pere/sami_parallel huggingface dataset:
Derfor er det viktig at Sametingene snarest tar opp saken med respektive lands politiske myndigheter for å sikre at en fremtidig medieskatt utformes slik at den også kan bidra til etablering og drift av et uavhengig samisk mediehus.
Danne lea deaŧalaš ahte sámedikkit farggamusat ovddidit ášši iežaset riikka politihkalaš eisseválddiide sihkkarastin dihte ahte boahttevaš mediavearru hábmejuvvo nu ahte maiddái sáhttá váikkuhit sorjjasmeahttun sámi mediaviesu ásaheami ja doaimma farggamusat.
Vi utfordrer Sametingene og Samisk Parlamentarisk Råd til å ta tak i dette snarest.
Mii hástalit sámedikkiid ja Sámi Parlamentáralaš Ráđi farggamusat bargagoahtit áššiin.
Vi utfordrer også Sametingene og Samisk Parlamentarisk Råd snarest å kartlegge på hvilken måte selvbestemmelse kan styrkes når det gjelder trykte medier og på hvilken måte trykte medier kan styrkes og utvikles på et fellessamisk fundament.
Mii hástalit maid sámedikkiid ja Sámi Parlamentáralaš Ráđi farggamusat kártet guđe láhkái iešmearrideami sáhttá nannet deaddiluvvon mediaid ektui ja guđe láhkái deaddiluvvon mediaid sáhttá nannet ja ovddidit oktasaš sámi vuođuin.
Forslag 10: Støtteerklæring til Vest-Papua Sametingets plenumsledelse har møtte Mama Yoseph’s delegasjon som kommer fra øya Vest-Papua.
Evttohus 10: Oarje Papua doarjjacealkámuš Sámedikki dievasčoahkkin jođihanovdagoddi lea deaivvadan Mama Yosepha delegášuvnnain geat bohtet Oarje Papua sullos.
Bakgrunn: Bakgrunnen for møtet var at Office of Contemporary Art, Norway hadde invitert denne delegasjonen til avslutningen av utstillingsåpningen «Let the river flow» i begynnelsen av juni.
DUOGÁŠ: Duogáš deaivvadeapmái lei Office of Contemporary Art, Norway geat ledje bovden dán delegašuvnna “Let the river flow” čájáhusráhpan loahpaheami oktavuođas geassemánu álggogeahčen.
Da ble det arrangert et avslutningsseminar der blant annet Vest-Papua-delegasjonen fremførte sine utfordringer med hensyn til inngrep.
Dalle lágiduvvui loahpahanseminára gos earet eará Oarje Papua delegašuvdna ovdanbukte iežaset hástalusaid sisabahkkemiid ektui.
Nå: I den forbindelse ba Vest-Papua folkets representant om et møte med Sametinget for å fortelle om sine erfaringer.
DÁL: Dán oktavuođas de bivde Oarje Papua álgoálbmot ovddasteaddjit čoahkkima Sámedikkiin muitalan dihtii iežaset vásáhusaid birra.
Mama Yoseph Alomang representerer Amungme folket som tradisjonelt eier det landet hvor det uten tillatelse fra folket er etablert gruvevirksomhet.
Mama Yosepha Alomang ovddasta ge Amungme álbmoga geat leat dat árbevirolaš oamasteaddjit dán eatnamis gosa leat ásahan ruvkedoaimmaid lobikeahttá álgoálbmogiin.
Freeport-McMoRan Grasberg -gruven er verdens største gull- og kobbergruve, og Rio Tinto -gruppen eier 40 % av aksjene.
Freeport-McMoRan Grasberg ruvki lea máilmmi stuorámus golle- ja veaikeruvki, ja 40% daid ossosiin oamastuvvojit Rio Tinto joavkkus.
Vest-Papua ble tvunget under Indonesia i 1963, etter at de var lovet selvstendighet etter å ha vært under Nederlands kolonistyre.
Oarje Paupa bággejuvvui Indonesia vuollásažžan 1963’as, maŋŋá go sidjiide lohpiduvvui iešstivrejupmi maŋŋá go Nederlánda lei sin stivren koloniijan.
I dag har Indonesiske myndigheter forbudt det meste av informasjonen og nyhetene om Vest-Papua, og de eneste eksterne representantene som får komme dit er troende.
Odne eanaš dieđut ja ođđasat Oarje Papua birra leat gildojuvvon Indonesia eiseválddiiguin, ja áidna olggobeale ovddasteaddjit geat dohko besset leat oskuovddasteaddjit.
Delegasjonen til Vest-Papua fortalte om store maktovergrep og alvorlige brudd på menneskerettighetene. · Drap · Migrasjon: Innvandrere som har som mål å gjøre urbefolkningen til mindretall · Rasediskriminering · Matsikkerhet Mama Yoseph Alomang har selv blitt arrestert av politiet 18 ganger og har også sittet i fengsel.
Oarje Papua delegašuvdna muitalii stuorra veahkaválddálašvuođa birra ja duođalaš olmmošvuoigatvuođarihkkumiid birra: - Goddimat - Migrašuvdna: Sisafárrejeaddjit geaid ulbmil lea dahkat álgoálbmogiid unnitlohkun - Nállevealaheapmi - Borramuš sihkarvuohta Mama Yosepha Alomang lea ieš váldon gitta bolesiin 18 geardde ja lea maid čohkkán giddagasas.
En gang satt hun en måned i en konteiner og en annen gang satt hun en måned på do med kloakk opp til knærne.
Oktii son čohkkái mánu kontaineris ja nuppi mánu son fas čohkkái hivssegis gos lei kloáhkka čippiid rádjái.
Det ødela øynene hennes.
Dát billistii su čalmmiid.
På Vest-Papua er drap på urbefolkningen ganske vanlig, og de har også begynt å bli kalt apekatter.
Oarje Papus leat goddaleamit álgoálbmogiin oalle dábálačččat, ja sin leat maid álgán gohčudit ábogáhttun.
Der blir mennesker drept på grunn av bagateller.
Doppe goddojit olbmot duššiid dihtii.
FRAMOVER: Nå prøver urbefolkningen på Vest-Papua å finne fredelige og demokratiske måter å komme ut av denne udemokratiske situasjonen som de er i nå.
OVDDASGUVLUI: Dál oarje Papua álgoálbmogat leat ohcamen ráfálaš ja demokrahtálaš vugiid mo beassat eret dan eahpe demokrahtálaš dilis gos sii leat dál.
Derfor ber de verdenssamfunnet om hjelp: 1. C-24, å fremme sin sak for FNs avkoloniseringskomite.
