pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ikke bare er det viktig at politi, brann og ambulanse finner frem raskt, men også drosjetransport og leveringer av varer gjøres enklere når alle eiendommer i offentlige registre kun har ett offisielt navn.
Ii leat dušše nu ahte politiijat, buollinčáskadeaddjit ja ambulánsa bohte jođánit, muhto lea álkit droššefievrredeapmái ja gálvobuktimii go buot eatnamiin lea dušše okta almmolaš namma almmolaš registariin.
Lov om eigendomsregistreringer (matrikkelloven) slår fast at loven skal tolkes slik at kun ett navn og ett språk kan brukes som adressenavn.
Eanaeaiggátláhka (matrikkelláhka) dadjá ahte láhka galgá dulkojuvvot nu ahte dušše okta namma ja okta giella sáhttá geavahuvvot čujuhusnamman.
Fremskrittspartiet støtter derfor denne tolkningen.
Ovddádusbellodat doarju dasto dán dulkoma.
Eiendommene og adressene bør der det er naturlig og eierne/offentlige mŧndigheter ønsker det, skiltes på samisk.
Eatnamat ja čujuhusat berrejit galbejuvvot sámegillii doppe gos dat lea lunddolaš ja eaiggádat/almmolaš eiseválddit háliidit dan.
Stedsnavnloven tar vare på samiske navn, og forplikter å ta samiske stedsnavn til offentlig bruk, selv om dette ikke matrikkelføres.
Báikenammaláhka áimmahuššá sámi báikenamaid, ja lea geatnegahtton váldit atnui sámi báikenamaid almmolaš geavaheapmái, váikko ii leat čállon matrikkelin.
Saken påbegynt 08.06.16 kl. 11.30 Votering Av 39 representanter var 3 7 til stede.
1 6 dii. 11.30. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 7 čoahkis.
Forslag 2 ble forkastet med 33 mot 4 stemmer
Evttohus 2 hilgojuvvui 33 jienain 4 jiena vuostá.
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteens tilrådning ble vedtatt med 33 mot 4 stemmer
Bajásšaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegotti ráva mearriduvvui mearriduvvui 33 jienain 4 jiena vuostá.
Protokoll tilførsel Nordkalottfolket v/ representant Toril Bakken Kåven Nordkalottfolket er positiv til saken og hovedinnholdet i innstillingen, og har også sluttet seg til felles forslag fra komiteen.
Beavdegirjelasáhusat Nordkalottfolket lea mielas áššái ja árvalusa váldosisdollui, ja lea maiddái guorrasan lávdegotti oktasaš evttohussii.
Siden et forslag som var prinsipielt viktig for Nordkalottfolket falt, ser vi oss nødt til å stemme mot komiteens innstilling.
Go evttohus mii prinsihpalaččat lei deaŧalaš Nordkalottfolket:ii hilgojuvvui, de mii fertet jienastit vuostá lávdegottiárvalusa.
Jørn Are Gaski, saksordfører
Jørn Are Gaski. áššejođiheaddji
Toril Bakken Kåven, tilforretningsorden
Toril Bakken Kåven, čoahkkinortnegii
I dag foregår det liten kartlegging av samiske stedsnavn av myndighetene, til tross for at stedsnavn er å regne som kulturminner.
Dál eai kárte eiseválddit olus sámi báikenamaid, vaikke vel báikenamat adnojuvvojit kulturmuitun.
Det haster med å kartlegge samiske stedsnavn da generasjoner som kjenner til navnene er i ferd med å dø ut.
Ferte doapmat kártet sámi báikenamaid go dat buolva mii dovdá namaid, lea jávkamin.
Sametinget vil også arbeide for et sterkere forskningsarbeid rundt identifisering og dannelse av både samiske og norske stedsnavn.
Sámediggi áigu maid bargat dan ala ahte čađahuvvo nannoset dutkanbargu sihke sámegielat ja dárogielat báikenamaid identifiserema ja hápmašuvvama oktavuođas.
Sametinget vil anmode Statens Kartverk om å styrke arbeidet med stedsnavn i samiske områder, slik at navnesakene blir behandlet raskere.
Sámediggi dáhttu Stáhta Kártadoaimmahaga nannet báikenammabarggu s á mi guovlluin, vai báikenammaáššit mannet njuovžilit ja jođáneabbo.
Sametinget forutsetter at kommunene følger stedsnavnsloven, slik at samiske stedsnavn kommer i godkjent form og kan bli tatt i bruk av det offentlige.
Sámediggi eaktuda ahte gielddat čuvvot báikenammalága, vai sámi báikenamat leat dohkkehuvvon hámis ja sáhttet boahtit almmolaš geavahussii.
Sametinget forutsetter at Vegvesenet aktivt tar i bruk godkjente samiske stedsnavn på skilt.
Sámediggi eaktuda ahte Geaidnodoaimmahat aktiivvalaččat váldá dohkkehuvvon sámi báikenamaid geavahussii galbbain.
De kartlagte navnene som er i eget samisk stedsnavnsarkiv, kan benyttes og vektlegges i forbindelse med forvaltningen og bruken av områdene, samt den historiske dokumentasjonen.
Kártejuvvon namat mat leat sierra sámi báikenammaarkiivvas, sáhttet geavahuvvot ja deattuhuvvot guovlluid hálddašeami ja geavaheami oktavuođas, ja historjjálaš duođašteami oktavuođas.
Sametinget viser til at Lov om eigedomsregistrering (Matrikkelloven) blir tolket ulikt når det gjelder flerspråklige adressenavn.
Sámediggi čujuha matrikkel á hki i mii dulkojuvvo iešguđet láhkai máŋggagielat namaid ektui.
Sametinget vil arbeide for at der man har samiske navn på ulike samiske språk skal alle stedsnavnene behandles likeverdig både i dokumenter og på skilt.
Sámediggi áigu bargat dan ala ahte doppe gos leat sámi namat iešguđege gillii, galget buot báikenamat meannuduvvot ovttaárvosaččat sihke dokumeanttain ja galbbain.
Sametinget forventer at alle offentlige tjenester skal benytte seg av samiske stedsnavn der disse finnes, og dette gjelder spesielt nødmeldetjenesten.
Sámediggi vuordá ahte buot almmolaš bálvalusat geavahit sámi báikenamaid doppe gos dat gávdnojit, ja dát guoská erenoamážit heahtebálvalussii.
Det er som oftest det norske stedsnavnet, i flerspråklige områder, som har vært i bruk i offisielle sammenhenger.
Dábálaččat lea dat dárogielat báikenamma, máŋggagielat guovlluin, mii lea geavahuvvon almmolaččat.
Sametinget vil derfor arbeide for at eventuelle hindringer i Matrikkelloven angående matrikkelføring av flere navn utbedres, slik at det kan legges til rette for at både samiske og norske navn kan matrikkelføres.
Danne áigu Sámediggi bargat dan ala ahte njulgejuvvojit vejolaš hehttehusat Matrikkellágas máŋga nama matrikkelčáliheamis, vai sáhttá láhččojuvvot nu ahte sihke sámegielat ja dárogielat namat sáhttet čálihuvvot matrikkelii.
Behandlingen av saken ble avsluttet 08.06.16 kl. 16.10
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.06.16 dii. 16.10.
Ášši/Sak 020/16
Ášši 020/16
16/366
16/366
SR 018/16
SR 018/16
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Bajášsaddan-, fuolahus- ja oahppolávdegoddi
SP 20/16
DC 20/16
Sametinget er en institusjon der samisk brukes som tale- og skriftspråk.
Sámediggi lea ásahus gos sámegiella geavahuvvo hupman- ja čállingiellan.
Sametinget er et forbilde for andre institusjoner i bruken av samisk språk.
Sámediggi lea ovdagovvan giellageavaheamis eará ásahusaide.
