pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sikring av reell ytringsfrihet og differensiert mediatilbud for den samiske befolkning må tas med som et konkret og forpliktende satsingsområde i nasjonal handlingsplan for menneskerettigheter .
Sámi álbmoga duohta almmuhanfriddjavuođa ja differensierejuvvon mediafálaldaga nannen ferte váldot mielde konkrehta ja geatnegahtti áŋgiruššansuorgin olmmošvuoigatvuođaid našuvnnalaš doaibmaplánai .
Staten må prioritere opptrapping av samisk pressestøtte , slik at eksisterende samiske aviser kan realisere målsettingen om daglig utgivelse og underkontor i lule- og sørsamiske områder .
Stáhta ferte vuoruhit sámi pressedoarjaga lasiheami vai dálá sámi aviissat sáhttet duohtandahkat beaivválaš almmuheami ja vuollásaš kantuvrraid ásaheami julev- ja lullisámi guovlluin .
Forslag 2 , representant Steinar Pedersen , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 2 , áirasis Steinar Pedersen , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Tillegg til innstillingen :
Lasáhus ráđi eavttuhussii :
- Det må avklares om myndighetene legger større vekt på internasjonale konvensjoner som prioriterer rovdyr , og dermed undergraver folks eksistensvilkår eller menneskerettighetskonvensjoner som skal sikre samisk kultur og næringsliv .
Ferte čielggaduvvot dáhttot go eiseválddit eambbo deattuhit riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid mat prioriterejit boraspiriid , ja nu billistit olbmuid birgeneavttuid , go olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnaid mat galget sihkkarastit sámi kultuvrra ja ealáhusaid .
- Arbeidet med en nordisk samekonvensjon prioriteres .
Davviriikkalaš sámekonvenšuvdnabargu prioriterejuvvo .
- Sametinget har med bekymring merket seg de antisamiske strømningene og den store uvitenhet om samiske forhold som har kommet for dagen i forbindelse med samerettsutvalgets innstilling .
Sámedikki váivvidit dat sápmelašvuosttildeaddji lihkadusat maid leat vuohttán ja dat stuorra diehtemeahttunvuohta sámi diliid birra mii lea boahtán albmosii Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa oktavuođas .
Sametinget mener at dette kunne vært avhjulpet gjennom offentlig informasjon om det langvarige samiske og norske fellesskap på det samme territoriet .
Sámedikki oainnu mielde livččii dán dili sáhttán buoridit almmolaš dieđuiguin ahte sápmelaččain ja dážain lea guhkes oktavuohta Norggas .
Slik informasjon bør prioriteres , og Sametinget ber om at det legges opp til en større og raskere innsats enn det legges opp til i meldingen .
Dákkár diehtojuohkima galggašii prioriteret , ja Sámediggi dáhttu eiseválddiid bidjat eanet searaid dán bargui ja jođáneabbot go dieđáhusas lea áigumuššan .
- Sametinget har merket seg at man ikke ha innarbeidet ILO-konvensjon nr 169 som en del av norsk lov .
Sámediggi lea oaidnán ahte ILO-konvenšuvdna nr. 169 ii leat ovttaiduvvon Norgga lágaid oassin .
Dette er et av de viktigste menneskerettighetsinstrumentene til fordel for urfolk .
Dat lea okta dain deaŧaleamos olmmošvuoigatvuođaneavuin mii eamiálbmogiid bealušta .
Det bør derfor settes i gang et arbeid for å inkorporere den i lovverket i Norge .
Buot deaŧaleamus váikkuhussan das livččii várra ahte Norga nannešii sajis máilmmi njunošbealušteaddjin eamiálbmot- ja olmmošvuoigatvuođa áššiin .
Forslag 3 , representant Per Solli , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 3 , áirasis Per Solli , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Endring innstillingens side 2 , 1. setning pkt. 2 :
Rievdadus ráđi árvalusas , 2. čuoggá 1. cealkagis s. 2 :
Sametinget anser etableringen av et eget kompetansesenter for urfolksrettigheter som viktig og vil anbefale dette etablert i Tromsø .
Sámediggi atná sierra gelbbolašvuođaguovddáža ásaheami eamiálbmotvuoigatvuođaid várás deaŧalažžan , ja rávve dan ásahit Tromsii .
Forlag 5 , representant Klemet Erland Hætta , NSR .
Eavttuhus 5 , áirasis Klemet Erland Hætta , NSR sámediggejoavku :
Tillegg under « Sametingets merknader til meldingens innhold om menneskerettigheter på internasjonalt plan » side 3 , et nytt tredje punkt :
Lasáhus 3 . Siidui , « Sámedikki mearkkašumit dieđáhussii olmmošvuoigatvuođaid birra gaskariikkalaš dásis » , ođđa goalmmát čuokkis :
Situasjonen i Tibet
Dilli Tibehtas
Tibet er i dag et okkupert land , og det meldes om gjentakende brudd på menneskerettighetene overfor den tibetanske befolkning og om økte restriksjoner på praktisering av kulturelle og religiøs frihet .
Tibet lea dál okkuperejuvvon riika , ja ain oažžut dieđuid ahte olmmošvuoigatvuođaid rihkkun geardduhuvvo Tibehta álbmoga vuostá ja ahte kultuvrralaš ja religiovnnalaš friijavuohta eanet ja eanet gáržžiduvvo .
Sametinget er kjent med at det overfor FNs 56. sesjon i Menneskerettighetskommisjonen fremmes et forslag til resolusjon som tar opp menneskerettighetssituasjonen i Kina .
Sámediggi diehtá ahte ON 56. sešuvnna Olmmošvuoigatvuođakommišuvnnas ovddiduvvo resolušuvdnaevttohus mii váldá ovdan Kiinná olmmošvuoigatvuođa dili .
Dette resolusjonsforslaget uttrykker også bekymring for situasjonen i Tibet .
Dán resolušuvdnaevttohusas váivahuvvo maiddái Tibehta dili hárrái .
I St.meld. nr. 21 ( 1999-2000 ) Menneskeverd i sentrum , legger regjeringen stor vekt på at menneskerettighetsdialogen med Kina skal styrkes .
Stuorradiggedieđáhusas nr. 21 ( 1999-2000 ) Olmmošvuoigatvuođaplánas deattuha ráđđehus ahte olmmošvuoigatvuođadigáštallan Kiinnáin galgá nannejuvvot .
Blant annet sier regjeringen at « Tibetspørsmålet reises med kinesiske myndigheter i de sammenhenger de det er naturlig .
Earret eará cealká ráđđehus ahte « Tibetgažaldat ovddiduvvo kiinnálaš eiseválddiide dain oktavuođain go dat orru lunddolaš .
Fra norsk side oppfordres kinesiske myndigheter til å inngå dialog med Dalai Lama , og viktigheten av respekt for tibetanernes mulighet til å utøve sin religion og kultur blir understreket »
Norgga bealis ávžžuhuvvojit kiinnálaš eiseválddit ságastallagoahtit Dalai Lamain , ja deattuhuvvo maiddái ahte lea deaŧalaš doahttalit tibehtalaččaid vejolašvuođa ovddidit iežaset religiovnna ja kultuvrra . »
Sametinget oppfordrer derfor Norge på det sterkeste til å ta sine egne ord på alvor , og støtte resolusjonsforslaget om menneskerettighetssituasjonen i Kina .
Danne ávžžuha Sámediggi Norgga hui duođas váldit iežas sániid ja doarjut resolušuvdnaevttohusa Kiinná olmmošvuoigatvuođa dili hárrái . Sámediggi dáhttu maiddái ahte Norga dahká dan maid sáhttá oidnosii buktit Tibehta dili resolušuvdnaevttohusas .
Forslag 3 ble forkastet med 29 stemmer .