Danne bivdet sii máilmmiservvodagas veahki dása: 1. C-24, ON’a dekoloniseren komiteii ovddidit iežžaset ášši.
Fristen for dette er året 2020, når komiteen kan be FNs generalforsamling om å sette Vest-Papua på listen over områder som skal avkoloniseres.
Dás lea áiggemearri jagi 2020, goas komitea sáhta bivdit ON’a dievasčoahkima bidjat Oarje Papua listui gouvlui mat galget dekoloniserejuvvot.
FORSLAG: Sametingets plenumsmøte ber sametingsrådet om å støtte urbefolkningen på Vest-Papua sitt mål om å bli representert på C-24, FNs avkoloniseringskomite.
2. Ođđa álbmotjienasteapmi EVTTOHUS: Sámedikki dievasčoahkkin bivdá sámediggeráđi doarjut Oarje Papua álgoálbmogii áigumuša beassat ovddastuvvot C-24, ON’a dekoloniseren komiteas.
Sametingets plenumsmøte ber sametingsrådet om også å fremme saken for norske myndigheter med tanke på å fremme Vest-Papuas selvstendighet på en demokratisk og fredelig måte.
Sámediggi dievasčoahkin maid bivdá sámediggerađi norgga eiseváldii ektui loktet ášši ja bivdit ahte Oarje Papuas iešheanálašvuohta ovddiduvvo demokráhtalaš ja ráfalaš vugii mielde.
Det medfører også at det på Vest-Papua gjennomføres en ny folkeavstemming med bakgrunn i FNs New York -avtale (1962).
Ja dat mieltisbukta maid ahte Oarje Papuas čađahuvvo ođđa álbmotjienasteami ONà New York soahpamuša vuođul (1962).
MER INFORMASJON: Yale law scool og Human Rights Watch Asia (overvåking av menneskerettigheter i Asia) har samlet mer informasjon om Vest-Papua.
EANET DIEĐUT: Eanet dieđuid Oarje Papua birra leat čohkken Yale láhka skuvla (law school) ja Asia Olmmošvuoigatvuođaid goziheapmi (Human Rights Watch).
Saken påbegynt 12.06.18 kl. 16.05 Plenumledelsens innstilling: Nye saker 1 - 10 sendes til sametingsrådet for behandling.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 12.06.18 dii. 16.05. Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus: Ođđa áššit 1 - 10 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
SP - vedtak: Nye saker 1 - 10 sendes til sametingsrådet for behandling.
DC - Mearrádus: - Ođđa áššit 1 - 10 sáddejuvvojit Sámediggeráđđái meannudeapmái.
Saken avsluttet 12.06.2018 kl. 17.45
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 12.06.2018 dii. 17.45
Ášši/Sak 026/18
Ášši 026/18
Sametingets plenum - 026/18 Spørsmål 1: Forsøksordning fovaltning av kongeørn I 2016 ba Stortinget om, etter lengre press fra næringen, at det skulle igangsettes ei forsøksordning på forvaltning av ørn på Fosen og i Troms.
Sámedikki dievasčoahkkin - 026/18 Gažaldat 1: Geahččalanortnet gonagasgoaskinhálddašeamis 2016:s bivddii Stuoradiggi, maŋŋil go ealáhus lei guhká vuorjan, ahte ferte biddjot johtui geahččalanortnet goaskinhálddašeamis Fosenis ja Romssas.
Uttak av ørn før skader skjer var ett av hovedelementene i ordningen.
Gonagasaid jávkadeapmi ovdal go dat dahket vahágiid, lei okta váldoáššiin ortnegis.
NINA ønsket å igangsette ett 5-årig forskningsprosjekt før en igangsatte ordningen.
NINA háliidii bidjat johtui 5-jagi dutkanprošeavtta ovdal go bidjet johtui ortnega.
Mener Sametingsrådet at en må ha kunnskapsinnhenting og viten om tradisjonell kunnskap før en kan igangsette prosjektet.
Oaivvilda go Sámediggeráđđi ahte ferte vuos viežžat máhtu ja dieđuid árbevirolaš máhtu birra ovdal go prošeakta sáhttá biddjot johtui?
Spørsmål 2: Rovdyr Rovdyr: I rådets beretning under «rovdyr», fremkommer det at klima –og miljøvernminister Ola Elvestuen sier følgende: «Når det gjelder tiltaket som går ut på implementering av erfaringsbasert kunnskap viser ministeren til dialogen som Sametinget har med Miljødirektoratet.
Gažaldat 2: Boraspiret Boraspiret: Ráđi dieđáhusas “boraspiret” vuolde boahtá ovdan ahte dálkkádat- ja birasgáhttenministtar Ola Elvestuen dadjá: “Mii guoská doaimmaide maid ulbmil lea sajustit vásihanvuđot máhtu, čujuha ministtar gulahallamii mii Sámedikkis lea Birasdirektoráhtain.
«-Hva består denne dialogen mellom Sametinget og Miljødirektoratet i?
” Man birra lea gulahallan gaskkal Sámedikki ja Birasdirektoráhta?
Spørsmål 3: Grenseoverskridende skole I Sápmi Sametinget har et prosjekt på gang;
Gažaldat 3: Rájárasttildeaddji oktasašskuvla Sámis Sámedikkis lea prošeakta;
Grenseoverskridende skolesamarbeid i Sápmi.
Rájárasttildeaddji skuvlaovttasbargu Sámis.
Prosjektet er aktuell bl.a. I forbindelse med oppfølging av “Váibmogiella”, I forbindelse med fagfornying på skoler og I forbindelse med revidering av opplæringsloven.
Prošeakta lea áigeguovdil earret eará “Váibmogiella” -čuovvoleapmái, skuvllaid fágaođasmahttimis ja oahpahuslága revideremis.
Formålet med prosjektet er å etablere en felles sameskole mellom to stater.
Prošeavtta mihttomearri lea ásahit guovtti stáhta gaskka oktasaš sámeskuvlla.
Sirma skole og Utsjoki skole har hatt felles opplæring I over 20 år.
Sirpmá skuvla ja Ohcejohnjálmmi skuvllas leamašan oktasaš oahpahus badjel 20 jagi.
I 2011 har Sámi allaskuvla gjennomført undersøkelser av samarbeidet.
Sámi Allaskuvla lea guorahallan ovttasbarggu jagi 2011.
I fjor har Sametingets arbeidsgruppe vært I drift, og på våren skulle det komme en rapport som viser veien videre.
Mannan jagi lea Sámedikki bargojoavku doaibman, ja giđa mielde galggai boahtit raporta mii čielggada mo dál viidáset.
Av ulike årsaker er denne rapporten ennå ikke ferdigstilt.
Iešguđet sivaid geažil ii leat dát raporta vel válmmas.