Ekstern kommunikasjon
Gulahallan olggosguvlui
Sametinget fremmer bruk av samisk språk i ekstern kommunikasjon.
Sámediggi ovddida sámegiela geavaheami olggosguvlui gulahallanoktavuođain.
Samisk er synlig både på nettsidene, i sosiale media og ellers i ekstern kommunikasjon.
Sámegiella lea oidnosis sihke neahttasiidduin, sosiála mediain ja muđui gulahallamis.
Ekstern kommunikasjon foregår også på samisk.
Gulahallan olggosguvlui geavvá maiddái sámegillii.
Sametinget skriver også på samisk i kommunikasjon med brukerne eller andre institusjoner.
Sámediggi čállá maiddái sámegillii go váldá oktavuođa geavaheddjiiguin dahje ásahusaiguin.
Sametinget tilrettelegger for muntlig bruk av samisk språk på alle plan.
Sámediggi láhčá buot oktavuođain dili nu ahte sámegiella sáhttá geavahuvvot njálmmálaš giellan.
Sametingets samiskspråklige nettsider er likestilte med de norskspråklige nettsidene, hvor artikler etc. publiseres på samisk først.
Sámedikki sámegielat neahttasiiddut leat dássálagaid dárogielat neahttasiidduin, ja sámegielat čállosat almmuhuvvojit ovdal dárogiela.
Samisk språk styrkes i Sametingets informasjon på sosiale media.
Sámedikki diehtojuohkimis sosiála mediain nannejuvvo sámegiela geavaheapmi.
Plenumsspråket
Dievasčoahkkingiella
Sametingets møter er naturlige arenaer for samisk språk.
Sámedikki čoahkkimat leat lunddolaš arenan sámegillii.
Samisk høres og synes på Sametingets plenumsmøter og på andre møter.
Sámegiella gullo ja oidnot Sámedikki dievasčoahkkimis ja eará čoahkkimiin.
Sametinget tilrettelegger for og stimulerer til bruken av samisk på møtene.
Sámediggi láhčá dili ja movttiidahttá čoahkkinoasseváldiid sámástit.
Sametinget tilbyr språkfaglig støtte i plenumsuka til de som ønsker å bruke samisk.
Sámediggi fállá giellafágalaš doarjaga dievasčoahkkinvahku sidjiide geat háliidit geavahit sámegiela.
Dersom representanten ønsker det, kan vedkommende på forhånd få oversatt teksten for å kunne forberede seg til å holde innlegg på samisk.
Jus áirras dan háliida, de sáhttá árabut oažžut jorgaluvvon teavstta vai beassá ráhkkanit doallat sáhkavuoru sámegillii.
Etter valgene tilbys det samiskkurs for representantene.
Válggaid maŋŋel fállojuvvo sámegielkursa áirasiidda.
De som følger plenumsmøtene via nett-TV, skal kunne følge møtene fullt ut på nord-, lule- og sørsamisk.
Sii geat čuvvot dievasčoahkkimiid neahtta-TV bokte galget ollislaččat beassat čuovvut čoahkkimiid davvi-, julev- ja máttasámegillii.
Når vi i denne saken omtaler samiske språk så menes det både nord-, lule- og sørsamisk.
Dalle go mii dán áššis namuhit sámegielaid, de oaivvildit sihke davvi-, julev- ja máttasámegiela.
For å oppnå denne målsetningen har Sametingets plenum blant annet vedtatt at samiskkurs og språkarenaer skal prioriteres i tilskuddet til de samiske språksentrene (sak 025/15 Sametingets strategier for samiske språksentre).
Jos galgat juksat dán mihttomeari, de lea Sámedikki dievasčoahkkin mearridan earret eará ahte sámegielkurssat ja giellaarenat galget vuoruhuvvot doarjagiin sámi giellaguovddážiidda (ášši 025/16 Sámedikki strategiijat sámi giellaguovddážiidda).
Samiske språk står i fokus på Sametinget, og både nordsamisk-, lulesamisk- og sørsamisktalende har rett til og skal ha mulighet til å bruke sitt morsmål.
Sámegiella lea fokusis Sámedikkis, ja sihke davvi-, julev- ja máttasámegielagiin lea vuoigatvuohta ja galgá leat vejolašvuohta geavahit sin eatnigiela.
Samiske språk danner grunnsteinen i samisk kultur, og språk er også et av kriteriene for at det samiske folket i det hele tatt kan defineres som et folk.
Sámegiella lea sámi kultuvrra vuođđogeađgi, ja giella lea maiddái okta dain eavttuin ahte sámi álbmot oppanassiige sáhttá meroštallojuvvot oktan álbmogin.
På den måten gir språkene urbefolkningsrettigheter både på nasjonalt og internasjonalt nivå.
Dieinna lágiin addet gielat álgoálbmotvuoigatvuođaid sihke nationála ja riikkaidgaskasaš dásis.
De samiske språkenes status har gjennomgått en utvikling fra å være diskriminert og forbudt, til så å bli tolerert og til en viss grad anerkjent.
Sámegielaid stáhtus lea ahtanuššan, ovdal giella lei vealahuvvon ja gildojuvvon, dál dasa lea gierdavašvuohta ja dat muhtun muddui dohkkehuvvo.
For å øke språkbruken og antall språkbrukere må språkenes status heves ytterligere.
Jos giellageavaheami ja giellageavaheddjiid logu galggaš eanedit, de ferte gielaid stáhtus buoriduvvot vel eanet.
Man må motivere flere til å bruke språket og ta opplæring i samisk.
Fertet eanet olbmuid movttiidahttit geavahit giela ja váldit oahpahusa sámegielas.
De samiske språkenes status og behov er ulike.
Sámegielaid stáhtus ja dárbu ii leat ovttalágan.
Sametinget må ha lik prioritering for språkene og målsetningen må være at alle samiske språk skal være likeverdige.
Sámediggi ferte seamma láhkai vuoruhit gielaid ja ulbmilin ferte leat ahte buot sámegielat galget leat ovttaárvosaččat.
Det må være et mål for Sametinget at innen 2022 skal alle saksdokumenter finnes på nord-, lule- og sørsamisk.
Sámedikki mihttomearrin ferte leat ahte ovdal jagi 2022 leat buot áššebáhpirat davvi-, julev- ja máttasámegillii.
Intern kommunikasjon Den interne språkpolitikken på Sametinget skal gi mulighet for enkeltpersoner å snakke og skrive på sitt samiske språk.
Siskkáldas gulahallan Siskkáldas giellapolitihkka Sámedikkis galgá addit vejolašvuođa ovttaskas olbmuide hállat ja čállit iežas sámegillii.
Representanter og politikere er offentlige personer i samfunnet, og så også forbilder for det samiske folk.
Áirasat ja politihkkarat leat almmolaš olbmot servodagas, ja nie leat maiddái ovdagovvan sámi álbmogii.
Derfor bør Sametinget tilrettelegge ytterligere for bruk av språkene, og motivere til og tilby samiskopplæring til alle som ønsker det.
Danne berre Sámediggi láhčit eanet giela geavaheami, ja movttiidahttit ja fállat sámegieloahpahusa buohkaide geat háliidit.
Et viktig skritt mot oppnåelse av målsetningen om flere språkbrukere og økt bruk av språkene, er at språkene blir brukt på Sametinget.
Deaŧalaš lávki dan mihttomeari juksamii ahte oažžut eanet giellageavaheddjiid ja eanet geavahit gielaid, lea ahte gielat geavahuvvojit Sámedikkis.
På den måten blir Sametinget et forbilde overfor samfunnet.
Dieinna lágiin šaddá Sámediggi ovdagovvan servodahkii.
Gode språkambisjoner og -målsetninger er ingenting verd hvis de ikke fører til gode språkhandlinger.
Buriin giellaambišuvnnain ja –mihttomeriin ii leat makkár ge árvu jos dat eai buvttit buriid gielladoaimmaid.