Eavttuhus 3 hilgojuvvui 29 jienain .
Forslag 5 ble enstemmig vedtatt .
Eavttuhus 5 mearriduvvui ovttajienalaččat .
Sametingsrådets innstilling , unntatt vedtatte endringer , ble enstemmig vedtatt .
Sámediggeráđi árvalus earret mearriduvvon rievdadusat , ovttajienalaččat mearriduvvon .
Steinar Pedersen Olaf Eliassen
Steinar Pedersen Olaf Eliassen
Eva Josefsen Nils Henrik Måsø
Eva Josefsen Nils Henrik Måsø
Per Solli Johan Mikkel Sara
Per Solli Johan Mikkel Sara
Isak Mathis O. Hætta Per Solli
Isak M. O. Hætta Per Solli
Johan Mikkel Sara ( til forr. ) orden
Johan Mikkel Sara ( čoahkkinortn. )
Retten til og forvaltningen av land og vann utgjør det viktigste grunnlaget for utviklingen av et samfunn .
Eana- ja čáhcevuoigatvuođat ja daid hálddašeapmi leat servodaga ovdáneami deaŧaleamos vuođđun .
Dette gjelder også de konkrete forslagene som omtales i meldingen , f.eks. at urfolksperspektivet ivaretas i nettsted for menneskerettigheter og internettbasert informasjon til barn og unge .
Dát guoská maid dieđáhusa konkrehta evttohusaide , omd. ahte olmmošvuoigatvuođa neahttasajiin ja interneahttadieđuin mánáide ja nuoraide gozihuvvo eamiálbmotperspektiiva .
Sametinget har med bekymring merket seg at antisamiske strømninger og den store uvitenhet om samiske forhold som har kommet for dagen i forbindelse med samerettsutvalgets innstilling .
Sámedikki váivvidit dat sápmelašvuosttildeaddji lihkadusat maid leat vuohttán ja dat stuorra diehtemeahttunvuohta sámi diliid birra mii lea boahtán albmosii Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa oktavuođas .
Det må avklares om myndighetene legger større vekt på internasjonale konvensjoner som prioriterer rovdyr , og dermed undergraver folks eksistensvilkår eller menneskerettighets-konvensjoner som skal sikre samisk kultur og næringsliv .
Ferte čielggaduvvot dáhttot go eiseválddit eambbo deattuhit riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid mat prioriterejit boraspiriid , ja nu billistit olbmuid birgeneavttuid , go olmmošvuoigatvuođakonvenšuvnnaid mat galget sihkkarastit sámi kultuvrra ja ealáhusaid .
Sametinget har merket seg at man ikke har innarbeidet ILO konvensjon nr 169 som en del av norsk lov .
Sámediggi lea oaidnán ahte ILO-konvenšuvdna nr. 169 ii leat ovttaiduvvon Norgga lágaid oassin .
Det bør derfor settes igang et arbeid for å inkorporere den i lovverket i Norge .
Buot deaŧaleamus váikkuhussan das livččii várra ahte Norga nannešii sajis máilmmi njunošbealušteaddjin eamiálbmot- ja olmmošvuoigatvuođa áššiin .
Sametinget er svært glad for at meldingen legger vekt på informasjon , undervisning og utdanning i menneskerettigheter .
Sámediggi lea hui ilus go dieđáhus deattuha diehtojuohkima , oahpahusa ja oahpu olmmošvuoigatvuođaid birra .
Et av målene på området uttales å være å nå ut med informasjon om- , og skape engasjement og bevisstgjøring omkring menneskerettigheter i det brede lag av befolkningen .
Daddjojuvvo ahte suorggi ulbmilin lea maid joksat olbmuid dieđuiguin olmmošvuoigatvuođaid birra , ja duddjot beroštumi ja gohccevašvuođa dábálaš olbmuid gaskka olmmošvuoigatvuođaide .
Staten må prioritere opptrapping av samisk pressestøtte , slik at eksisterende samiske aviser kan realisere målsettingen om daglig utgivelse og underkontor i lule- og sørsamiske områder .
Stáhta ferte vuoruhit sámi pressadoarjaga lasiheami vai dálá sámi aviissat sáhttet duohtandahkat beaivválaš almmuheami ja vuollásaš kantuvrraid ásaheami julev- ja lullisámi guovlluin .
Arbeidet med en nordisk samekonvensjon prioriteres .
Davviriikkalaš sámekonvenšuvdnabargu prioriterejuvvo .
Derfor ber Sametinget Stortinget sørge for at det også settes av midler over Nordisk råds nærområdeprogram til urfolks-programmet i Barentsregionen .
Danne dáhttu Sámediggi Stuoradikki fuolahit ahte biddjojuvvojit ruđat Davviriikkaid ráđi lagasguovlluprográmmii Barentsregiovnna eamiálbmotprográmma várás .
Situasjonen i Tibet .
Dilli Tibehtas .
Tibet er i dag et okkupert land , og det meldes om gjentakende brudd på menneskerettighetene overfor den tibetanske befolkning og om økte restriksjoner på praktisering av kulturell og religiøs frihet .
Tibet lea dál okkuperejuvvon riika , ja ain oažžut dieđuid ahte olmmošvuoigatvuođaid rihkkun geardduhuvvo Tibehta álbmoga vuostá ja ahte kultuvrralaš ja religiovnnalaš friijavuohta eanet ja eanet gáržžiduvvo .
I St.meld. nr. 21 ( 1999-2000 ) Menneskeverd i sentrum , legger Regjeringen stor vekt på at menneskerettighetsdialogen med Kina skal styrkes .
Stuorradiggedieđáhusas nr. 21 ( 1999-2000 ) Olmmošvuoigatvuođaplánas deattuha ráđđehus ahte olmmošvuoigatvuođadigáštallan Kiinnáin galgá nannejuvvot .
Blant annet sier Regjeringen at « Tibetspørsmålet reises med kinesiske myndigheter i de sammenhenger der det er naturlig .
Earret eará cealká ráđđehus ahte « Tibetgažaldat ovddiduvvo kiinnálaš eiseválddiide dain oktavuođain go dat orru lunddolaš .
Fra norsk side oppfordres kinesiske myndigheter til å inngå dialog med Dalai Lama , og viktigheten av respekt for tibetanernes mulighet til å utøve sin religion og kultur blir understreket » .
Norgga bealis ávžžuhuvvojit kiinnálaš eiseválddit ságastallagoahtit Dalai Lamain , ja deattuhuvvo maiddái ahte lea deaŧalaš doahttalit tibehtalaččaid vejolašvuođa ovddidit iežaset religiovnna ja kultuvrra . »
Saken avsluttet 3. mars 2000 kl. 09.20 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui njukčamánu 3. b. dii. 09.20
Sak 13/00 Godtgjørelse til Sametingets representanter
Ášši 13/00 Buhtadusat Sámedikki áirasiidda
Saken påbegynt 3. mars 2000 kl. 10.55 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui njukčamánu 3. b. dii. 10.55
Innstilling fra utvalget for gjennomgang av godtgjørelsene til Sametingets representanter av 21.01.2000 .
Lávdegotti 21.01.2000 árvalus , mii galggai geahččat Sámedikki áirasiid buhtadusaid
Retningslinjer for Stortingets godtgjørelser .
Stuorradikki buhtadusnjuolggadusat
Brev av 20.01.2000 til AAD om avklaring av Sametingets politikere og tillitsvalgtes forsikringsordninger
20.01.2000 beaiváduvvon reive Bargo- ja Hálddahusdepartementii guoská Sámedikki politihkkáriid ja luohttámušolbmuid dáhkádusortnegiidda
Sametinget vedtar følgende endringer i forskrifter for utbetaling av godtgjøring til Sametingets representanter :
Sámediggi mearrida čuovvovaš rievdadusa Sámedikki áirasiid buhtadusaid máksinnjuolggadusain :
Nytt punkt om Sametingets representanters faste godtgjørelse
Ođđa čuokkis Sámedikki áirasiid bissovaš buhtadusa birra
2.1.1 Fast månedlig godtgjørelse
2.1.1 Bissovaš mánnosaš buhtadus
Sametingets representanter , med unntak av heltidspolitikere , avlønnes med en fast månedlig godtgjørelse på kr. 2000,- .
