea rašis dilis .
Særlig uttrykkes det bekymring for sør- og lulesamisk , men også nordsamisk beskrives som et truet språk .
Erenoamážit heađástuhtti lea lulli- og julevsáme ­giella dilli , muhto maiddái davvisámegiella čilgejuvvo áitojuvvon giellan .
Rapporten vurderer hvorvidt samelovens språkregler ivaretar internasjonale forpliktelser , særlig minoritetsspråkspakten .
Raporta árvvoštallá fuolahit go sámelága giellanjuolggadusat riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid , erenoamážit unnitlohkogiellasoahpamuša .
Samelovens språkregler implementerer imidlertid ikke samtlige bestemmelser i minoritetsspråkspakten , som er et svært omfattende og presist dokument .
Sámelága giellanjuolggadusat eai dattetge implementere buot mearrádusaid unnitlohkogiellasoahpamušas , mii lea hui viiddes ja čielga dokumeanta .
Rapporten konkluderer med at det er et behov for å tilpasse samelovens språkregler til internasjonale forpliktelser .
Raportta loahppajurdda lea ahte lea dárbu heivehit sámelága giellanjuolggadusaid riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide .
Begrepene samiske distrikt , virksomheter og eventuelt også samiske virksomheter foreslås som utgangspunkt for en slik drøfting .
Doahpagat sámi guovlu , doaimmahusat ja vejolaččat maiddái sámi doaimmahusat evttohuvvojit vuođđun dakkár digaštallamii .
Rapporten foreslår at det nedsettes et vitaliseringsutvalg for samisk språk .
Raporta evttoha ahte ásahuvvo lávdegoddi sámegiela ealáskahttimii .
Rapporten legger vekt på behovet for språksamarbeid over landegrensene i samiske bosetningsområder .
Raporta deattuha dárbbu ovttasbargat riikkarájiid rastá sámi ássanguovlluin .
Evalueringsrapporten vil være et viktig grunnlag for en handlingsplan for samisk språk .
Ráđđehus áigu čuovvolit evaluerema ovttas Sámedikkiin . Evaluerenraporta lea deaŧalaš vuođđu sámegiela doaibmaplánii .
19.4.3 Stadnamnlova
19.4.3 Báikenammaláhka
Stadnamnlova skal sikre samiske stedsnavn i samsvar med nasjonalt lovverk og internasjonale avtaler og konvensjoner .
Báikenammaláhka galgá sihkkarastit sámi báikenamaid nugo riikka lágaid ja riikkaidgaskasaš šiehtadusaid ja konvenšuvnnaid rávvejit .
Loven ble endret i 2006 .
Láhka ­rievdaduvui jagi 2006 .
En av hensiktene med lovrevisjonen var å forenkle saksbehandlingsreglene , og samtidig sikre en grundig og fornuftig saksbehandling for samiske og kvenske stedsnavn .
Okta ulbmil lága rievdademiin lei álkkidit áššemeannudannjuolggadusaid , ja seammás sihkkarastit vuđolaš ja jierpmálaš áššemeannudeami sámi ja kveana báikenamaid dáfus .
Lovendringen er i 2007 fulgt opp med en endring av forskriften .
Láhkarievdadeapmi lea čuovvoluvvon láhkaásahusa rievdademiin jagi 2007 .
Sametingets forslag har i hovedsak blitt tatt til følge .
Eanaš Sámedikki evttohusas lea dohkkehuvvon . Govus 20.2 Galben golmma gillii
Både i loven og forskriften er det tatt inn endringer som innebærer at bruken av samiske navn styrkes .
Sihke lágas ja láhkaasahusas leat váldon sisa rievdadusat mat siskkildit ahte sámi namaid geavaheapmi nannejuvvo .
Blant annet blir det nå stilt krav til bruk av korrekt stavemåte og bruk av samiske tegn .
Earret eará gáibiduvvo dál riekta čállinvuohki ja rievttes sámgiel bukstávvageavaheapmi .
I henhold til bestemmelsene i loven skal det samiske navnet nå alltid stå først på skilt i det samiske forvaltningsområdet .
Nugo lága mearrádusain daddjo galgá sámi namma álo čuožžut vuosttažin galbbain sámi hálddašanguovllus .
I forskriften er det foreslått å åpne for at kommunen kan velge at det samiske navnet skal stå først på skilt også i områder som ikke er en del av det samiske forvaltningsområdet .
Láhkaásahusas lea árvaluvvon rahpat dakkár vejolavuođa ahte gielddat sáhttet válljet ahte sámi namma galgá čuožžut vuosttažin galbbain maiddái guovlluin mat eai leat fárus sámi hálddašanguovllus .
Bruken av samiske navn er ytterlige styrket ved at det i lovens § 9 er bestemt at samiske stedsnavn som benyttes av folk som bor fast på stedet eller har næringsmessig tilknytning til stedet til vanlig , skal benyttes av det offentlige på skilt , kart osv. .
Sámi namaid geavaheapmi lea dasto vel nannejuvvon dainna lágiin ahte lága § 9:s lea mearriduvvon ahte sámi báikenamat maid dat olbmot geat orrot bissovaččat báikkis dahje leat čadnon báikái ealáhusa geažil , geavahit dábálaččat , galget geavahuvvot almmolaččat galbbain , kárttain jna. .
Stedsnavnet er forutsatt benyttet av eget tiltak .
Eaktun lea ahte báikenamma geavahuvvon iešdáhtus .
Det er i lovens § 10 dessuten åpnet for å klage over manglende bruk av fastsatt samisk stedsnavn .
Lága § 10:žis lea velá rahppon vejolašvuohta váidit jus mearriduvvon báikenamma sámegillii ii geavahuvvo .
Klagenemnda kan gi Sametinget anledning til å uttale seg .
Váiddalávdegoddi sáhttá addit Sámediggái liibba buktit cealkámuša .