For bevaring og utvikling av språket er det viktig å øke bruken av samisk på Sametingets plenumsmøter.
Giela suodjaleami ja ahtanuššama dihte lea deaŧalaš lasihit sámegiela geavaheami Sámedikki dievasčoahkkimiin.
De fleste samisktalende er tospråklige.
Eanaš sámegielagiin leat guokte giela.
Det er grunnen til at de fleste lytter til gulvspråk når de følger plenumsmøter på nett.
Dán geažil guldalit eatnašat láhttegiela, go čuvvot dievasčoahkkimiid neahtas.
For bevaring og utvikling av samisk er det viktig at representanter bruker samisk aktivt.
Sámegiela suodjaleami ja ovddideami dihte lea deaŧalaš ahte áirasat geavahit sámegiela árjjalaččat.
Samiske språk skal stå i fokus på Sametinget.
Sámegielat galget leat fokusis Sámedikkis.
Politikere som blir valgt inn som representanter skal få tilbud om samiskkurs.
Politihkkarat geat válljejuvvojit Sámediggái galget oažžut sámegielas kursafálaldaga.
Politikere bør også få tilbud om hjelp etter behov for å bruke samisk på Sametingets plenumsmøter, spesielt de som holder på å lære seg samisk.
Politihkkarat berrejit maiddái oažžut veahkkefálaldaga dárbbu mielde geavahit sámegiela Sámedikki dievasčoahkkimiin, erenoamážit sii geat leat oahppamin sámegiela.
Sametinget tilrettelegger for og stimulerer til bruk av samiske språk på møter
Sámediggi láhčá sámegielaid geavaheami čoahkkimiin ja movttiidahttá daid geavahit.
Sametinget tilbyr språkfaglig støtte i plenumsuken til de som ønsker å bruke samisk.
Sámediggi fállá giellafágalaš doarjaga dievasčoahkkinvahkus sidjiide geat háliidit geavahit sámegiela.
Dersom representanter ønsker det, kan de på forhånd få oversatt tekst for å kunne forberede seg til å holde innlegg på samisk
Jos áirasat háliidit, de sáhttet sii ovdagihtii jorgalahttit teavstta vai sáhttet ráhkkanit doallat sáhkavuoru sámegillii.
Sametingets ansatte tilbys samiskkurs
Sámedikki bargiide fállojuvvo sámegielkursa
Sametinget er en stor bidragsyter og tilrettelegger for samiskkurs i hele Sápmi
S ámediggi lea guovddážis láhčimin sámegielkurssaid miehtá Sámi.
Sametingsrepresentanter tilbys samiskkurs
Sámedikki áirasiidda fállojuvvo sámegielkursa
Sametinget må finne positive, motiverende tiltak for at representanter velger samisk som møtespråk
Sámediggi ferte gávdnat buriid, movttiidahtti doaibmabijuid dasa vai áirasat válljejit sámegiela čoahkkingiellan.
Ekstern kommunikasjon
Olggos guvlui gulahallan.
Den eksterne kommunikasjonen fra Sametinget skal skje på samisk.
Olggos guvlui gulahallan Sámedikkis galgá dáhpáhuvvat sámegillii.
Et fungerende tospråklig samfunn krever at samisktalende bevisst velger samisk, og de som ikke behersker samisk må utvise språktoleranse som gjør det mulig for samisktalende å snakke samisk i så mange situasjoner som mulig.
Doaibmi guovttegielat servodat gáibida ahte sámegielagat dihtomielalaččat válljejit sámegiela, ja sii geat eai máhte sámegiela fertejit čájehit giellagierdavašvuođa vai sámegielagiin lea vejolašvuohta hállat sámegiela nu dávjá go vejolaš.
I nyere tid utgjør nettsider og sosiale medier en betydelig del av Sametingets kommunikasjon til folket og brukere.
Ođđaset áiggis leat neahttasiiddut ja sosiála mediat stuorra oassi Sámedikki gulahallamis álbmogiin ja geavaheddjiiguin.
Sametingets nettsider bør være like utfyllende på både nord-, lule- og sørsamisk.
Sámedikki neahttasiiddut berrejit leat seamma dievaslaččat sihke davvi-, julev- ja máttasámegillii.
Gjennom nettsider og sosiale medier når man lett ut til befolkningen, spesielt til den unge generasjonen.
Neahttasiidduid ja sosiála mediaid bokte juksá álkidit álbmoga, erenoamážit nuoraid.
Ved å bruke samisk på slike moderne kommunikasjonskanaler vil man både synliggjøre og styrke språkenes status.
Go geavahit sámegiela dán lágan ođđaáigásaš gulahallan kanálaid bokte, de sihke oainnusmahttit ja nannet gielaid stáhtusa.
Brukere av Sametingets nettsider skal ikke behøve å bytte mellom språkene for å få oppdatert informasjon eller dokumenter.
Sámedikki neahttasiidduid geavaheaddjit eai galgga dárbbašit lonuhallat gielaid go leat ohcamiin áigeguovdilis dieđuid dahje dokumeanttaid.
Sametingets representanter og politikere er offentlige personer også når de skriver på sosiale medier.
Sámedikki áirasat ja politihkkarat leat almmolaš olbmot, maiddái dalle go sii čállet sosiála mediain.
De når ut til en stor folkemengde og oppfordres til å vise at samiske språk prioriteres.
Sii jukset ollu olbmuid ja ávžžuhuvvojit čájehit ahte sámegiella vuoruhuvvo.
Ekstern kommunikasjonsspråk skal fortrinnsvis være samisk.
Olggos guvlui gulahallan galgá vuosttažettiin leat sámegiella.
Sametinget bruker samisk som kommunikasjonsspråk med brukere og andre institusjoner
Sámediggi geavaha sámegiela gulahallangiellan geavaheddjiiguin ja eará ásahusaiguin.
Sametinget tilrettelegger for muntlig bruk av samiske språk på alle arenaer
Sámediggi láhčá vejolašvuođa geavahit sámegiela njálmmálaččat buot arenain.
Publikasjoner på Sametingets nettsider skal publiseres på både nord-, lule- og sørsamisk.
Publikašuvnnat Sámedikki neahttasiidduin galget leat sihke davvi-, julev- ja máttasámegillii.
Dette gjelder også for Sametingets informasjon via sosiale medier
Dát guoská maiddái Sámedikki diehtojuohkimii sosiála mediaid bokte.
Alle Sametingets møter som tilbys gjennom internett, skal kunne følges fullt ut på nord-, lule- og sørsamisk
Buot Sámedikki čoahkkimiid mat fállojuvvojit interneahta bokte, galgá sáhttit čuovvut ollásit davvi-, julev- ja máttasámegillii.
Forslag fra Norske Samers Riksforbund (NSR) og Árja:
Evttohus Norgga Sámiid Riikkasearvvi (NSR) ja Árja lahtuin:
Forslag 2:
Evttohus 2:
Nytt kulepunkt på slutten av vedtaket: Mange samisktalende representanter bruker lengre tid til å ytre seg på samisk fra talerstolen.
Ođđa kuvlačuokkis mearrádusa lohppii: OIlu sámegielat áirasat geavahit guhkit áiggi hállat sámegiela sárdnestuolus.
Utvidet taletid er et godt virkemiddel for å motivere disse til å velge samisk.
Buorrin váikkuhangaskaoapmin movttiidahttit válljet sámegiela livčče guhkit sárdnunáigi.
Sametingets plenum - 020/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 020/16
Flyttsamelisten v/ representant Per A. Bæhr støtter komiteens merknad.
Per Andersen Bæhr Johtti sámi lista Per A. Bær bokte, doarju lávdegotti mearkkašumi.
Saken påbegynt 08.06.16 kl. 16.10 Votering Av 39 representanter var 36 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.06.1 6 dii. 16.10. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 6 čoahkis.