Kommunene hvor disse skolene ligger, venter ennå på denne rapporten, og arbeidet har tile n viss grad stoppet opp på grunn av dette.
Suohkanat masá dát skuvllat gullet, leat vuordimin dán raporta, ja bargu lea muhtin muddui bisánan dan duohkai justa dál.
Sirma skole, som er en av skolene som er I dette samarbeidet, er truet nedlagt på grunn av kommunens økonomi.
Sirpmá skuvla, nubbi dan guovtti skuvllain geat bargaba ovttas, áito heaittihuvvot suohkana ekonomiija dihtii.
Kan Sametingsrådet fortelle om status på denne saken, og om hvordan vi ser for oss den videre prosessen I å virkeliggjøre forventningen om å få etablert en felles samisk skole, et felles Sápmi?
Sáhttá go ráđđi muitalit mo stáhtus lea áššis, ja mo oaidnit proseassa viidáset duohtan dahkat áigumuša ásahit oktasaš sámeskuvla, oktasaš Sápmi?
Spørsmål 4: Reindriftsstyre og oppnevning NRL landsmøtet som ble avholdt i Karasjok 8.-9. juni gjorde et vedtak angående oppnevning av nytt reindriftstyre.
Gažaldat 4: Boazodoallostivra ja nammadeapmi NBR jahkečoahkkin mii dollojuvvui Kárášjogas geassemánu 8.-9. b. dahke mearrádusa ođđa boazodoallostivrra nammadeami ektui.
Vedtaket går ut på at NRL gjør en henvendelse til Sametinget og Landbruks og Matdepartementet for å få til et midlertidig fungerende Reindriftsstyre.
Mearrádusas daddjojuvvo ahte NBR váldá oktavuođa Sámedikkiin ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeanttain oažžun dihte boazodoallostivrra mii sáhtášii doaibmat gaskaboddosaččat.
Hvordan vil Sametingsrådet forholde seg til og eventuelt følge opp dette vedtaket gjort av NRL.
Maid áigu Sámediggi dáinna NBR mearrádusain dahkat ja mo áigu vejolaččat dan čuovvulit.
Spørsmål 5: Samisk helsepark Helse Nord har av sentrale myndigheter fått tildelt ansvaret for etablering og oppfølging av Samisk helsepark.
Gažaldat 5: Sámi dearvvašvuođasiida Davvi dearvvašvuohta lea guovddáš eiseváldin ožžon ovddasvástádusa álggahit ja čuovvulit Sámi dearvvašvuođasiidda.
Samiske fagmiljøer skal involveres i arbeidet.
Sámi fágabirrasat galget oasálastit barggus.
Helse Nord har delegert utførelsen av dette videre til et et underliggende helseforetak.
Davvi dearvvašvuohta lea bivdán sin vuollásaš dearvvašvuođaásahusa bargat dáinna.
Árja ser med bekymring at tilbudet til samiske pasienter ikke prioriteres i arbeidet med samisk helsepak.
Árja ballá fálaldagat sámi buhcciide eai vuoruhuvvo sámi dearvvašvuođasiidda barggus.
Árja har fått signaler fra samiske fagfolk at det underliggende foretaket ikke vektlegger det nasjonale perspektivet samisk helsepark skal ha.
Sámi fágaolbmot leat dovddahan Árjái ahte dat vuollásaš ásahus ii ane deaŧalažžan dan nationála perspektiivva mii sámi dearvvašvuođasiiddas galgá leat.
Prosessen med opprettelsen av samisk helsepark er nødt til å ivareta en reell samisk medvirkning og medbestemmelse. 1. Hva har Sametingsrådet gjort for å sikre og fremskynde etableringen av Samisk helsepark?
Sámi dearvvašvuođasiidda álginproseassas ferte vuhtii váldit ahte sámit galget beassat leat mielde váikkuheame ja mearrideame 1. Maid lea Sámediggi bargan sihkkarastit ja ovddidit Sámi dearvvašvuođasiidda ásaheami?
2. Hva har Sametingsrådet gjort for å sikre samisk medvirkning og medbestemmelse? 3. Ser Sametingsrådet at Samisk helsepark bør være organisert annerledes og ikke være underlagt Finnmarkssykehuset?
2. Maid lea Sámediggi bargan sihkarasit vuoi sámit besset váikkuhit ja leat mielde mearrideamis 3. Lea go Sámediggeráđis dat oaidnu ahte Sámi dearvvašvuođasiida berrešii leat eará ládje organiserejuvvon ja ii ge leat Finnmárkku buohcciviesu vuollásaš?
Spørsmål 6: Samisk helsepark Under valgkampen høsten 2017 var det stort fokus på helsetjenester.
Gažaldat 6: Sámi dearvvašvuođasiida Maŋimus válgagiččuin 2017 čavčča lei ollu fokus dearvvašvuođabálvalusaide.
Etableringen av Samisk helsepark er viktig for å utvikle gode helsetjenester til den samiske befolkningen.
Sámi dearvvašvuođasiidda ásaheapmi lea dehálaš ovddidandihte buriid dearvvašvuođabálvalusaid sámi álbmogii.
Hva gjør Sametingsrådet for å få realisert Samisk helsepark?
Maid bargá Sámediggeráđđi Sámi dearvvašvuođasiidda ásaheami olis?
Saken påbegynt 12.06.18 kl. 17.50 Votering Det ble ikke votert over saken.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 12.06.18 dii. 17.50 Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
SP - vedtak: Behandling av saken avsluttet 12.06.18 kl. 18.30
DC - Mearrádus: Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 12.06.2018 dii. 18.30
Ášši/Sak 027/18
Ášši 027/18
Sametingrådets redegjørelse om samisk litteratur 2018
Sámedikkiráđi čilgehus sámi girjjálašvuođa birra 2018
Arkivsaknr. 18/2603
Áššenr. 18/2603
Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om samisk litteratur.
Sámediggi lea ságaskuššan Sámediggeráđi čilgehus sámi girjjálašvuođa birra.
Redegjørelsen er vedlagt protokollen.
Čielggadeapmi lea mielddusin beavdegirjjis
Sametingets plenum - 027/18
Sámedikki dievasčoahkkin - 027/18
Saken åpnet 12.06.18 kl. 18.35, debatten fortsetter 15.06.18 Votering Det ble ikke votert over saken.
Ášši álggahuvvui 12.06.18 dii. 18.35. Debáhtta jotkojuvvui 15.06.18 dii. 09.00 Jienasteapmi Dán áššis ii jienastuvvon.
SP - vedtak: Sametinget har drøftet Sametingsrådets redegjørelse om samisk litteratur.