Sámedikki áirasat , earret ollesáiggi politihkkárat , ožžot bissovaš mánnosaš buhtadussan kr. 2000,- .
Øvrige regler blir stående som de er i dag .
Eará njuolggadusat bisuhuvvojit nugo leat dál .
Sametinget forutsetter at uavklarte spørsmål knyttet til representanter og politiske tillitsvalgte hva gjelder pensjonsrettigheter og forsikringsordninger avklares innen utgangen av 1. halvår 2000 .
Sámediggi bidjá eaktun ahte eahpečielggasvuođat áirasiid ja politihkalaš luohttámušolbmuid penšunvuoigatvuođaid ja dáhkádusortnegiid oktavuođas , čielggaduvvojit ovdal 2000 vuosttas jahkebeali loahpa .
De nye forskriftene trer i kraft fra 01.03.2000 .
Ođđa njuolggadusat doaibmagohtet 01.03.2000 .
Forslag 1 , representant Willy Ørnebakk , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 , áirasis Willy Ørnebakk , Bargiidbellodaga sámediggejoavku :
Det legges frem en ny helhetlig innstilling hvor hele godtgjørelsesutvalgets forslag kan tas i sammenheng .
Ovddiduvvo ođđa ollislaš árvalus mas olle buhtaduslávdegotti evttohus boahtá ovdan fárrolaga .
Av 39 representanter var 32 tilstede .
39 áirasis ledje 32 čoahkis .
Forslag 1 ble trukket tilbake .
Eavttuhus 1 gessojuvvui ruovttoluotta .
Berit Ranveig Nilssen , saksordfører
Berit Ranveig Nilssen , áššejođih. .
Jarle Jonassen Willy Ørnebakk
Jarle Jonassen Willy Ørnebakk
Saken avsluttet 3. mars 2000 kl. 11.00 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui njukčamánu 3. b. dii. 11.00
Sak 14/00 Stortingsmelding nr. 50 ( 1998-1999 ) Utjamings-meldinga , om fordeling av inntekt og levekår i Norge
Ášši 14/00 Stuorradiggedieđáhus nr 50 ( 1998-99 ) sisaboađu ja eallineavttuid juoganeami birra Norggas
Saken påbegynt 2. mars 2000 kl. 11.00 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui njukčamánu 3. b. dii. 11.00
St.meld. nr. 50 ( 1998-1999 ) Utjamningsmeldinga , om fordeling av inntekt og levekår i Noreg
Sd.dieđ. nr. 50 ( 1998-99 ) sisaboađu ja eallineavttuid juogadeami birra Norggas
Forskrifter for Samisk utviklingsfond § 3 - Virkeområdet
Sámi ovddidanfoandda njuolggadusat § 3 — Doaibmaguovlu
I denne forbindelse viser Sametinget til at Stortingets kommunalkomite i Innst. S. nr. 73 ( 1995-96 ) , ba Regjeringen om å legge fram en stortingsmelding om samiske helse- og sosialforhold .
Dan oktavuođas čujuha Sámediggi dasa go Stuorradikki gielddakomiteá árvalusas S nr. 73 ( 1995-96 ) dáhtui Ráđđehusa ovddidit stuorradiggedieđáhusa sámi dearvvasvuođa- ja sosiálaáššiid birra .
Med utgangspunkt i målet om et samfunn preget av små forskjeller i inntekt og levekår , har Regjeringen som et overordnet mål at alle skal være sikret trygge levevilkår og en tilfredsstillende materiell levestandard , uavhengig av bosted , kjønn og sosial eller etnisk bakgrunn .
Ráđđehus lea bajimuš mihttomearis gos daddjo ahte buohkaide galgá sihkkarastit oadjebas eallineavttuid ja dohkálaš ávnnaslaš eallindási beroškeahttá ássanbáikkis , sohkabealis ja sosiálalaš dahje čearddalaš duogážis , vuođđun atnán dakkár mihttomearri man mielde galggašedje leat unnán erohusat olbmuid sisaboađus ja eallineavttuin .
Videre skal forholdene legges til rette for at alle kan utnytte evner og arbeidskraft på best mulig måte .
Dasto galget dilálašvuođat láhččojuvvot nu ahte buohkat galget beassat geavahit gálggaideaset ja bargonávccaideaset buoremus lági mielde .
Dette krever at ingen skal stenges ute fra arenaer som skaper grunnlag for gode levekår ( utdanningssystemet , arbeidsmarkedet , boligmarkedet ) på grunn av kjønn , etnisk bakgrunn , bosted eller lignende ( jf. punkt 8.3 s.197-198 ) .
Eaktun lea ahte dakkár sajiide mat leat buriid eallineavttuid vuođđun , ii galgga ovttage biehttalit beassamis ( oahppovuogádat , bargomárkan , viessomárkan ) sohkabeali , čearddalaš duogáža , ássanbáikki jdd. geažil ( gč. čuo. 8.3 s. 197-198 ) .
Sametinget finner det positivt at det i forbindelse med undersøkelsene av den regionale utviklingen og fordelingen av levekår også er fokusert på levekår i de samiske områdene ( jf. punkt 6.10 s.167-169 ) .
Sámediggi doarju dan . Sámedikki mielas lea buorre go regiovnnalaš ovdáneami ja eallineavttuid juogadeami iskkademiin leat sámi guovlluid eallineavttut maid čalmmustuvvon ( gč. čuo. 6.10 s. 167-169 ) .
De statistiske dataene omtalen bygger på omfatter inntekt , økonomisk sosialhjelp og overgangsstønad til enslige forsørgere , utdanningsnivå , arbeidsledighet , uførepensjon og attførings / rehabiliteringspenger ( jf. boks 6.2 s.167 ) .
Statistihkalaš dieđut mat dása leat geavahuvvon vuođđun gusket sisabohtui , ekonomalaš sosiálaveahkkái ja doarjagii oktováhnemiidda , oahppodássái , bargguhisvuhtii , buhcciidpenšuvdnii ja barguimáhcahan- / veajuiduhttinruđaide ( gč. bovssa 6.2 s. 167 ) .
På dette grunnlaget konkluderes det med at for de samiske områdene :
Dán vuođul konkluderejuvvo ahte Sámi guovlluin :
følger levekårsindikatorene i stor grad mønstret for Nord-Norge i det hele , men ligger på flere områder klart dårligere an enn snittet for landsdelen
eallineavttuid indikahtor viehka muddui čuovvu Davvi-Norgga minstara , muhto lea máŋgga suorggis čielgasit heajut go gaskamearálaččat riikkaoasis
kommer Troms / Nordland dårligere ut enn Finnmark , både i totalbildet og sammenlignet med gjennomsnittet i egen region
lea Tromssas / Norlánddas heajut dilli go Finnmárkkus , sihke ollislaččat ja go veardida iežaset regiovnna ektui
Selv om analysen av levekårene i de samiske områdene synes å være svak og lite konkret , vil Sametinget understreke betydningen av at slike analyser gjennomføres .
Vaikke vel sámi guovlluid eallineavttuid analyseren orru ge heittot ja unnán konkrehta , Sámediggi dáhttu deattuhit man deaŧalaččat dákkár iskkadeamit leat .
Det er ikke tilstrekkelig å anta at spesielle forhold som angår samene fanges opp av og blir tilstrekkelig ivaretatt ved å se på levekårene kommune- og fylkesvis .