Forslag 2 ble vedtatt med 19 mot 17 stemmer
Evttohus 2 mearrid uvvui 19 jienain 17 jiena vuostá.
Forslag 1 ble enstemmig vedtatt
Evttohus 1 mearriduvvui ovttajienalaččat.
Replikk
1.
Beaska Niillas, saksordfører
Beaska Niillas, áššejođiheaddji
Ingar Eira
Ingar Eira
En av hovedmålsettingene for Sametinget er å bevare og styrke samiske språk også i offentlige organisasjoner.
Okta Sámedikki váldomihttomeriin lea suodjalit ja nannet sámegielaid maiddái almmolaš organisašuvnnain.
Ekstern kommunikasjon.
Olggos guvlui gulahallan.
Mange samisktalende representanter bruker lengre tid til å ytre seg på samisk fra talerstolen.
Ollu sámegielat áirasat geavahit guhkit áiggi hállat sámegiela sárdnestuolus.
Saken ble avsluttet 08.06.16 kl. 18.00
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.06.16 dii. 18.00.
Ášši/Sak 021/16
Ášši 021/16
16/1367
16/1367
Inhabil
Bealála š
Vararepresentat
Várrelahttu
Ingen vara kunne møte
Ingen vara kunne møte.
SR 067/16
SR 067/16
SP 21/16
DC 21/16
Sametingsrådets forslag til innstilling: Sametinget er en nettobudsjettert virksomhet og disponerer eventuelt positivt årsresultat og har ansvaret for å dekke eventuelt negativt årsresultat.
Sámediggeráđi mearrádusárvalus: Sámediggi lea netto bušeahtta doaibma ja geavaha vejolaš positiivvalaš jahkebohtosa ieš ja das lea ovddasvástádus vejolaš negatiivvalaš jahkebohtosis.
Eventuelt underskudd dekkes inn ved neste års budsjett.
Vejolaš vuolláibáza váldojuvvo čuovvovaš jagi bušeahtas.
Sametinget foretar årlige budsjettrevisjoner i plenum i juni måned, på bakgrunn av vedtaket av årsmelding i mars som også inkluderer årsregnskapet.
Sámediggi láve revideret bušeahta juohke jagi geassemánu dievasčoahkkimis, jahkedieđáhusa mearrádusa vuođul njukčamánus mas lea mielde maiddái jahkerehketdoallu.
Sametinget kan forvalte post 50-midler tildelt fra departementene fritt.
Sámediggi sáhttá hálddašit departemeantta addán poastta 50 ruđaid friija.
Dette gjelder ikke øremerkede midler som kommer fra andre departementale poster, så som postene 22 og 72. Tilleggsbevilgningene vil likevel tas med i det reviderte budsjettet.
Dát ii guoskka várrejuvvon ruđaide mat bohtet eará poasttain departemeanttain, nugo poasttain 22 ja 72. Lassejuolludusat váldojuvvojit dattetge mielde reviderejuvvon bušeahtas.
Det vises for øvrig til Sametingets årsregnskap og Sametingets årsrapport 2015, sak 005/16.
Muđui čujuhit Sámedikki jahkerehketdollui ja Sámedikki 2015 jahkedieđáhussii, áššis 005/16.
Det er ikke fortatt reduksjoner i direkte tilskudd.
Njuolgga doarjagat eai leat unniduvvon.
Sametinget har sendt ut tildelingsbrev til alle mottakere av direkte tilskudd og er forpliktet til å opprettholde disse tilskuddene i 2015.
Sámediggi lea sádden juolludusreivve buot njuolgga doarjaga oažžuide ja lea geatnegas bisuhit dáid doarjagiid 2016:s.
Det er heller ikke foretatt reduksjoner i poster som berører inngåtte avtaler.
Poasttain mat gusket dahkkojuvvon šiehtadusaide ii leat maid geahpeduvvon ruhta.
Refordeling av budsjettet for 2016 fremgår av nedenforstående tabeller med tilhørende omtale av de enkelte poster.
Jagi 2016 ođđasis juogadeapmi oidno tabeallain vuolábealde ja guoskevaš ovttaskas poasttat leat válddahuvvon.
Sametingets samlede inntekter og utgifter
Sámedikki sisaboađut ja golut oktiibuot
Bevilgning fra departementene
Juolludusat departemeanttain
Det er gjort tilbaketrekninger på tidligere innvilgede tilskudd til språkprosjekter.
Ovdalis juolluduvvon doarjagiin giellaprošeavttaide lea gessojuvvon ruovttoluotta.
Posten reduseres med kr 732 005.
Poasta unniduvvo 732 005 ruvnnuin.
Det er behov for en tettere oppfølging av prosjektet Tråante 2017 for å sikre forberedelsene og gjennomføring av arrangementet.
Dárbu lea lávdadet čuovvolit prošeavtta Tråante 2017 sihkkarastin dihte doaluid čađaheami.
Midlene skal gå til prosjektorganiseringen av Tråante 2017 og til prosjekter i tilknytning til jubileet.
Várrejuvvo 800 000 ru 2016 reviderejuvvon bušeahtas Tråante 2017 prošektii.
Beaivváš Sámi Našunálateáhter har hovedansvaret for festforestillingen «The Yoik Concert: Eallin mokta - Jielemen aavoe» under Tråante 2017.
Beaivváš Sámi Našunálateáhteris lea váldoovddasvástádus feastačájáhusas «The Yoik Concert: Eallin mokta - Jielemen aavoe» Tråante 2017 doaluin.
Det er derfor behov får å øke tilskuddet til Beaivváš Sámi Našunálateáhter i 2016, som en engangsbevilgning.
Danne lea dárbu lasihit doarjaga Beaivváš Sámi Našunálateáhterii 2016:s, ovtta gearddi juolludussan.
Den ekstra bevilgningen skal kun gå til dette formålet.
Liige juolludus galgá geavahuvvot dušše dán ulbmilii.
Det avsettes kr 1 200 000 ved revidert budsjett 2016 til Beaivváš Sámi Našunálateáhter.
Várrejevvo 1 200 000 ru reviderejuvvon 2016 bušeahtas Beaivváš Sámi Našunálateáhterii.
Saviomuseet har 389 kunstverk av John Savio.
Savio-museas leat 389 John Savio dáiddadahkosa.
Museet drives av Tana og Varanger museumssiida.
Musea jođiha Deanu ja Várjjaga museasiida.
Samlingen eies av Sør-Varanger kommune.
Čoahkkádusa eaiggáda Mátta-Várjjaga gielda.
En hel del av Savios kunst havnet i Sør-Norge.
Ollu Savio dáidagis lea gártan Mátta-Norgii.
Mye av kunsten som befant seg i Nord-Norge gikk tapt under andre verdenskrig.
Ollu dáidagis mii lei Davvi-Norggas láhppui nuppi máilmmisoađi áiggi.
Den største samlingen av Savio-kunst er i privat eie.
Stuorámus oassi Savio-dáidagis lea priváhta oamastusas.
Niels Christian Bangs samling består av over 400 arbeider.
Niels Christian Bang čoahkkádusas leat badjel 400 barggu.
Denne samlingen er nå til salgs, og Sør-Varanger kommune har i henhold til en tidligere avtale førsteprioritert ved salg.
Dán čoahkkádusa leat dál vuovdimin, ja Mátta-Várjjaga gielda lea ovddeš šiehtadusa mielde vuoruhuvvon vuosttamužžii vuovdima oktavuođas.
Kjøp av Bangs samling vil medføre at Saviomuseet vil få en tilnærmet komplett samling av Savios grafiske verk, i tillegg til et større og representativt antall oljemalerier og akvareller.
Bang čoahkkádusa oastima bokte oččošii Savio-musea measta ollislaš čoahkkádusa Savio gráfalaš dahkosiin, lassin stuorát ja ovddastuslaš mearrái oljomálagovaide ja akvareallaide.