DC - Mearrádus: Sámediggi lea ságaskuššan Sámediggeráđi čilgehus sámi girjjálašvuođa birra.
Behandling av saken avsluttet 15.06.18 kl. 10.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 15.06.2018 dii. 10.05
Ášši/Sak 028/18
Ášši 028/18
Ášši/Sak 004/18
Ášši 004/18
Plan og finanskomiteen Dato: 29.05.2018-31.05.2018
Plána ja finansalávdegoddi 29.05.2018-31.05.2018
Sametingets reviderte budsjett 2018
Sámedikki 2018 reviderejuvvon bušeahtta
Arkivsaknr. 18/2253
Áššenr. 18/2253
Sametingets reviderte budsjett for 2018 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
Sámedikki 2018 reviderejuvvon bušeahtta lea dohkkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Plan og finanskomiteen - 004/18
Plána ja finansalávdegoddi - 004/18
PFK - vedtak: Sametingets plan- og finanskomite har behandlet sak 28/18 Sametingets revidert budsjett 2018.
Álgu: Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea gieđahallan ášši 28/18 Sámedikki 2018 reviderejuvvon bušeahtta.
Forslag 1 Thomas Åhren, NSR, fremmet forslaget.
Evttohus 1 Thomas Åhrén, NSR, ovddidii evttohusa.
Forslag fra Norske samers riksforbund (NSR) Aili Guttorm, Runar Myrnes Balto, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti og Thomas Åhren og Senterpartiets Nancy Porsanger Anti.
Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) miellahtut Aili Guttorm, Runar Myrnes Balto, Tor Gunnar Nystad, Karen Anette Anti, Thomas Åhren ja Guovddášbellodaga miellahttu Nancy Porsanger Anti evttohus:
Tilleggsforslag til rådets innstilling: Ny siste setning i tekst under 5.7.1 Sametinget skal gå i dialog med Tana Kommune for å sikre videre drift av grenseskolesamarbeidet.
Lassi evttohus ráđi árvalussii: Ođđa maŋimuš cealkka tekstii čuoggá 5.7.1 vuolde Sámediggi galgá ságastallagoahtit Deanu gielddain sihkkarastin dihtii viidáset doaimma rádjaskuvlaovttasbarggus.
Tilleggsforslag til rådets innstilling:
Lassi evttohus ráđi árvalussii:
Kap. 8.3.6 Samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner – direkte tilskudd Várdobáiki - direkte tilskudd I henhold til Sametingets budsjett 2018 gis det ikke direkte tilskudd til Vilgesvárre over ordningen for
Kap. 8.3.6 Sámi kulturviesut ja kulturgaskkustanásahusat – njuolggo doarjja Várdobáiki – njuolggo doarjja Sámedikki 2018 bušeahta ektui addojuvvo njuolggo doarjja Vilgesvárrái kulturviesuid ja kulturgaskkustanásahusaid ortnegis.
Under forutsetning at Vilgesvárre og Várdobáiki har underskrevet en formell samarbeidsavtale om at Várdobáiki overtar forvaltningen av Vilgesvárre museum.
Dainna eavttuin ahte Vilgesvárri ja Várdobáiki leat vuolláičállán formála ovttasbargošiehtadusa das ahte Várdobáiki váldá badjelasas Vilgesvári musea hálddašeami.
En formell samarbeidsavtale er nå underskrevet.
Formála ovttasbargošiehtadus lea dál vuolláičállojuvvon.
Bevilgningen til Várdobáiki økes derfor med kr 200 000 til forvaltning av Vilgesvárre museum.
Danne lasihuvvo juolludus Várdobáikái 200 000 ruvnnuin Vilgesvári musea hálddašeapmái.
Posten økes med kr 200 000.
Postii lasihuvvo 200 000 ru.
Følgende forslag i rådets innstilling strykes:
Čuovvovaš evttohus ráđi árvalusas sihkkojuvvo:
Kap. 9 Kulturminnevern strykes i rådets innstilling.
Kap. 9 Kulturmuitosuodjleapmi sihkkojuvvo ráđi árvalusas.
Forslag 2 Synnøve Søndergaard, Arbeiderpartiet, fremmet forslaget.
Evttohus 2 Synnøve Søndergaard, Bargiidbellodat, ovddidii evttohusa.
Forslag fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen og Synnøve Søndergaard.
Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (BB) miellahtut Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen ja Synnøve Søndregaard evttohus:
Erstatter rådets innstilling: Oppfølging av samiske rettigheter, arealer og ressurser (styrkning på 1,08 millioner i revidert) Sametinget må i større grad jobbe over flere områder for å ivareta samiske rettigheter.
Dát evttohus boahtá ráđi evttohusa sadjái: Sámi vuoigatvuođaid, areálaid ja resurssaid čuovvuleapmi (1,08 miljon ru lasáhus reviderejuvvon bušeahtas) Sámediggi ferte eanet bargat ollu surggiiguin fárrolaga sámi vuoigatvuođaid goziheami oktavuođas.
Sametinget må følge opp dette arbeidet framover og samtidig se ting i sammenheng.
Sámediggi ferte čuovvulit dán barggu ovddas guvlui ja seammás geahččat áššiid fárrolaga.
Områdene areal, rettigheter, kulturminner, fiskeri, reindrift, jordbruk og utmarksbruk henger nøye sammen når det gjelder våre rettigheter.
Suorggit nugo areálat, vuoigatvuođat, kulturmuittut, guolástus, boazodoallu, eanadoallu ja meahccedoallu gullet lávga oktii go guoská min vuoigatvuođaide.
Sametinget må i større grad samordne og styrke dette arbeidet, gjennom: · å legge hovedansvaret for dette til et rådsmedlem · å bygge opp kompetanse internt istedenfor å bevilge støtte Sametinget har kompetanse og ressurser til å utføre et slikt arbeid selv.
· bidjat váldoovddasvástádusa dás muhtun ráđđelahttui · buoridit gelbbolašvuođa siskkáldasat dan sadjái go juolludit doarjaga Sámedikkis lea gelbbolašvuohta ja resurssat dahkat dákkár barggu ieš.
Det er også nødvendig å opprette en stilling som særlig tar seg av rettigheter innen marine- næringer og arealer.
Lea maiddái dárbu ásahit virggi mas erenoamážit lea ovddasvástádus mariidnaealáhusain ja areálain.
Det er viktig at man har fokus på arbeid i team og utveksling av kompetanse innenfor de ulike fagfeltene, særlig når det gjelder areale rettigheter.
Deaŧalaš lea bidjat fokusa team bargui ja gelbbolašvuođa lonuhallamii iešguđege fágasurggiid siskkobealde, erenoamážit go guoská areálarivttiide.
