pere/sami_parallel huggingface dataset:
Offentlige arbeidsplasser er viktige for sysselsettingen i samiske områder , men Sametingets politikk bør ha fokus på etablering av privat næringsvirksomhet .
Almmolaš bargosajit leat dehálaččat sámi guovlluid barggolašvuhtii , muhto Sámedikki politihkas berre giddejuvvot fuomášupmi priváhta ealáhusdoaimmaid ásaheapmái .
I den grad Sametinget har mulighet til å påvirke etablering av offentlige arbeidsplasser bør Sametinget gjøre det .
Dan muddui go Sámediggi sáhttá váikkuhit almmolaš bargosajiid ásaheami , de berre Sámediggi dan dahkat .
Side 113 av 175
115 siidu 177 siiddus
Meldingen tar utgangspunkt i et variert næringsliv , og er ikke avgrenset til tradisjonelle samiske næringer .
Čilgehus vuolggahuvvo máŋggabealat ealáhusain , ii ge leat gáržžiduvvon árbevirolaš sámi ealáhusaide .
Sametingets næringspolitikk skal favne de områder som gir grunnlag for næringsutvikling , men som ikke forringer grunnlaget for å drive med tradisjonelle samiske næringer .
Sámedikki ealáhuspolitihkka galgá fátmmastit daid surggiid mat bidjet vuođu ealáhusovddideapmái , muhto mat eai bilit vuođu jođihit árbevirolaš sámi ealáhusaid .
Enhetlig forståelse av begrep i meldingen er en forutsetning for at meldingen skal være entydig .
Oktilis áddejupmi dán čilgehusa doahpagiin lea eaktun ahte čilgehus galgá leat čielggas .
Tradisjonelle samiske næringer er fiske , jordbruk , reindrift , duodji og utmarksnæringer eller kombinasjon av disse .
Árbevirolaš sámi ealáhusat leat guolástus , eanadoallu , boazodoallu , duodji ja meahcceealáhusat dahje dát lotnolasat .
Det er ulike oppfatninger av hva samisk reiseliv er for noe .
Leat máŋggalágan oaivilat dasa mii sámi mátkkoštanealáhus lea .
Noen foretrekker å bruke begrepet reiseliv i samiske områder .
Muhtimat válljejit atnit mátkkoštanealáhusa sámi guovlluin doahpaga .
I det begrepet vil for eksempel hotellkjeder i samiske områder inngå .
Dán doahpagii gullet ovdamearkka dihtii sámi guovlluid hoteallaovttastusat .
Vår definisjon på samisk reiseliv er reiseliv der samiske kulturelementer utgjør en sentral del av bedriftens virksomhet .
Min definišuvdna sámi mátkkoštanealáhussii lea mátkkoštanealáhus mas fitnodaga doaimmas leat sámi kulturoasit guovddáš oassin .
I meldingen brukes begrepet samiske kulturnæringer .
Čilgehusas adno sámi kulturealáhusaid doaba .
Regjeringen har i sin handlingsplan for kultur og næring definert begrepet .
Ráđđehus lea kultur- ja ealáhusdoaibmaplánastis defineren dán doahpaga .
I handlingsplanen defineres kulturnæringer som annonse- og reklamevirksomhet , arkitektur , bibliotek , museum , etc. , bøker , aviser , blader , etc. , design , film , foto , video , kunstnerisk virksomhet ( utøvende og skapende kunst , kunsthåndverk ) , musikk , TV og radio .
Doaibmaplánas definerejuvvojit kulturealáhusat nugo almmuhus- ja máinnusdoaimmat , arkitektuvra , girjerádjosat , museat , jna. , girjjit , aviissat , bláđet , jna. , designa , filbma , fotogovat , video , dáiddalaš doaibma ( doaimmaheaddji ja hutkkálaš dáidda , dáiddaduodji ) , musihkka , TV ja radio .
Det er imidlertid en glidende overgang mellom kulturnæringer og kulturbaserte næringer .
Lea datte njoalpegaska gaskal kulturealáhusaid ja kulturvuđot ealáhusaid .
Kulturnæringer fremstiller kulturelle produkter .
Kulturealáhusat ráhkadit kultuvrralaš buktagiid .
Kulturelle produkter utgjør stadig viktigere innsatsfaktor i næringsutviklingen .
Kultuvrralaš buktagat leat dađis dehálat vuoruhandahkki ealáhusovddideamis .
Der kulturelle produkter inngår velger kan slik næringsutvikling defineres som kulturbasert næringsutvikling eller kulturbaserte næringer .
Go ealáhusain leat kultuvrralaš buktagat , de sáhttá dákkár ealáhusovddideapmi definerejuvvot kulturvuđot ealáhusovddideapmin dahje kulturvuđot ealáhussan .
Der kulturelle produkter inngår i reiselivsvirksomheter bruker vi begrepet kulturbasert reiseliv .
Go kultuvrralaš buktagat gullet mátkkoštanealáhusdoaimmaide , de adno kulturvuđot mátkkoštanealáhusa doaba .
I denne meldingen avgrenser vi kulturnæringene til private bedrifter som fremstiller og selger kulturelle produkter i form varer eller tjenester i markedet .
Dán čilgehusas ráddjet kulturealáhusaid priváhta fitnodagaide mat ráhkadit ja márkaniin vuvdet kultuvrralaš buktagiid nugo gálvvuid dahje bálvalusaid .
Vi definerer disse virksomhetene i begrepet samiske kulturnæringer ; samisk annonse- og reklamevirksomhet , arkitektur , bøker , aviser , blader , etc. , design , film , foto , video , duodji , kunstnerisk virksomhet ( utøvende og skapende kunst , kunsthåndverk ) og musikk .
Dáid doaimmaid defineret sámi kulturealáhusaid doahpagii ; sámi almmuhus- ja máinnusdoaibma , arkitektuvra , girjjit , aviissat , bláđet , jna. , designa , filbma , fotogovat , video , duodji , dáiddalaš doaibma ( doaimmaheaddji ja hutkkálaš dáidda , dáiddaduodji ) ja musihkka .
Vi har valgt å utelukke blant annet TV , radio , museum og bibliotek da disse i hovedsak er finansiert gjennom offentlige midler .
Leat válljen čuoldit earret eará TV , radio , musea ja girjerádjosiid , go dát leat eanaš ruhtaduvvon almmolaš ruhtagálduin .
Meldingen legger vekt på innovasjoner og nyskaping .
Čilgehus deattuha innovašuvnnaid ja hutkkálašvuođa .
Sametinget velger å bruke den samme definisjonen på innovasjon som Regjeringen i St. meld. nr. 7 - Et nyskapende og bærekraftig Norge .
Sámediggi vállje atnit dan seamma definišuvnna innovašuvnnas go Ráđđehusa Sd. dieđ. nr. 7 - Et nyskapende og bærekraftig Norge .
Innovasjon er en ny vare , en ny tjeneste , en ny produksjonsprosess , anvendelse eller organisasjonsform som er lansert i markedet eller tatt i bruk i produksjonen for å skape økonomiske verdier .
Innovašuvdna lea ođđa gálvu , ođđa bálvalus , ođđa buvttadanproseassa , atnu dahje organisašunhápmi mii márkaniin lea almmuhuvvon dahje buvttadeamis váldon atnui ráhkadan dihtii ekonomalaš árvvuid .
Meldingsarbeidet er resultat av en prosess i Sametinget .
Čilgehusbargu lea proseassaboađus Sámedikkis .
Det er avholdt et arbeidsseminar der eksterne aktører ga innspill til meldingsarbeidet .
Bargoseminára lea dollon mas olggobeali doaimmaheaddjit bukte árvalusaid čilgehusbargui .