Det er derfor behov får å øke tilskuddet til Tana og Varanger museumssiida i 2016, som en engangsbevilgning.
Danne lea dárbu oažžut eanet doarjaga Deanu ja Várjjaga museasiidii 2016:s, ovtta gearddi juolludussan.
Den ekstra bevilgningen skal kun gå til dette formålet.
Liigejuolludus galgá mannat dušše dán ulbmilii.
Det avsettes kr 2 000 000 ved revidert budsjett 2016 til Tana og Varanger museumssiida.
Várrejuvvo 2 000 000 ru 2016 reviderejuvvon bušeahtas Deanu ja Várjjaga museasiidii.
Det er gjort tilbaketrekninger på tidligere innvilgede tilskudd til arenaer for kunst- og kulturformidling.
Ovdalis juolluduvvon doarjagiin dáidda- ja kulturgaskkustanarenaide leat gessojuvvon ruovttoluotta.
Posten redusereres med kr 300 000.
Poasta unniduvvo 300 000 ruvnnuin.
Julev Film AS er gått konkurs.
Julev Film OS lea reastaluvvan.
De avsatte midlene er tilbaketrukket.
Várrejuvvon ruđat leat gessojuvvon ruovttoluotta.
Posten reduseres med kr 743 000.
Poasta unniduvvo 743 000 ruvnnuin.
Initiativer som viderefører tiltak som NuorajTV har mulighet til å søke om tilskudd under ordningen tilskudd til språkprosjekter.
Álgga mii joatká doaibmabiju mas NuorajTV sáhttá ohcat doarjaga ortnegis doarjja giellaprošeavttaide.
Barnehage
Mánáidgárdi
Posten reduseres med kr 120 000.
Poasta lea unniduvvon 120 000 ruvnnuin.
Grunnopplæring
Vuođđooahpahus
Det er gjort tilbaketrekninger på tidligere innvilgede tilskudd til utvikling av læremidler.
Ovdalis juolluduvvon doarjagiin oahpponeavvuid ráhkadeapmái lea gessojuvvon ruovttoluotta.
Posten reduseres med kr 450 000.
Poasta unniduvvo 450 000 ruvnnuin.
Det er gjort tilbaketrekninger på tidligere innvilgede tilskudd til helse- og sosialprosjekter.
Ovdalis juolluduvvon doarjagiin dearvvašvuođa- ja sosiálaprošeavttain lea gessojuvvon ruovttoluotta.
Posten reduseres med kr 400 000.
Poasta unniduvvo 400 000 ruvnnuin.
Næring
Ealáhusat
Andre tiltak
Eará doaibmabijut
Det er gjort tilsvarende tilbaketrekninger på kr 150 000 på tidligere innvilgede tilskudd til likestillingstiltak.
Ovdalis juolluduvvon doarjagiin dásseárvodoaibmabijuide lea gessojuvvon ruovttoluotta vásttolaččat 150 000 ru.
Plan og finanskomiteen - 004/16
Plána ja finansalávdegoddi - 004/16
PFK - vedtak:
PFL - Mearr ádus:
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sametingsrådets forslag til revidert budsjett 2016.
Sámediggi plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan sámediggeráđi evttohusa reviderejuvvon bušeahttan jahkái 2016.
Sametinget er en nettobudsjettert virksomhet og disponerer eventuelt positivt årsresultat og har ansvaret for å dekke eventuelt negativt årsresultat.
Sámediggi lea nettobušeahtta doaibma ja hálddaša vejolaš positiivvalaš jahkebohtosa ja das lea ovddasvástádus vejolaš negatiivvalaš jahkebohtosa gokčamis.
Komiteens flertall, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) Kirsti Guvsám, Anita P. Ravna, Laila Nystad, Piera Heika Muotka og Viktor Inge Paulsen, medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Marit Kirsten A. Gaup, Marius Støme Johnsen og Ronny Wilhelmsen, medlem fra Árjá Laila Susanne Vars og medlem fra Hø yre Ellen Kristine Saba fremmet følgende merknad:
Lávdegotti eanelohku, lahtut Norgga sámiid riikasearvvis (NSR) Kirsti Guvsám, Anita P. Ravna, Laila Nystad, Piera Heika Muotka ja Viktor Inge Paulsen, Bargiidbellodaga sámediggejoavkkus (BB) Marit Kirsten A. Gaup, Marius Johnsen Støme ja Ronny Wilhelmsen, Árjja lahttu Árjá Laila Susanne Vars ja Olgeš lahttu Ellen Kristine Saba ovddidedje čuovvovaš mearkkašumi:
NuorajTV
NuorajTV
Disse medlemmene mener det er viktig med medietilbud til lulesamiske barn og unge og er et populært tilbud med stort nedslagsfelt.
Dát lahtut oaivvildit ahte lea deaŧalaš ahte gávdno mediafálaldat julevsámi mánáide ja nuoraide ja lea bivnnuhis fálaldat maid ollugat gehččet.
NuorajTV har hatt fast driftstøtte over sametingets budsjett over flere år.
NuorajTV:s lea leamaš fásta doaibmadoarjja sámedikki bušeahtas máŋga jagi.
På grunn av konkurs hos tidligere tiltakshaver, Julev Film AS trekkes midlene tilbake.
Dan geažil go ovddeš doaibmabidjooamasteaddji, Julev Film AS reastaluvai gessojuvvo ruhta ruovttoluotta.
Ny tiltakshaver, NuorajTV AS, ønsker å reetablere NuorajTV og planlegger oppstart siste halvdel av 2016, noe Disse medlemmene stiller seg positiv til.
Ođđa doaibmabidjooamasteaddji, NuorajTV AS, háliida ođđasis ásahit NuorajTV ja pláne álggahit maŋimuš jahkebealis 2016, masa dát lahtut leat mielas.
Tiltakshaver må søke om midler over søkerbaserte ordninger i budsjettet for 2016, men ønsker at NuorajTV skal ha fast driftstilskudd i Sametingets budsjett 2017.
Doaibmabidjooamasteaddji ferte ohcat ruđaid ohcanvuđot doarjjaortnegiin bušeahtas 2016:s, muhto háliidit ahte NuorajTV galgá oažžut fásta doaibmadoarjaga Sámedikki bušeahtas 2017:s.
Disse medlemmene ønsker at det på sikt også etableres et lignende medietilbud for sørsamiske barn og unge.
Dát lahtut háliidit ahte áiggi mielde ásahuvvo sullasaš fálaldat maiddái máttasámi mánáide ja nuoraide.
Mera næringshage Disse medlemmene er positiv til etablering av Mera næringshage i lulesamisk område, da det er viktig å satse på næringsliv i samiske områder for framtidig verdiskapning i Sapmi.
Mera ealáhusgárdi Dát lahtut leat mielas ahte ásahuvvo Mera ealáhusgárdi julevsámi guovllus, danne go lea deaŧalaš áŋgiruššat ealáhuseallimiin sámi guovlluin boahtteáiggi árvoháhkama várás Sámis.
Næringshagen ønsker å jobbe for å etablere et kompetansemiljø som kan drive innovasjon og nytenkning gjennom næringsutvikling og rekruttering av unge gründere.
Ealáhusgárdi háliidivččii ásahit gelbbolašvuođabirrasa mii sáhttá doaimmahit innovašuvnna ja ođđajurddašeami ealáhusovddideami ja nuorra fitnodatdolliid rekrutterema bokte.
Mera næringshage vil være et bra tiltak for å utvikle lulesamisk næringsliv, samt styrke lulesamisk innovasjon og gründermiljø.
Mera ealáhusgárdi lea buorre doaibmabidju julevsámi ealáhuseallima ovddideapmái, ja julevsámi innovašuvnna ja fitnodatbirrasa nannemii.
Opprettholde dagens sysselsetting og bruksstruktur i jordbruket.
Bisuhit dáláš barggolašvuođa ja doallostruktuvrra eanadoalus.