Ii leat doarvái doaivut ahte earenoamáš dilit mat gusket sápmelaččaide fuomášuvvojit ja doarvái bures gozihuvvojit árvvoštaladettiin gielddaid ja fylkkaid eallineavttuid .
Spesielt i områder der samene er i mindretall vil det ofte ikke bli foretatt undersøkelser spesielt med sikte på samiske interesser , eller at eventuelle forskjeller gis andre forklaringer .
Earenoamážit dain guovlluin gos sápmelaččat leat unnitlogus eai gallii dahkkojuvvo iskkadeamit earenoamážit sámi beroštumiid ektui , dahje vejolaš erohusat daddjojuvvojit leat vuolgán eará sivain .
Koblingen til etnisitet - samiske forhold - kan både bevisst og ubevisst bli underkommunisert som en del av problemstillingene .
Čadnan čearddalašvuhtii — sámi dillái — sáhttá sihke eaktudáhtolaččat ja diehtemeahttunvuođas menddo uhccán kommuniserejuvvot čuolmma oassin .
På denne bakgrunn ber Sametinget Stortinget se til at forholdene legges til rette for innsamling av data om samiske samfunnsforhold .
Danne dáhttu Sámediggi Stuorradikki fuolahit ahte dilálašvuođat láhččojuvvojit vai sáhttá čohkkegoahtit dieđuid sámi servodatdiliid birra .
Dette gjelder grunn- og primærdata om den samiske folkegruppe som inneholder demografi og data av sosial og økonomisk karakter .
Lea dárbu dieđuide eanaš servodatsurggiin . Dás lea sáhka vuođđo- ja álgodieđuin sámi álbmoga birra main lea sosiálalaš ja ekonomalaš demografiija ja diehtu .
Prosjektet gjennomføres i nært samarbeid med Statistisk sentralbyrå , Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste , Sametinget og samiske forskningsmiljøer .
Prošeakta čađahuvvo lagas ovttasbargguin Statistisk sentralbyrå ja Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste nammasaš ásahusaiguin , Sámedikkiin ja sámi dutkanbirrasiiguin .
Basen skal fungere som et informasjons- og serviceorgan også over landegrensene .
Diehtovuođđu galgá doaibmat diehtojuohkin- ja veahkkeorgánan maiddái badjel riikkarájiid .
Spesifikke samiske statistiske opplysninger anses å være av vital betydning for utvikling av samisk språk , kultur og samfunnsliv i framtiden .
Earenoamáš sámi statistihkalaš dieđuin lea guovddáš mearkkašupmi boahtteáiggi sámi giela , kultuvrra ja servodaga ovddideamis .
Oppgaver i planlegging og drift av helse- og sosialtjenester er ved lov lagt til bl.a. kommuner og fylkeskommuner .
Dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid plánen- ja doaimmahanbarggut leat lága bokte biddjojuvvon ea.ea. gielddaide ja fylkkagielddaide .
Regjeringen vil derfor prioritere å gi lokale og regionale forvaltningsnivå stor frihet til selv å utvikle tjenestene , der den enkelte brukeren er nærmest til å påvirke tilbudene ( jf. punkt 8.3 s.199 ) .
Danne áigu Ráđđehus prioriteret báikkálaš ja regiovnnalaš hálddašandássái stuorra friijavuođa ieža ovddidit bálvalusaid dakko gokko ovttaskas geavaheaddjit leat lagamusat váikkuhit fálaldagaid ( gč. čuo. 8.3 s. 199 ) .
Selv i disse områdene kan samiske helse- og sosialtilbud likevel bli truet med nedleggelser p.g.a. dårlig økonomi i fylkeskommunen og kommuner .
Vel dáid ge guovlluin sáhttet sámi dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusat áitojuvvot fylkkagielddaid ja gielddaid heajos ekonomiija geažil heaittihuvvot .
Derfor må det ennå i framtiden utvikles og gjennomføres spesielle tiltak i statlig regi når det gjelder helse- og sosialtjenester for den samiske befolkning .
Danne fertejit boahtteáiggis maid ovddiduvvot ja čađahuvvot earenoamáš doaibmabijut stáhta olis go lea sáhka dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusain sámi álbmogii .
I meldingen pekes det på negative forhold når det gjelder inntekt , sosialhjelp og trygdemottak , utdanning og arbeid i samiske områder i Nord-Norge .
Dieđáhusas čujuhuvvo heajos diliide sisaboađu , sosiálaveahki ja oadjoruđaid , oahpu ja barggu oktavuođas sámi guovlluin Davvi-Norggas .
Dette har utgangspunkt både i historiske forutsetninger og i at dagens helse- og sosialtilbud ikke er tilpasset samiske forhold .
Vuođđun dása leat sihke historjjálaš eavttut ja dat go dálá dearvvasvuođa- ja sosiálafálaldagat eai leat heivehuvvon sámi diliide .
Derfor er det utarbeidet et utkast til handlingsplan for samiske helse- og sosialtjenester ( jf. St. meld. nr. 21 ( 1999-2000 ) punkt 4.6.2 s.47-50 ) .
Danne lea ge ráhkaduvvon sámi dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid doaibmaplánaevttohus ( gč. sd. dieđ. nr. 21 ( 1999-2000 ) čuo. 4.6.2 s. 47-50 ) .
Sametinget mener at dette ikke er tilstrekkelig .
Sámedikki mielas ii leat dat doarvái .
Sett i forhold til målet om trygge levevilkår og tilgang til arenaer som skaper gode levekår innenfor arbeidsmarked , utdanningssystem , boligmarked , o.l. , uavhengig av etnisk bakgrunn , er omtalen av de samiske områdene i utjamningsmeldingen svært bekymringsfull .
Mihttomeari ektui mii lea oadjebas eallineavttut ja vejolašvuohta beassat arenaide mat duddjojit buriid eallineavttuid bargomárkanis , oahppovuogádagas , viessomárkanis jna , beroškeahttá čearddalaš duogážis , lea dat mii dieđáhusas daddjojuvvo sámi surggiid birra hui heittot .
På denne bakgrunn ber Sametinget Stortinget om å bidra til at det blir utarbeidet et mer omfattende program for utvikling av levekårene i de samiske områdene .
Vaikke vel čujuhuvvo muhtun erohusaide sámi guovlluin , de ferte Sámedikki mielas boahtteáiggi áŋgiruššama vuođđun leat doaibmabijut oppa sámi guvlui , maiddái máttasámi .
Med de erfaringer som er gjort i Omstillingsprogrammet i indre Finnmark , må både levekår og regionalpolitiske tiltak sees i sammenheng .
Danne dáhttu Sámediggi Stuorradikki leat mielde fuolaheamen ahte ráhkaduvvošii viidát prográmma sámi guovlluid eallineavttuid ovddideapmái .
Programmet må gis en tilstrekkelig geografisk differensiering slik at de regionale variasjonene i de samiske områdene kan legges til grunn .
Prográmma ferte oažžut doarvái buori eanadieđalaš differensierema vai sámi guovlluid regiovnnalaš erohusat sáhttet adnojuvvot vuođđun .
Videre er det viktig at ordninger tilrettelegges med utgangspunkt i samiske normer og verdier når det gjelder strategier og tiltak .
Dasto lea deaŧalaš ahte ortnegiid strategiijat ja doaibmabijut heivehuvvojit sámi norpmaide ja árvvuide .
Av 39 representanter var 30 tilstede .
39 áirasis ledje 30 čoahkis .
Saken avsluttet 3. mars 2000 kl. 11.35 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui njukčamánu 3. b. dii. 11.35
Saken påbegynt 3. mars 2000 kl. 11.35 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui njukčamánu 3. b. dii. 11.35
Tidligere vedtatt møteplan for Sametinget
Ovdla mearriduvvon čoahkkinplána
Møtelederskapet gis fullmakt til å beramme tid for et felles plenumsmøte høsten 2000 , der åpningen av sametingsbygningen inngår .