Det har vært en bred politisk debatt i Sametingsrådet og i Sametingets plenum .
Sámediggeráđis ja Sámedikki dievasčoahkkimis lea leamaš govda politihkalaš digaštallan .
Det er også holdt et seminar om næringsutvikling i plenum .
Dievasčoahkkimis lea vel dollon seminára ealáhusovddideami birra .
Rådet la fram Redegjørelse om næringsutvikling i sak 5/11 for plenum .
Ráđđi bijai ovdan 5/11 áššis dievasčoahkkimii Čielggadeami ealáhusovddideami birra .
Denne danner grunnlag for melding om næringsutvikling .
Dát lea vuođđun ealáhusovddideami čilgehussii .
Meldingen inneholder utfordringer , mål og strategier innen næringsutvikling .
Čilgehus sisttisdoallá ealáhusovddideami hástalusaid , mihttomeriid ja strategiijaid .
Årlige prioriteringer og tiltak skal komme fram i Sametingets budsjett og resultatoppnåelse i årsmeldingen .
Jahkásaš vuoruheamit ja doaibmabijut galget boahtit ovdan Sámedikki bušeahtas ja boađusjuksan fas jahkedieđáhusas .
Rammer Sametingsrådets politiske plattform og Sametingets budsjett Sametingsrådets politiske plattform danner grunnlaget for Sametingsrådets virke i valgperioden .
Rámmat Sámediggeráđi politihkalaš lávdi ja Sámedikki bušeahtta Sámedikki politihkalaš lávdi bidjá vuođu Sámediggeráđi válgaáigodaga doibmii .
Rådet innarbeider denne plattformen i forslag til budsjett .
Ráđđi čáhkada dán lávddi bušeahttaevttohussii .
Sametingets budsjett har vært førende for virkemiddelbruken innenfor næringsutvikling .
Sámedikki bušeahtta lea leamaš láidesteaddjin ealáhusovddideami váikkuhanomiid atnimii .
Budsjettet har ikke i samme grad tatt hensyn til den politiske virksomheten som virkemiddelbruken .
Bušeahtta ii leat seamma muddui váldán vuhtii politihkalaš doaimma go váikkuhanomiid atnima .
En stor del av Sametingets arbeid innen næringsutvikling er forvaltning av tilskudd .
Sámedikki árvovuođđu Sámi kultuvra ja sámi ealáhusat leat árbevirolaččat leamaš luonddu olis .
Side 114 av 175
116 siidu 177 siiddus
Samene har hentet levebrød og inntekt gjennom høsting av utmarksressurser , fiske , jordbruk og reindrift , som også har gitt råvarer til duodji og ulike videreforedlingsprodukter .
vuođđoávdnasiid duodjái ja máŋggalágan reidenbuktagiidda . Sápmelaččat leat ferten heivehit iežaset luondduvuđđui ja daid ođasmahtti riggodagaide mat ledje das birra .
Avhengighetsforholdet til naturen har formet den samiske kulturen .
Dehálaš árvun lea leamaš sáhttit ássat ja birget luonddus , maiddái maŋisbohttiide .
Sametinget mener det er viktig å videreføre verdisynet som ligger i bærekraftig høsting av naturens ressurser , og respektere livsgrunnlaget som vår kultur er avhengig av .
Sámediggi oaivvilda leat dehálažžan joatkit dainna árvooainnuin mii lea luondduriggodagaid ceavzilis ávkkástallamis , ja doahttalit eallinvuođu mas min kultuvra lea gitta .
Dette ligger til grunn for dagens og framtidas næringspolitikk .
Dát lea vuođđun dálá ja boahttevaš ealáhuspolitihkkii .
Næringstilpassingen i samiske områder har endret seg over tid , og vil endre seg i framtiden .
Sámi guovlluid ealáhusheiveheapmi lea nuppástuhtton áiggiid čađa , ja nuppástuhtto boahtteáiggis ge .
I dag er det tette bandet mellom næring og naturressurser svekket for mange , og primærnæringene er ikke så enerådende som før .
Dál lea máŋgasiidda láivun dat lagaš oktavuohta gaskal ealáhusa ja luondduriggodagaid , eai ge vuođđoealáhusat leat šat nu oktoráđálaččat go ovdal .
Denne kunnskapen holdes ikke ved like dersom den ikke brukes .
Dehálaš árvun lea seailluhit dan máhtu mii lea iešguđet ealáhusain .
Det er i dag en konkurranse om arealer .
Dát máhttu ii seailluhuvvo jus dat ii adno .
Mineralvirksomhet , veibygging , bolig- og hyttebygging og annen samfunnsaktivitet som kan begrense samiske næringer .
Mineráladoaibma , geaidnohuksen , viesso- ja bartahuksen ja eará servodatdoaibma sáhttet gáržžidit sámi ealáhusaid .
Sametinget ønsker økt verdiskaping uten at det går ut over verdiskapingen i samiske næringer .
Sámediggi dáhttu lassi árvoháhkama čuozakeahttá sámi ealáhusaid árvoháhkamii .
Likestilling og likeverd ligger til grunn for Sametingets virksomhet .
Ovttadássásašvuohta ja ovttaárvosašvuohta leat vuođđun Sámedikki doibmii .
Kvinner og menn skal ha de samme rettighetene , pliktene og mulighetene på alle samfunnsområder .
Nissoniin ja albmáin galget leat seamma vuoigatvuođat , geatnegasvuođat ja vejolašvuođat visot servodatsurggiin .
Sametinget ønsker at menn og kvinner skal ha lik rett til arbeid og likelønn , økonomisk likestilling og rett til full deltakelse i næringslivet og det samiske samfunnet .
Sámediggi dáhttu ahte albmáin ja nissoniin galgá leat seamma vuoigatvuohta bargui ja seamma bálkái , ekonomalaš ovttadássásašvuhtii ja vuoigatvuhtii dievas oassálastimii ealáhusain ja sámi servodagas .
Samisk næringstilpassing handler om tilpassing til naturgitte forhold , og også om tilpassing til endrede betingelser .
Sámi ealáhusheiveheapmi lea dan birra ahte heivehuhtto luondduviđá diliide , ja vel heivehuhttot nuppástuhtti eavttuide .
Den samiske befolkningen har tilpasset og utviklet seg uten å gi slipp på egen kultur .
Sámi álbmot lea heivehan ja rievdadan iežas guođekeahttá kultuvrras .
Den smidige og kreative holdningen til endring og omstilling er en viktig verdi i samisk næringsutvikling også i dag .
Dat njuovžilis ja hutkkálaš guoddu rievdadeapmái ja nuppástuhttimii lea dehálaš árvu dál ge sámi ealáhusovddideamis .
Sametingets rolle , ansvar og myndighet innen næringsutvikling Sametinget legger til rette for næringsutvikling i samiske områder .
Sámedikki sadji , ovddasvástádus ja váldi ealáhusovddideamis Sámediggi láhčá dili ealáhusovddideapmái sámi guovlluin .
Sametinget har engasjert seg i politikkutviklingen i de fleste næringer .
Sámediggi lea bargagoahtán eanaš ealáhusaid politihkkaovddidemiin .
I tillegg fordeler Sametinget årlig 35 millioner kroner i tilskudd til næringsutvikling .
Dasa lassin juohká Sámediggi jahkásaččat 35 miljon kruvnno doarjagiin ealáhusovddideapmái .
Sametinget har imidlertid ingen lovpolitisk makt , men har som mål å være en aktiv premissgiver i næringsutviklingen i samiske områder .
Sámedikkis ii datte leat makkárge láhkapolitihkalaš fápmu , muhto mihttomearrin lea leat doaibmi eaktoaddin sámi guovlluid ealáhusovddideamis .
