pere/sami_parallel huggingface dataset:
7. Sametinget ber regjeringen ta initiativ til å endre reglene for skadefelling av stort rovvilt, slik at fellingslagene kan ta i bruk de samme metodene som brukes av Statens naturoppsyn.
7. Sámediggi dáhttu ráđđehusa vuolggahit barggu rievdadit njuolggadusaid mat gusket stuorra boraspiriid báhčimii mat vahágahttet, nu ahte báhčinjoavkkut beasašedje geavahit seamma vugiid go maid Statens naturoppsyn geavaha.
8. Sametinget ber regjeringen legge fram forslag om stående fellingstillatelse i beitesesongen på rovdyr innenfor rovdyrsikre beitegjerder og på innmarksbeite.
8. Sámediggi dáhttu ráđđehusa evttohit bistevaš lobi guohtonsesoŋggas báhčit boraspiriid go bohtet sihkkaris guohtonáiddiid siskkobeallai ja gilvojuvvon guohtoneatnamiidda.
9. Igangsetting av arbeidet med å innsamle, systematisere og implementere tradisjonell kunnskap, som en del av det kunnskapsgrunnlaget som benyttes i forvaltningen, må komme i stand så snart som mulig.
9. Bargu čohkket, systematiseret ja implementeret árbevirolaš máhtu dan máhttovuđđui oassin mii hálddašeamis geavahuvvo, ferte álggahuvvot farggamus lági mielde.
Dette er et svært omfattende arbeid, som må prioriteres, slik at forvaltningen kan være innenfor naturmangfoldlovens §8, når det gjøres vedtak.
Dát lea hui viiddis bargu maid ferte vuoruhit, nu ahte hálddašeapmi čuovvu luonddu máŋggabealatvuođa lága (naturmangfoldloven) § 8, go mearrádus dahkkojuvvo.
Å innarbeide samenes tradisjonelle kunnskap, vil kunne bidra til å dekke mange av de kunnskapshull som foreligger i det kunnskapsgrunnlaget man benytter seg av i dag.
Sápmelaččaid árbevirolaš máhtu lasiheapmi, sáhtášii leat mielde gokčamin máŋga ráiggi dan máhttovuođus maid otne geavahit.
Forslag 8: Samisk pasientkontakt ved St.Olavs Hospital
Evttohus 8: St. Olav Hospitála pasieanttaide sámi gulahallanolmmoš
Nora Marie Bransfjell St.Olavs Hospital I Trondheim er den største og viktigste helseinstitusjonen i det sørsamiske området, fra Saltfjellet i nord til Engerdal, hedmark, i sør.
Nora Marie Bransfjell St. Olav Hospitála Troanddimis lea stuorámus ja deháleamos dearvvašvuođaásahus lullisámi guovllus, Sáltoduoddaris davvin gitta Engerdalii Hedmárkkus lullin.
Det er ikke sjelden at samiske pasienter fra hele området søker kontakt med samer utenfor institusjonen til hjelp og råd i ulike situasjoner som pasient ved St.Olav.
Sámi pasieanttat miehtá lullisámi guovllu ohcalit oktavuođa sápmelaččaiguin olggobealde ásahusa go dárbbašit veahki dahje ráđiid iešguđetlágan čuolmmaide go leat pasieanttat St. Olav Hospitálas.
Med denne bakgrunn ber Sametinget om at taes kontakt med St.Olav for å vurdere opprettelse av en samisk pasientkontakt.
Dan vuođul bivdá Sámediggi ahte váldojuvvo oktavuohta St. Olav Hospitálain árvvoštallan dihte sámi gulahallanolbmo sámi pasieanttaide.
Forslag 9: Oppreisning til internatbarn og tapt skolegang-barn
Evttohus 9: Buhtadusa internahtamánáide ja skuvllahismánáide
På grunn av statens fornorskningspolitikk har mange samer mistet muligheten til å ta utdanning etter grunnskolen, samt å lære både samisk og norsk ordentlig.
Stáhta dáruiduhttinpolitihka geažil leat ollu sápmelaččat massán vejolašvuođa váldit oahpu vuođđuskuvlla maŋŋil ja oahppat albmalahkai sihke sáme- ja dárogiela.
Det har vært et problem hele livet for de samene, og mange sliter fortsatt i dag med språkvanskeligheter og mindreverdighetsfølelse.
Dat lea leamaš giksin daid sápmelaččaide olles eallimiid, ja ollugat rahčet ain odne ge giellaváttisvuođaiguin ja vuolitvuođadovdduin.
Árja mener våre eldres kunnskap og erfaringer er grunnlaget for det samiske samfunnet.
Árja oaivvilda ahte min vuorrasiid máhttu ja vásáhusat leat vuođđun sámi servvodagas.
Sametinget må også prioritere saker som er viktige for dem.
Sámediggi ferte vuoruhit áššiid mat sidjiide leat dehálačča.
Eldre samer han i lang tid arbeidet med å få oppreisning fra staten, men så langt har noen av dem ikke fått noe.
Eallilan sápmelaččat leat guhkit áiggi juo bargan oažžut buhtadusa stáhtas, muhto odná beaivái eai leat muhtimat ožžon maidege.
De har forsøkt å fremme saken på alle måter, både direkte til norske myndigheter og via Sametinget.
Sii leat juohkeláhkái viggan ovddidit ášši, sihke njuolga Norgga eiseválddiide ja Sámedikki bokte.
Mange eldre har tatt kontakt med Árja fordi de er skuffet og opplever at ingen tar saken deres på alvor.
Ollugat leat Árjai muitalan sii leat behtohallan danne go sin mielas ii oro oktage váldimin sin ášši duođas.
Nå holder vi på å sette i gang sannhetskommisjonen, og i dette arbeidet kommer det frem dokumentasjon på hvordan staten gjennom skolen har gjort overgrep mot etterkrigsgenerasjonens skolebarn.
Dál leat álggaheamen duohtavuohtakommišuvnna, ja dán bárggus bohtet duođaštusat dasa mo stáhta skuvlla bokte lea vuortnuhan sámi mánáid nuppi máilbmisoađi maŋŋá buolvvaid.
Det er uansett viktig at oppreisningen betales til våre eldre så fort som mulig, uavhengig av når kommisjonen ferdigstiller sitt arbeid.
Dat lea aŋkke dehálaš ahte buhtadus mákso min vuorrasiidda jođáneamos lági mielde, beroškeahttá das goas kommišuvdna geargá bargguin.
Datidens skolebarn er eldre mennesker nå, og det er ikke sikkert at alle lever til kommisjonen er ferdig med arbeidet.
Dalá skuvlamánát leat vuoras olbmot dál, ja sis eai soaitte buohkat eallit dassá go kommušuvdna geargá bargguinis.
Árja ber Sametingsrådet ta kontakt med internatbarna og tapt skolegang-barna, og i samarbeid med dem arbeide opp mot regjeringen og Stortinget slik at de får oppreisning så fort som mulig.
Árja bivdá Sámediggeráđi váldit oktavuođa internahtamáiguin ja skuvllahismánáiguin, ja singuin ovttasráđi bargat ráđđehusa ja Stuorradikki ektui vai dat ožžot buhtadusa stáhtas jođáneamos lági mielde.
Forslag 10: Sametingsjoik til åpning og avstemning
Evttohus 10: Sámedikkiluohti álggaheapmái ja jienasteapmái
Det er ønskelig at man ved åpning av plenum og ved avstemming får markert dette.