Lovens § 11 gir Sametinget myndighet til å oppnevne konsulenter for samiske stedsnavn .
Lága § 11 addá Sámediggái válddi nammadit Sámi báikenammakonsuleanttaid .
19.5 Samisk språk og IKT
19.5 Sámegiella ja IKT
Dette skal gi alle brukerne merverdi ved bruk av teknologien .
Dat galgá addit buot geavaheddjiide lassiárvvu teknologiija geavaheamis .
Regjeringen har som mål å sikre at alle har mulighet og motivasjon til å tilegne seg nødvendig kompetanse for å kunne nyttiggjøre seg teknologi og nye tjenester på en best mulig måte .
Ráđđehusa ulbmil lea sihkkarastit ahte buohkain lea vejolašvuohta ja hállu háhkat alcceseaset dárbbašlaš gelbbolašvuođa vai sáhttet ávkkástallat teknologiija ja ođđa bálvalusaid buoremus lági mielde .
I følge St.meld. nr. 17 ( 2006 – 2007 ) Eit informasjonssamfunn for alle må en vellykket politikk for digital inkludering baseres på tre hovedpilarer :
Sd.dieđ. nr. 17 ( 2006 – 2007 ) Diehtojuohkinsservodat buohkaide mielde fertejit lihkostuvvan digitála searvadahttima politihkas leat golbma váldocakki :
Tilgang til nett , utstyr og innhold .
Neahtta , rusttegat ja sisdoallu fidnemis .
Universelt utformede løsninger .
Universálalaččat hábmejuvvon čovdosat .
Digital kompetanse .
Digitála gelbbolašvuohta .
Med bakgrunn i dette ser regjeringen behov for blant annet :
Dán vuođul oaidná ráđđehus earret eará dárbbu :
å sikre hele landet et tilbud om tilknytning til bredbåndsnett ( jf. kap. 20.6.4 ) ,
sihkkarastit olles riikii fálaldaga čatnasit govdaoallenehttii ( gč. 20.6.4 )
å satse på universelt utformet teknologi ,
vuoruhit universála hábmejuvvon teknologiija ,
å styrke satsingen på IKT i utdanningen .
nannet digitála gelbbolašvuođa fállama álbmogii , ja
Regjeringen fremmet i april 2008 Ot.prp. nr. 44 ( 2007 – 2008 ) om ny diskriminerings- og tilgjengelighetslov .
nannet IKT-áŋgiruššama oahpahusas . Ráđđehus ovddidii cuoŋománus 2008 Od.prp. nr. 44 ( 2007 – 2008 ) ođđa vealahan- ja olámuddolága .
Loven stiller også krav til IKT .
Lágas leat IKT-gáibádusat ge .
Regjeringen foreslår at all ny informasjons- og kommunikasjonsteknologi rettet mot allmennheten fra 1. juli 2011 skal være universelt utformet , dvs. være tilrettelagt slik at tilbudet kan brukes av flest mulig .
Ráđđehus evttoha ahte buot ođđa diehtojuohkin- ja gulahallanteknologiija mii lea álbmoga várás , galgá suoidnemánu 1. b. 2011 rájes leat universálalaččat hábmejuvvon , dat mearkkaša nu láhččojuvvon ahte nu olus go jo vejoilaš galget dan sáhttit geavahit .
For eksisterende IKT-løsninger foreslås en endelig frist 1. januar 2021 .
Dálá IKT-čovdosiida evttohuvvo ođđajgimánu 1. b. 2021 loah-palaš áigemearrin .
For de fleste vil ny teknologi , som for eksempel automatisering av tjenester ved bruk av internett , gjøre hverdagen enklere .
Eatnašiidda mearkkaša ođđa teknologiija , ovdamearkka dihte bálvalusaid automatiseren interneahta geavahettiin , ahte sin árgabeaivi šaddá alkibun .
Å sikre tilgang til den nye teknologien også for samiskspråklige er av stor betydning både for deltak ­elsen i samfunnet , og for utviklingen av samisk språk .
Ođđa teknologiija geavaheami sihkkarastin sámegielagiidda ge lea sidjiide hui mávssolaš dan láhkai ahte sii buorebut sáhttet oassálastit servodahkii ja ahte sámegiella ovddiduvvo .
Offentlig sektor har et klart ansvar for å sørge for at de ulike IKT- og nettbaserte tjenestene ikke fører til nye barrierer ,
Almmolaš suorggis lea čielga ovddasvástádus fuolahit ahte iešguđetlágan IKT- ja neahttačovdosat eai dagat ođđa hehttehusaid .
19.5.1 Bruk av samisk tegnsett – offentlige registre
19.5.1 Sámegiela čállinmearkkaid geavaheapmi – almmolaš registarat
Det har vært en positiv utvikling de siste årene når det gjelder samisk tegnsett og IKT .
Lea leamaš positiivva ovdánahttin maŋimus jagiid das mii guoská sámegiela čállinmearkkaide ja IKTii .
De samiske språkgruppene har i alt 15 spesielle tegn utover de ordinære tegn som eksisterer i det angloamerikanske systemet .
Sámi giellajoavkkuin leat oktiibuot 15 ere-noamáš čállinmearkka earret daid dábálaš čállinmearkkaid mat leat angloamerihkálaš vuogádagas .
Samisk språk er nå implementert i enkelte produsenters operativsystemer .
Sámegiella lea dál implementerejuvvon muhtun buvttadeddjiid operatiivavuogádagaide .
Den europeiske telekomstandardiseringen ( ETSI ) har fastsatt en felles standard hvor samisk tegnsett kan gjøres tilgjengelige i mobiltelefontastaturer .
Eurohpalaš telekomstandárden ( ETSI ) lea mearridan oktasaš standárdda mas sámegiela čállinmearkkat sáhttet šaddat fidnemis mobiltelefovdnatastatuvrras .
Selv om standarden ble fastsatt i 2003 , er det ingen mobiltelefoner i markedet i dag som støtter samtlige samiske tegn .