I flere sammenhenger driver Sametinget en motkonjunkturpolitikk for å bevare det samiske verdigrunnlaget .
Máŋgga oktavuođain jođiha Sámediggi vuostálasti konjunkturpolitihka seailluhan dihtii sámi árvovuođu .
Disse tiltakene gjennomføres der Sametingets politikk ikke samsvarer med næringspolitikken fra sentrale myndigheter – for eksemepel innenfor fiskeriene .
Dát doaibmabijut čađahuvvojit dakko gokko Sámedikki politihkka ii vástit guovddáš eiseválddiid ealáhuspolitihkkii – ovdamearkka dihtii guolástusas .
Innenfor duodjinæringen har Sametinget derimot påtatt seg ansvaret med å utvikle næringen til en lønnsom næring .
Duodjeealáhusas lea Sámediggi datte váldán badjelasas ovddasvástádusa ovddidit ealáhusa gánnáhahtti ealáhussan .
Lover og konvensjoner En rekke lover og konvensjoner så som plan- og bygningsloven , reindriftsloven , jordloven , havressursloven , deltakerloven , Finnmarksloven og ILO-konvensjonen setter rammer for hvordan nærings- og samfunnsutviklingen skal være i samiske områder .
Lágat ja konvenšuvnnat Moanat lágat ja konvenšuvnnat nugo plána- ja huksenláhka , boazodoalloláhka , eanaláhka , mearrariggodatláhka , oassálastiláhka , Finnmárkoláhka ja ILO-konvenšuvdna bidjet rámmaid dasa mo ealáhus- ja servodatovdáneami sámi guovlluin galgá leat .
Bygningsloven setter blant annet krav til utbyggingsområder og konsekvensutredninger .
Huksenláhka bidjá earret eará gáibádusaid huksenguovlluide ja váikkuhusčielggademiide .
ILO inneholder bestemmelser om hvordan staten er pålagt å legge til rette for å sikre det materielle grunnlaget for samisk kultur .
ILO sisttisdoallá mearrádusaid dasa mo stáhta lea váguhuvvon láhčit dili sihkarastit sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođu .
Avtaler Sametinget har inngått flere typer avtaler som setter rammer for næringsutviklingsarbeidet .
Šiehtadusat Sámediggi lea dahkan máŋggalágan šiehtadusaid mat bidjet ealáhusovddidanbargui rámmaid .
Samarbeidsavtalene med fylkeskommunene inneholder i større eller mindre grad temaer om næringsutvikling .
Ovttasbargošiehtadusat fylkkagielddaiguin sisttisdollet uhcit eanet fáttáid ealáhusovddideami birra .
Sametinget har også en samarbeidsavtale med Innovasjon om næringsutvikling .
Sámedikkis lea vel ovttasbargošiehtadus Innovasjon Norgiin ealáhusovddideami birra .
Konsultasjonsavtalen med regjeringen fra 2005 har åpnet for nye arenaer som gjør det mulig for Sametinget å påvirke og synliggjøre behov i næringsutviklingsarbeidet i samiske områder .
Ráđđádallanšiehtadus ráđđehusain 2005 rájes lea rahpan ođđa arenaid mii sáhttiha Sámedikki váikkuhit ja oažžut oidnosii sámi guovlluid ealáhusovddidanbarggu dárbbuid .
EØS-avtalens regler om offentlig støtte Ved tildeling av virkemidler til næringslivet må Sametinget forholde seg til EØS .
Dát guoská erenoamážit mariidna ealáhusaide ja boazodollui mas Sámediggi jeavddalaččat ráđđádallá guovddáš eiseválddiiguin dakkár áššiin mat gusket sámi deaŧuide .
– avtalens regler om offentlig støtte .
Čoahkkingirjji čállit : Marit Ellen Mienna
– avtalens artikkel 61 forbyr som hovedregel offentlig støtte til næringslivet .
EEO-šiehtadusa 61 artihkal gieldá váldoregelin addit almmolaš doarjaga ealáhusaide .
Forbudet retter seg mot offentlige tiltak som gir økonomiske fordeler til bestemte bedrifter , grupper av bedrifter , visse sektorer eller geografiske områder .
Gielddus guoská almmolaš doaibmabijuide mat dagahit ekonomalaš ovdamuniid dihto fitnodagaide , fitnodatjoavkkuide , dihto surggiide dahje geográfalaš guovlluide .
Forbudet mot offentlig støtte er ikke absolutt .
Gielddus almmolaš doarjagiid hárrái ii leat vealtameahttun .
Det er gitt en rekke unntak fra det generelle forbudet mot offentlig støtte .
Moanat spiehkastagat leat addon dan dábálaš gildosis almmolaš doarjagiid hárrái .
I praksis er det vedtatt ulike regelverk som nedfeller betingelser for når ulike støttetiltak kan være forenlig med EØS .
Leat mearriduvvon máŋggalágan regelat mat bidjet eavttuid dasa guđe oktavuođain sáhttet sierranas doarjadoaimmat soahpat EEO-šiehtadusain .
Sametingets tidligere politiske vedtak Sametinget behandler jevnlig næringssaker som har betydning for politikkutviklingen i Sametinget – de fleste av disse er behandlet i plenum .
Sámedikki árabut politihkalaš mearrádusat Sámediggi meannuda jeavddalaččat dakkár ealáhusáššiid main lea mearkkašupmi Sámedikki politihkkaovddideapmái – ja dain leat eatnašat meannuduvvon dievasčoahkkimis .
I meldingene er det mye faktadokumentasjon som er nyttige i næringsutviklingsarbeidet .
Čilgehusain leat olu faktadieđut mat leat ealáhusovddidanbargui ávkkálaččat .
Foreliggende melding gir føringer for de årlige budsjettene .
Dát dieđáhusat bidjet jahkásaš bušeahtaide láidestusaid .
Nedenfor er det listet opp saker kronologisk som har prinsipiell betydning for næringsutvikling i samiske områder .
Vulobealde leat kronologalaččat čállán dakkár áššiid main lea prinsihpalaš mearkkašupmi sámi guovlluid ealáhusovddideapmái .
Sametinget behandlet kystfiskeutvalgets innstilling i sak 27/11 Retten til fiske i sjøsamiske områder .
Sámediggi meannudii Riddoguolástanlávdegotti árvalusa 27/11 áššis Vuoigatvuohta guolástit mearrasámi guovlluin .
Kystfiskeutvalgets arbeid ( NOU .
Riddoguolástanlávdegotti bargu ( NOU .
2008:5 ) er en oppfølging av Sametingets fiskerimelding av 2004 og Finnmarksloven .
2008:5 ) lea čuovvoleapmi Sámedikki 2004 guolástusdieđáhussii ja Finnmárkoláhkii .
Den 9. mai 2011 ble Fiskeri- og kystdepartementet og Sametinget enige om å lovfeste retten til fiske i virkeområdet for Sametingets søkerbaserte tilskudd til næringsutvikling ( STN .
Miessemánu 9. b. 2011 sohpe Guolástus- ja riddodepartemeanta ja Sámediggi láhkanannet vuoigatvuođa guolástit Sámedikki ohcanvuđot ealáhusovddidandoarjaga doaibmaguovllus ( STN .
– området ) .
– guovlu ) .
Sametinget legger til grunn historiske rettigheter for fiskerettighetens som i dag vil omfatte hele Finnmark og noen områder i Troms og Nordland .
Sámediggi bidjá vuođđun historjjálaš vuoigatvuođaid daid guolástanvuoigatvuhtii mii dál guoská olles Finnmárkui ja muhtin guovlluide Romssas ja Nordlánddas .