Sámedikkis maid galggalii dieđihit go dievasčoahkin álgá ja go galgá jienastit.
Derfor anser vi det som høvelig hvis sametingsjoiken fremføres av sametingsjoikere, fra biblioteket og når man kommer frem til plenumssaken, da kan plenumet begynne, eller avstemningen.
Danne orru vuogas jus sámedikkeluohti vuolgá bibliotehkas sámedikke-juoigiin ja go olle dievasčoahkin latnjii de álggáhuvvo čoahkin dahje jienasteapmi.
Saken påbegynt 07.03.2018 kl. 16.10 Senterpartiets forslag: · Ny sak 7 settes på sakskartet og behandles under dette plenum.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.03.2018 dii. 16.10 Guovddášbellodaga árvalus: - Ođđa ášši 7 bidjojuvvo áššelistui ja meannuduvvo dán dievasčoahkkimis.
Plenumledelsens innstilling: · Nye saker 1 - 6 og 8 - 10 sendes til sametingsrådet for behandling.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: - Ođđa áššit 1 - 6 ja 8 - 10 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
· Ny sak 7 settes på sakskartet og behandles på fredag etter lunsj
- Ođđá ášši 7 meannuduvvo bearjadaga maŋŋel borranbottu.
Votering Av 39 representanter var 33 til stede.
Jienasteapmi 39 áirasis ledje 33 čoahkis.
· Plenumsledelsens innstilling ble enstemmig vedtatt Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
· Guovddášbellodaga árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat · Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
SP - vedtak: Nye saker 1 - 6 og 8 - 10 sendes til sametingsrådet for behandling.
DC - Mearrádus: - Ođđa áššit 1 - 6 ja 8 - 10 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
Ny sak 7 behandles på fredag etter lunsj.
- Ođđá ášši 7 meannuduvvo bearjadaga maŋŋel borranbottu.
Behandling av saken avsluttet 07.03.18 kl.18.20
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.03.2018 dii. 18.20
Ášši/Sak 004/18 Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 004/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Arkivsaknr. 18/1020
Áššenr. 18/1021
Tom Christer Sottinen Det vises til sametingsrådets skriftlige svar på Arbeiderpartiets spørsmål om reindrift i henhold til Sametingets forretningsorden § 21.
Tom Christer Sottinen Čujuhit sámediggeráđi vástádussii Bargiidbellodahkii, gažaldahkii boazodoalu birra Sámedikki čoahkkinortnega 21. § mielde.
I svaret sies det blant annet at Sametinget har vært tydelige på at det må gjøres endringer i lovbestemmelsene som gjelder reduksjon av reintall.
Vástádusas čuožžu earret eará ahte Sámediggi lea leamaš čielggas das ahte láhkamearrádusat fertejit rievdaduvvot dakko gokko lea boazologu vuolideami birra.
Det kan synes som om rådet henviser til Sametingets plenumsvedtak av 27. september 2006, hvor Sametinget ga sin tilslutning til en modell hvor enheter med mindre enn 200 rein skulle skjermes ved en eventuell reintallsreduksjon.
Orru leame nu ahte ráđđi čujuha Sámedikki dievasčoahkkinmearrádussii, mearriduvvon čakčamánu 26.b.2006, mas Sámediggi doarjjui modealla mas ossosat main leat unnit go 200 bohcco galget suddjejuvvot jus boahtá boazologuvuolideapmi.
Det kommer ikke klart frem i svaret om sametingsrådet støtter å innføre en skjermingsregel eller om man har tenkt på andre løsninger.
Vástádusas ii boađe čielgasit ovdan ahte doarju go Sámediggeráđđi dan ahte oažžut sadjái suddjennjuolggadusa, vai lea go jurddašan eará čovdosiid birra.
Arbeiderpartiet ønsker derfor at rådet redegjør for sitt syn ved å svare på følgende spørsmål: Støtter sametingsrådet å innføre en skjermingsregel lik plenumsvedtaket av 2006, eller har rådet andre konkrete forslag som man arbeider med?
Bargiidbellodat háliida danin ahte ráđđi čilge iežas oaivila, ja vástidit gažaldaga: Doarju go sámediggeráđđi ásahit suddjennjuolggadusa nu go dievasčoahkkinmearrádusas bođii ovdan 2006:s, vai leat go ráđis eará konkrehta árvalusat maiguin bargá?
Retten til land og vann
Gažaldat 2: Vuoigatvuođat eatnamiidda ja čáziide
Inger Eline Eriksen Fjellgren Hva har sametingsrådet gjort den siste tiden for å sikre samenes rett til land og vann, og da særlig når det gjelder meahccásteapmi, motorferdsel og lokalbefolkningas rettigheter?
Inger Eline Eriksen Fjellgren Maid lea sámediggeráđđi bargan maŋemus áiggiid sihkkarastin dihte sápmelaččaide vuoigatvuođaid eatnamiidda ja čáziide, earenoamážit go guoská meahcásteapmái, mohtorjohtalussii ja báikkálaš álbmoga vuoigatvuođaide?
Saken påbegynt 07.03.18 kl. 18.25 Votering Det ble ikke votert over saken.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 07.03.2018 dii. 18.25 Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Behandling av saken avsluttet 07.03.18 kl. 18.45 Ášši/Sak 005/18
DC - Mearrádus: Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 07.03.2018 dii. 18.45
Sametingets plenum Dato: 07.03.2018-09.03.2018
Ášši 005/18 Sámedikki dievasčoahkkin 07.03.2018-09.03.2018
Sametingsrådets redegjørelse om samisk språkreform
Sámediggeráđi čilgehus sámi giellaođastusa birra
Arkivsaknr. 17/4825
Áššenr. 17/4825
Politisk nivå Møtedato Saksnr. Sametingsrådet 07.02.18 SR 55/18 Sametingets plenum 7. – 9.03.18 SP 05/18
Sámediggeráđđi 07.02.18 SR 55/18 Sámedikki dievasčoahkkin 7. – 9.03.18 DC 05/18
Sametingsrådets forslag til innstilling: Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om samisk språkreform.
Sámediggeráđi mearrádusárvalus: Sámediggi lea digaštallan Sámediggeráđi čilgehusa sámi giellaođastusa birra.
Redegjørelsen er vedlagt protokollen.
Čilgehus lea mielddusin čoahkkingirjjis.
Samisk språk er en av grunnsteinene i det samiske samfunnet og for samene som ett folk.
Sápmelaččaide, ja sápmelaččaide álbmogin, lea sámegiella okta sámi servodaga geađgejulggiin.
Samisk språkpolitikk handler blant annet om rammebetingelser, lovreguleringer og om hverdagen for språkbrukere.
Sámi giellapolitihkas lea earret eará sáhka sihke rámmaeavttuin, láhkamuddemiiguin ja giellageavaheddjiid árgabeaivvis.
Språket er vår kommunikasjon, vår identitet og vår arv.
Giella lea min gulahallan, min identitehta ja min árbi.
Samiske språk berører alle samfunnsområder, og en god språkpolitikk må gjenspeile dette.
Sámegiella guoská buot servodatsurggiide, ja dat ferte boahtit ovdan buori giellapolitihkas.
Sametinget ønsker at samiske språk høres, brukes og synes i samfunnet, og legger derfor i reformen fokus på synliggjøring, utvikling, rekruttering og kompetanseheving på alle nivå.