Vaikko vel standárda mearriduvvui jagi 2003 , eai leat odne márkanis gávdnamis dakkár mobiltelefovnnat mat dorjot visot sámi čállinmearkkaid .
Det gjenstår derfor fremdeles utfordringer .
Leat ain hástalusat báhcán .
Europarådsresolusjon av juni 2007 om Norges etterlevelse av Minoritetsspråkpakten anbefaler at Norge må sikre at folkeregisteret og andre offentlige registre og institusjoner støtter bruk av samisk tegnsett , jf. kap. 19.3.2 .
Eurohparáđi geassemánu 2007 resolušuvdna Unnitlohkogiellasoahpamuša Norgga geavaheami birra ávžžuha ahte Norga sihkkarastá ahte álbmotregisttar ja eará almmolaš registarat ja ásahusat dorjot sámi čállinmearkkaid geavaheami , gč. kap. 19.3.2 .
Det er regjeringens mål at alle offentlige registre skal kunne bruke samiske tegn , og at datautvekslingen mellom registrene skal fungere med samiske tegn .
Lea ráđđehusa ulbmil ahte buot almmolaš registarat galget sáhttit geavahit sámi čállinmearkkaid , ja ahte dáhtalonohallan gaskal registariid galgá doaibmat sámi čállinmearkkaid geavahemiin .
Samiske navn , stedsnavn , adresser osv. må kunne registreres korrekt , slik det er nedfelt i navneloven og stadnamnlova .
Sámi namaid , báikenamaid , adreassaid ferte sáhttit registarastit riekta , nugo lea daddjon nammalágas ja báikenammalágas .
Selv om situasjonen nå i hovedsak er tilfredsstillende når det gjelder samiske tegn i personlige datamaskiner , gjenstår det fortatt en del arbeid før de store , offentlige registrene takler alle de samiske tegnene fullt ut .
Vaikko dilli dál leage oalle dohkálaš das mii guoská sámi čálinmearkkaide peršovnnalaš dihtoriin , lea vel báhcán oalle ollu bargu ovdalgo dat stuorra , almmolaš registarat hálddašit buot sámi čállinmearkkaid ollásit .
Fornyings- og administrasjonsdepartementet vurderer nå om det skal etableres et obligatorisk krav for etater og kommuner om bruk av en felles tegnsettstandard ( ISO .
Ođasmahtttin- ja hálddahusdepartemeanta árvvoštallá dál galgá go ásahuvvot bákkolaš gáibádus etáhtaide ja gielddaide geavahit oktasaš čállinmearkastandárdda ( ISO .
10646 / IEC- ( Unicode ) ) som blant annet vil sikre korrekt håndtering av diakritiske tegn , herunder samiske tegn , på offentlige nettsider og i grenseflatene til offentlige registre .
10646 / IEC- ( Unicode ) ) mii earret eará sihkkarastá lassemearkkaid ( diakrihtalaš mearkkaid ) , ja dás maiddái sámi čállinmearkkaid riektagieđahallama almmolaš neahttasiidduin ja almmolaš registariin .
Dette vil blant annet gjelde Folkeregisteret , Enhetsregisteret i Brønnøysund og Statens kartverks register over stedsnavn og adresser .
Dát guoská earret eará álbmotregistarii , Ovttadatregistarii Brønnøysunddas ja Stáhta kártadoaimmahaga registarii mas leat báikenamat ja adreassat .
Alle statlige etater skal vurdere behovet for å ta i bruk programvare / plattformer som gjør det mulig å bruke samisk tegnsett etter hvert som eksisterende programvare skiftes ut .
Buot stáhta etáhtat galget árvvoštallat dárbbu váldit atnui prográmmagálvvuid / plattforpmaid mat dahket vejolažžan geavahit sámegiela čállinmearkkaid dađistaga go dálá prográmmagálvvut lonuhuvvojit .
For å gjøre det enklere for offentlige virksomheter å ta i bruk samisk tegnsett , finansierer Arbeids- og inkluderingsdepartementet en kompetansebase og et eget nettsted for samisk tegnsett og IT – www.samit.no .
Dahkan dihte álkibun almmolaš doaimmaide váldit atnui sámegiela čállinmearkkaid , ruhtada Bargo- ja searvadahttindepartemeanta gelbbolašvuođabása ja sierra neahttabáikki sámegiela čállinmearkkaide ja ITii – www.samit.no .
Hensikten er at offentlige virksomheter skal kunne henvende seg dit for å få bistand .
áigmuš lea ahte almmolaš doaimmahusat galget sáhttit váldit oktavuođa dohko oažžun dihte veahki .
Det er Standard Norge som driver kompetansebasen på oppdrag fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet .
Lea Standard Norge mii jođiha gelbbolašvuohtabása Bargo- ja searvadahttindepartemeantta ovddas .
19.5.2 Samisk korrekturprogram
19.5.2 Sámegiela divvunprográmma
Sametinget har siden 2004 gjennomført et prosjekt med utvikling et samisk korrekturprogram for elektronisk tekstbehandling .
Sámediggi lea 2004 rájes čađahan prošeavtta ovddidan dihte sámegiela korrektuvra- prográmma elektrovnnalaš teakstagieđahallamii .
Prosjektet er finansiert av Sametinget og flere departementer .
Prošeavtta ruhtadit Sámediggi ja ollu departemeanttat .
En stavekontroll til brukere av nordsamisk og lulesamisk ble utarbeidet i løpet av 2007 .
Čállinvuohkedárkkistus davvisámegillii ja julevsámegillii ráhkaduvvui jagi 2007 .
Denne teknologien vil være et svært viktig hjelpemiddel for å ta vare på og utvikle samisk språk .
Dát teknologiija lea hirbmat deaŧalaš veahkkeneavvu sámegiela áimahuššamii ja ovdánahttimii .