Disse medlemmene konstaterer at Sametinget ikke har fokus på næringspolitikk, noe som er sterkt beklagelig.
Dát lahtut oidnet ahte Sámedikkis ii leat fokus ealáhuspolitihkkii, ja dat lea hui váidalahtti.
Allerede ved behandling av budsjett 2018, påpekte medlemmene at budsjettposten med midler til Sametingets plenum, er underbudsjettert;
Juo 2018 bušeahttameannudeami oktavuođas, čujuhedje lahtut dasa ahte bušeahttapoasta mas leat ruđat Sámedikki dievasčoahkkimii, lea beare vuos bušeterejuvvon.
posten ble ikke økt med ca 1 million kroner for 2018, til tross for at det ble økt med en komiteuke for 2018.
Postii ii lasihuvvon sullii miljovdna ruvnno 2018 ovdii, vaikko lasihuvvui okta lávdegoddevahkku 2018:i.
Disse medlemmene ser med bekymring på at Sametinget bevisst underbudsjetterer for ikke å signalisere at man faktisk bevilger mer penger til internt arbeid.
Dáid lahtuid mielas lea vahát go Sámediggi mieleavttus bušetere unnit goluid čiehkandihte ahte duođas juolluda eanet ruđa siskkáldas bargguide.
Forslag 3: Ronny Wilhelmsen, Arbeiderpartiet I sametingsrådets redegjørelse om samisk litteratur Punkt 3.2.1 står det henvisning til Sametingets avtale med Salas.
Evttohus 3 - Áirras Ronny Wilhelmsen, Bargiidbellodat Sámediggeráđi čilgehusas sámi girjjálašvuođa birra čuokkis 3.2.1 čujuhuvvo Sámedikki šiehtadussii Sálasiin.
SALAS har sendt e.post med dokumentasjon på inngått avtale.
SÁLAS lea sádden e-poasta mas duođaštuvvo ahte lea dahkkon šiehtadus.
Vi forutsetter at avtalen følges opp med tilstrekkelig bevilgning til forlagene.
Mii eaktudit ahte šiehtadus čuovvuluvvo doarvái juolludusain lágádusaide.
Resterende midler under 8.4.3 Tilskudd til utvikling og fremming av litteratur-direkte tilskudd beholdes som søkerbasert.
Loahppajuolludus 8.4.3 čuoggás Doarjja ovddidit ja ovdánahttit girjjálašvuođa – njuolggodoarjja bisuhuvvo ohcanvuđot doarjagiin.
Saken påbegynt 13.06.18 kl. 09.05 Plenumsledelsen innstiller på at Arild Pettersen Inga, Ap er inhabil til å behandle sak 28/18 Sametingets reviderte budsjett 2018.
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 13.06.18 dii. 09.05. Bealátvuođaárvvoštallan Dievasčoahkkinjođihangottii árvalus: Čuovvovaš áirras lea bealálaš meannudit ášši 028/18 Sámedikki 2018 reviderejuvvon bušeahtta: · Áirras Arild Pettersen Inga, Bargiidbellodat
Plenumsledelsens forslag ble enstemmig vedtatt.
Dievasčoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvui ovttajienalaččat.
Representanten dette angikk deltok ikke i behandlingen av habilitetsspørsmålet.
Dat áirras geasa dat guoská, ii lean mielde meannudeamen bealátvuođaášši.
Følgende varamedlem tok plass under plenumsmøte i behandling av sak 28/17 · For representant Arild Pettersen Inga møtte vararepresentant Alessia Reina Votering Av 39 representanter var 37 til stede.
Čuovvovaš várreláhttu válddii saji dievasčoahkkimii: · Várreláhttu Alessia Reina, áirras Arild Pettersen Inga sadjásaš. Jienasteapmi 39 áirasis ledje 37 čoahkis.
- Forslag 3 ble forkastet med 29 mot 8 stemmer - Forslag 2 ble forkastet med 30 mot 7 stemmer - Forslag 1 ble vedtatt med 31 mot 6 stemmer - Komiteens tilrådning ble vedtatt med 30 mot 7 stemmer Protokoll tilførsler Det ble ikke fremmet noen protokolltilførsler i saken.
Jienasteapmi čađahuvvui čuovvovaš vuogi mielde: - Evttohus 3 hilgojuvvui 29 jienain 8 jienain vuostá - Evttohus 2 hilgojuvvui 30 jienain 7 jiena vuostá - Evttohus 1 mearriduvvui 31 jienain 6 jiena vuostá - Lávdegotti ráva mearriduvvui 31 jienain 6 jiena vuostá Beavdegirjelasáhusat Dán áššis ii ovddiduvvon beavdegirjelasáhus.
Sametingets reviderte budsjett for 2018 er vedtatt i henhold til vedlegg 1.
DC - Mearrádus: Sámedikki 2018 reviderejuvvon bušeahtta lea dohkkehuvvon mildosa 1 vuođul.
Saken avsluttet 13.06.18 kl. 11.05
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 13.06.2018 dii. 11.05
Ášši/Sak 029/18
Ášši 029/18
Ášši/Sak 005/18
Ášši 005/18
Dato: 29.05.2018-31.05.2018
29.05.2018-31.05.2018
Endringer i sameloven – Konsultasjoner
Rievdadusat sámelágas – konsultašuvnnat
Arkivsaknr. 18/606
Áššenr. 18/606
Sametinget viser til oversendt forslag til lovproposisjonen «Endring i sameloven mv. (konsultasjoner)» av 11. mai 2018.
Sámediggi čujuha sáddejuvvon láhkaproposišuvdnaevttohussii «Endring i sameloven mv. – (konsultasjoner)» (Rievdadusaid birra sámelágas jna. ja konsultašuvnnat) 11.04.2018.
Sametinget konstaterer at forslaget er en lovfesting av den konsultasjonsplikten som følger av folkeretten og at dette forstås å tilsvare prinsippet om konsultasjoner for å oppnå et fritt og informert forhåndssamtykke.
Sámediggi konstatere ahte evttohus lea dan konsultašuvdnageatnegasvuođa láhkabidjan mii čuovvu álbmotrievtti ja ahte dat áddejuvvo vástidit prinsihpa konsultašuvnnaid birra friija ja dieđihuvvon ovdagihtii miehtama juksamis.
Sametinget legger til grunn at i hvilken grad samtykke må oppnås før en beslutning kan fattes, vil avhenge av hvor viktig eller inngripende en beslutning er for samisk språk, kultur, næringer, land, ressurser og samfunnsliv.