Sámediggi háliida ahte sámegielat gullojit, geavahuvvojit ja oidnojit servodagas, ja bidjá danne ođastusas deattu oainnusmahttimii, ovddideapmái, rekrutteremii ja gelbbolašvuođaloktemii buot dásiin.
Det vil være en særlig satsning på språktilbud for barn og unge.
Erenoamážit galgá leat Áŋgiruššan galgá erenoamážit leat giellafálaldagaide mánáid ja nuoraid várás.
Reformen skal også bidra til bedre rammebetingelser for samiske språk og forbedring av samarbeid og samordning mellom institusjoner, organer og organisasjoner som jobber med samiske språk.
Ođastus galgá maid leat mielde buorideamen sámegielaid rámmaeavttuid ja buoridit ovttasbarggu ja ovttasdoaibmama gaskal daid ásahusaid, orgánaid ja organisašuvnnaid mat barget sámegielaiguin.
På bakgrunn av NOU 2016:18 Hjertespråket, og etter en bred høring av utredningen, samt Sametingets erfaringer, ønsker Sametinget en helhetlig og strategisk satsning på samiske språk.
NAČ 201:18 Váibmogiela čielggadusa vuođul, maŋŋá čielggadusa viiddes gulaskuddama, ja Sámedikki vásáhusaid vuođul, háliida Sámediggi ollislaš ja strategalaš áŋgiruššama sámegielaide.
Denne redegjørelsen skal danne grunnlag for sak om samisk språkreform legges frem for plenum i desember 2018.
Dát čilgehus galgá leat vuođđun áššái sámi giellaođastusa birra mii ovddiduvvo dievasčoahkkimii juovlamánus 2018.
Situasjonen for samiske språk
Sámegielaid dilli
Alle de samiske språkene i Norge defineres som truede eller særlig truede språk i UNESCOs liste over truede språk.
Buot sámegielat Norggas adnojuvvojit leat áitojuvvon dahje erenoamážit áitojuvvon gielat UNESCO listtas áitojuvvon gielaid badjel.
I Finnmark er det to kommuner hvor samisk er majoritetsspråket, mens vi i de resterende kommunene i landet alle språkene i en minoritetssituasjon.
Finnmárkkus leat guokte suohkana gos sámegiella lea eanetlohkogiellan, muhto daid eará suohkaniin riikkas leat buot gielat unnitlohkodilis.
Pitesamisk, umesamisk og skoltesamisk har tradisjonelt blitt brukt i Norge, men har i dag svært få språkbrukere i Norge.
Bidumsámegiella, upmisámegiella ja nuortalaš giella leat árbevirolaččat geavahuvvon Norggas, muhto dain leat dál hui uhccán giellageavaheaddjit Norggas.
I dag er 11 kommuner er innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk.
Dál gullet 11 suohkana gullet sámegiela hálddašanguvlui.
I disse kommunene skal samisk og norsk være likeverdige språk, og disse kommunene jobber særlig med språkutvikling.
Dáin suohkaniin galgá sámegiella ja dárogiella leat ovttaárvosaš gielat, ja dát suohkanat barget erenoamážit giellaovddidemiin.
Sametinget tildeler direktetilskudd til 14 samiske språksentre, som jobber aktivt med språkkurs og språktiltak i sitt virkeområde.
Sámediggi juolluda njuolggadoarjaga 14 sámi giellaguovddážii, mat barget árjjalaččat giellakurssaiguin ja gielladoaibmabijuiguin iežaset doaibmaguovllus.
Språksituasjonen er ulik i ulike kommuner og områder.
Gielladilli molsašuvvá suohkanis suohkanii ja guovllus guvlui.
Både i nord-, lule- og sørsamiske områder er det personer som har samisk som morsmål, med samisk som hjemmespråk.
Sihke davvi-, julev- ja lullisámi guovlluin leat olbmot geain lea sámegiella ruovttugiellan.
Disse personene har en unik kompetanse i samiske språk, med et rikt ordforråd, hvor det samiske språket er i naturlig bruk i hverdagen.
Dáin olbmuin lea erenoamáš gelbbolašvuohta sámegielas, sis lea sátneriggodat ja sámegiella geavahuvvo lunddolaččat beaivválaš dilis.
Samtidig er alle språkene i revitaliseringsprosess i mange områder, hvor fokuset må ligge i språkopplæring og økt språkbruk.
Seammás leat olu guovlluin buot gielat ođđasis ealáskahttin proseassas ollu guovlluin gos deaddu ferte biddjojuvvot giellaoahpahussii ja eanet giellageavaheapmái.
NOU 2016:18 Hjertespråket
NAČ 2016:18 Váibmogiella
Samisk språkutvalg har i NOU 2016:18 Hjertespråket redegjort for situasjonen for de samiske språkene, og har fremmet forslag til nye tiltak, ordninger og regelverk som skal bidra til et språkløft.
Sámi giellalávdegoddi lea čielggadusas NAČ 2016:18 Váibmogiella čilgen sámegielaid dili, ja evttohan ođđa doaibmabijuid, ortnegiid ja njuolggadusaid mat galget váikkuhit giellaloktemii.
Samisk språkutvalg konkluderer i sin utredning at “dersom alle de samiske språkene skal kunne overleve, og Norge skal kunne overholde sine internasjonale forpliktelser, kreves en kraftinnsats fra staten og alle involverte offentlige- og private aktører” (s. 49).
Sámi giellalávdegoddi gávnnaha čielggadusastis ahte “jus buot sámegielat galget ceavzit, ja Norga galgá sáhttit ollašuhttit iežas riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid, de dat gáibida garra áŋgiruššama stáhta ja buot guoskevaš almmolaš ja priváhta oassálastiid bealis” (s. 49).
Utredningen viser at det er et stort behov for innsats for de samiske språkene på ulike nivåer i samfunnet og at det legges særlig vekt på barn og unges språkrettigheter.
Čielggadus čájeha ahte lea stuorra dárbu áŋgiruššamii sámegielaiguin iešguđet servodatdásiin ja ahte ferte biddjot erenoamáš deaddu mánáid ja nuoraid giellavuoigatvuođaide.
Utredningen var ute på bred høring, og det kom inn over 100 høringsuttalelser.
Čielggadus lea leamaš gulaskuddamis ja bohte badjel 100 gulaskuddancealkámušat.
Mange av høringsinstansene kritiserte at mandatet ikke omhandlet de minste samiske språkene;
Olu gulaskuddancealkámušat moite go mandáhtta ii fátmmastan daid unnimus gielaid;
som for eksempel pite- ume- og skoltesamisk.
ovdamearka dihte bidum, upmi ja nuortalaš sámegiela.
Selv om utredningen ikke foreslår tiltak og ordninger for disse språkene, så vil Sametinget i oppfølgingsarbeidet også foreslå tiltak og ordninger for disse språkene.
Vaikke čielggadus ii evttot doaimmaid ja ortnegiid dáid gielaide, de áigu Sámediggi čuovvulan barggus maiddái dáid gielaide evttohit doaimmaid ja ortnegiid.
Samiske språk i et samfunn i endring
Sámegielat dakkár servodagas mii lea rievdamin
Befolkningsutvikling og samfunnsendringer
Veahkadatovdáneapmi ja servodatrievdamat
En endret befolkningsstruktur krever en fornyelse av samisk språkpolitikk.
Veahkadatstruktuvrra rievdan gáibida sámi giellapolitihka ođasmahttima.