Målet er at stavekontrollen skal medvirke til at personer som ellers ikke er trygge på at de behersker samisk rettskrivning , skal kunne bruke samisk skriftlig i flere sammenhenger .
Ulbmil lea ahte čállinvuohkedárkkistus galgá dagahit ahte olbmot geat muđui eai leat sihtkkarat máhttet go sii sámegiela riektačállima , galget sáhttit geavahit sámegiela čálalaččat ollu oktavuođain .
En del voksne samer fikk ikke opplæring i å skrive samisk da de gikk på skolen .
Muhtun sámi ollesol ­bmot eai beassan oahppat čállit sámegiela go vázze skuvlla .
Disse vil trolig kunne ha stor nytte av en slik stavekontroll .
Sidjiide lea várra dákkár čállinvuohkedárkkistus stuorra ávkin .
Stavekontrollen vil også være et verdifullt redskap i skolen og i språkopplæringssammenheng .
Čállinvuohkedárkkistus lea maiddái mávssolaš neavvu skuvllas ja giellaoahpahusa oktavuođas .
I 2008 – 2010 vil stavekontrollen for nordsamisk og lulesamisk foreligge i ferdig , fullstendig utgave .
Jagiid 2008 – 2010 lea davvisámegiela ja julevsámegiela čállinvuohkedárkkistus gárvvis , ollislaš hámis .
Det er likevel naturlig å se på de første årene som en prøveperiode .
Lea almmatge lunddolaš geahččat vuosttaš jagiid geahččalanáigodahkan .
Det er behov for en prosjektorganisasjon som kan ta imot feilmeldinger og rette feil i programvaren , veilede brukere som skal implementere løsningen , og tilpasse stavekontrollen til nye versjoner av programvare som kommer ut .
Lea dárbu prošeaktaorganisašuvdnii mii sáhttá vuostáiváldit boasttuvuođa dieđihemiid ja divvut prográmmagálvvu boasttuvuođaid , bagadit geavaheddjiid geat galget implementeret čovdosa , ja heivehit čállinvuohkedárkkistusa ođđa prográmmagálvvu ođđa veršuvnnaide mat ilbmet .
Det sørsamiske språket er under sterkt press , med bare noen hundre brukere .
Lullisámegiella lea garra deattu vuolde , og das leat dušše moadde čuođi geavaheaddji .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet , Kunnskapsdepartementet og Sametinget finansier et fortsettelsesprosjekt , « Divvun 2 » , som både skal stå for vedlikehold og prøvedrift av stavekontrollen for nordsamisk og lulesamisk , samt utvikling av en stavekontroll for sørsamisk .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta , Máhttodepartemeanta ja Sámediggi ruhtadit joatkkaprošeavtta , « Divvun 2 » , man doaibman lea davvisámegiela ja julevsámegiela čállinvuohkedárkkistusa ortnegisdoallan ja geahččalandoaibma , ja ovddidit čállin- vuohkedárkkistusa lullisámegiela várás .
Prosjektet går over 3 år , og målet er at en sørsamisk stavekontroll skal foreligge innen utgangen av 2010 .
Prošeakta lea 3 jahkásaš , ja ulbmil ahte lullisámegiela čállinvuohkedárkkistus galgá leat válmmas ovdal jagi 2010 loahpa .
19.5.3 Talesyntese
19.5.3 Hupmansyntesa
Stadig flere tjenester gjøres elektroniske og mye informasjon gjøres tilgjengelig i digital form , blant annet i biblioteker .
Eanet ja eanet bálvalusat dahkkojit elektrovnnalažžan ja ollu diehtojuohkin dahkko fidnen láhkái digitála hámis , earret eará girjerájuin .
Taleprogram kan gi mennesker med lese- og skrivevansker tilgang til ulike typer tekst , fra fagbøker til aviser .
Hállanprográmma sáhttá dahkat ol-bmuide geain leat lohkan- ja čállinváttisvuođat iešguđetlágán teavsttaid , sihke fágagirjjiid , ja girj-jiid ja aviissaid olahan láhkái .
Mennesker som skal lære norsk vil også kunne få god nytte av slik funksjonalitet .
Olbmuide geat galget oahpahallat dárogiela , lea maiddái dakkár funkšunalitehta ávkkálaš .
Sametinget har utredet om det er mulig å utvikle talesyntese for samiske språk .
Sámediggi lea čielggadan leago vejolaš ovddidit hupmansyntesa sámegiela várás .
Talesyntesen er tenkt brukt som tilleggsverktøy i kombinasjon med ordinære korrekturprogram .
Hupmansyntesa lea jurddašuvvon geavahuvvot lassineavvun lotnolasat dábálaš korrektuvraprográmmain .
Erfaring viser at bruk av talesyntese støtter både lese- og skriveprosessen .
Vásihusat čájehit ahte hupmansyntesa geavaheapmi doarju sihke lohkan- ja čállinproseassa .
I tillegg vil talesyntese kunne bli brukt som grunnlag for å utvikle et moderne tjenestetilbud på mange felt .
Dasa lassin sáhttá hupmansyntesa geavahuvvot vuođđun ovddidit ođđaáigásaš bálvalusfálaldagaid ollu surggiin .
19.6 Terminologiutvikling
19.6 Terminologiijaid ovddideapmi
Utvikling av samiske termer er sentralt for å kunne bevare og styrke bruken av samisk språk .
Tearpmaid ráhkadeapmi sámegillii lea dehálaš go olmmoš lea áigumin bisuhit ja nannet sámegiela geavaheami .
Forutsetningen for at samisk kan brukes i faglige sammenhenger , er at det finnes fagterminologi og fagbegreper på samisk .
Jus sámegiela galggaš sáhttit geavahit fágalaš oktavuođain , de fertejit leat fágaterminologiijat ja fágadoahpagat sámegillii .
Sametinget har ansvaret for normering av samisk språk og godkjenning av samiske termer i Norge .