Strategier med tilhørende tiltak:
Strategiijat dasa gullevaš doaibmabijuiguin:
Sikre Sametinget innflytelse i utviklingen av jordbruket i samiske områder.
Sihkkarastit Sámedikki váikkuhanfámu sámi guovlluid eanadoalu ovddideamis.
Tettere dialog med sentrale landbruksmyndigheter.
Lávgadet gulahallan guovddáš eanadoalloeiseválddiiguin.
Samarbeid og dialog med jordbruksorganisasjoner.-
Ovttasbargu ja gulahallan eanadoalloorganisašuvnnaiguin.
Sikre oppdatert kunnskap og samordne politikkutformingen innenfor næringen.
Sihkkarastit áigeguovdilastojuvvon máhtu ja oktiiortnet politihka hábmema ealáhusa siskkobealde.
Prioritere småfe beitenæringen.
Vuoruhit lihtorguođohanealáhusa.
Investeringer i landbruksbygg i småfenæringen.
Investeremat eanadoallovisttiin lihtordoalus.
Samarbeidsprosjekter rettet mot utvikling av og rekruttering inn i jordbruksnæring i STN-området.
Ovttasbargoprošeavttat ovddideami ja rekrutterema ektui eanadoalu STN-guovllus.
Prioriteringer for 2016:
Vuoruheamit jahkái 2016:
Større ombygginger, utvidelser og nybygg i småfenæringen
Stuorát divodeamit, viiddideamit ja ođđavisttit lihtorealáhusas.
Prosjekter innen utvikling av jordbruksnæringen og rekruttering til jordbruket.
Prošeavttat eanadoalu ovddideami siskkobealde ja rekrutteren eanadollui.
Skal bidra til:
Galgá váikkuhit:
At sysselsettingen i småfenæringen opprettholdes.
Ahte barggolašvuohta lihtorealáhusas bisuhuvvo.
Lønnsomt jordbruk.
Gánnáhahtti eanadoalu.
Forslag fra Norske samers riksforbund (NSR) og Arbeiderpartiets sametingsgruppe:
Ođasmahttojuvvon doaibmaapparáhtaEvttohus Norgga Sámiid Riikasearvvi (NSR) ja Bargiidbellodaga sámediggejoavkku lahtuin Evttohus 2 6.3.10 Poasta 86501 Tråante 2017 unniduvvo 800 000 ruvnnuin.
Endring i 2.setning under tabell: “Det avsettes kr 4 000 000 til formålet”.
Rievdadus nuppi cealkagis tabealla vuolde: “Várrejuvvo 4 000 000 ru dán ulbmilii”.
Tabell 8.4, post 21000 Utvikling av læremidler.
Tabealla 8.4, poasta 21000 Oahpponeavvuid ráhkadeapmi.
450.000 fra "utvikling av læremidler" flyttes over til utvikling og drift av læremiddelportalen Ovttas-Aktan-Aktesne.
450.000 ru”oahpponeavvuid ráhkadeamis” sirdojuvvo oahpponeavvoportála Ovttas-Aktan-Aktesne ovddideapmái ja doibmii.
Endring av rådets innstilling: Det foretas ikke reduksjon på 405.000 under Variert næringsliv.
Ealáhusat Tabealla 13.1.1: Áŋgiruššansuorggit ealáhusas Rievdadus ráđi árvalusas: Ii geahpeduvvo ruhta 405.000 Juohkelágan ealáhusat vuolde.
Tekstforslag: Sametinget ser behov for å styrke samiske næringsutøveres, utmarksbrukeres og rettighetshaveres deltakelse i forvaltningen av ulike typer verneområder i Sápmi, samt kompetanseheving om relevant internasjonal urfolksrett som grunnlag for samisk forvaltning av verneområder.
Teakstaevttohus: Sámediggi oaidná ahte lea dárbu nannet sámi ealáhusbarggu, meahcceealáhusdolliid ja vuoigatvuođaoamasteddjiid searvama sierralágan suodjalanguovlluid hálddašeamis Sámis, ja buoridit gelbbolašvuođa relevánta riikkaidgaskasaš álgoálbmotrievttis vuođđun suodjalanguovlluid sámi hálddašeapmái.
Reduksjon av post 86501 Tråante 2017 -405.000 Forslag fra Nordkalottfolkets Toril Bakken Kåven:
Geahpeduvvo poasttas 86501 Tråante 2017 -405.000 ru. Evttohus Nordkalottfolket lahtus Toril Bakken Kåven:Evttohus 4Rievdadusat reviderejuvvon oasi ektui.
Forslag 4
Po a st a
Post Revidert
Revider ejuvvon
Refordel NORD
Ođđa juohkin NORD
NORD forslag
NORD evttohus
Drift politisk nivå
Politihkalaš dási doaibma
30 600 000
30 600 000
-700000
-700000
29 900 000
29 900 000
Drift administrasjon
Hálddahusa doaibma
111438000
111438000
111 138 000
111 138 000
40000 Tilskudd primærnæring
40000 Doarjja vuođđoealáhusaide
595 000
595 000
6 195 000
6 195 000
40510 Variert næringsliv
40510 Juohkelágan ealáhusat
5 995 000
5 995 000
Komitemøtet i november utgår, og blir i stedet komite/plenumsmøte i desember.
Lávdegoddečoahkkin skábmamánus sihkkojuvvo, ja šaddá baicce lávdegodde/ dievasčoahkkin juovlamánus.
Drift administrasjon reduseres med 300 000.
Hálddahusa doaimmas unniduvvo 300 000 ru.
Tar vekk reduksjonen på primærnæringer, økning 400 000, og ekstra økning på 195 000, totalt 595 000.
Geahpádus vuođđoealáhusain váldojuvvo eret, lasáhus 400 000, ja liigelasáhus 195 000 ru, oktiibuot 595 000 ru.
Tar vekk reduksjon på Variert næringsliv, økning.
Geahpádus juohkelágan ealáhusain váldojuvvo eret, lasáhus.
Forslag 5 I tillegg til fordeling av mindreforbruk på 300 000 gjøres følgende endringer:
Evttohus Ovddádusbellodaga lahtus Aud Marthinsen: Evttohus 5 Lassin unnit geavaheami juohkimii 300 000 ru dahkkojuvvojit čuovvovaš rievdadusat:
Post
Poasta
Tekst
Teaksta
Økning/reduksjon
Lasáhus/geahpedeapmi
Totalt
Oktiibuot
16.1 1010 Driftsutgifter politisk nivå
16.1 1010 Politihkalaš dási doaibmagolut
Komiteuka i november utgår
Lávdegoddečoahkkin skábmamánus sihkkojuvvo
8.4.1 Tilskudd til utvikling av læremidler - søkerbasert tilskudd
8.4.1 Doarjja oahpponeavvuid ráhkadeapmái – ohcanvuđot doarjja
Tilbakeføring av rådets kutt på 450 000 samt økning 550 000
Dan maid ráđđi lea sihkkon 450 000 ru ja lasihan 550 000 ru
21 275 000
21 275 000
16.1 1120 Kontrollutvalget
16.1 1120 Bearráigeahččan-lávdegoddi
Styrking
Nannen
1 412 000
1 412 000
Forslag til endring av sametingsrådets innstilling: 16.1 Sametingsrådet (1510) - 200 000.
Evttohus Olgešbellodaga lahtus Ellen Kristine Saba: Evttohus 6 Evttohus rievdadit sámediggeráđi evttohusas: 16.1 S ámediggeráđđi (1510) - 200 000.
En tilbakeføring av tilskuddsstyret forslås å avlaste Sametingsrådet i arbeidet med å behandle tilskuddssøknader.
Evttohuvvo ahte doarjjastivra máhcahuvvo geahpedit Sámediggeráđi barggu doarjjaohcamiid meannudeamis.