Endringer i det samiske samfunnet og språktiltak som tidligere kan ha fungert innenfor språkpolitikken kan vise seg å være lite hensiktsmessig i dag.
Sámi servodat r ievdá ja gielladoaibmabijut mat ovdal soite doaibman giellapolitihkas, sáhttet dál čájehuvvot uhccán ulbmillaččat.
Befolkningsstrukturen i STN-området, presentert av den samiske statistikken Samiske tall forteller, viser at folketallet i STN-området har sunket med 16% fra 1990 – 2010. Alderssammensetningen har endret seg de siste 26 årene, hvor befolkningen i STN-området er eldre enn tidligere (Rustad 2010).
SED-guovllu veahkadatstruktuvra boahtá ovdan sámi statistihkas Sámi logut muitalit ja čájeha ahte SED-guovllu olmmošlohku lea njiedjan 16 proseanttain áigodagas 1990 – 2010. Ahkečoahkkádus lea rievdan maŋimus 26 jagis, ja SED-guovllu álbmot lea boarrásat go ovdal (Rustad 2010).
Flytting fra distrikt til byer gjelder også samiske områder og det er flest unge som flytter til byene (Broderstad, Sørlie 2012).
Fárren gávpogiidda dáhpáhuvvá maiddái sámi guovlluin ja leat eanaš nuorat geat fárrejit gávpogiidda (Broderstad, Sørlie 2012).
Denne økte tilflyttingen til byer og tettsteder over hele landet kommer til uttrykk i stadig større etterspørsel etter samisk innhold, samisk språkundervisning i skoler og barnehager og at behovet for samiske kulturuttrykk/kulturelle opplevelser og arenaer er stadig økende.
Dát lassáneaddji fárren gávpogiidda ja čoahkkebáikkiide miehtá riikka dagaha ahte eanebut jearahit sámi sisdoalu, sámegieloahpahusa skuvllain ja mánáidgárddiin ja eanet sámi kulturovdanbuktimiid/kultuvrralaš vásáhusaid ja arenaid.
Samiske språk er i en minoritetsstatus i de fire landene hvor samene tradisjonelt er bosatt.
Sámegielat siviilaservodagas Sámegielat leat unnitlohkodilis dan njealji riikkas gos sápmelaččat árbevirolaččat leat ássan.
Samiske språk har ikke en like naturlig plass i det offentlige rom som majoritetsspråket.
Dat boahtá oidnosii eanaš báikegottiin. Sámegielain ii leat seamma lunddolaš sadji almmolašvuođa go eanetlohkogielas.
Med utviklingen av samepolitikken har det foregått en samiske institusjonsbygging de siste 25-30 årene.
Sámepolitihka ovdáneami oktavuođas leat olu sámi ásahusat vuođđuduvvon maŋimus 25-30 jagis.
Dette har resultert i etableringen av mange samiske offentlige institusjoner og organer, men også at mange institusjoner har fått ansvar for samiske språk.
Dat lea dagahan ahte ollu sámi ásahusat ja orgánat leat vuođđuduvvon, muhto maiddái ahte ollu ásahusat lea ožžon ovddasvástádusa sámegielain.
Det har også blitt etablert en del nye bedrifter som tilbyr tjenester, selger produkter som bunner av den samiske kulturen, eller på andre måter har tilknytting til det samiske.
Leat maid vuođđuduvvon muhtun ođđa fitnodagat mat fállet bálvalusaid, vuvdet gálvvuid maid vuođđun lea sámi kultuvra dahje dain lea eará čatnaseapmi sámevuhtii.
Samiske primærnæringer er også viktige arenaer hvor samiske språk ofte brukes.
Sámi vuođđoealáhusat leat maiddái dakkár deaŧalaš arenat gos sámegielat dávjá geavahuvvojit.
Sametinget tildeler i dag både direkte tilskudd og prosjektmidler til ulike aktører og institusjoner i samfunnet.
Sámediggi juolluda dál sihke njuolggadoarjaga ja prošeaktaruđaid iešguđet oassálastiide ja ásahusaide servodagas.
Hittil har det ikke vært noe språkkrav i tildelingen.
Dán rádjai ii leat juolludemiide leamaš čadnojuvvon makkárge giellagáibádusaid.
Mange offentlige institusjoner, spesielt de som omfattes av samelovens språkregler, har skiltet på samisk.
Ollu almmolaš ásahusat, erenoamážit dat geaidda sámelága giellanjuolggadusat gustojit, leat galben sámegillii.
Det er likevel fortsatt et forbedringspotensialet når det gjelder stedsnavnskilt, skilting av bussholdeplasser, gatenavn og turskilt.
Dattetge lea buoridanvejolašvuohta go guoská báikenamaid, busseorustagaid, gáhtaid ja mátkkiid galbemii.
Sametinget ser at både innad i det private markedet og i offentlige organer er det både enkeltpersoner og fagmiljøer som har kompetanse i samiske språk.
Sámediggi oaidná ahte sihke siskkáldasat priváhta márkanis ja almmolaš orgánain leat sihke ovttaskas olbmot ja fágabirrasat main lea gelbbolašvuohta sámegielain.
Dette gir et potensiale i å løfte og synliggjøre de samiske språkene i slike arenaer.
Dat addá vejolašvuođa lokte ja oažžut oidnosii sámegielaid iešguđet arenain.
Språkarenaer og språktiltak
Giellaarenat ja gielladoaibmabijut
I mange områder legger språksentrene til rette for samiske språkarenaer.
Ollu guovlluin láhčet giellaguovddážat sámi giellaarenaide.
Samtidig er det mange barn og unge som deltar i ulike andre fritidsaktiviteter.
Seammás servet ollu mánát ja nuorat iešguđet eará astoáiggedoaimmaide.
At samiske språk høres, er synlig og brukes på slike arenaer er viktig for språkets status og utvikling.
Giela stáhtusii ja ovdáneapmái lea deaŧalaš ahte sámegielat gullojit, oidnojit ja geavahuvvojit dakkár arenain.
Språkarenaer er også sentrale i samiskopplæringa, og bidrar til at barn blir funksjonelt samiskspråklige.
Giellaarenat leat maiddái deaŧalaččat sámegieloahpahussii, ja dasa ahte mánát šaddet doaibmi sámegielagin.
Teknologien har de siste 20 årene hatt en stor framgang.
Teknologiija lea maŋimus 20 jagis ovdánan mealgat.
Data, internett og teknologiske verktøy er tilgjengelige for nesten alle borgere, og er en stor del av hverdagslivet til de fleste av oss.
Dáhta, interneahtta ja teknologalaš reaiddut leat olámuttus dadjat buot ássiide, ja gullet min eatnašiid beaivválaš eallimii.
Den teknologiske utviklingen åpner en helt ny arena for språkbruk og språkutvikling.
Teknologalaš ovdáneapmi rahpá áibbaš ođđa arenaid giellageavaheapmái ja giellaovddideapmái.
Sosiale medier, internett, applikasjoner og spiller kan nå alle målgrupper til tross for geografiske avstander.
Sosiála mediat, interneahtta, applikašuvnnat ja spillat sáhttet juksat buot ulbmiljoavkkuide beroškeahttá geográfalaš gaskkain.
Mulighetene innen IKT og teknologi er store også for samiske språk og vi vet at særlig barn og unge benytter seg mye av slike løsninger.
IKT ja teknologiija addet stuorra vejolašvuođat ja mii diehtit ahte erenoamážit mánát ja nuorat geavahit ollu dakkár čovdosiid.