Čoahkkinjođihangoddi oažžu fápmudusa mearridit ovttastahttojuvvon dievasčoahkkima áiggi 2000 čavčča , goas maiddái sámediggevisti rahppojuvvo .
Randi Solli Pedersen , saksordfører John Henrik Eira
Randi Solli Pedersen John Henrik Eira
Saken avsluttet 3. mars 2000 kl. 11.40 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui njukčamánu 3. b. dii. 11.40 .
Kárášjohka 3. mars 2000
Kárášjohka 03.03.2000
Johan Mikkel Sara Randi Solli Pedersenleder
Johan Mikkel Sara Randi Solli Pedersen
Einar Lifjell Eva Josefsen
Einar Lifjell Eva Josefsen
Møtebok 2/00
Čoahkkingirji 2/2000
Tid : 22. - 26. mai 2000
Áigi : 22. - 26.05.00
Sted : Rica hotell , Alta
Báiki : Rica Hotealla , Áltá
Sak 16/00 Konstituering- navneopprop , permisjoner , innkalte vararepresentanter- godkjenning av innkalling og saksliste
Ášši 16/00 Čoahkkima vuođđudeapmi- nammačuorvun , pearmišuvnnat , gohččojuvvon várrelahtut- gohččuma ja áššelisttu dohkkeheapmi
Sak 17/00 Søknad om permisjon - representant Steinar Pedersen
Ášši 17/00 Virgelohpeohcan - Steinar Pedersen
Sak 18/00 Sametingets forretningsorden
Ášši 18/00 Sámedikki čoahkkinortnet
Sak 19/00 Sametingsrådets beretning om virksomheten
Ášši 19/00 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra
Sak 20/00 Spørsmål til Sametingsrådet i hht. forretningsorden § 11
Ášši 20/00 Gažaldagat Sámediggeráđđái Sámedikki čoahkkinortnega § 11 vuođul
Sak 21/00 Kunngjøring av nye saker
Ášši 21/00 Ođđa áššiid dieđiheapmi
Sak 22/00 Revisjon av budsjett 2000
Ášši 22/00 2000 bušeahta revideren
Sak 23/00 Ansvar og administrasjon .
Ášši 23/00 Ovddasvástádus ja hálddašeapmi .
Utredning om framtidig organisering av virksomheten til Sametingets underliggende råd
Čielggadus Sámedikki vuollásaš ráđiid boahttevaš organiserema birra .
Sak 24/00 Valg av medlem til Samisk parlamentarisk råd
Ášši 24/00 Lahtu válljen Sámi parlamentáralaš ráđđái
Sak 25/00 Reindriftsstyrets årsmelding for 1999
Ášši 25/00 Boazodoallostivrra 1999 jahkedieđáhus
Sak 26/00 Reindriftsavtalen 2000 - 2001
Ášši 26/00 Boazodoallošiehtadus 2000
Sak 27/00 Indre-Finnmark distriktsrett - lokalisering
Ášši 27/00 Sis-Finnmárkku guovllurievtti lokaliseren
Sak 28/00 Strategisk plan for læremiddelutvikling 2001-2005
Ášši 28/00 Sámi oahpponeavvuid ráhkadeami strategalaš plána 2001-2005
Sak 29/00 Sametingets reiselivspolitikk
Ášši 29/00 Sámedikki mátkeealáhuspolitihkka
Sak 30/00 Søknad om fritak som vararepresentant - Elisabeth Erke Blaser
Ášši 30/00 Várrelahttun luvven Elisabeth Erke Blaser
Sak 31/00 De tidligere rabattordninger og tilbudspriser for reisende over Lakselv flyplass skal gjeninnføres
Ášši 31/00 Ovddit rabáhttaortnegiid ja hálbbiduvvon hattiid mátkkošteddjiide Leavnnja girdinšilljus ferte fas váldit atnui
23. mai 2000 kl. 09.00 - 12.00 16/00 3
23.05.00 dii. 09.00 - 12.00 16/00 3
23. mai 2000 kl. 15.00 - 17.30 19/00 forts .
23.05.00 dii. 15.00 - 18.00 19/00 joatká
24. mai 2000 : seminar
24.05.00 dii. 09.00 - 17.00 seminára
25. mai 2000 kl. 09.00 - 12.00 23/00 33
25.05.00 dii. 09.00 - 12.00 23/00 35
25. mai 2000 kl. 15.00 - 19.00 23/00 , votering
25.05.00 dii. 15.00 - 18.00 23/00 jienasteapmi
26. mai 2000 kl. 09.00 - 12.50 28/00 64
26.05.00 dii. 09.00 - 13.00 28/00 68
Sak 16/00 Konstituering
Ášši 16/00 Čoahkkima vuođđudeapmi
Saken påbegynt 23. mai 2000 kl. 09.00 . Representanter
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 23. b. dii. 09.00 .
Jan Atle Samuelsen 5 .
Jan Atle Samuelsen 5 .
Elisabeth Hegge Guttorm 6 .
Elisabet H. Guttorm 6 .
Kaja Langgård 22 .
Kaja Langgård 22 .
Magne A. S. Huuva 30 .
Magne A. S. Huvva 30 .
Laila Gunilla Wilks vararepresentant for Steinar Pedersen vararepresentant for Marie Therese N. Aslaksen vararepresentant for Ole Henrik Magga vararepresentant for Peder Mathisen vararepresentant for Willy Olsen vararepresentant for Tor Nilsen
Laila Gunilla Wilks Steinar Pedersen várrelahttu Marie Therese N. Aslaksen várrelahttu Ole Henrik Magga várrelahttu Peder Mathisen várrelahttu Willy Olsen várrelahttu Tor Nilsen várrelahttu
Representant nr. 4 Steinar Pedersen innvilget permisjon hele plenumsmøtet , 23. - 26. mai .
Áirras nr 4 Steinar Pedersen oaččui permišuvnna 23. - 26.05.00
Representant nr. 5 Marie Therese Nordsletta Aslaksen innvilget permisjon hele plenumsmøtet .
Áirras nr 5 Marie Therese N. Aslaksen oaččui permišuvnna 23. - 26.05.00
Representant nr. 16 Willy Olsen innvilget permisjon hele plenumsmøtet .
Áirras nr 16 Willy Olsen oaččui permišuvnna 23. - 26.05.00
Representant nr. 21 Tor Nilsen innvilget permisjon hele plenumsmøtet .
Áirras nr 21 Tor Nilsen oaččui permišuvnna 23. - 26.05.00
Representant nr. 10 Ole Henrik Magga innvilget permisjon 23. mai kl. 09.00 - 15.45 .
Áirras nr 10 Ole Henrik Magga oaččui permišuvnna 23.05 dii. 16.00 rádjái
Representant nr. 16 Per Edvin Varsi innvilget permisjon 25. mai kl. 09.00 - 12.00 .
Per Edvin Varsi oaččui permišuvnna 25.05 dii. 09.00 rájes dii. 12.00 rádjai .
Representant nr. 13 Josef Vedhugnes innvilget permisjon 26. mai .
Josef Vedhugnes oaččui permišuvnna 26.05.00 olles beaivvi .
Vararepresentanter
Várrelahtut
Jan Atle Samuelsen møtte for representant nr. 4 Steinar Pedersen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr 4 Steinar Pedersen várrelahttu Jan Atle Samuelsen leai čoahkkimis 23. - 26.05.00
Elisabeth H. Guttorm møtte for representant nr. 5 Marie Therese Nordsletta Aslaksen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr 5 Marie Therese N. Aslaksen várrelahttu Elisabeth H. Guttorm leai čoahkkimis 23. - 27.05.00
Per Edvin Varsi møtte for representant nr. 10 Willy Olsen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr 16 Willy Olsen várrelahttu Per Edvin Varsi leai čoahkkimis 23. - 26.05.00
Kaja Langgård møtte for representant nr. 21 Tor Nilsen , hele plenumsmøtet .