6.3.10 Tråante 2017 - prosjekt - 800 000. 16.1 Tilskuddstyre (1940) - ny post 400 000.
6.3.10 Tråante 2017 – prošeakta - 800 000 ru. 16.1 Doarjjastivra (1940) – ođđa poasta 400 000 ru.
6.4 Tilskudd til Vuonnamarkanat - ny post 200 000.
6.4 Doarjja Vuonnam á rkan iidda – ođđa poasta 200 000 ru.
Et populært samisk handelsmarked i Nesseby kommune, som bidrar til markedsføring og salg av samiske produkter, håndverk, kunst og kulturprodukter.
Bivnnuhis sámi gávpemárkan Unjárgga gielddas, mii lea mielde márkanfievrrideamen ja vuovdimin sámi buktagiid, giehtadujiid, dáidagiid ja kulturbuktagiid.
De har et stort behov for tilskudd, da de har lite ressurser tilgjengelig i Varjjat sami museum til dette arrangementet.
Dain lea stuorra dárbu oažžut doarjaga, danne go Várjjaga sámi museas leat unnán resurssat dáid doaluid lágideapmái.
11.2.2 Annen oppfølging av samiske rettigheter, arealer og ressurser.
11.2.2 Sámi vuoigatvuođaid, areálaid ja resurssaid eará čuovvoleapmi.
150 000.
150 000 ru.
Nedsette et AD-hoc utvalg til å sette i gang arbeidet med å vurdere behovet for revidering av Finnmarksloven.
Bidjat AD-hoc lávdegotti árvvoštallagoahtit dárbbu revideret Finnmárkkulága.
Kapittel 17 Administrasjon.
Kap 17 Hálddahus.
Ny post Kantinedrift 250 000.
Ođđa poasta Kantiidnadoallu 250 000 ru.
Sametinget er et offentlig bygg med en sentraladministrasjon, og det er idag ingen kantinedrift utenom komité- og plenumssamlinger.
Sámediggi lea almmolaš visti mas lea guovddášhálddahus, ja dál ii leat ollenge kantiidnadoaibma lávdegodde- ja dievasčoahkkimiid áigge.
En åpen kantine med salg av lunsj til kostpris til ansatte og besøkende, ønskes realisert fra og med 01.08.2016.
Háliidit duohtan dahkat rabas kantiinna gos vuvdet lunšša bargiide ja gussiide 01.08.2016 rájes.
Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstiling.
Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja ávžžuha Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Sámediggi doarju muđui Sámediggeráđi mearrádusárvalusa.
Sametingets plenum - 021/16
Sámedikki dievasčoahkkin - 021/16
Forslag 7: Representantene Laila Susanne Vars og Ellen Kristine Saba, Árja og Høyre
Evttohus 7 - Árja, áirras Laila Susanne Vars, Olgešbellodat, áirras Ellen Kristine Saba bokte
Forslag 1:
1. evttohus:
6.3.10 Tråante 2017- prosjekt - 800 000.-
6.3.10 Tråante 2017- Prošeakta - 800 000.-
6.4 Tilskudd til Vuonnamarkanat- ny post 150.
6.4 Doarjja Vuonnamárkaniidda – ođđa poasta 150.
000.-
000.-
11.2.2 Annen oppfølging av samiske rettigheter, arealer og ressurser.
11.2.2 Eará čuovvoleapmi sámi vuoigatvuođain, areálain ja resurssain.
150.000.-
150.000.-
Sametinget nedsetter et tverrpolitisk utvalg med mandat til å evaluere Finnmarksloven samt vurdere behovet for revidering av Finnmarksloven.
Sámediggi vuođđuda politihkarasttildeaddji lávdegotti man ámmát lea árvvoštallat Finnmárkolága ja árvvoštallat reviderendárbbu Finnmárkolágas.
Tabell 8.4, post 21000 Utvikling av læremidler.
Tabealla 8.4, poasta 21000 Oahpponeavvuid buvttadeapmi.
Utvikling og drift av læremiddelportalen Ovttas-Aktan-Aktesne 500.000.-
Ovdánahttit ja doaimmahit oahpponeavvoportála Ovttas-Aktan-Aktesne 500.000.-
Forslag 2:
2. evttohus:
Kapittel 16.1 Driftsutgifter politisk nivå
Kapihtal 16.1 Doaibmagolut politihkalaš dásis
Post 1510 Sametingsrådet -500.000
Poasta 1510 Sámediggeráđđi -500.000
Ny post 8.1.1
Ođđa poasta 8.1.1
Forprosjekt for grenseskolesamarbeid Sirma/Utsjok (Ovttas 3) 500.000,-
Ovdaprošeakta rádjeskuvlaovttasbargui Sirbmá/Ohcejohka (Ovttas 3) 500.000,-
Forslag 3:
3. evttohus:
Kapittel 7.1
Kapihtal 7.1
Under strategier med tilhørende tiltak:
Strategiijat ja daid doaibmabijut vuollái:
- «Sametinget har en tilskuddsordning for nyetablering av private samiske barnehager»
- «Sámedikkis lea doarjjaortnet ođđaálggaheapmái priváhta sámi mánáidgárddiin»
Forslag 4:
4. evttohus:
16.1 Sametingsrådet (1510)
16.1 Sámediggeráđđi (1510)
Sametingsrådet igangsetter arbeidet med å reetablere Sametingets tilskuddsstyre.
Sámediggeráđđi bidjá johtui barggu ođđasit vuođđudit Sámedikki doarjjastivrra.
Sametingsrådet utarbeider et politisk og faglig grunnlag med vurderinger av hvilke tilskuddstyper et fremtidig tilskuddsstyre bør ha myndighet til å forvalte og innenfor hvilke rammer.
Sámediggeráđđi hábme politihkalaš ja fágalaš vuođu mas leat mielde árvvoštallamat makkár doarjjasorttaid badjel galgá boahtteáiggi doarjjastivrras leat ámmát hálddašit ja makkár rámmaid siskkobealde.
Forslag 5:
5. evttohus:
Post 6.4.3 Direkte tilskudd museer:
Poasta 6.4.3 Njuolggodoarjja museaide:
RiddoDuottarMuseats arbeid med å etablere dokumentasjonssenter for Alta/Kautokeino-saken i Máze forutsettes videreført.
RiddoDuottarMusea bargu ásahit duođaštanguovddáža Áltá/Guovdageainnu- ášši birra Mázes eaktuduvvo jotkojuvvot.
Forslag 6:
6. evttohus:
Tabell 13.1.1 Innsatsområder næring:
Tabealla 13.1.1 Ealáhusaid áŋgiruššansuorggit:
«Sametinget ser behov for å styrke samiske næringsutøveres, utmarksbrukeres og rettighetshaveres deltakelse i forvaltningen av ulike typer verneområder i Sápmi, samt kompetanseheving om relevant internasjonal urfolksrett som grunnlag for samisk forvaltning av verneområder.»
«Sámediggi oaidná dárbbu nannet sámi ealáhusdoaimmaheddjiid, meahcásteddjiid ja vuoigatvuođaeaiggádiid oassálastima iešguđet lágan suodjalanguovlluid hálddašeamis Sámis, dasa lassin loktet gelbbolašvuođa áigeguovdilis riikkaidgaskasaš álgoálbmotrivttiin, vuođđun sámi hálddašeamis suodjalanguovlluin.»
Saken påbegynt 08.06.16 kl. 18.00 Votering Av 39 representanter var 35 til stede.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 08.06.1 6 dii. 18.00. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 3 5 čoahkis.
Forslag 6 ble trukket
Evttohus 6 gessojuvvui.
Forslag 3 ble trukket
Evttohus 3 gessojuvvui.
Forslag 5 ble forkastet med 34 stemmer mot 1
Evttohus 5 hilgojuvvui 34 jienain 1 jiena vuostá.
Forslag 4 ble forkaster med 30 stemmer mot 5
Evttohus 4 hilgojuvvui 30 jienain 5 jiena vuostá.