Særlig om samisk barnehagetilbud og opplæring i grunnskolen Tilbud om samisk i barnehagen er avgjørende for å øke samiske språkbrukere.
Erenoamážit sámi mánáidgárdefálaldaga ja vuođđoskuvlaoahpahusa birra Sámegielfálaldat mánáidgárddis lea mearrideaddjin dasa ahte galget šaddet eanet sámi giellageavaheaddjit.
Samisk barnehagetilbud er med på å gi samiske barn med samisk som hjemmespråk en trygg oppvekst, hvor de kan gjøre seg forstått og selv også forstå språket som snakkes i barnehagen.
Sámi mánáidgárdefálaldat lea mielde addimin oadjebas bajásšaddama daidda sámi mánáide geain lea sámegiella ruovttugiellan nu ahte sii sáhttet gulahallat ja ieža maiddái ipmirdit dan giela mii geavahuvvo mánáidgárddis.
Barnehagene er også viktige i revitalisering av samiske språk, da samiskspråklige barnehagetilbud kan gi samiske barn språket, selv om samisk ikke er hjemmespråket.
Mánáidgárddit leat maid deaŧalaččat sámegielaid ođđasis ealáskahttimii go sámegielat mánáidgárdefálaldat sáhttá addit sámi mánáide gielaset ruovttoluotta, vaikke vel sámegiella ii leat ge ruovttugiellan.
Sametinget har som oppfølging av NOU 2016:18 Hjertespråket satt i gang et prosjekt kalt "Sámi mánát ođđa searvelanjain".
Sámediggi lea NAČ 2016:18 Váibmogiela čuovvuleapmin álggahan prošeavtta mii gohčoduvvo “Sámi mánát ođđa searvelanjain”.
Formålet med prosjektet er å løfte kvaliteten i samiske barnehager.
Prošeavtta ulbmil lea loktet sámi mánáidgárddiid kvalitehta.
NOU 2016:18 Hjertespråket foreslår å styrke samiske barns rett til samisk barnehagetilbud, og foreslår en lovendring i barnehageloven slik at kommunene er pliktig til å tilby samiske barn et samiskspråklig barnehagetilbud etter en sterk språkmodell.
NAČ 2016:18 Váibmogiella evttoha nannet sámi mánáid vuoigatvuođa sámi mánáidgárdefálaldahkii, ja evttoha láhkarievdadusa mánáidgárdelágas vai suohkaniin lea geatnegasvuohta fállat sámi mánáide sámegielat mánáidgárdefálaldaga nana giellamodealla vuođul.
Barn som i dag har samisk som hjemmespråk, og de som får opplæring i samiske språk, er fremtidens språkbærere.
Mánát geain dál lea sámegiella ruovttugiellan ja geat ožžot sámegieloahpahusa, leat boahtteáiggi giellaguoddit.
For å sikre språkenes fremtid er det derfor nødvendig å sikre at antall barn som har opplæring i og på samisk opprettholdes og økes.
Danne lea gielaid boahtteáiggi sihkkarastimii dárbu bisuhit ja eanedit daid mánáid logu geain lea oahpahus sámegielas ja sámegillii.
Det må også reguleres i lovverket at de barna som kan to eller flere samiske språk har rettighet til undervisning i flere samiske språk.
Ferte maid heivehit lágaid nu ahte dain mánáin geain sáhttet leat guokte dahje eanet sámegielat, lea vuoigatvuohta oahpahussii máŋgga sámegielas.
NOU 2016:18 Hjertespråket foreslår å endre opplæringsloven når det gjelder retten til opplæring i samisk språk slik at minstekravet på ti elever reduseres til tre elever.
NAČ 2016: Váibmogiella evttoha rievdadit oahpahuslága go guoská vuoigatvuhtii sámegieloahpahussii nu ahte dálá gáibádus ahte galget leat uhcimusat 1ogi oahppi, vuoliduvvo golmma oahppái.
Sametinget skal jobbe for å styrke rettighetene for samiske barn i barnehagen og grunnopplæring.
Sámediggi áigu bargat dainna ulbmiliin ahte nannet sámi mánáid vuoigatvuođaid mánáidgárddis ja vuođđooahpahusas.
Sametinget har i dag ansvaret for utviklingen av samiske læremidler for nord-, lule- og sørsamisk og ser behov for å rekruttere læremiddelforfattere i alle de samiske språkene.
Sámedikkis lea dál ovddasvástádus sámi oahpponeavvuid ráhkadeamis davvi-, julev- ja lullisámegielas ja oaidná dárbun rekrutteret oahpponeavvočálliid buot sámegielain.
Sametinget vil også jobbe for at rammetilskuddet til utvikling og tilpassing av samiske læremidler må økes.
Sámediggi áigu maiddái bargat dan ala ahte rámmadoarjja sámi oahpponeavvuid ráhkadeapmái ja heiveheapmái ferte lasihuvvot.
Behov for fagpersonell med kompetanse i samiske språk og kultur I mange fagsektorer er det behov for fagpersonell med kompetanse i samisk språk og kultur.
Dárbu fágaolbmuide geain lea gelbbolašvuohta sámi gielain ja kultuvrras Ollu fágasurggiin dárbbašuvvojit fágaolbmot geain lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras.
Blant annet viser Samiske tall forteller 9 (Johansen 2016) at situasjonen for lulesamisk lærersituasjon er prekær.
Earret eará čájeha Sámi logut muitalit 9 (Johansen 2016) ahte oahpaheaddjidilli julevsámegielas lea hui eahpesihkar.
Alderssammensetningen av lærere i alle språk viser at det om noen tiår vil bli enda større lærermangel.
Oahpaheddjiid ahkečoahkkádus buot gielain čájeha ahte muhtun logijagi geahčen lea oahpaheddjiid váili ain stuorát.
Sametinget tildeler stipend for studenter som tar barnehagelærerutdanning og grunnskolelærerutdanning.
Sámediggi juohká stipeanddaid daidda studeanttaide geat váldet mánáidgárdeoahpaheaddjioahpu ja vuođđoskuvlaoahpaheaddjioahpu.
Det er likevel viktig å prioritere ytterligere rekrutteringstiltak for samiskspråklige barnehage- og grunnskolelærere.
Dattetge lea deaŧalaš vuoruhit eanet rekrutterendoaibmabijuid sámegielat mánáidgárde- ja vuođđoskuvlaoahpaheddjiid várás.
NOU 2016:18 Hjertespråket synliggjør et behov for personell med kompetanse i samisk språk- og kultur innen helsesektor, barnehage, opplæring, politi og rettsvesen.
NAČ 2016:18 Váibmogiella oažžu ovdan dárbbu dakkár bargiide geain lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras dearvvašvuođasuorggis, mánáidgárddis, oahpahusas, politiijas ja riektelágádusas.
Også kommuner som skal tilby tjenester på samisk har behov for økt fagpersonell med samisk språk- og kulturkompetanse.
Maiddái dat suohkanat mat galget fállat bálvalusaid sámegillii, dárbbašit eanet fágaolbmuid geain lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras.
Ved manglende kompetanse i samiske språk blant helsepersonell benyttes det ofte tolk ved behov, men ordningen kan forbedres.
Dearvvašvuođabargiid váilevaš gelbbolašvuođa geažil sámegielas geavahuvvo dál dulka dárbbu mielde, muhto ortnet sáhttá buoriduvvot.