I plenumssak 10/10 behandlet plenum saken om utvidelse av virkeområdet for tilskudd til næringsutvikling .
10/10 dievasčoahkkináššis meannudii dievasčoahkkin ášši ahte galgá go viiddidit ealáhusovddidandoarjaga doaibmaguovllu .
Sistnevnte vil bli gjort i forbindelse med en egen sak til plenum om virkeområdet .
Dat maŋit ášši biddjo dievasčoahkkimii sierra ášši oktavuođas doaibmaguovllu birra .
Hovedavtalen for duodji ble vedtatt i 2005 .
Duoji váldošiehtadus dohkkehuvvui 2005:s .
Næringsavtalen forhandles årlig med Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi .
Ealáhusšiehtadus šiehtaduvvo jahkásaččat Sámiid Duodji riikkaservviin ja Duojáriid ealáhusservviin .
Sametingsrådet la fram en redegjørelse om duodji juni 2010 .
Sámediggeráđđi bijai ovdan čielggadeami duoji birra 2010 geassemánus .
En vesentlig endring i duodjipolitikken var en økt satsing på kultur i duodjinæringen .
Dehálaš nuppástus duodjepolitihkas lei ahte kultuvra vuoruhuvvo eanet duodjeealáhusas .
Næringsavtalen og den øvrige næringspolitikken innenfor duodji videreføres .
Ealáhusšiehtadus ja ealáhuspolitihkka muđui duoji hárrái jotkojuvvo .
Ved avtalen for 2011 ble avtalepartene enige om å ha en full gjennomgang av driftstilskuddsordningen .
2011 šiehtadallamis sohpe šiehtadallanbealit ahte galgá dievvasit geahčadit doaibmadoarjjaortnega .
Sametingets mineralveileder for undersøkelser og drift på mineralressurser ble vedtatt i sak 21/10 .
Sámedikki minerálabagadus minerálariggodagaid iskkademiide ja doaimmaide dohkkehuvvui 21/10 áššis .
Der heter det blant annet at ” Samene skal , gjennom Sametinget , kunne forhandle om undersøkelser og drift på mineralressurser for å kunne ta del i fordelene ved slik virksomhet ( … ) .
Das celko earret eará ahte ” Sápmelaččat galget , Sámedikki bokte , sáhttit šiehtadallat minerálariggodagaid iskkademiid ja doaimmaid hárrái vai sáhttet váldit oasi dákkár doaimmaid ovdamuniin ( … ) .
Slik virksomhet må samtidig skje i sameksistens med , og ikke til fortrengsel for tradisjonelle samiske næringer og tradisjonell samisk kulturbasert høsting . ”
Dákkár doaibma ferte seammás geavvat ovttas , ii ge duvdit eret árbevirolaš sámi ealáhusaid ja árbevirolaš sámi luondduvuđot meahcásteami . ”
Sametingsrådet fremmet en drøftingssak for plenum i sak 17/09 Tiltaksplan for trygging og utvikling av samiske bygder .
Sámediggeráđđi ovddidii ságaškuššanášši dievasčoahkkimii 17/09 áššis Doaibmabidjoplána sámi giliid suddjemii ja ovdánahttimii .
Rådet beskriver blant annet gjeldende politikk i de ulike næringene , og viser spesielt til at samiske områder er avhengige av sterke primærnæringer . ”
Ráđđi válddahallá earret eará iešguđet ealáhusaid gustojeaddji politihka , ja čájeha erenoamážit dasa ahte sámi guovllut leat nana vuođđoealáhusaid duohken . ”
Sametinget har gjennom sin virkemiddelpolitikk styrket samiske næringer , og derigjennom bidratt til stabil bosetting .
Sámediggi lea váikkuhanoapmepolitihkas bokte nannen sámi ealáhusaid , ja dan bokte stáđásmahttán ássama .
Sametingsrådet vil videreføre denne virkemiddelpolitikken ” . ”
Sámediggeráđđi áigu joatkit dáinna váikkuhanoapmepolitihkain ” . ”
Sametinget vil ( … ) arbeide for at kvinners rettsstilling og posisjon i primæringene styrkes og synliggjøres samtidig som at Møtesekretærer : Ellen Aina Eira
Sámediggi áigu ( … ) bargat dan ala ahte nissoniid riektedilli ja sadji vuođđoealáhusain nannejuvvo ja boahtá oidnosii seammás go ealáhusaid čálgoortnegat heivehuvvojit goappašiid sohkabeliide . ”
I meldingen konkluderer rådet med at Sametinget ikke kan lage noe samlet plan for bygdeutvikling , men at det er de enkelte lokalsamfunnene som selv tar fatt i sine utfordringer .
Čilgehusas čoahkkáigeassá ráđđi ahte Sámediggi ii sáhte ráhkadit makkárge oktasaš plána gilleovdánahttimii , muhto juohke báikegoddi dat ieš galgá dáid hástalusaid dustet .
I mai 2009 behandlet Sametingets plenum Sametingsrådets melding om samisk reindrift .
2009 miessemánus meannudii Sámedikki dievasčoahkkin Sámediggeráđi čilgehusa sámi boazodili birra .
I meldinga presenterer rådet hvilken overordnende målsetting sametingsrådet har i sitt reindriftspolitiske arbeid .
Čilgehusas ovdanbuvttii ráđđi makkár bajit mihttomearri sámediggeráđis lea boazodillepolitihkalaš barggustis .
Rådet vil bidra til å videreføre reindriften som en bærekraftig samisk næring , og å ivareta og sikre reindriftens kultur , språk , sedvaner og nedarvede rettigheter som viktige faktorer innen forvaltning og lovgivning .
Ráđđi áigu leat veahkkin joatkkihit boazodili ceavzilis sámi ealáhussan , ja fuolahit ja sihkarastit boazodili kultuvrra , giela , vieruid ja árbejuvvon vuoigatvuođaid dehálaš dahkkin hálddašeamis ja láhkaaddimis .
Dette innebærer en vektlegging av reindriftens tradisjonelle karakter som familiebasert næring og sikring av reindriftens arealer .
Dát mearkkaša deattuhit boazodili árbevirolaš mihtilmasvuođa bearašvuđot ealáhussan ja sihkarastit boazodili areálaid .
Meldinga omhandler reindrift som en essensiell språk- og kulturbærer og en viktig familiebasert primærnæring .
Čilgehus máinnaša boazodili mearkkašahtti giella- ja kulturguoddin ja dehálaš bearašvuđot vuođđoealáhussan .
Disse hovedelementene danner en helhetlig og overordnet politisk tilnærming i utformingen av reindriftspolitikken .
Dát váldooasit hábmejit oppalaš ja bajit politihkalaš lahkoneami boazodoallopolitihka hábmemis .
I meldingen går det fram at Sametinget vil ha større innflytelse i reindriftsforhandlingene .
Čilgehusas boahtá ovdan ahte Sámediggi áigu eanet váikkuhit boazodoallošiehtadallamiin .
Sametinget har ansvaret for å gjennomføre verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner og samisk reiseliv , som ble satt i gang i 2008 .
Sámediggi ovddasvástida čađahit lotnolasealáhusaid ja sámi mátkkoštanealáhusaid árvoháhkanprográmma , mii álggahuvvui 2008:s .
Målet med programmet er å skape levedyktige kombinasjonsvirksomheter .
Prográmma mihttomearrin lea ásahit birgejeaddji lotnolasdoaimmaid .
Plenum vedtok i sak 10/08 å prioritere utmarksnæringer og samisk reiseliv de første årene .
Dievasčoahkkin mearridii 10/08 áššis daid vuosttaš jagiid vuoruhit meahcceealáhusaid ja sámi mátkkoštanealáhusaid .
Programmet vil bli revidert annet hvert år .