Sámediggi atná vuođđun ahte guđe dásis miehtan ferte juksojuvvot ovdal go mearrádusa sáhttá dahkat, lea dan duohken man deaŧalaš dahje stuoris mearrádus lea giella, kultuvra, ealáhusa, eana, resursa ja servodateallima rivttiide.
Sametinget presiserer at samene har rett til selvbestemmelse, jf. FNs erklæring om urfolks rettigheter artikkel 3 og FN-konvensjonene om sivile og politiske rettigheter;
Sámit presiserejit ahte sámiin lea iešmearridanriekti, gč. ON álgoálbmogiid vuoigatvuođa julggaštusa goalmmát artihkkalis ja ON konvenšuvnnain siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra;
og økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter artikkel 1. Selvbestemmelsesretten utøves først og fremst gjennom selvstyreordninger, samt i forbindelse med konsultasjoner og samstyre.
ja ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra vuosttaš artihkkalis. Iešmearridanvuoigatvuohta čađahuvvo vuosttažettiin iešstivrenortnegiid bokte, ja konsultašuvdna- ja ovttasstivrenortnegiid bokte.
I konsultasjoner er selvbestemmelsesretten særlig fremtredende i de tilfeller det er et krav om enighet eller et fritt informert forhåndssamtykke før en lov, beslutning eller tiltak kan vedtas av det organet som har konsultasjonsplikt.
Konsultašuvnnain lea iešmearridanvuoigatvuohta erenoamážit ovdan dain oktavuođain go gáibiduvvo ovttamielalašvuohta dahje friija dieđihuvvon ovdagihtii miehtan ovdal go orgána mas lea konsultašuvdnageatnegasvuohta sáhttá mearridit lága, dahkat mearrádusa dahje čađahit doaibmabiju.
Sametinget konstaterer at forslaget om et nytt andre ledd i samelovens formålsbestemmelse inkorporerer ILO-konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater, slik det også er gjort i finnmarksloven § 3. I praksis innebærer dette at ILO-konvensjonen går foran sameloven dersom bestemmelser i loven skulle vise seg å være i motstrid med bestemmelser i konvensjonen.
Sámediggi konstatere ahte evttohus ođđa eará lađđasis sámelága ulbmilmearrádusain inkorporere ILO-konvenšuvnna nr 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji stáhtain, nugo lea dahkkojuvvon maiddái finnmárkkulága §:s 3. Geavahusas mearkkaša dat dan ahte ILO-konvenšuvdna manná ovddabeallai sámelága jos čájeha ahte mearrádusat lágas leat vuostá konvenšuvnna mearrádusaid.
Videre skal loven anvendes i samsvar med folkerettens regler om urfolk og minoriteter.
Dasto galgá láhka geavahuvvot nu ahte dat dávista álbmotrievtti njuolggadusaide álgoálbmogiid ja minoritehtaid birra.
Sametinget legger til grunn at FNs erklæring om urfolks rettigheter er et sentralt dokument innenfor urfolksretten, blant annet fordi erklæringen er et nyere dokument som reflekterer gjeldende folkerett og folkerettslige prinsipper og at den har bred tilslutning fra statene.
Sámediggi atná vuođđun ahte ON álgoálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštus lea guovddáš dokumeanta álgoálbmotrievtti siskkobealde earret eará danne go dat ođđaset dokumeantan reflektere gustovaš álbmotriektái ja álbmotrievttálaš prinsihpaide ja maid ollu stáhtat leat dorjon.
Den er derfor en sentral tolkingsfaktor for hvordan blant annet konsultasjonsretten skal forstås og praktiseres, for eksempel når det gjelder retten til et fritt og informert forhåndssamtykke.
Dat lea danne guovddážis movt earret eará konsultašuvdnariekti galgá áddejuvvot ja praktiserejuvvot, ovdamearkka dihtii go guoská friija ja dieđihuvvon ovdagihtii miehtamii.
Sametinget viser til at forslaget til konsultasjonsregler skal følges opp med forskrifter for gjennomføring av bestemmelsene og med en veileder overfor fylkeskommuner og kommuner for oppfølging av deres konsultasjonsforpliktelser.
Sámediggi čujuha ahte evttohus konsultašuvdnanjuolggadusain galgá čuovvuluvvot láhkaásahusaiguin mearrádusaid čađaheapmái ja bagadusain fylkkagielddaide ja gielddaide sin konsultašuvdnageatnegasvuođaid čuovvuleapmái.
Sametinget påpeker at utarbeidelse og beslutning om slik forskrift og veileder også vil være gjenstand for konsultasjoner.
Sámediggi čujuha ahte dákkár láhkaásahusa ja bagadusa ráhkadeapmi ja mearrideapmi galgá maiddái konsulterejuvvot.
Sametinget understreker at selv om Sametinget i lovbestemmelsen ikke er nevnt direkte som konsultasjonspart for kommuner og fylkeskommuner vil Sametinget normalt være en direkte berørt part for beslutninger og tiltak på fylkeskommunalt nivå, i alle saker som Sametinget finner å være av prinsipiell og generell karakter, samt når lokale samiske interesser ber kommunen konsultere Sametinget.
Sámediggi deattuha ahte vaikko Sámediggi láhkamearrádusas ii leat njuolga namuhuvvon konsultašuvdnabeallin gielddaide ja fylkkagielddaide, de lea Sámediggi dábálaččat njuolga guoskkahuvvon bealli mearrádusaide ja doaibmabijuide fylkkagielddalaš dásis, buot áššiin mat Sámedikki mielas leat prinsihpalaččat ja oppalaččat, ja go báikkálaš sámi beroštumit bivdet gieldda konsulteret Sámedikki.
Sametinget understreker at selv om konsultasjonsreglene er avgrenset mot saker hvor det reises innsigelser etter plan- og bygningsloven og energi- og vassdragslovgivingen, så framkommer det av lovforarbeidene at det legges til grunn at innsigelsesordningen som helhet skal ivareta de samme hensynene som konsultasjonsordningen.
Sámediggi deattuha ahte vaikko konsultašuvdnanjuolggadusat leat ráddjejuvvon áššiide main loktejuvvo vuosteháhku plána- ja huksenlága ja energiija- ja čáhcádatláhkaaddima mielde, de boahtá ovdan láhkabargguin ahte vuođđun adnojuvvo ahte vuosteággaortnet ollásit galgá gozihit daid seamma beroštumiid go konsultašuvdnaortnet.
Dette gjelder også for departementets sluttbehandling av saker der Sametinget har reist innsigelse.
Dat guoská maiddái dasa go departemeanta loahppameannuda áššiid main Sámediggi lea lokten vuosteákkaid.