Áirasa nr 21 Tor Nilsen várrelahttu Kaja Langgård leai čoahkkimis 23. - 26.05.00
Klemet Erland Hætta møtte for representant nr. 10 Ole Henrik Magga 23. mai kl. 09.00 -15.45 .
Áirasa nr 10 Ole Henrik Magga várrelahttu Klemet Erland Hætta leai čoahkkimis 23.05. dii 15.45 rádjái .
Inger Anne I. Eira møtte for representant nr. 16 Per Edvin Varsi 25. mai kl. 09.00 - 12.00 .
Per Edvin Varsi várrelahttu Inger Anne I. Eira leai čoahkkimis 25.05. dii. 09.00 rájes gitta dii. 12.00 rádjai .
Møteinnkalling av 26.04.2000 med innstilling til saksliste
26.04.00 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu .
Innleverte forslag og eventuelle merknader
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái :
Innkalling av 26.04.2000 med saksliste og tilleggssak godkjennes .
26.04.2000 gohččun áššelisttuin ja lassiášši dohkkehuvvo .
Godkjenning av innkalling
Gohččuma dohkkeheapmi :
Innkallingen av 26.04.2000 ble enstemmig godkjent
26.04.00 beaiváduvvon gohččun dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Godkjenning av saksliste
Áššelisttu dohkkeheapmi :
Sakslisten som fulgte innkallingen ble enstemmig godkjent med følgende tilleggssak :
Áššelistu , mii čuovui gohččuma dohkkehuvvui ovttajienalaččat , oktan čuovvovaš lassiáššiin :
Innkalling av 26.04.2000 med saksliste og tilleggssak ble enstemmig godkjent .
26.04.00 gohččun oktan áššelisttuin ja lassiášši dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Saken ble avsluttet 23. mai 2000 kl. 09.13 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 23. b. dii. 0913 .
Saken påbegynt 23. mai 2000 kl. 09.13 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 23. b. dii. 0913 .
Søknad av 22. mars 2000
Steinar Pedersena 22.03.00 beaiváduvvon ohcan
Hallgeir Skøyen Varsi tiltrer som representant for Steinar Pedersen i valgkrets 2 Deatnu / Tana .
Hallgeir Skøyen Varsi šaddá áirrasin Steinar Pedersena sadjái válgakreatsas 2 Deatnu / Tana .
Kirstin Biti Johansen og Jan Atle Samuelsen tiltrer som henholdsvis 1. og 2. vararepresentant for 1. representant Steinar Pedersen i Deatnu / Tana valgkrets .
Kirstin Biti Johansen ja Jan Atle Samuelsen šaddaba 1. ja 2. várrelahttun áirasii 1 Steinar Pedersen Deanu / Tana válgakreatsas .
Randi Solli Pedersen , saksordfører
Randi Solli Pedersen , áššeovddideaddji
Saken avsluttet 23. mai 2000 kl. 09.15 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 23. b. dii. 09.15 .
Saken påbegynt 23. mai 2000 kl. 09.18 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 23. b. dii. 09.18 .
Endring i forretningsorden § 14 Avstemninger
Rievdadusat čoahkkinortnegis § 14 Jienastanvuogit
Møtelederen kan da foreta kontravotering .
Čoahkkinjođiheaddji sáhttá čađahit vuostejienasteami .
Eksisterende pkt. a ) og eksisterende pkt. b ) blir til henholdsvis pkt. b ) og nytt pkt. c ) .
Dálá a ) čuo. ja dálá b ) čuo. šaddet namalassii b ) čuo. ja ođđa c ) čuo.
Siste setning i eksisterende pkt. a ) Alternativt kan voteringsanlegg nyttes utgår .
Maŋimuš cealkka dálá a ) čuo. Nubbi vejolašvuohta lea atnit jienastanreaiddu váldo eret .
Første setning i siste ledd endres til : Ved avstemning etter § 14 a , b og c avgjøres saken . . .
Maŋimuš lađđasa vuosttas cealkka rievdaduvvo dánin : Go jienastuvvo § 14 a , b ja c mielde , de ášši mearriduvvo . . . .
osv. .
jnv. .
Bruk av det nye sametingsbygget
Ođđa sámediggevistti geavaheapmi
Sametinget gir møtelederskapet i oppgave å avgjøre om tinget skal leie ut rom i det nye sametingsbygget til møtevirksomhet ol . , og eventuelt å utarbeide regler for utleie av rommene .
Sámediggi addá čoahkkinjođihangoddái bargun mearridit galgá go diggi láigohit ođđa sámediggevistti lanjaid čoahkkimiidda jdd. , ja jos nu galgá , de ráhkadit njuolggadusaid maid mielde lanjaid láigoha .
Reglene skal være klare innen utgangen av år 2000 .
Njuolggadusat galget leat gárvásat ovdal 2000-jagi loahpa .
Forslag 1 , representant Ove Johnsen SVF .
Eavttuhus 1 , Ove Johnsen bokte , Sámi válgalihttu :
Tillegg til § 11 :
Lasáhus 11 paragrafii :
Svar på alle spørsmål i hht. § 11 , skal deles ut til representantene før behandlingen av saken starter .
Vástádusat gažaldagaide prf 11 vuođul , galget juogaduvvot áirasiidda ovdal go ášši gieđahallan álggahuvvo .
Siste setning endres til følgende :
Árvalus čoahkkinjođihangotti árvalussii :
Reglene skal godkjennes av plenum før utleie kan finne sted .
Dievasčoahkkin galgá dohkkehit njuolggadusaid ovdal go vistti sáhttá láigohit .
Forslag 1 ble oversendt møtelederskapet
Árvalus 1 sáddejuvvo čoahkkinjođihangoddái .
Eva Josefsen , saksordfører
Eva Josefsen , áššeovddideaddji
Første setning i siste ledd endres til : Ved avstemning etter § 14 a , b og c avgjøres saken . . . . .
Maŋimuš lađđasa vuosttas cealkka rievdaduvvo dánin : Go jienastuvvo § 14 a , b ja c mielde , de ášši mearriduvvo . . . .
Saken avsluttet 23. mai 2000 kl. 09.30 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui miessemánu 23. b. dii. 09.30 .
Sak 19/00 Sametingets beretning om virksomheten
Ášši 19/00 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra
Saken påbegynt 23. mai 2000 kl. 09.30 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui miessemánu 23. b. dii. 09.30 .
Sametingsrådets beretning om virksomheten :
Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra
Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter fra 20.02.00 til og med 07.05.00 .
Dieđáhus guoská ráđi doaimmaide 20.02.00 rájes 07.05.00 rádjái .
Sametingsrådet har i perioden avholdt 3 møter , hvorav 1 telefonmøte , og behandlet 30 saker .
Sámediggeráđđi lea áigodagas doallan 3 čoahkkima , dain 1 telefončoahkkima , ja gieđahallan 30 ášši .
Som det fremgår av vedlegget har rådet i tillegg deltatt på en rekke møter og representasjoner .
Nugo oidno mildosis , de lea ráđđi maid leamaš ollu čoahkkimiin ja ovddastan Sámedikki ollu oktavuođain .
2.1 Barne- og ungdomssaker
2.1 Mánáid- ja nuoraidáššit
Sametingsrådet som er barne- og ungdomsprosjektets styringsgruppe , har 13.03.00 avholdt møte med Røros kommunes politiske ledelse .