Tolkebehovet på samiske språk, og behovet for kompetente tolker gjelder i mange sektorer, som i rettsvesenet, og det er derfor behov å styrke tolkeutdanningen for samiske språk
Dulkadárbu lea stuoris sámegielain, ja máhtolaš dulkkat dárbbašuvvojit máŋgga suorggis, nu go riektelágádusas, ja danne ferte nannet dulkaoahpu sámegielain.
Ansvarsfordeling for samiske språk
Ovddasvástádusjuohku sámegielain
Ansvaret for samiske språk er fordelt mellom ulike departement, Sametinget, regionale- og kommunale organer og lokale institusjoner.
Ovddasvástádus sámegielain lea juogaduvvon gaskal iešguđet departemeanttaid, Sámedikki, regionála ja suohkanlaš orgánaid ja báikkálaš ásahusaid.
NOU 2016:18 Hjertespråket tar for seg svakhetene i dagens regelverk, mangel på ressurser, organisering og ansvarsfordeling for samiske språk.
NAČ 2016:18 Váibmogiella gieđahallá headjuvuođaid dálá njuolggadusaid, váilevaš resurssaid, organiseren ja ovddasvástádusjuogu sámegielaid ektui.
Utvalget foreslår å styrke Sametingets rolle med hensyn til samiske språk og de fremmer forslag på å etablere flere nye institusjoner.
Lávdegoddi evttoha nannet Sámedikki rolla sámegielaid ektui ja sii evttohit vuođđudit máŋga ođđa ásahusa.
Utvalget foreslår også en tydeliggjøring av tilsynsansvaret og et ombud med særlig ansvar for sameloven.
Lávdegoddi evttoha maiddái čielggadit bearráigeahččanovddasvástádusa ja ásahit áittardeaddji geas lea erenoamáš ovddasvástádus sámelágas.
Samiske språk går på tvers av landegrensene og styrking av samiske språk pågår i mer eller mindre grad i alle de fire landene.
Sámegielat geavahuvvojit riikarájáid rastá ja sámegielaid nannen čađahuvvo uhcit eanet buot njealji riikkas.
Et bredere samarbeid vil det kunne bidra til en effektivisering av språkarbeidet.
Buorebut ovttasbargu sáhtášii beavttálmahttit giellabarggu.
I noen områder er det allerede i dag et samarbeid, som for eksempel ved enkelte opplæringsinstitusjoner.
Muhtun sajiin lea juo ovttasbargu, ovdamearka dihte muhtun oahpahusásahusain.
Sametinget ser at etablert samarbeid over landegrensene kan videreutvikles og det bør legges til rette for å etablere flere samarbeidsprosjekter og koordinering av språktiltak over landegrensene.
Sámediggi oaidná ahte ásahuvvon ovttasbargu riikarájáid badjel sáhttá ovddiduvvot viidáseappot ja ahte berre láhččojuvvot dasa ahte ásahit eanet ovttasbargoprošeavttaid ja koordineret gielladoaibmabijuid riikarájáid badjel.
Rammebetingelser for samiske språk
Sámegielaid rámmaeavttut
Styrking og utvikling av samiske språk påvirkes av regelverket, tilgang på personale med riktig kompetanse, organisering av forvaltning og økonomiske rammevilkår.
Njuolggadusat, vejolašvuohta fidnet bargiid geain lea rivttes gelbbolašvuohta, hálddašeami organiseren ja ekonomalaš rámmaeavttut váikkuhit sámegielaid nannemii ja ovddideapmái.
Sameloven tredde i kraft i 1992, og har ikke blitt helhetlig revidert siden den gang.
Sámeláhka bođii fápmui 1992, ii ge dat leat ollislaččat ođasmahttojuvvon dan rájes.
Sameloven og andre relevante lovverk er foreslått endret og revidert i NOU 2016:18 Hjertespråket.
NAČ 2016:18 Váibmogiella evttoha rievdadit ja ođasmahttit sámelága ja eará guoskevaš lágaid.
Endringene i lovverket skal bidra til mer differensierte språkområder og at samiske språkrettigheter styrkes.
Láhkarievdadeamit galget váikkuhit eanet differensierejuvvon giellaguovlluid ja ahte sámi giellavuoigatvuođat nannejuvvojit.
NOU 2016:18 Hjertespråket synliggjør også et behov for tydeligere regelverk når det gjelder tilsyn og foreslår også å etablere et ombud.
NAČ 2016:18 Váibmogiella oainnusmahttá maiddái dá rbbu čielggasmahttit njuolggadusaid bearráigeahččama oktavuođas ja evttoha maiddái ásahit áittardeaddji.
Samisk språkreform
Sámedikki giellaođastus
Sametingets hovedmål for samiske språk er at samisk og norsk skal være likeverdige språk.
Sámedikki váldomihttomearri sámegielaid várás lea ahte sámegiella ja dárogiella galget lea ovttaárvosaš gielat.
Dette innebærer lik rett til bruk av samiske språk, like utviklingsmuligheter og likeverdige tjenester.
Dat mearkkaša seamma vuoigatvuohta geavahit sámegielaid, seamma ovdánanvejolašvuođat ja ovttaárvosaš bálvalusat.
Formålet med språkreformen er å skape en varig endring av ordninger, rutiner og rammeverk for samiske språk i Norge.
Áigumuš giellaođastusain lea oažžut bistevaččat rievdaduvvot ortnegiid, bargovugiid ja rámmaid sámegielaid várás Norggas.
Sametingets visjon er at hjertespråket i større grad høres, effektivisere, og samordne tiltak på alle nivåer i samfunnet.
Juksan dihtii mihttomeari lea dárbu organiseret, beavttálmahttit ja oktiiordnet doaibmabijuid buot servodatdásiin.
Det er nødvendig med tiltak både på brukernivå, i lokalsamfunnet og i storsamfunnet.
Doaibmabijut dárbbašuvvojit sihke geavaheaddjidássái, báikegottiide ja stuorraservodahkii.
Dette innebærer at det er behov for differensierte tiltak avhengig av hvilket samisk språk det er snakk om, hvilken kommune man bor i og hvordan språksituasjonen er i den aktuelle kommunen/regionen.
Dat mearkkaša ahte ferte earuhit doaibmabijuid dan vuođul guđe sámegielas lea sáhka, guđe suohkanis ássá ja mo guoskevaš suohkana/regiovnna gielladilli lea.
Målgrupper
Ulbmiljoavkkut
Målgruppen for språkreformen er særlig barn og unge, men også voskne språkbnrukere og potensielle fremtidige språkbrukere.
Giellaođastusa ulbmiljoavkun leat erenoamážit mánát ja nuorat, muhto maiddái rávisolbmot ja vejolaš boahttevaš giellageavaheaddjit.
Samiske institusjoner, samiske primærnæringer, private aktører og ulike offentlige institusjoner er aktuelle samarbeidspartnere.
Sámi ásahusat, sámi vuođđoealáhusat, priváhta oassálastit ja iešguđet almmolaš ásahusat leat guovdilis ovttasbargoguoimmit.
I forbindelse med språkreformen er det naturlig at vi ser nærmere på hvordan samiske institusjoner i større grad kan ta i bruk samisk språk, synliggjøre samisk språk eller ha samisk som hovedspråk.
Giellaođastusa oktavuođas lea geahčadit lagabui mo sámi ásahusat buorebut sáhttet geavahišgoahtit eambbo sámegiela, čalmmustahttigoahttit sámegiela dahje geavahišgoahtit sámegiela váldogiellan.