Sámedikkis lea ovddasvástádus norbmet sámegiela ja dohkkehit sámegiel tearpmaid Norggas .
Det er Samisk språknemnd ( jf. kap. 19.7.5 ) som godkjenner samiske termer .
Sámi giellalávdegoddi ( gč. kap. 19.7.5 ) dat dohkkeha sámegiel tearpmaid .
I Samisk språknemnds langtidsplan for 2007 – 2009 er termarbeid en av tre hovedsatsingsområder .
Sámi giellalávdegotti guhkesáigeplánas áigodahkii 2007 – 2009 lea tearbmabargu okta golmma váldoáŋgiruššan-suorggis .
Språknemnda har som mål å koordinere terminologiprosjekter , også over landegrensene , slik at knappe ressurser blir brukt fornuftig .
Giellalávdegotti ulbmil lea oktiiordnet terminologiijaprošeavttaid , riikkarájáid rastá ge , nu ahte unnán resurssat geavahuvvojit jierpmálaččat .
Videre er koordinering og kartlegging av ord viktig for å unngå ordforvirring .
Dasto lea sániid oktiiheiveheapmi ja kárten dehálaš amas šaddat sátnemoivi .
De forskjellige landene kan ha forskjellige termer til de samme begrepene .
Riikkain sáhttet leat guđege tearpmat seamma doahpagiidda .
Sametinget har opprettet ordbasen www.risten.no .
Sámediggi lea ásahan sátnebáŋkku www.risten.no .
Over 14 000 ord er nå registrert i databasen .
Eanet go 14 000 sáni leat dál registarastojuvvon diehtovuđđui .
Basen er søkbar på norsk og samisk .
Diehtovuođus lea vejolaš ohcat dárogillii ja sámegillii .
Orddatabasen inneholder samiske termer på sørsamisk , lulesamisk og nordsamisk .
Sátnediehtovuođđu sisttisdoallá sámegielat tearpmaid oarjelsámegillii , julevsámegillii ja davvisámegillii .
I tillegg til databasen inneholder risten.no også en grammatikkside med informasjon om sørsamisk , lulesamisk og nordsamisk grammatikk .
Diehtovuođu lassin sisttisdoallá risten.no maiddái grammatihkka ­siiddu mas leat dieđut oarjelsámegiela , julevsámegiela ja davvisámegiela giellaoahpa birra .
Det er Sametinget i Norge som drifter risten.no .
Norgga Sámediggi dat hálddaša risten.no .
Boks 20.2 Oslo børs på samisk
Boksa 20.2 Oslo børs sámegillii
Figur 20.3 Oslo børs på samisk .
Govus 20.3 Oslo børs sámegillii
Kilde : Oslo børs .
Gáldu : Oslo Børs
Å få utviklet en samisk versjon av dette informasjonsheftet er et forsøk på å utvide språket på nye fagområder .
Dán diehtojuohkingihppaga sámegielat hámi ráhkadeapmi lea geahččaleapmi viiddidit sámegiela geavaheami ođđa fágasurggiide .
Innen økonomi har det hittil vært gjort svært lite innen terminologiutvikling på samisk .
Ekonomiijas lea dássážii leamaš hui uhccán tearbmaovddideapmi sámegillii .
Arbeidet har vært organisert som et prosjekt under Finansmarkedsfondet , som finansierer forsk ­ning og allmennopplysning innenfor finansmarkedsområdet .
Bargu lea leamaš organiserejuvvon Finánsamárkan ­foandda vuollásaš prošeaktan , mii ruhtada dutkama ja álbmotčuvgehusa finánsa márk an ­suorggi siskkobealde .
Kilde : www.forskningsradet.no/finansmarkedsfondet /
Gáldu : www.forskningsradet.no/finansmarkedsfondet /
Terminologiutvikling og normering er viktig for offentlige myndigheter i oversettelse av lover , forskifter og skjema etc. .
Terminologiijaovddideapmi ja norbmen lea dehálaš almmolaš eiseválddiide lágaid , láhkaásahusaid ja skoviid jna. jorgaleamis .
Det er en utfordring for offentlig forvaltning at godkjenningen av samiske termer går sakte , særlig i forbindelse med oversettelse av lover .
Almmolaš hálddahussii lea hástalus ahte sámegiel tearpmaid dohkkeheapmi ovdána njozet , erenoamážit lágaid jorgaleami oktavuođas .
Arbeids- og inkluderingsdepartementet vil vurdere å hvordan en best kan kvalitetssikre bruk av samisk språk i lovoversettelser og andre offentlige dokumenter .
Bargo- ja searvadahttindepartemeanta áigu árvvoštallat mo buoremusat lea vejolaš kvalitehtasihkkarastit sámegiela geavaheami láhkajorgalusain ja eará almmolaš dokumeanttain .
19.6.1 Samisk juridisk terminologi
19.6.1 Sámegiela juridihkalaš terminologiija
For å ivareta rettssikkerheten for samene er det viktig å unngå misforståelser grunnet språkforskjeller .
áimmahuššan dihte sápmelaččaid riektesihkkarvuođa lea deaŧalaš vealtat boasttuáddejumiin giellavealaid dihte .
Etter sameloven § 3 – 2 første ledd skal lover og forskrifter av særlig interesse for hele eller deler av den samiske befolkningen oversettes til samisk .
Sámelága § 3 – 2 vuosttaš oasi mielde galget lágat ja njuolggadusat mat leat erenoamáš beroštahttit olles sámi álbmogii dahje dan osiide jorgaluvvot sámegillii .
Det er imidlertid et problem at mange juridiske termer ikke finnes på samisk .
Lea almmatge váttisvuohta ahte ollu juridihkalaš tearpmat eai gávdno sámegillii .
For å bøte på dette gikk Justisdepartementet , Kommunal- og regionaldepartementet , Sametinget , Finnmark fylkeskommune og Tana kommune i 2004 sammen om å finansiere prosjektet « Samisk juridisk terminologi » som hadde som mål å utvikle nordsamisk rettsterminologi .