Prográmma ođastuvvo juohke nuppi jagi .
Sametingsrådet lagde en melding om utvikling av utmarksnæringer som ble presentert for plenum i sak 65/07 .
Sámediggeráđđi ráhkadii čilgehusa meahcceealáhusaid ovddideamis , mii dievasčoahkkimii ovddiduvvui 65/07 áššis .
Meldingen inngår i verdiskapingsprogrammet .
Čilgehus gullá árvoháhkanprográmmii .
Både tradisjonell bruk og utmarksbasert turisme skal prioriteres .
Sihke árbevirolaš ávkkástallan ja meahccevuđot turisma galget vuoruhuvvot .
Sametinget evaluerte Samisk utviklingsfond ( SUF ) i 2008 i sak 45/08 Evaluering av Sametingets virkemidler til næringsutvikling .
Sámediggi árvvoštalai 2008:s Sámi ovddidanfoandda ( SUF . ) 45/08 áššis Sámedikki ealáhusovddideami várás váikkuhanomiid árvvoštallan .
Evalueringen omfatter perioden 2002 – 2006 .
Árvvoštallan fátmmasta 2002 – 2006 áigodaga .
I rapporten fremkommer at Samisk utviklingsfond er et fond for de små tiltak og at tilslagsprosenten er stor , idet to av tre søkere får støtte .
Raporttas boahtá ovdan ahte Sámi ovddidanfoanda lea foanda smávit doaibmabijuide ja ahte juolludanproseanta lea allat , go guovttis golmma ohccis ožžot doarjaga .
Informasjonsarbeid i forbindelse med fondet får gode skussmål .
Diehtojuohkinbargu foandda oktavuođas oažžu buori rámi .
Midlene fra fondet er nyttige , og mange prosjekter ville ikke blitt gjennomført uten denne støtten .
Foandda ruhta lea ávkkálaš , ja máŋga prošeavtta eai livčče čađahuvvon dán doarjaga haga .
Samarbeidet mellom Sametinget og andre finansiører fungerer bra .
Sámedikki ja eará ruhtadeaddjiid gaskasaš ovttasbargu doaibmá bures .
SUF utfyller andre finansieringsordninger og er i stand til å finansiere og prioritere områder som andre ikke kan .
SUF lea lassin eará ruhtadanortnegiid ja sáhttá ruhtadit ja vuoruhit dakkár surggiid maid earát eai sáhte .
SUF er i stand til å opptre som en utviklingsaktør , men potensialet er ikke fullt utnyttet .
SUF sáhttá leat ovddidandoaimmaheaddjin , muhto vejolašvuođat eai leat dievvasit ávkkástallon .
Søknader fra Indre Finnmark dominerer samtidig som mange andre kommuner , spesielt utenfor Finnmark er lavt .
Sis Finnmárkkus bohtet eanaš ohcamat , seammás go máŋgga eará gielddain , erenoamážit olggobealde Finnmárkku , eai olus oza .
Ved behandlingen av evalueringen vedtok plenum i sak 45/08 blant annet at det skal utarbeides overordnede næringspolitiske strategier .
Árvvoštallama meannudeamis mearridii dievasčoahkkin 45/08 áššis earret eará ahte galget ráhkaduvvot bajit ealáhuspolitihkalaš strategiijat .
I vedtaket heter det videre at tilskuddsmidlene skal bidra til å styrke kvinners deltakelse og likestilling i næringslivet .
Mearrádusas celko dasto ahte doarjjaruhta galgá veahkehit nannet nissoniid oassálastima ja ovttadássásašvuođa ealáhusain .
I Sametingsrådets miljø- og arealmelding Leve i landet på landets vis er naturbaserte næringer som reindrift , jordbruk og fiske omtalt særskilt .
Sámediggeráđi biras- ja areálačilgehusas Leve i landet på landets vis leat luondduviđá ealáhusat nugo boazodoallu , eanadoallu ja guolástus vásedin máinnašuvvon .
Vern av arealer og ressurser er viktige tiltak for å sikre forutsigbare vilkår og gode utviklingsmuligheter for disse næringene .
Areálaid ja riggodagaid gáhtten leat dehálaš doaibmabijut sihkarastin dihtii einnosteaddji eavttuid ja buriid ovddidanvejolašvuođaid dáid ealáhusaide .
Rådets målsetting i miljø- og arealpolitikken er å sikre et langsiktig , bærekraftig perspektiv i all forvaltning av ressurser og arealer .
Ráđi mihttomearrin biras- ja areálapolitihkas lea sihkarastit guhkesáigásaš , ceavzilis perspektiivva riggodagaid ja areálaid visot hálddašeamis .
Bruk av naturressurser , både fornybare og ikke-fornybare , kan bidra til å styrke og utvikle de samiske bosettingsområder .
Luondduriggodagaid ávkkástallan , sihke ođasmahtti ja ođasmahtekeahtes , sáhttá váikkuhit ahte sámi ássanguovllut nannejuvvojit ja ovddiduvvojit .
Et av tiltakene er å arbeide for en mineralvirksomhet som skjer i samsvar med internasjonal folkerett , og som ivaretar samiske rettigheter og interesser .
Okta doaibmabijuin lea bargat dakkár mineráladoaimma ovdii mii lea riikkaidgaskasaš álbmotrievtti mielde , ja mii fuolaha sámi vuoigatvuođaid ja deaŧuid .
Sametingsrådet la fram Sametingets jordbruks melding for plenum i sak 62/07 .
Sámediggeráđđi bijai ovdan Sámedikki eanadoalločilgehusa dievasčoahkkima ovdii 62/07 áššis .
Målet for jordbruksnæringen er å opprettholde det jordbruket vi har .
Eanadoalloealáhusa mihttomearrin lea doalahit dan eanadoalu mii dál lea .
Sametinget vil øke lønnsomheten i jordbruket , øke lokal videreforedling , utnytte utmarksressursene og regionalisere landbrukspolitikken .
Sámediggi áigu eanadoalus lasihit gánnáheami , lasihit báikkálaš reidema , ávkkástallat meahcceriggodagaid ja regionaliseret eanadoallopolitihka .
Sametinget vil ha større innflytelse i utformingen av landbrukspolitikken deriblant involvere seg mer i jordbruksforhandlingene .
Sámediggi áiggošii eanet váikkuhit eanadoallopolitihka hábmemis , earret eará leat eanet fárus eanadoallošiehtadallamiin .
Sametingets melding om fiske som næring og kultur i kyst- og fjordområdene ble behandlet i 2004 .
Sámedikki čilgehus guolástusa birra ealáhussan ja kultuvran riddo- ja vuotnaguovlluin meannuduvvui 2004:s .
Nærhets- og avhengighetsprinsippet ble innført som et førende prinsipp innenfor Sametingets satsing på marine næringer .
Lagašvuohta- ja sorjjasvuohtaprinsihppa álggahuvvui láidesteaddji prinsihppan Sámedikki mariidna ealáhusaid vuoruheamis .
Meldingen synliggjorde samenes historiske rettigheter til fiske , og var gjennom dette med på å legge viktige føringer og premisser i opprettelsen av Kystfiskeutvalget den 30. juni 2006 .
lei dán bokte bidjamin dehálaš láidestusaid ja eavttuid Riddoguolástanlávdegotti ásaheapmái geassemánu 30. b. 2006 . Máhttovuođđu ja dálá dilli Máhttovuođđu šaddá hástalussan go sámi guovlluid ealáhusovddideami strategiijaid galgá ráhkadit .
Innen reindrift og jordbruk er det rimelig god statistikk , og for jordbrukets del er statistikken basert på kommune- og fylkesnivå .