Sametinget viser til at forlaget til lovproposisjon legger til grunn at Stortinget har konsultasjonsplikt etter folkeretten, men at arbeidsdelingen mellom Stortinget og regjeringen tilsier at det overlates til Stortinget selv å regulere dette.
Sámediggi čujuha ahte evttohus láhkaproposišuvdnan lea vuođđun dasa go Stuorradikkis lea konsultašuvdnageatnegasvuohta álbmotrievtti mielde, muhto ahte bargojuohku Stuorradikki ja ráđđehusa gaskka mearkkaša ahte guđđojuvvo Stuorradiggái dan reguleret.
Sametinget ber Stortinget konsultere med Sametinget om etablering av retningslinjer i Stortinget for konsultasjoner med Sametinget og samiske interesser.
Sámediggi bivdá Stuorradikki konsulteret Sámedikkiin njuolggadusaid ásaheamis Stuorradikkis konsultašuvnnaid várás Sámedikkiin ja sámi beroštumiiguin.
Sametinget viser til at det i forslaget til lovproposisjon framgår at departementet i den videre oppfølgingen av Samerettsutvalget vil vurdere å lovregulere de materielle grensene for inngrep som følger av FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter artikkel 27. Sametinget forventer at et slikt arbeid blir gjort og at lovforslag for dette blir fremmet etter konsultasjoner med og samtykke fra Sametinget.
Sámediggi čujuha ahte evttohusas láhkaproposišuvdnan boahtá ovdan ahte departemeanta Sámi vuoigatvuođalávdegotti viidáset čuovvuleamis árvvoštallá láhkareguleret daid lihkahallamiid ávnnaslaš rájáid mat čuvvot ON konvenšuvnna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra artihkkala 27. Sámediggi vuordá ahte dákkár bargu dahkkojuvvo ja ahte láhkaevttohus dasa ovddiduvvo konsultašuvnnaid mielde Sámedikki miehtamiin.
Sametinget forutsetter at Samerettsutvalgets øvrige forslag for sikringen av samiske land- og ressursrettigheter utenfor Finnmark har en rask, samlet og helhetlig oppfølging som sikrer en gjennomføring av Norges folkerettslige forpliktelser med et rettsbilde som er likeverdig over hele det tradisjonelle samiske området.
Sámediggi eaktuda ahte Sámi vuoigatvuođalávdegotti eará evttohusat sámi eana- ja resursavuoigatvuođaid sihkkarastimis olggobealde Finnmárkku čuovvuluvvojit johtilit, čoahkis ja ollislaččat mii sihkkarastá ahte Norga čađaha álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid riektegovain mii lea ovttaárvosaš miehtá árbevirolaš sámi guovllu.
Sametinget gir med disse presiseringene sitt samtykke til forslag til proposisjon om endringer i sameloven mv. (konsultasjoner).
Sámediggi miehtá dáiguin presiseremiiguin evttohussii proposišuvnnas sámelága rievdadusaid jna birra – (konsultašuvnnat).
Plan og finanskomiteen - 005/18
Plána ja finansalávdegoddi - 005/18
PFK - vedtak: Det vises til forslag til lovproposisjonen «Endring i sameloven mv. (konsultasjoner)» av 11. mai 2018.
PFL - Mearrádus: Álgu: Čujuhit láhkaproposišuvdnaevttohussii «Rievdadusat sámelágas j.d. (konsultašuvnnat)» miessemánu 11. b. 2018.
Sametingets plan- og finanskomite har behandlet høring i sak 29/18 om endringer i Sameloven - Konsultasjoner
Sámedikki plána- ja finánsalávdegoddi lea meannudan gulaskuddama áššis 29/18 Sámelága rievdadusaid birra - konsultašuvnnat.
Komiteens flertall, medlemmene fra Norske samers riksforbund (NSR) Aili Guttorm, Runar Myrnes Balto, Tor Gunnar Nystad, Thomas Åhren, Karen Anette Anti og medlemmene fra Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Ronny Wilhelmsen. Tom Sottinen Synnøve Søndergaard, medlem fra Høyre Lars Filip Paulsen og medlem fra Senterpartiet Nancy Porsanger Anti fremmet følgende merknad:
Lávdegotti eanetlohku, Norgga sámiid riikkasearvvi (NSR) miellahtut Aili Guttorm, Runar Myrnes Balto, Tor Gunnar Nystad, Thomas Åhren ja Karen Anette Anti, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (BB) miellahtut Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen ja Synnøve Søndregaard, Olgešbellodaga (O) miellahttu Lars Filip Paulsen, Guovddášbellodaga miellahttu Nancy Porsanger Anti ovddidit čuovvovaš mearkkašumi:
En lovfesting av konsultasjonsplikten er en oppfølgning av Samerettsutvalget IIs forslag som ble levert for over ti år siden.
Konsultašuvdnageatnegasvuođa láhkii čatnan lea Sámi vuoigatvuođalávdegotti II evttohusa čuovvuleapmi, mii bođii badjel logi jagi dassážii.
Komiteen ber derfor om at regjeringen snarlig igangsetter det videre arbeid med å følge opp forslagene i NOU 2007:13 (SRU II).
Danne bivdá lávdegoddi ahte ráđđehus jođáneamos lági mielde álggaha viidáset barggu evttohusaid čuovvuleamiin NAČ:s 2007:13 (SRU II).
Komiteen vises særlig til årsmelding 2017 fra Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter, hvor det anbefales at regjeringen prioriterer arbeidet med å fremme lovforslag om anerkjennelse, kartlegging og beskyttelse av samenes rettigheter til land og vann sør for Finnmark samt forvaltningsordninger i tråd med ILO konvensjonen nr. 169 og øvrig folkerett.
Lávdegoddi čujuha erenoamážit Norgga nationála olmmošvuoigatvuođaid ásahusa 2017 jahkedieđáhussii, mas rávvejuvvo ahte ráđđehus vuoruha barggu ja ovddida láhkaevttohusa sámiid eana- ja čáhcevuoigatvuođaid dohkkeheamis, kártemis ja suodjaleamis máttabealde Finnmárkku ja hálddašanortnegiid dávistettiin ILO konvenšuvdnii nr 169 ja muđui álbmotriektái.
NIM anbefaler i tillegg å revidere minerallovgivningen for å ivareta samiske rettigheter.
NIM rávve dasa lassin ahte minerálaláhkaaddin ođasmahttojuvvo gozihan dihtii sámiid vuoigatvuođaid.