Buhtadan dihte dán serve Justiisadepartea , ­meanta Gieldda- ja guovlodepartemeanta , Sámediggi , Finnmárkku fylkkagielda ja Deanu gielda 2004 ovttas ruhtadit prošeavtta « Sámegiela juridihkalaš terminologiija » man ulbmil lei ovddidit riekteterminologiija davvisámegillii .
Samisk nærings- og utredningssenter ( SEG ) ledet prosjektet .
SEG ( Sám ealáhus- ja ovdánahttinguovddáš AS ) jođiha prošeavtta .
Å utvikle samiske termer er et vanskelig og tidkrevende arbeid .
Ovddidit sámi tearpmaid lea váttis ja áddjás bargu .
Det gjelder spesielt juridiske termer fordi disse krever en særlig stor grad av presisjon .
Dát guoská erenoamážit juridihkalaš tear ­pmaide danne go dakkár barggus gáibáduvvo ahte olmmoš lea hirbmat deaivil .
Prosjektet « Samisk juridisk terminologi » utviklet en rekke termer på samisk blant annet innen strafferett , straffeprosess og sivilprosess .
Prošeakta « Sámegiel juridihkalaš terminologiija » ovdánahtii ollu tear ­pmaid sámegillii earret eará ráŋggaštusrievtti , ráŋggaštusproseassa ja siviilaproseassa birra .
Dessuten ble innholdet av termene forklart , og det ble vist hvordan uttrykkene kan brukes i uttrykk og setninger .
Dasa lassin čilgejuvvui tearpmaid sisdoallu , ja čájehuvvui mainna lágiin sáhttá geavahit dadjanvugiid cealkagiin .
Termene legges på www.risten.no etter hvert som Samisk språknemnd har godkjent termene .
Tearpmat biddjojuvvoojit neahttabáikái www.risten.no‘s dađistaga go Sámi giellalávdegoddi lea dohkkehan tearpmaid .
Tana kommunes prosjekt « Samisk lovspråk » er et toårig prosjekt .
Deanu gieldda prošeakta « Sámi láhkagiella » lea guovttejagáš prošeakta .
Første del av prosjektet er ferdigstilt i 2007 og det er produsert en liste inneholdende 691 samiske juridiske termer .
Vuosttaš oassi prošeavttas lei gárvvis 2007 ja lea ráhkaduvvon listu mas leat 691 sámi juridihkalaš tearpma .
Språkfaglig og juridisk kompetanse har vært representert i termutviklingsarbeidet .
Tear ­bmaovdánahttinbarggus lea leamaš sihke giellafágalaš ja juridihkalaš gelbbolašvuohta .
Tana kommune tar sikte på en videreføring av prosjektet i ett år til .
Deanu gielddas lea áigumuš ovddosguvlui joatkit prošeavtta jagi vel .
Når prosjektet er avsluttet , vil termene søkes godkjent av Samisk språknemnd .
Go prošeakta lea loahpahuvvon , ovddiduvvojit tearpmat Sámi giellalávdegoddái dohkkeheapmái .
19.7 Sametingets virkemidler for samisk språk
19.7 Sámedikki váikkuhangaskaoamit sámegiela ovddideapmái
Sametinget behandlet i 2004 en melding om samisk språk – Samisk er tøft ( sak 24/04 ) .
Sámediggi meannudii 2004 dieđáhusa sámegiela birra – Sámegiella lea čaffat ( ášši 24/04 ) .
I forbindelse med plenumsbehandlingen av språkundersøkelsen for 2004 ( sak 09/05 ) , påpekte Sametinget en rekke utfordringer i språkarbeidet på ulike sektorer .
Dan oktavuođas go dievasčoahkkin gieđahalai jagi 2004 giellaiskkadeami ( ášši 09/05 ) , cuiggodii Sámediggi ollu hástalusaid giellabarggus iešguđetge sektoriin .
Sametinget vedtok også bl.a. å arbeide for at flere kommuner innlemmes i forvaltningsområdet for samisk språk , å etablere flere språksentre , å påvirke kommunene når det gjelder grunnopplæringen , og øke læremiddelproduksjonen – særlig for sør- og lulesamisk .
Sámediggi mearridii maiddái ea.ea oččodit eambbo gielddaid searvat sámegiela hálddašguvlui , ásahit eanet giellaguovddážiid , váikkuhit gielddaid das mii guoská vuođđooahpahussii , ja lasihit oahpponeavvoráhkadeami – erenoamážit lulli- ja julevsámegiela várás .
Sametinget legger vekt på det grenseoverskridende samarbeidet i språkarbeidet .
Boksa 20.3 Sámegiella alfabehtenprográmma – deaŧalaš giellaáŋgiruššan Romssa gávpogis
Se også Sametingets årsmeldinger 2006 ( punkt 6 ) og 2007 ( punkt 7 ) . I samarbeidsavtalene med fylkeskommunene er språkarbeidet et sentralt punkt .
Romssa fylkkagielda ja Sámediggi leat ovttasbargošiehtadusas mii ođastuvvui jagi 2007 , šaddan ovttaoaivilii álggahit alfabetiserenprográmma sámegiela várás .
I Finnmark har for eksempel partene forpliktet seg til å motivere kommunene og regionale statsetater til å prioritere samisk språk også utover minimumsbestemmelsene i samelovens språkregler .
Ulbmil lea oažžut stuorát giellaloktema , mas árjjat ovttastahttojit hálddašanrájiid rastá ( mánáidgárddit , vuođđoskuvla , joatkkaskuvla ) ja priváhta doaimmeheddjiiguin ( mánáidgárddit , giellaguovddážat , rávesolbmuid oahpahus ) .
Midler til Sametingets språktiltak bevilges over Arbeids- og inkluderingsdepartementets budsjett , se tabell 8 .