Boazodilis ja eanadoalus gal lea buorre statistihkka , ja eanadollui lea oassi statistihkas gieldda- ja fylkkadási vuođul .
Det finnes noe materiale for duodji .
Veahá ávdnasat leat duoji birra .
I forbindelse med duodjiforhandlingene utarbeides det årlig en økonomisk rapport som gir pekepinn på den økonomiske utviklingen for de som er med i duodjiregisteret .
Duodješiehtadusaid oktavuođas ráhkaduvvo jahkásaččat ekonomalaš raporta mii čájeha dan ekonomalaš rievdamii mii lea sis guđet leat duodjeregisttarii čálihuvvon .
For øvrig må man basere seg på generell statistikk for de ulike næringene .
Muđui ferte iešguđet ealáhusain atnit oppalaš statistihkaid .
Det finnes konjunkturbarometer for Nord-Norge som også angir trender og framtidsutsikter for næringslivet i hele landsdelen .
Davvi- Norgga hárrai gal leat konjunkturbaromehterat , mat vel muitalit sojuid ja mo boahttevuođas orro mannamin olles riikaoasi ealáhusaiguin .
Sametinget har fått utarbeidet en næringsanalyse for samiske områder ( Telemarksforskning 2010 ) .
Sámedikki ovddas lea ráhkaduvvon ealáhusanalysa sámi guovlluide ( Telemarksforskning 2010 ) .
Den viser utviklingen i 22 kommuner som er innenfor virkeområdet for Sametingets virkemidler til næringsutvikling .
Raporta lea ráddjejuvvon 22 gildii mat leat mielde Sámedikki ealáhusovddideami váikkuhangaskaomiid doaibmaguovllus .
Store kommuner som Sør-Varanger , Alta , Tromsø og Narvik der deler av kommunene er med i virkeområdet er trukket ut av analysegrunnlaget .
Stuorra gielddat nugo Mátta-Várjjat , Áltá , Romsa ja Narviika main gielddaoasit doaibmaguovllus mielde , leat analysavuođus sihkkojuvvon .
Analysen fra Telemarksforskning , Norut rapport 2010:11 og 2010:12 og tallmaterialet fra Statistisk sentralbyrå danner et viktig grunnlag i denne næringsmeldingen .
Telemarksforskninga analysa , Norut raporttat 2010:11 ja 2010:12 ja Statistisk sentralbyrå lohkoávdnasat bidjet dehálaš vuođu dán ealáhusčilgehussii .
Statistikk over bruken av midler til næringsutvikling Det finnes noe statistikk om utviklingen i næringslivet i samiske områder .
Statistihkka mo lea atnán ruđa ealáhusovddideapmái Veaháš statistihkka lea gávdnamis ahte mo sámi guovlluin leat ealáhusat ovddiduvvon .
Sámi allaskuvla har på grunnlag av tall fra Statistisk sentralbyrå utarbeidet en oversikt over næringslivet i samiske områder i 2009 - Samiske tall forteller .
Sámi allaskuvla lea Statistisk sentralbyrå ` loguid vuođul ráhkadan sámi guovlluid ealáhusaid várdosa jagis 2009 – Sámi logut muitalit .
Statistisk sentralbyrå utgir ei bok om samisk statistikk annet hvert år .
Statistisk sentralbyrå almmuha girjji sámi statistihka birra juohke nuppi jagi .
Ingen av disse viser ikke i tilstrekkelig grad den økonomiske utvikling i næringslivet i samiske områder .
Ii oktage dáin čájet doarvái bures sámi guovlluid ealáhusaid ekonomalaš ovddideami .
Samiske tall forteller har hatt mye fokus på primærnæringer i samiske områder .
Sámi logut muitalit lea gidden olu fuomášumi sámi guovlluid vuođđoealáhusaide .
Sametinget bevilger årlig tilskudd til næringsutvikling .
Sámediggi juolluda jahkásaččat doarjaga ealáhusovddideapmái .
Budsjett fastsettes av plenum .
Dievasčoahkkin dat mearrida bušeahta .
Fram til 2010 fordelte tilskuddsstyret midlene til næringsutvikling .
Gitta 2010 rádjai jugii doarjjastivra ruđa ealáhusovddideapmái .
Fra 2011 fordeler Sametingsrådet disse midlene .
2011 rájes juohká Sámediggeráđđi dán ruđa .
Side 118 av 175
120 siidu 177 siiddus
Tabell 1 Bruken av virkemidler til næringsutvikling fra 2006 til 2010 .
1. tabealla Mo atnán ruđa ealáhusovddideapmái 2006 rájes 2010 rádjai .
Fordelt etter næringer og formål 2006 2007 2008 2009 2010 Sum 9 002 7 333 7 452 6 375 Variert næringsliv 7 570 000 37 732 500 500 000 000 000 2 259 4 746 4 224 6 392 Marine næringer 3 404 000 21 025 000 000 000 000 000 4 230 6 947 5 104 4 707 Jordbruk 4 495 725 25 485 025 500 700 100 000 1 500 Etablererstipend 1 500 000 000 Næringskombinasj .
Juogaduvvon ealáhusaid ja ulbmiliid mielde 2006 2007 2008 2009 2010 Submi Máŋggalágan 9 002 7 333 7 452 6 375 7 570 000 37 732 500 ealáhusat 500 000 000 000 2 259 4 746 4 224 6 392 Mariidna ealáhusat 3 404 000 21 025 000 000 000 000 000 4 230 6 947 5 104 4 707 Eanadoallu 4 495 725 25 485 025 500 700 100 000 1 500 Álggahanstipeanda 1 500 000 000 3 375 5 054 6 326 Lotnolasealáh .
3 375 5 054 6 326 14 755 000 VSP 000 000 000 Utredningsprosj .
VSP 14 755 000 000 000 000 Guorahallanproš .
23 920 223 32 706 380 066 415 11 982 Duodjeinstituhtta 1 950 000 2 005 000 2 509 000 2 509 000 3 009 000 000 Duodjinæringen har fått mest støtte til ulike tiltak fra Sametinget .
066 415 11 982 Duodjeinstituhtta 1 950 000 2 005 000 2 509 000 2 509 000 3 009 000 000 Duodjeealáhus lea Sámedikkis ožžon eanemus doarjaga iešguđet doaimmaide .
Legger vi driftsstøtten til Duodjeinstituhtta til får duodjinæringen mer enn jordbruk og marine næringer til sammen .
Jus dasa vel lasiha Duodjeinstituhta doaibmadoarjaga , de oažžu duodjeealáhus eanet go eanadoallu ja mariidna ealáhusat oktiibuot .
De siste årene har den samlede støtten til duodjinæringen vært på 14,0 millioner kroner .
Maŋimuš jagiid lea ollislaš doarjja duodjeealáhussii leamaš 14,0 miljon kruvnno .
Det utgjør tredjeparten av all støtte til næringsutvikling .
Dát dahká goalmmádasa visot doarjagis ealáhusovddideapmái .
Det er den næringen hvor støtten har økt mest i løpet av fire års perioden .
Dát lea dat ealáhus mas doarjja lea lassánan eanemusat njealji jagi áiggis .
De største postene innenfor duodjinæringen er investerings- og utviklingstiltak , lærlingeordning , driftstilskudd til utøvere og driftsstøtte til organisasjonene .
Stuorámus poasttat duodjeealáhusas leat investeren- ja ovddidandoaibmabijut , oahpahalliortnet , doaibmadoarjja duojáriidda ja doaibmadoarjja servviide .
Støtten til variert næringsliv utgjør 26 % av all næringsstøtte og til jordbruket 18 % .
Visot ealáhusdoarjagis šaddá máŋggalágan ealáhusaide doarjja 26 % ja eanadollui fas 18 % .