Tiltak vil bli igangsatt parallelt på ulike samfunnsområder og på ulike nivå, for slik å sette i gang prosesser som hører sammen og naturlig bygger på hverandre.
Doaibmabijut álggahuvvojit oktanaga iešguđet servodatsurggiin ja iešguđet dásiin, nu ahte dan láhkai álggahit proseassaid mat lunddolaččat gullet oktii.
Sametinget ønsker helhetlige og målrettet språkløft som skal bidra til å endre språksituasjonen i hele samfunnet.
Sámediggi háliida ollislaš ja ulbmillaš giellaloktema mii galgá leat mielde rievdadeamen gielladili olles servodagas.
Språkreformen igangsettes i nær samarbeid med aktuelle institusjoner og organisasjoner, samt i dialog med regjeringen.
Giellaođastus álggahuvvo lagas ovttasbarggus eará guovdilis ásahusaiguin ja organisašuvnnaiguin, ja gulahallamiin ráđđehusain.
For å nå målene med språkreformen legges det frem fire innsatsområder:
Juksan dihtii giellaođastusa mihttomeriid, ovddiduvvojit čuovvovaš áŋgiruššansuorggit:
INNSATSOMRÅDE 1: Synliggjøring og utvikling INNSATSOMRÅDE 2: Samisk språktilbud for barn og unge INNSATSOMRÅDE 3: Kompetanseheving og rekruttering INNSATSOMRÅDE 4: Samarbeid og rammebetingelser
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 1: Čalmmustahttin ja ovddideapmi ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 2: Sámi giellafálaldat mánáide ja nuoraide ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 3: Gelbbolašvuođalokten ja rekrutteren ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 4: Ovttasbargu ja rámmaeavttut
INNSATSOMRÅDE 1: Synliggjøring og utvikling
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 1: Čalmmustahttin ja ovddideapmi
Synliggjøring av samiske språk i det offentlige rom vil kunne bidra til å heve språkets status og gi økt kunnskap om samiske språk.
Sámegielaid Čalmmustahttin almmolaš sajiin sáhttá leat mielde loktemin giela stáhtusa ja máhtu sámegielaid birra. Sámegiella lea eanaš oktavuođain unnitlohkogiella.
For å styrke språkets status er det behov for at flere bruker, hører og ser språket i dagliglivet.
Nannen dihtii sámegiela stáhtusa fertejit eanebut geavahit, gullat ja oaidnit giela juohkebeaivválaš dilis.
Sametinget ønsker å legge fokus på å synliggjøre samiske språk i samfunnet ved hjelp av samarbeid med relevante aktører.
Sámediggi háliida ovttasbarggu bokte eará guoskevaš aktevrrain deattuhit sámegiela čalmmustahttima servodagas.
Målet er å få samiske språk synlig i flere institusjoner og organisasjoner som får støtte fra Sametinget, private bedrifter og aktører, og i kulturarrangementer og fritidsaktiviteter.
Mihttomearrin lea oažžut sámegielaid oidnosii eanet ásahusain ja organisašuvnnain mat ožžot doarjaga Sámedikkis, priváhta fitnodagain ja aktevrrain, ja kulturlágidemiin ja astoáiggedoaimmain.
Skilting og informasjon på samisk vil kunne bidra til å løfte det samiske språkets status.
Galben ja diehtojuohkin sámegillii loktešii sámegiela stáhtusa.
Synliggjøring av samiske stedsnavn vil være en viktig del av arbeidet med å synliggjøre samiske språk i samfunnet, og det er nødvendig at flere stedsnavn dokumenteres og tas i bruk.
Sámi báikenamaid Čalmmustahttin livččii deaŧalaš bargu oažžumis sámegielaid oidnot servodagas, ja dárbu lea duođaštit eanet báikenamaid ja daid váldit atnui.
Synliggjøring av samiske språk bør skje lokalt så vel som nasjonalt.
Sámegielaid Čalmmustahttin berre dáhpáhuvvat sihke báikkálaččat ja nationála dásis.
Samiske språk har rikt terminologi særlig knyttet til tradisjonelle fagområder som naturbruk, reindrift og duodji, mens det i andre områder som teknologi og IKT, kan mangle fagterminologi.
Sámegielain lea rikkis terminologiija erenoamážit dakkár árbevirolaš fágasurggiin go meahcásteamis, boazodoalus ja duojis, muhto teknologiija ja IKT surggiin fas sáhttá váilot fágaterminologiija.
Utvikling av de samiske språkene skal omfatte både synliggjøring og bruk av fagterminologien som finnes i fagområder som naturbruk, reindrift og duodji, men også godkjenning av ny terminologi samt normering av samisk skriftspråk.
Sámegielaid ovddideapmái gullá sihke dan fágaterminologiija čalmmustahttin ja geavaheapmi fágasurggiin nu go meahcásteamis, boazodoalus ja duojis, muhto maiddái ođđa terminologiija ovddideapmi ja sámi čállingiela normeren.
Det vil derfor være viktig at dette arbeidet organiseres gjennom et permanent organ med tilstrekkelige ressurser.
Danne lea deaŧalaš ahte dát bargu organiserejuvvo dakkár bistevaš orgána bokte mas leat doarvái resurssat.
Samiske språk, som pitesamisk, umesamisk og skoltesamisk har tidligere vært hverdagsspråk i de tradisjonelle språkområdene i Norge.
Dakkár sámegielat go bidumsámegiella, upmisámegiella ja nuortalašgiella leat ovdal leamaš juohkebeaivválaš giellan árbevirolaš giellaguovlluin Norggas.
Sametinget skal igangsette tiltak for å revitalisere språkene i Norge.
Sámediggi áigu álggahit doaibmabijuid ealáskahttin dihtii dáid gielaid Norggas.
Dette skal gjøres i tett samarbeid med de institusjoner og fagmiljøer som har kompetanse om disse språkene.
Dat galgá dahkkojuvvot lagas ovttasbarggus dáid ásahusaiguin ja fágabirrasiiguin main lea gelbbolašvuohta dáin gielain.
INNSATSOMRÅDE 2: Samisk språktilbud for barn og unge
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 2: Sámi giellafálaldat mánáide ja nuoraide
For at samiske språk skal kunne utvikles og fortsatt være bruksspråk i et moderne samfunn, vil Sametinget arbeide for økt produksjon av ulike typer media tilbud og samiskspråklig teknologiske verktøy.
Vai sámegielat galget sáhttit ovdánit ja ain geavahuvvot ođđaáiggi servodagas, áigu Sámediggi bargat dan ala ahte buvttaduvvojit eanet iešguđetlágan mediafálaldagat ja teknologalaš reaiddut
Språktiltak kan omfatte utvikling av digitale plattformer, applikasjoner og spill, da disse er av stor betydning for barns språkutvikling.
Gielladoaibmabijuide sáhttá maid gullat digitála vuođđolávddit, applikašuvnnat ja spillaid ovddideapmi, go dain lea stuorra mearkkašupmi mánáid giellaovdáneapmái.
Samiske medietilbud må utvikles, og de samiske språkene må synes og høres i større grad i medier.
Ferte ovddidit sámi mediafálaldagaid ja sámegielat galget oidnot ja gullot eanet mediain.
Andre medier som f.eks. YouTube er også av stor betydning for barns språkutvikling og er samtidig identitetsskapende.
Eará mediat, nu go YouTube, mearkkašit maid ollu mánáid giellaovdáneapmái ja leat seammás identitehtaduddjojeaddjit.