Oasehasat oidnet dárbbu čavgadet áŋgiruššamii unnimusat viđa jagi áigodaga rájes ja várra gitta logi jagi áigodahkii .
Tabell 20.1 Sametingets fordeling av midler til språktiltak ( i 1000 kr ) .
Tabealla 20.1 Sámedikki ruhtajuolludeamit gielladoaimmaide ( 1000 ru. ) .
Tospråklighetsmidler
Guovttegielalašvuođaruhta
Språkprosjekter innenfor forvaltningsområdet for samisk språk
Giellaprošeavttat sámegiela hálddašanguovllu siskkobealde
Språkprosjekter utenfor forvaltningsområdet for samisk språk
Giellaprošeavttat sámegiela hálddašanguovllu olggobealde
Grunntilskudd til språksentre
Vuođđodoarjagat giellaguovddážiidda
Samisk er tøft ( kampanje rettet mot ungdom )
Sámegiella lea čaffat ( kampánnjaide nuoraid joksamii )
Samisk korrekturprogram
Sámegiela korrektuvraprográmma
19.7.1 Samefolkets fond – språkutviklingstiltak
19.7.1 Sámiálbmoga foanda – Giellaovddidandoaimmat
Sametinget fordeler i 2008 10 mill. kroner av avkastningen av Samefolkets fond .
Sámediggi juolluda jagi 2008 10 milj. ruvnno Sámeálbmoga foandda badjebáhcagi .
5,8 mill. kroner vil bli fordelt etter søknad .
5,8 milj. ruvnno juolluduvvo ohcamiid mielde .
Av dette er 2 mill. kroner avsatt til prosjekter som stimulerer til flere aktive språkbrukere og 0,8 mill. kroner til dokumentasjons- og formidlingsprosjekter innefor tradisjonell kunnskap .
Dás lea 2 milj. ruvnno várrejuvvon prošeavttaide mat oaččuhit eanet aktiiva giellageavaheddjiid ja 0,8 milj. ruvnno árbevirolaš máhtu duođaštan- ja gaskkustanprošeavttaide .
3 mill. kroner skal gå til å øke antall utgivelser av samiskspråklig litteratur .
3 milj. ruvnno galget mannet lassánahttit sámegielat girjjálašvuođa almmuhemiid logu .
4,2 mill. kroner er i 2008 avsatt til utviklings- , utrednings- og dokumentasjonsformål , 3 mill. kroner til utvikling av språkprogram og 1,2 mill. kroner til dokumentasjon og formidling av tradisjonell kunnskap .
4,2 milj. ruvnno lea jagi 2008 várrejuvvon ovdánahttin- , čielggadan- ja duođaštanáigumušaide , 3 milj. ruvnno ovddidit giellaprográmma ja 1,2 milj. ruvnno árbevirolaš máhtu duođašteapmái ja gaskkusteapmái .
19.7.2 Tilskudd til kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet for samisk språk
19.7.2 Doarjja sámegiela hálddašanguovllu gielddaide ja fylkkagielddaide
Tospråklighetsmidlene er det mest sentrale virkemidlet for å oppfylle samelovens språkregler .
Guovttegielalašvuođaruhta lea guovdileamos váikkuhangaskaoapmi deavdit sámilága giella ­njuolggadusaid .
Midlene skal bidra til å sikre et tospråklig tjenestetilbud i forvaltningsområdet for samisk språk .
Ruhta galgá leat ávkin sihkkarastime guovttegielat bálvalusfálaldaga sámegiela hálddašanguovllus .
Sametingets plenum fastsetter fordeling av tospråklighetsmidler til kommuner og fylkeskommuner i forvaltningsområdet .
Sámedikki dievasčoahkkin mearrida guovttegielalašvuođa ruđaid juohkima hálddašanguovllu gielddaide ja fylkkagielddaide .
Ordningen ble etablert av Kommunaldepartementet i 1985 som en tilskuddsordning til samisk tolketjeneste med en bevilgning på 0,6 mill. kroner .
Ortnega ásahii Gielddadepartemeanta 1985 doarjjaortnegin sámegiel dulkonbálvalussii masa lei juolluduvvon 0,6 milj. ruvnno .
Bevilgningen ble gradvis økt og tilskuddet ble utvidet til også å omfatte tospråklig forvaltning .
Juolludus lasihuvvui dađistaga ja doarjja viiddiduvvui fátmmastit maiddái guovttegielat hálddašeami .
Ved innføringen av samelovens språkregler i 1992 var det satt av 16,35 mill. kroner til tilskudd til tolketjeneste og tospråklighet i kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Go sámelága giellanjuolggadusat biddjojedje johtui 1992 lei 16,35 milj. ruvnno várrejuvvon doarjjan dulkonbálvalussii ja gielddaid ja fylkkagielddaid guovttegielalašvuhtii sámegiela hálddašanguovllu siskko ­bealde .
Ordningen ble overført til Sametinget fra 1993 .
Ortnet sirdojuvvui Sámediggái 1993 rájes .
Tilskuddet har økt betydelig de siste årene .
Doarjja lea lassánan sakka maŋimus jagiid .
Ved utvidelsen av forvaltningsområdet til også å omfatte Tysfjord i 2006 , økte regjeringen bevilgningen med 5 mill. kroner .
Go hálddašanguovlu viiddiduvvui maiddái fátmmastit Divttasvuona 2006 , lasihii ráđđehus juolludeami 5 milj. ruvnnuin .
Tilsvarende økning i budsjettet har skjedd fra 2008 når Snåsa kommune nå omfattes av forvaltningsområdet for samisk språk .
Sullásaš lassáneapmi lea dáhpáhuvvan bušeahtas 2008 rájes go Snoasa gielda dál gullá sámegiela hálddašanguvlui .
Sametingets eget mål for tospråklighetstilskuddet er at det skal være mulig å bruke samisk språk på alle samfunnsnivå og - sektorer .