Støtten til marine næringer har økt nesten med det dobbelte siden 2006 .
Doarjja mariidna ealáhusaide lea measta duppalaston 2006 rájes .
For øvrig varierer støtten til de ulike formålene fra år til år .
Muđui molsašuvvá doarjja iešguđet doaimmaide jagis nubbái .
Økningen fra 2007 til 2008 skyldes oppstart av verdiskapingsprogrammet for næringskombinasjoner og samisk reiseliv .
Lassáneapmi 2007 rájes 2008 rádjai lea lotnolasealáhusaid árvoháhkanprográmma ja sámi mátkkoštanealáhusaid álggaheami geažil .
Den regionale støtten til Interreg-prosjekter ble faset ut i 2009 og overtatt av fylkeskommunene .
Interreg-prošeavttaid regionála doarjja heaittihuvvui 2009:s , maid de fylkkagielddat válde badjelasaset .
I 2006 og 2007 er Interreg-tilskuddene inkludert i de fylkesvise fordelingene .
2006 ja 2007 leat Interreg-doarjagat fárus fylkkaid mielde juohkimis .
Disse er ikke tatt med for årene 2008 , 2009 og 2010 .
Dát eai leat 2008 , 2009 ja 2010 jagiin mielde .
Reiseliv kommer ikke fram i oversikten .
Mátkkoštanealáhus ii boađe ovdan dán várdosis .
Det inngår i variert næringsliv fram til 2007 .
Dat lea máŋggalágan ealáhusaid mielde gitta 2007 rádjai .
Fra 2008 inngår det i verdiskapingsprogrammet .
2008 rájes lea dat árvoháhkanprográmmas .
Tabell 2 Bruken av virkemidler til næringsutvikling .
121 siidu 177 siiddus 2. tabealla Ealáhusovddideami ruđa atnin .
Fordelt etter fylker Fylke 2006 2007 2008 2009 15 202 16 842 20 380 Finnmark 498 946 270 22 078 392 5 667 6 112 7 507 Troms 725 700 600 10 017 241 1 941 1 254 778 Nordland 000 000 000 1 942 800 1 114 1 087 171 781 Resten av landet 000 000 000 315 Adm. kostn 229 duodji 410 23 925 25 526 28 836 Sum 223 056 870 34 819 748
Juogaduvvon fylkkaid mielde Fylka 2006 2007 2008 2009 15 202 16 842 20 380 Finnmárku 498 946 270 22 078 392 5 667 6 112 7 507 Romsa 725 700 600 10 017 241 1 941 1 254 778 Nordlánda 000 000 000 1 942 800 1 114 1 087 171 781 Riika muđui 000 000 000 315 Háld . golut 229 duodji 410 23 925 25 526 28 836 Submi 223 056 870 34 819 748
147 954 Hovedparten av midlene har gått til ulike tiltak i Finnmark .
Submi 98 347 377 37 643 351 7 111 261 4 622 837 229 410 147 954 236
I snitt for de siste fire årene er 66 % av støtten gått til dette fylket .
Gaskamearálaččat dan maŋimuš njealji jagis lea 66 % doarjagis juolluduvvon dán fylkii .
I 2009 fikk søkere fra Kautokeino kommune rundt femte parten av all næringsstøtte fra Sametinget .
2009:s ožžo Guovdageainnu suohkana ohccit sullii viđádasa Sámedikki visot ealáhusdoarjagis .
Troms har fått fjerde parten av støtten i fire års perioden .
Romsa lea ožžon njealjádasa doarjagis njealji jagi áiggis .
Befolkningsutvikling er en viktig indikator på hvordan samfunnsutviklingen er i de ulike regionene .
Sámi guovlluid olmmošlogu rievdan Veahkadatovdáneapmi lea dehálaš indikatoran dasa mo servodatovdáneapmi lea iešguđet guovlluin .
Både negativt fødselsoverskudd og utflytting er årsakene til denne nedgangen .
Sihke negatiivva riegádusbadjebáza ja fárren leat sivat dán njiedjamii .
Befolkningsnedgangen i det samiske området har vært langt sterkere enn i alle de tre nordligste fylkene .
Veahkadatnjiedjan sámi guovlluin lea leamaš sakka garrasat go visot dan golmma davimus fylkkain .
Troms har økt siden 1997 , mens Nordland og Finnmark har snudd nedgang til vekst i de siste årene .
Romssas lea lassánan 1997 rájes , ja Nordlánddas ja Finnmárkkus lea daid maŋimuš jagiid njiedjama jorgalahttán lassáneapmái .
Ved å splitte opp befolkningsutviklingen i de samiske områdene vil det være mulig å se om det er kommuner som peker seg ut i positiv eller negativ retning .
Sámi guovlluin ain njiedjá . Jus sámi guovlluid veahkadatovdáneami háddje , de sáhttá oaidnit ahte leat go dihto gielddat buori dahje heajos guvlui mannamin .
Figuren nedenfor viser rangeringen blant landets 430 kommuner .
Vulobeale govus čájeha man vuorus leat riikka 430 gieldda .
Tallene til venstre er kommunens rangering med hensyn til folketallsveksten i perioden .
Gurutbeale logut leat gielddaid vuorut dan áigodaga olmmošlogu lassáneami ektui .
Side 120 av 175
122 siidu 177 siiddus
Figur 3 : Prosentvisk endringen i folketallet fra 2000 til 2010 .
2. govus : Proseanttaid mielde nuppástus olmmošlogus 2000 rájes 2010 rádjai .
Telemarksforskning 2010 Det er ganske stor variasjon i befolkningsutviklingen mellom de 22 kommunene .
Telemarksforskning 2010 Hui stuorra erohus lea veahkadatovdáneamis dan 22 gieldda gaskkas .
De fleste kommunene har hatt nedgang i folketallet i 10-årsperioden .
Eanaš gielddain lea olmmošlohku njiedjan 10-jahkeáiggis .
De eneste kommunene som har økt folketallet er Sørreisa og Storfjord .
Áidna gielddat main olmmošlohku lea lassánan , lea Ráisavuotna ja Omasvuotna .
Loppa er den kommunen i landet som har hatt størst befolkningsnedgang etter 2000 .
Láhppi lea dat gielda riikkas gos lea leamaš eanemus veahkadatnjiedjan maŋŋil 2000 .
Gamvik har hatt fjerde størst nedgang .
Gáŋgaviika lea njealjádin njiedjama dáfus .
Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at befolkningstallet i samiske kommuner har sunket med 20 % de siste 25 årene fra 55 442 i 1985 til 44 684 i 2009 .
Statistisk sentralbyrå ` logut čájehit ahte veahkadatlohku sámi gielddain leat njiedjan 20 %:in daid maŋimuš 25 jagiin 55 442 rájes 1985:s ja 44 684 rádjai 2009:s .
Ovennevnte statistikk omfatter ikke sørsamiske områder .
Bajábeale statistihkka ii siskkil máttasámi guovlluid .
Tabell 3 viser befolkningsutviklingen i utvalgte kommuner i sørsamisk område .
3. tabealla čájeha veahkadatovdáneami máttasámi guovllu válljejuvvon gielddain .
Utviklingen i de mindre kommunene i sørsamisk område er den samme som i de øvrige samiske kommunene .
Máttasámi guovllu uhcit gielddaid ovdáneami lea seamma go daid eará sámi gielddain .
Størst tilbakegang er det i Røyrvik kommune med over 15 % .
Eanemus njiedjan lea Ráuroviikka gielddas mas lea badjel 15 % .
Det er ulike faktorer som fører til variasjon i utviklingen i folketallet over tid .