Sámediggeráđđi mii lea mánáid- ja nuoraidprošeavtta stivrenjoavku , lea 13.03. leamađ čoahkkimis R ¸ros gieldda politihkalađ njunnođiiguin .
Temaet på møtet var bl.a. barnehage og skole-situasjonen for samiske barn og unge i kommunen .
Čoahkkima fáddán lei ea.ea. gieldda sámi mánáid ja nuoraid mánáidgárde- ja skuvladilálašvuohta .
Kommunens representanter understreket spesielt problemet med å skaffe personell med kompetanse i samisk språk .
Røros gielda deattuhii earenoamážit man váttis lea fidnet bargiid geain lea giellagelbbolašvuohta .
På administrativt nivå ble det i tillegg avholdt møter med samiske foreldre , kommunen og videregående skole .
Maiddái hálddahuslaš dásis dollui čoahkkin sámi váhnemiiguin , gielddain ja joatkkaskuvllain .
Som oppfølging av dette pågår et samarbeid med kommunen for å styrke språktilbudet i barnehagesektoren .
Čuovvuleapmin dása lea Sámediggi dál ovttas gielddain bargamin nannet mánáidgárddi giellafálaldaga .
Et møte med Oslo kommunes politiske ledelse er under planlegging .
Maiddái Oslo gieldda politihkalaš njunnošiiguin leat plánemin čoahkkima .
Referansegruppa for prosjektet har avholdt et møte i perioden , og kommet med flere forslag til framtidige løsninger for Sametingets arbeid med barn og unge , bl.a. ungdomskvotering til Sametinget .
Prošeavtta referánsajoavku lea áigodagas doallan ovtta čoahkkima , ja evttohan máŋga čovdosa Sámedikki boahttevaš mánáid- ja nuoraidbarggu hárrái , ea.ea. nuoraidkvoterema Sámediggái .
Prosjektperioden for barne- og ungdomsprosjektet avsluttes 30.09.00 .
Mánáid- ja nuoraidprošeakta loahpahuvvo 30.09.00 .
Strategier for oppfølging av prosjektet vil bli forelagt plenum .
Prošeavtta čuovvuleami strategiijat galget ovddiduvvot dievasčoahkkimii .
På fellesmøtet mellom Sametingsrådet og Samisk språkråd 14.03.00 , presenterte språkrådet et språkmotiveringsprosjekt over 5 år .
Sámediggeráđi ja Sámi giellaráđi gaskasaš čoahkkimis 14.03.00 presenterii giellaráđđi giellamovttiidahttinprošeavtta mii galggašii bistit 5 jagi .
Det var enighet om at prosjektet knyttes til barne- og ungdomsplanen og handlingsplanen for samiske kyst- og fjordområder , fordi alle disse prosjektene har en felles målsetting .
Lei ovttamielalašvuohta čatnat prošeavtta mánáid- ja nuoraidplánii ja Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplánii , danne go buot dáin prošeavttain lea oktasaš áigumuš .
Arbeidet følges opp gjennom den administrative prosjektgruppen .
Barggu galgá hálddahuslaš prošeaktajoavku čuovvulit .
Arbeidsgruppen som har forberedt overføring av det særskilte tilskuddet til samiske barnehager til Sametinget i 2001 har 03.04.00 avgitt sin rapport .
Bargojoavku mii lea ráhkkanahttán sámi mánáidgárddiid earenoamáš doarjaga sirdima Sámediggái 2001:s , lea 03.04.00 buktán iežas raportta .
Rapporten vil bli behandlet på rådsmøtet 14. -16.06.00 , mens retningslinjene for ordningen vil bli behandlet på plenumsmøtet til høsten .
Sámediggeráđđi áigu čoahkkimistis14.-16.06 . 00 gieđahallat raportta , ja ortnega njuolggadusaid galgá fas dievasčoahkkin gieđahallat dán čavčča .
Sametingsrådet har avgitt uttalelse om etablering av et faglig tyngdepunkt for samiske brukere innenfor spesialpedagogikk ( jf. sak R 43/00 , møtebok 5/00 ) .
Sámediggeráđđi lea buktán cealkámuša earenoamášpedagogalaš fágalaš guovddáža ásaheami birra sámi geavaheddjiide ( vrd. ášši R 43/00 , čoahkkingirji 5/00 ) .
Midlene fordeles av Sametinget i hht. gjeldende handlingsplan og årsplan for 2000 .
Sámediggi juogada ruđaid 2000 jagi gustovaš doaibmaplána ja jahkeplána vuođul .
Rådet har gitt utredningsarbeidet et mandat , og vil innen kort tid oppnevne et faglig utvalg bestående av 7 medlemmer til å forestå arbeidet .
Ráđđi lea mearridan čielggadanbarggu mandáhta , ja áigu boahtte ráđđečoahkkimis nammadit fágalaš 7 olbmo lávdegotti dán barggu dahkat .
Arbeidet skal være sluttført innen 1. april 2001 .
Bargu galgá leat gárvvistuvvon 2001 cuoŋománu 1. b. rádjái .
Barne- og familiedepartementet har gitt et ekstraordinært tilskudd på kr. 200 000,- i inneværende år til læremiddelutvikling og utviklingsarbeid innenfor samisk barnehagesektor ( jf. sak R 29/00 , møtebok 5/00 ) .
Mánáid- ja bearašdepartemeanta lea dán jagi addán kr. 200 000,- earenoamáš doarjjan sámi mánáidgárdesuorggi oahpponeavvoovddideapmái ja ovddidanbargui ( vrd. ášši R 29/00 , čoahkkingirji 5/00 ) .
Rådet har prioritert midlene til veiledningsarbeid , seminar for ansatte i samiske barnehager , læremidler for barnehagenivået og seminar for foreldre og barnehagepersonell i Nesseby og Musken .
Ráđđi lea ruđaid prioriteren oaivadanbargui , sámi mánáidgárdesemináraide , mánáidgárdedási oahpponeavvuide ja seminárii váhnemiidda ja mánáidgárdebargiide Unjárggas ja Muoskkis .
2.3 Rettighetssaker
2.3 Vuoigatvuođaáššit
Rådet har i forbindelse med FN-rapport om urfolk og deres rettigheter til land « Human Rights of Indigenous Peoples , Indigenous people and their relationship to land » , fremmet generelle merknader om rettighetssituasjonen for samene ( brev av 06.03.00 til UD ) .
Ráđđi lea ON:a « Human Rights of Indigenous Peoples , Indigenous people and their relationship to land » raportta oktavuođas eamiálbmogiid ja sin vuoigatvuođaid birra ovddidan oppalaš mearkkašumiid sápmelaččaid vuoigatvuođadili birra ( 06.03.00 reive OD:ii ) .
Sametingsrådet har 9.03.00 fremmet endringsforslag til mandatet for Samerettsutvalget sør for Finnmark .
Sámediggeráđđi lea 09.03.00 ovddidan rievdadusevttohusa Sámi vuoigatvuođalávdegotti mandáhta ektui máttabealde Finnmárkku .
Rådet er spesielt opptatt av at de sedvanemessige perspektiver kommer tilstrekkelig frem og ivaretas i samerettsutvalgets arbeid .
Ráđi mielas lea earenoamáš deaŧalaš ahte boaresvirot perspektiivvat oidnojit doarvái bures ja gozihuvvojit Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggus .
Når det gjelder lovarbeidet - oppfølgingen av samerettsutvalgets innstilling NOU 1997:4 , har Justisdepartementet etablert en interdepartemental arbeidsgruppe som skal forberede den politiske behandlingen for et statssekretærutvalg .
Go lea sáhka láhkabarggus — Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa NOU 1997:4 čuovvuleamis — de lea Justisdepartemeanta ásahan departemeanttaidgaskasaš bargojoavkku mii galgá stáhtačállilávdegoddái ráhkkanahttit politihkalaš gieđahallama .