Forslag 7 del 1 ble forkastet med 25 stemmer mot 10
Evttohus 7 oassi 1 hilgojuvvui 25 jienain 10 jiena vuostá.
Forslag 7 del 2 ble forkastet 25 stemmer mot 10
Evttohus 7 oassi 2 hilgojuvvui 25 jienain 10 jiena vuostá.
Forslag 7 del 3 ble forkastet med 25 stemmer mot 10
Evttohus 7 oassi 3 hilgojuvvui 25 jienain 10 jiena vustá.
Forslag 7 del 4 ble forkastet med 2 4 stemmer mot 1 1
Evttohus 7 oassi 4 hilgojuvvui 24 jienain 11 jiena vuostá.
Forslag 7 del 5 ble forkastet med 2 3 stemmer mot 1 2
Evttohus 7 oassi 5 hilgojuvvui 23 jienain 12 jiena vuostá.
Forslag 7 del 3 ble forkastet med 25 stemmer mot 10
Evttohus 7 oassi 6 hilgojuvvui 25 jienain 10 jiena vuostá.
Forslag 2 ble vedtatt med 29 mot 6 stemmer
Evttohus 2 mearriduvvui 29 jienain 6 jiena vuostá.
Forslag 1 ble vedtakk med 33 mot 2 stemmer
Evttohus 1 mearriduvvui 33 jienain 2 jiena vuostá.
Plan- og finanskomiteens tilrådning ble vedtatt med 31 stemmer mot 4
Plána- ja finánsalávdegotti ráva mearriduvvui 31 jienain 4 jiena vuostá.
Kirsti Guvsám
Kirsti Guvsám, áššejođiheaddji
Ellen Kristine Saba
Elle Kristina Saba
Arthur Johan Tørfoss
Arthur Tørfoss Vibeke Larsen
Kirsti Guvsám, saksordfører
Kirsti Guvsám, áššejođiheaddji
Sametinget er en nettobudsjettert virksomhet og disponerer eventuelt positivt årsresultat og har ansvaret for å dekke eventuelt negativt årsresultat.
Sámediggi lea netto bušeahtta doaibma ja geavaha vejolaš positiivvalaš jahkebohtosa ieš ja das lea ovddasvástádus vejolaš negatiivvalaš jahkebohtosis.
Regjeringen foreslår i revidert nasjonalbudsjett å øke bevilgningen til Sametinget med totalt 4 mill. kroner til forberedelsene og gjennomføringen av Tråante 2017.
Ráđđehus evttoha reviderejuvvon bušeahtas lasihit ruhtadoarjaga 4 miljovnnain Sámediggái ráhkkanahttit ja čađahit Tråante 2017 doaluid.
Det avsettes kr 4 000 000 til formålet. Midlene skal gå til prosjektorganiseringen av Tråante 2017 og til prosjekter i tilknytning til jubileet.
Lea várrejuvvon 400 000 ru 2016 reviderejuvvon bušeahtas Tråante 2017 prošekti ja eará prošeavttaide mat leat gullevaččat Tråante doaluide.
Det er derfor behov får å øke tilskuddet til Beaiv váš Sámi Našunálateáhter i 2016, som en engangsbevilgning.
Danne lea dárbu lasihit doarjaga Beaivváš Sámi Našunálateáhterii 2016:s, ovtta gearddi juolludussan.
Det avsettes kr 1 200 000 ved revidert budsjett 2016 til Beaiv
Várrejevvo 1 200 000 ru reviderejuvvon 2016 bušeahtas Beaivváš Sámi Našunálateáhterii.
Det avsettes kr 2 000 000 ved revidert budsjett 2016 til Tana og Varanger museumssiida
Várrejuvvo 2 000 000 ru 2016 reviderejuvvon bušeahtas Deanu ja Várjjaga museasiidii.
Delmål 2 • Opprettholde dagens sysselsetting og bruksstruktur i jordbruket.
Oassemihttomearri 2 • Bisuhit dáláš barggolašvuođa ja doallostruktuvrra eanadoalus.
Strategier med tilhørende tiltak: • Sikre Sametinget innflytelse i utviklingen av jordbruket i samiske områder.
Strategiijat dasa gullevaš doaibmabijuiguin: • Sihkkarastit Sámedikki váikkuhanfámu sámi guovlluid eanadoalu ovddideamis.
• Tettere dialog med sentrale landbruksmyndigheter.
• Lávgadet gulahallan guovddáš eanadoalloeiseválddiiguin.
• Samarbeid og dialog med jordbruksorganisasjoner.
• Ovttasbargu ja gulahallan eanadoalloorganisašuvnnaiguin.
• Sikre oppdatert kunnskap og samordne politikkutformingen innenfor næringen.
• Sihkkarastit áigeguovdilastojuvvon máhtu ja oktiiortnet politihka hábmema ealáhusa siskkobealde.
Saken avsluttet 08.06.16 kl. 19.30
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 08.06.16 dii. 19.30.
Ášši/Sak 022/16
Ášši 022/16
15/1927
15/1927
SR 066/16
SR 066/16
SP 22/16
DC 22/16
1.1 Overordna mål
1.1 Bajimus mihttomearri
Sametinget har som mål at natur- og ressursgrunnlaget i samiske områder forvaltes med tanke på å sikre våre kommende generasjoner livsgrunnlag og mulighet til å utvikle samisk kultur.
Sámedikki mihttomearri lea ahte luonddu- ja resursavuođđu sámi guovlluin hálddašuvvo dainna áigumušain ahte sihkkarastit min boahtte buolvvaide birgenlági ja vejolašvuođa ovddidit sámi kultuvrra.
Forvaltningen skal bidra til å styrke samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Hálddašeapmi galgá váikkuhit sámi kultuvrra, ealáhusdoaimmaheami ja servodateallima nannemii.
Endringer i arealbruken, uttak av naturressurser og tiltak for energiproduksjon skal kun tillates etter en helhetlig planlegging som tar hensyn til og sikrer det materielle grunnlaget for samisk kultur og samiske næringer.
Areálageavaheami rievdama, luondduresursaávkkástallama ja energiijabuvttadandoaibmabijuid galgá sáhttit čađahit dakkár ollislašvuođa plánema vuođul, mii fuolaha sámi kultuvrra ja sámi ealáhusaid.
Areal- og ressursforvaltning som er bygd på tradisjonell samisk praksis og kunnskap er god miljø- og klimapolitikk.
Dakkár areála- ja resursahálddašeapmi mii lea vuođđuduvvon sámi geavadii ja máhttui, lea buorre biras- ja dálkkádatpolitihkka.
Tradisjonell bruk har vært i balanse med tilgjengelige arealer og ressurser.
Árbevirolaš ávkkástallan lea leamaš dássedeattus daid areálaiguin ja resurssaiguin mat ledje olámuttus.
All utnytting av arealer på land og i kystområdene, og all ressursutvinning i samiske områder, skal skje etter samtykke med Sametinget og samiske rettighetshavere.
Buot eanaareálaid ja riddoguovlluid areálaid ávkkástallan, ja buot resursaávkkástallan sámi guovlluin, galgá čađahuvvot Sámedikki ja sámi vuoigatvuođalaččaid mieđiheami vuođul.
Samiske interesser lokalt skal ha mulighet til å bli konsultert om beslutninger som berører naturgrunnlaget for deres virksomhet.
Sámi berošteddjiin báikkálaččat galgá leat vejolašvuohta konsulterejuvvot dakkár mearrádusaid oktavuođas, mat gusket sin doaimmaid luondduvuđđosii.
Sametinget vil at denne retten skal lovfestes.
Sámediggi háliida ahte dát vuoigatvuohta mearriduvvo lága bokte.
1.2 Bruk og vern av arealer og ressurser
1.2 Areálaid ja resurssaid geavaheapmi ja suodjaleapmi