Nuppástus % -7,8 -15,8 -8,8 -11,5 -9,6 Máŋggalágan dahkkit dat áiggi čađa molsašuhttet olmmošlogu rievdama .
Figur 3 viser innvandring , fødselsoverskudd og flytting det siste tiåret .
3. govus čájeha maŋimuš logi jagi sisafárrema , riegádusbadjebáhcaga ja eretfárrema .
Side 121 av 175
123 siidu 177 siiddus
Figur 3 : Fødselsoverskudd , netto innvandring og netto innenlandsk flytting i årene 2000 – 2009 i det samiske området , antall personer .
3. govus : Riegádusbadjebáza , netto sisafárren ja netto fárren riikka siste 2000 – 2009 jagiin sámi guovlluin , galle olbmo .
Telemarksforskning 2010 Figur 3 viser at de samiske områdene hadde et positivt fødselsoverskudd i år 2000 .
Telemarksforskning 2010 3. govus čájeha ahte sámi guovlluin lea leamaš buorre riegedusbadjebáza jagis 2000 .
Siden den tid har fødselsoverskuddet vært negativt med tiltagende tendens .
Dan rájes lea riegádusbadjebáza leamaš njieddji lassi sojuin .
Innvandring fra andre land til området har til dels motvirket effekten av den negative netto flytting innenlands og fødselsoverskuddet .
Sisafárren eará riikkain dán guvlui lea muhtin muddui váikkuhan vuostá njieddji netto fárrema riikka siste ja riegádusbadjebáhcaga .
Det er hovedsaklig unge som flytter ut .
Eanaš nuorat dat fárrejit eret .
Det vil si de som kunne ha gitt fødselsoverskudd .
Namalassii guđet livčče sáhttán dagahit riegádusbadjebáhcaga .
De samiske områdene har en endring i alderssammensettingen hos befolkningen som avviker fra landet forøvrig .
Sámi guovlluin lea veahkadaga ahkečoahkádusas dakkár nuppástus mii spiehkasta riikkas muđui .
For landet som helhet synker andelen av befolkningen under 30 år .
Riikkas oppalaččat njiedjá vuollel 30 jahkásaš veahkadaga oassi .
Dette utviklingstrekket er imidlertid langt sterkere for de samiske områdene , og gir både samfunnsmessige og i næringsmessige utfordringer .
Dánlágan ovdáneapmi lea datte sakka garrasat sámi guovlluin , mii hásttuha sihke servodatlaččat ja ealáhuslaččat .
Tabell 4 Endring i alderssammensetting i samiske områder , SSB 2010 1990 1995 2000 2005 Alder 0-19 28 % 26 % 25 % 25 % 20-39 29 % 29 % 27 % 25 % 40-59 22 % 24 % 27 % 28 % Over 60 21 % 21 % 21 % 23 %
4. tabealla Ahkečoahkádusa nuppástus sámi guovlluin , SSB 2010 1990 1995 2000 2005 Ahki 0-19 28 % 26 % 25 % 25 % 20-39 29 % 29 % 27 % 25 % 40-59 22 % 24 % 27 % 28 % Badjel 60 21 % 21 % 21 % 23 %
Tabell 3 viser at i 1990 var 57 % av befolkningen under 40 år .
3. tabealla čájeha ahte 1990:s ledje veahkadagas 57 % vuollel 40 jahkásaččat .
I 2009 var den sunket til 46 % .
2009:s dat lei njiedjan 46 %:i .
En befolkning med høy alderssammensetting vil ventelig oppleve fødselsunderskudd og synkende befolkningstall om ikke innvandringen kan kompensere for dette .
Dakkár veahkadat mas lea alla ahkečoahkádus vásiha várra riegádusvuollebáhcaga ja njieddji veahkadatlogu jus sisafárren ii eastat dán .
For næringslivet gir dette store utfordringer .
Ealáhusaide šaddá dát stuorra hástalussan .
Når gjennomsnittsalderen går oppi en kommune vil det føre til større behov for eldreomsorg .
Go muhtin gielddas lassána gaskamearreahki , de dárbbašuvvo eanet boarrásiidfuolahus .
Den vil kreve større andel av den tilgjengelige arbeidskraften , noe som særlig vil påvire tilgangen på arbeidskraft .
Dat dalle gáibida stuorát oasi dan bargofámus mii lea fidnemis , mii erenoamážit váikkuha bargofámu háhkama .
For næringslivet oppfattes ofte arbeidskraften fra de mellom 20 – 39 år som særlig attraktiv .
Ealáhusain adno dávjá bargofápmu gaskal 20 – 39 jahkásaččain hui geasuheaddjin .
Det er i den gruppen potensialet for nyskaping og nyetableringer er størst .
Dán joavkkus dat leat stuorámus vejolašvuođat hutkkálašvuhtii ja ásahemiide .
Når det gjelder hvor stor andel av befolkningen som bor i spredtbygde strøk er den dobbelt så høy i samiske områder sammenlignet med øvrige områder nord for Saltfjellet .
Dan dáfus ahte man stuorra oassi veahkadagas ássá boaittobeliin , de lea dat guovtti geardde dan mađe sámi guovlluin go daid eará guovlluin davábealde Sáltoduoddara .
I følge tall fra Samisk statistikk bor nær 70 % av befolkingen i samiske områder i spredtbygde strøk , mens 30 % i øvrige områder .
Sámi statistihka mielde ásset lagabui 70 % sámi guovlluid álbmogis boaittobeliin , dan ektui go 30 % fas daid eará guovlluin .
Det forholdet vil ha stor betydning for hvordan rammene for virkemidler skal fordeles .
Dán goris lea stuorra mearkkašupmi dasa mo váikkuhanoapmerámmat galget juogaduvvot .
Utfordringene med å etablere virksomheter i grisgrendte områder er mye større enn i folketette områder hvor blant annet markedsforholdene må betraktes som atskillig bedre .
Vuođđoealáhusdoaimmain ođđa ealáhusaide Geahčadettiin iešguđet ealáhusaid ovddideami daid maŋimuš jagiid , de oaidná mo sodju lea ovddasguvlui jus seamma rámmaeavttut gustojit .
Side 122 av 175
124 siidu 177 siiddus
Figur 4 : Antall arbeidsplasser i ulike bransjer i 2000 , og endringene fra 2000 til 2009 .
4. govus : Galle bargosaji leat iešguđet surggiin 2000:s , ja nuppástusat 2000 rájes 2009 rádjai .
Telemarksforskning 2010 Figur 4 viser utviklingen i antall sysselsatte i de ulike næringene .
Telemarksforskning 2010 4. govus čájeha ovddideami das galle barggolačča leat iešguđet ealáhusain .
I perioden fra 2000 til 2009 økte antall arbeidsplasser innen handel , tjenesteyting , bygg og anlegg og forlag , media og kultur .
2000 rájes 2009 rádjai goarkŋui bargosadjelohku gávppašeamis , bálvalusain , huksemis ja rusttegiin ja lágádusain , mediain ja kultuvrras .
Både primærnæringene , industrien og hotellnæringene tapte arbeidsplasser .
Sihke vuođđoealáhusat , industriija ja hoteallaealáhusat fas masse bargosajiid .
Primærnæringene utgjorde 19 % av næringslivet i samiske områder i 2009 og i landet utgjorde disse 4 % .
Vuođđoealáhusat dahke 19 % ealáhusain sámi guovlluin 2009:s ja riikkas dat fas dahke 4 % .
Primærnæringene har fortsatt stor betydning for samiske områder både med tanke på arbeidsplasser og betydningen for samisk kultur .
Vuođđoealáhusain lea ain stuorra mearkkašupmi sámi guovlluide sihke bargosajiid ja sámi kultuvrra mearkkašumi dáfus .