Når proposisjonen skal fremmes er ikke avgjort .
Ii leat vel mearriduvvon goas proposišuvdna ovddiduvvo .
Presidenten har bedt om et møte med politisk ledelse i departementet for å drøfte den videre prosessen , og samtidig drøfte videreføringen av Samerettsutvalget i områdene sør for Finnmark .
Presideanta lea dáhtton čoahkkima departemeantta politihkalaš njunnošiiguin divaštallan dihte proseassa ovddos guvlui , ja seammás divaštallat Sámi vuoigatvuođalávdegotti barggu joatkka guovlluin máttabealde Finnmárkku .
2.4 Skytefelt
2.4 Báhčinguovllut
Etter initiativ fra tidligere statsråd Odd R. Enoksen ble det 26.04.00 avholdt et fellesmøte mellom statssekretær Pedersen i Kommunal- og regionaldepartementet , statssekretær Singsaas i Forsvarsdepartementet og sametingspresidenten om Mauken-Blåtind skytefelt .
Ovddeš stáhtaráđi Odd R. Enoksen initiatiivva vuođul dollojuvvui 26.04.00 oktasaščoahkkin Gielda- ja guovludepartemeantta stáhtačálli Pedersen , Suodjalusdepartemeantta stáhtačálli Singsaas ja sámediggepresideantta gaskka Meavkke-Alitčohka báhčinguovllu birra .
Presidenten orienterte om Sametingets syn på saken , og understreket behovet for at saken måtte løftes opp til politisk nivå , dvs. at sentrale myndigheter må engasjere seg i saken .
Presideanta muitalii makkár oaidnu Sámedikkis lea dán áššis , ja deattuhii man deaŧalaš lea loktet ášši politihkalaš dássái , mii mearkkaša dan ahte guovddáš eiseválddit fertejit čájehit beroštumi áššái .
Statssekretærene orienterte om at forsvarsministeren , landbruksministeren og kommunal- og regionalministeren har nedsatt en kontaktgruppe til samordning av saksbehandlingen for Mauken-Blåtindprosjektet .
Stáhtačálliguovttos muitaleigga ahte suodjalusminister , eanadoallominister ja gielda- ja guovluminister leat nammadan joavkku mii galgá Meavkke-Alitčohka prošeavtta áššemeannudeami ovattastahttit .
Kontaktgruppen er på administrativt nivå og ledes av Forsvarsdepartementet .
Joavku lea hálddahuslaš dásis , ja lea Suodjalusdepartemeanta mii jođiha dan .
Sametingsrådet har tidligere bedt om at sammenbindingens reindriftsfaglige grunnlag vurderes på nytt .
Sámediggeráđđi lea ovdal dáhtton ođđasis árvvoštallat oktiičatnama boazodoallofágalaš vuođu .
Sametingsrådet har forøvrig bedt om møte med landbruksministeren for å drøfte Mauken-Blåtindsaken , dyrevernloven , Sametingets stilling og rolle i forhold til reindrifta og evaluering av reindriftsforvaltningen .
Sámediggeráđđi lea maid dáhtton čoahkkima eanadoalloministeriin digaštallan dihte Meavkke-Alitčohka ášši ja maid elliidsuodjaluslága , Sámedikki árvvu ja saji boazodoalus ja boazodoallohálddašeami evaluerema .
Det ble etter anmodning fra Porsanger kommune , avholdt møte 20.03.00 med representanter fra kommunen , bl.a. om Halkavarre skytefelt .
Porsáŋggu gieldda ávžžuhusa vuođul dollui 20.03.00 čoahkkin gieldda ovddasteddjiiguin ea.ea. Hálkavári báhčinguovllu birra .
I løpet av møtet orienterte presidenten og visepresidenten kommunens representanter om Sametingets syn på saken .
Presideanta ja várrepresideanta čilgiiga čoahkkimis gieldda ovddasteddjiide Sámedikki oainnu áššis .
Sametinget har forøvrig mottatt brev av 18.02.00 fra tidligere forsvarsminister Løwer om forsvarets syn på etablering av skytefeltet og forholdet til reindrifta både før og etter 1996 .
Sámediggi lea maid ožžon ovddeš suodjalusminister Løwer 18.02.00 reivve suodjalusa oainnu birra báhčinguovlluid ásaheapmái ja oktavuođa birra boazodollui sihke ovdal ja maŋŋá 1996 .
I brevet skisseres ingen forslag til løsning i forholdet mellom forsvaret og reindrifta , og rådet vil følge opp saken i nær fremtid .
Reivves eai lean árvaluvvon makkárge čovdosat suodjalusa ja boazodoalu soahpameahttunvuođa ektui , ja ráđđi áigu fargga čuovvulit ášši .
For 2000 har Sosial- og helsedepartementet tildelt Sametinget kr. 4.6 mill. kr. til oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse og sosialtjenester til den samiske befolkning .
Departemeanta lea 2000 jahkái juolludan kr. 4,6 mill. . Sámediggái NOU 1995:6 Dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid plána čuovvuleapmái sámi álbmogii .
Søknadsfristen for prosjektmidler var 21.01.00 .
Prošeaktaruđaid ohcanáigemearri lei 21.01.00 .
Det er søkt om midler til 51 prosjekter , deriblant 18 oppfølgings-prosjekter fra 1998/1999 .
Leat boahtán ruhtaohcamat 51 prošektii , dain 18 čuovvulanprošeavtta 1998/1999 rájes .
I 1999 var det til sammenligning 59 prosjektsøknader .
1999:s ledje 59 prošeaktaohcama .
Søknadene er behandlet , og kr. 3 710 000 er fordelt , jf. vedlegg .
Ohcamat lea gieđahallojuvvon , ja kr. 3 710 000 lea juogaduvvon , vrd. mildosa .
Oppfølging av arbeidet med urfolks helse som Verdens helseorganisasjon ( WHO ) har innledet , har vært en del av arbeidsområdet til Sametinget i denne perioden .
Eamiálbmogiid dearvvasvuođabarggu čuovvuleapmi , maid máilmmi dearvvasvuođaorganisašuvdna ( WHO ) lea vuolggahan , lea Sámedikki dán áigodaga barggu oassin .
Saken er løftet inn i Samisk parlamentarisk råd med sikte på felles oppfølging fra sametingene i Finland , Norge og Sverige .
Ášši lea loktejuvvon Sámi parlamentáralaš ráđđái danin vai Suoma , Norgga ja Ruoŧa sámedikkiin šaddá oktasaš čuovvuleapmi .
På administrativt nivå er det innledet et samarbeid med Helseregion Nord .
Hálddahuslaš dásis leat bargagoahtán ovttas Helseregion Nord:ain .
Sametinget vil komme med innspill på hvordan den samiske dimensjonen skal ivaretas i helse- og sosialplanene som er under utarbeiding på regionalt nivå .
Sámediggi áigu árvalit mo sámi beali galggašii gozihit dearvvasvuođa- ja sosiálaplánain mat regiovnnalaš dásis leat ráhkaduvvomin .
2.6 Informasjonsvirksomhet
2.6 Diehtojuohkindoaibma
Rådet har det siste året prioritert en grundig gjennomgang av Sametingets interne arbeidsform og informasjonsflyt .
Ráđđi lea maŋimuš jagi prioriteren vuđolaččat árvvoštallat Sámedikki siskkáldas bargovuogi ja diehtojuohkima .
Dette har vært nødvendig for å kartlegge behovene for intern-informasjon , samt tilrettelegging av informasjonsarbeidet eksternt .
Dán lea leamaš dárbu dahkat go áigguimet iskat mo lea dárbu siskkáldas dieđuide ja maiddái láhčit diehtojuohkinbarggu olggošguvlui .