Sametinget skal ha en økt satsning på samiske språk i IKT-sammenheng, som for eksempel utvikling av programvare og utvikling av nyttige teknologiske verktøy.
Sámediggi ferte eanet áŋgiruššat sámegielaiguin IKT-oktavuođas, nu go prográmmagálvvuid ovddideamis ja ávkkálaš teknologalaš reaidduid ovddideamis.
Språkarenaer er viktig for språkets status og i språkopplæringen.
Giellaarenat leat deaŧalaččat giela stáhtusii ja giellaoahpahussii.
At samiske språk er en naturlig del innen sang, teater, musikk og litteratur kan også være med på å styrke samiskopplæringen.
Ahte sámegielat gullet lunddolaččat dakkár surggiide go lávlumii, teáhterii, musihkkii ja girjjálašvuhtii, sáhttá maid leat mielde nannemin sámegieloahpahusa.
Sametinget skal videreutvikle dagens språkarenaer, og legge til rette for at samiske språk bruker og er synlig i andre fritidsaktiviteter som tilbys barn og unge.
Sámediggi áigu viidáseappot ovddidit dálá giellaarenaid ja láhčit dasa ahte sámegielat geavahuvvojit ja leat oidnosis eará astoáiggedoaimmain mat fállojuvvojit mánáide ja nuoraide.
INNSATSOMRÅDE 3: Kompetanseheving og rekruttering
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 3: Gelbbolašvuođalokten ja rekrutteren
Det er behov for å styrke fagpersonell med kompetanse i samiske språk og kultur.
Ferte nannet fágabargiid gelbbolašvuođa sámi gielas ja kultuvrras.
Mangel på kompetanse og ressurser i kommunal forvaltning fører til mangelfulle tilbud for de samiskspråklige brukerne.
Gelbbolašvuođa ja resurssaid váili suohkanhálddahusain dagahit váilevaš fálaldagaid sámegielat geavaheddjiide.
Innenfor barnehage og opplæring er det et behov for flere samiskspråklige pedagoger.
Oahpahusas dárbbašuvvojit eanet sámegielat pedagogat ja mánáidgárdepedagogat.
Samtidig er det behov for flere samiskspråklig personell innenfor blant annet helsevesenet, rettsvesenet og samiske medier.
Seammás dárbbašuvvojit eanet sámegielat bargit earret eará dearvvašvuođasuorggis, riektelágádusas ja sámi mediain.
Sametinget vil jobbe for å rekruttere ungdom til å velge samiske språk i videregående opplæring, og rekruttere flere til studier i samiske språk og rekruttere samisktalende til pedagogiske studier samt andre aktuelle fagstudier hvor det er nødvendig med samisk kompetanse.
Sámediggi áigu bargat dainna ulbmiliin ahte rekrutterejuvvojit nuorat mat válljejit sámegielaid joatkkaoahpahusas, ja oažžut eanebuid lohkat sámegielaid ja rekrutteret sámegielagiid pedagogalaš oahpuide ja eará guovdilis fágaoahpuide gos dárbbašuvvo gelbbolašvuohta sámegielas.
INNSATSOMRÅDE 4: Samarbeid og rammebetingelser
ÁŊGIRUŠŠANSUORGI 4: Ovttasbargu ja rámmaeavttut
Samarbeid og samordning av språktiltak i samfunnet er viktig for å skape helhetlige tilbud for befolkningen.
Ovttasbargu gielladoaibmabijuiguin ja daid oktiiordnen servodagas lea deaŧalaš dasa ahte ovddidit ollislaš fálaldagaid álbmogii.
Samiske språk går over landegrensene, og en effektiv språkpolitikk innebærer et godt og konstruktivt samarbeid.
Sámegielat leat rádjerasttideaddjit, ja beaktilis giellapolitihkka mearkkaša buori ja konstruktiivva ovttasbarggu riikarájáid badjel.
Dagens prosjekter og samhandling over landegrensene bør videreutvikles, samtidig vil Sametinget ta initiativ for tettere samarbeid innen språkforvaltning og politikk.
Dálá prošeavttaid ja ovttasdoaibmama rastá riikarájáid berre ovddidit viidáseappot ja Sámediggi áigu váldit álgaga oažžun dihtii lagat ovttasbarggu giellahálddašeamis ja politihkas.
I forbindelse med språkreformen vil Sametinget se nærmere på hvordan samiske institusjoner i større grad kan ta i bruk samisk språk, synliggjøre samisk språk eller ha samisk som hovedspråk.
Giellaođastusa oktavuođas áigu Sámediggi geahčadit lagabui mo sámi ásahusat sáhttet geavahit sámegiela eanet, oainnusmahttit sámegiela ja geavahit sámegiela váldogiellan.
Sametinget vil legge fokus på å koordinerere og invitere til samarbeid mellom ulike institusjoner som jobber med samiske språk.
Sámediggi áigu deattuhit koordinerema ja bovdet ovttasbargui gaskal daid iešguđet ásahusaid mat barget sámegielaiguin.
NOU 2016: Hjertespråket identifiserer behov for revidering av flere lovverk som berører samiske språk.
NOU 2016: Váibmogiella identifisere dárbbu ođasmahttit máŋga sámegillii guoski lága.
Gode rammebetingelser, som lovverk, økonomi og ordninger, er en forutsetning for at samiske språk kan styrkes og videreutvikles.
Buorit rámmaeavttut, nu go lágat, ekonomiija ja ortnegat, leat eaktun dasa ahte sámegielaid sáhttá nannet ja viidáseappot ovddit.
En viktig del av språkreformen er å jobbe for å revidere lovverkene, styrke og effektivisere bruk av økonomiske ressurser og revidere dagens ombudsfunksjon.
Deaŧalaš oassi giellaođastusas lea bargat dan ala ahte ođasmahttit lágaid, nannet ja beavttálmahttit ekonomalaš resurssaid geavaheami ja ođasmahttit ja beavttálmahttit sámegielaid dálá ortnegiid.
Det er også behov for en gjennomgang av rolle og- ansvarsfordeling innen samiske språk.
Dárbu lea maiddái geahčadit rolla- ja ovddasvástádusjuogu sámegielain.
Dette innebærer også videreutvikling av eksisterende og/eller opprettelse av nye språkinstitusjoner.
Dat mearkkaša maiddái dálá giellaásahusaid viidáseappot ovddideapmi ja/dahje ođđa giellaásahusaid ásaheapmi.
Videre oppfølging
Viidásat čuovvuleapmi
Gjennom språkreformen vil Sametinget foreta en grundig gjennomgang av eksisterende språktiltak og igangsette nye språktiltak.
Giellaođastusa bokte áigu Sámediggi vuđolaččat guorahallat dálá gielladoaibmabijuid ja álggahit ođđa doaibmabijuid.
For å effektivisere språkpolitikken vil Sametinget implementere samisk språk i alle fagsektorer i Sametinget.
Beavttálmahttin dihtii giellapolitihka áigu Sámediggi implementeret sámegielaid buot fágasurggiide Sámedikkis.
Sametinget vil utarbeide et helhetlig språkløft på tvers av fagområder og nivåer, hvor tiltak henger sammen og bygger på hverandre.
Sámediggi áigu čađahit ollislaš giellaloktema fágasurggiid ja dásiid rastá vai doaibmabijut leat čadnojuvvon oktii ollašuhttet nuppi nubbi.