Sámedikki iežas mihttomearri guovttegiela-lašvuođadoarjagiin lea ahte galgá leat vejolaš geavahit sámegiela buot servodatdásiin ja - surggiin .
Dette skal bl.a. oppnås gjennom dialog med kommuner og fylkeskommuner om hvordan samisk språk skal fremmes og synliggjøres .
Dát galgá ee. joksat ságastallamiin gielddaiguin ja fylkkagielddaiguin dan birra mainna lágiin sáme ­giella galgá ovdánahttot ja dahkkot oainnusin .
Sametinget gjennomfører faste møter med kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggi čađaha bissovaš čoahkkimiid sámegiela hálddašanguovllu gielddaiguin ja fylkkagielddaiguin .
Et vilkår for utbetalingen av tilskuddet fra Sametinget er at kommunene og fylkeskommunene utarbeider en språkutviklingsplan .
Eaktun Sámedikki doarjaga máksimii lea ahte gielddat ja fylkkagielddat ráhkadit giellaovdánahttinplána .
Kommunen skal også utarbeide en rapport med vurderinger av effekten av virkemidlene i kommunen i tillegg til å utarbeide regnskap over bruken av midlene foregående år .
Gielddat galget maiddái ráhkadit raportta mas árvvoštallojuvvo man doaibmilat gieldda váikkuhangaskaoamit leat leamaš lassin ráhkaduvvon rehketdollui mii čájeha mo ruhta lea geavahuvvon diibmá .
19.7.3 Samiske språksentre
19.7.3 Sámi giellaguovddážat
I 2008 er det ni samiske språksentre som får tilskudd fra Sametinget .
2008 leat ovcci sámi giellaguovddáža mat ožžot doarjaga Sámedikkis .
Sentrene er spredt over et stort geografisk område og ligger i Porsanger , Kåfjord , Tysfjord , Evenes , Nesseby , Tana , Ullsfjord , Røros og Alta .
Guovddážat leat bieđgguid stuorra geográfalaš guovllus ja gávdnojit Porsáŋggus , Gáivuonas , Divttasvuonas , Evenáššis , Unjárggas , Deanus , Moskavuonas , Plassjes ja Álttás .
Formålet med språksentrene er å fremme samisk språk og styrke bruken av samisk .
Ulbmil giellaguovddážiiguin lea ovddidit sámegiela ja nannet sámegiela geavaheami .
Sentrene arrangerer språkkurs , gjennomfører ulike prosjekter og andre aktiviteter hvor språket er i sentrum .
Guovddážat lágidit giellakurssaid , čađahit iešguđetlágán prošeavttaid ja eará doaimmaid main giella lea guovddážis .
De samiske språksentrene er viktige språkarenaer , spesielt der samisk språk står svakt .
Sámi giellaguovddážat leat deaŧalaš giellaarenat , erenoamážit doppe gos sámegiella lea rašši .
Opprettelse av språksentrene er initiert av lokale aktører , og ideen bak opprettelsene har vært behovet for å samle ressursene og opprette språkarenaer .
Giellaguovddážiid ásaheami leat báikkálaš doaimmaheaddjit vuolggahan , ja jurdda ásaheami duogábealde lea leamaš čohkket resurssaid ja ásahit giellaarenaid .
I samarbeidsavtalene mellom Sametinget og fylkeskommunene ( jf. kap. 7.3.1 ) inngår språkutviklingsarbeid som en del av avtalen .
Ovttasbargošiehtadusain gaskal Sámedikki ja fylkkagielddaid ( gč. kap. 7.3.1 ) lea giellaovdánahttinbargu oassi šiehtadusas .
De samiske språksentrene er nødvendige og hensiktsmessige arenaer for utvikling og bevaring av samisk språk .
Sámi giellaguovddážat leat dárbbašlaš arenat ovddidit ja seailluhit sámegiela .
Derfor ønsker samarbeidspartene at det etableres flere funksjonelle samiske språksentre i de ulike områdene .
Danne sávvet ovttasbargooasehasat ahte ásahuvvojit eanet doaibmi sámi giellaguovddážat iešguđetge guovlluin .
19.7.4 Andre språktiltak
19.7.4 Eará gielladoaimmat
Sametinget gir tilskudd til språkprosjekter både innenfor og utenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggi addá doarjaga giellaprošeavttaide sihke siskkobealde ja olggobealde sámegiela hálddašanguovllu .
De siste årene har Sametinget hatt fokus på innsamling , utvikling og registrering av terminologi , og innsamling av samiske stedsnavn .
Maŋimus jagiid lea Sámedikkis leamaš terminilogiija čohkken , ovdánahttin ja registreren , ja sámi báikenamaid čohkken guovddážis .
Sametinget har også sett det som viktig å satse på alternative språkarenaer utenom skole og barnehage for barn og unge .
Sámediggi lea maiddái atnán deaŧalažžan bidjat árjjaid eará giellaarenaide earret skuvllaide ja mánáidgárddiide mánáide ja nuoraide .
Én strategi er å utvikle arenaer for barn og unge der samisk høres , synes og gir positive relasjoner .
Okta strategiija lea ovddidit arenaid mánáide ja nuoraide gos sámegiella gullo , oidno ja addá positiivva gaskavuođaid .
Sametinget har etablert en tilskuddsordning for samiskspråklige publikasjoner ( jf. kap. 14.4.2 ) .
Sámediggi lea ásahan doarjjaortnegiid sámegielat almmuhemiide ( gč. kap. 14.4.2 ) .
Det utgis nå publikasjoner rettet mot barn , unge og kvinner .
Dál leat almmuheamit mánáide ja nuoraide ja nissoniidda .
Sametinget tildeler også midler til det tradisjonsrike religiøse magasinet Nuorttanáste .
Sámediggi addá maiddái ruđa árbevirolaš oskku magasiidnii Nuorttanáste .