Nancy Porsanger Anti, Senterpartiet, fremmet forslaget: Forslag fra Norske samers riksforbund (NSR) Aili Guttorm, Runar Myrnes Balto, Tor Gunnar Nystad, Thomas Åhren, Karen Anette Anti, Arbeiderpartiets sametingsgruppe (Ap) Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Synnøve Søndergaard og Senterpartiets Nancy Porsanger Anti:
Evttohus 1 Nancy Porsanger Anti, Guovddašbellodat, ovddidii evttohusa. NSR miellahtut Aili Guttorm, Runar Myrnes Balto, Tor Gunnar Nystad, Thomas Åhren, Karen Anette Anti, Bargiidbellodaga sámediggejoavkku (BB) miellahtut Ronny Wilhelmsen, Tom Sottinen, Synnøve Søndregaard ja Guovddášbellodaga miellahttu Nancy Porsanger Anti ovddidit čuovvovaš evttohusa:
Siste avsnitt: Endrer teksten fra: «Sametinget gir med disse presiseringene sitt samtykke til..» Nytt siste avsnitt: «Sametinget gir på bakgrunn av dette sin tilslutning til..»
Maŋimuš teakstaoassi: Dát oassi teavsttas rievdaduvvo: Ođđa maŋimuš teakstaoassi: Sámediggi guorrasa dán vuođul evttohussii proposišuvnnas sámelága rievdadusaid jna birra – (konsultašuvnnat).
Komiteens tilrådning: Komiteen har ikke flere merknader eller forslag og råder Sametinget til å vedta følgende: Sametinget støtter for øvrig Sametingsrådets forslag til innstiling.
Lávdegotti ráva: Lávdegottis eai leat eanet mearkkašumit dahje evttohusat ja rávve Sámedikki mearridit čuovvovaččat: Muđui doarju Sámediggi Sámediggeráđi mearrádusárvalusa.
Sametingets plenum - 029/18 Merknad- Arbeiderpartiet v/ Tom Christer Sottinen og Flyttsamelisten En lovfesting av konsultasjonsplikten er en oppfølgning av Samerettsutvalget IIs forslag som ble levert for over ti år siden.
Sámedikki dievasčoahkkin - 029/18 Mearkkašupmi - Bargiidbellodat, áirras Tom Christer Sottinen ja Johttisápmelaččaid listtu Konsultašuvnna láhkavuođusteapmi lea Sámi vuoigatvuođalávdegotti II evttohusa čuovvuleapmi mii geigejuvvui badjel logi jagi áigi dássái.
Sametinget ber derfor om at regjeringen snarlig igangsetter det videre arbeid med å følge opp forslagene i NOU 2007:13 (SRU II).
Sámediggi ávžžuha dasto ahte ráđđehus farggamusat álggaha barggu čuovvulit NAČ 2007:13 evttohusaid.
Det vises særlig til årsmelding 2017 fra Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter, hvor det anbefales at regjeringen prioriterer arbeidet med å fremme lovforslag om anerkjennelse, kartlegging og beskyttelse av samenes rettigheter til land og vann sør for Finnmark samt forvaltningsordninger i tråd med ILO konvensjonen nr. 169 og øvrig folkerett.
Earenoamážit čujuhuvvo 2017 jahkedieđáhussii Norgga olmmošvuoigatvuođa nationála institušuvnnas, gos ávžžuhuvvo ahte ráđđehus vuoruha barggu ovddidit láhkaevttohusa dohkkeheami, kártema ja suodjalusa sámi vuoigatvuođain eatnamiidda ja čáziide lulábealde Finnmárkkus, ja dasto vel hálddašanortnegiidda mat leat ILO konvenšuvnna nr. 169 ja bajit álbmotrievtti mielde.
NIM anbefaler i tillegg å revidere minerallovgivningen for å ivareta samiske rettigheter.
NIM ávžžuha vel lassin revideret minerálalágaid sámi vuoigatvuođaid áimmahuššama dihte.
Merknad - Árja v/ Inger Eline Eriksen Fjellgren, Arbeiderpartiet og Høyre Sametinget viser til oversendt forslag til lovproposisjonen «Endring i sameloven mv. (konsultasjoner)» av 11. mai 2018.
Mearkkašupmi - Árja, áirras Inger Eline Eriksen Fjellgren, Bargiidbellodat ja Olgeš Sámediggi čujuha evttohusa mii lea sáddejuvvon láhkaproposišuvnnas “Rievdadeamit sámelágas jna (konsultašuvnnat) miessemánu 11.b.2018.
Innholdet i urfolks konsultasjonsrett er ikke statisk, og det er i løpet av de siste 30 årene utviklet i tråd med prinsippet om forhåndsinformert samtykke.
Álgoálbmoga konsultašuvdnavuoigatvuođa sisdoallu ii leat dakkár mii ii rievddat, ja lea maŋemus 30 jagi rievddadan ovdagihtii dieđihuvvon miehtama prinsihpa mielde.
Konsultasjonsretten skal tolkes i tråd med forståelsen av dette folkerettslige prinsippet, utviklet blant annet av FNs Menneskerettskomité i Angéla Poma Poma-saken fra 2009.
Konsultašuvdnavuoigatvuohta galgá dulkojuvvot dáid álbmotrievttálaš prinsihpaid ipmárdusa mielde, maid ea.ea. ON Olmmošvuoigatvuođakomitea lea ovddidan Angéla Poma Poma-ášši oktavuođas 2009:s.
Forslaget til kodifisering av konsultasjonsretten er et steg i positiv retning mot å få en nasjonal lovgivning som fullt ut respekterer og implementerer urfolks rettigheter særlig etter FNs urfolkserklæring.
Evttohus kodifiseret konsultašuvdnavuoigatvuođa lea rievttes lávki oažžut nationála lágaid ollásit doahttalit ja sajustit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid earenoamážiid ON álgoálbmotjulggaštusa mielde.
Forslaget har imidlertid enkelte sider ved seg som burde vært grundigere redegjort for i proposisjonsteksten.
Muhto evttohusas leat muhtun bealit maid láhkaevttohusteavsttas livčče galgan vuđoleappot čilget.
Dette gjelder særlig spørsmålet om urfolks konsultasjonsrett er sammenfallende med innsigelsesrett som også andre enn urfolk har etter alminnelig lovgivning.
Dat guoská earenoamážit gažaldahkii leat go álgoálbmoga konsultašuvdnavuoigatvuohta seamma go vuosttaldanvuoigatvuohta mii dábálaš lágaid mielde maid lea earáin go álgoálbmogiin.
Sametinget viser til at konsultasjonsretten har et mye videre nedslagsfelt folkerettslig.
Sámediggi čujuha ahte álbmotrievttálaččat lea konsultašuvdnavuoigatvuohta mihá viidát.
En lovfesting av at det i visse typer saker ikke er konsultasjonsplikt etter nasjonal rett vil kunne medføre en fra Sametingets side utilsiktet begrensning av Sametingets konsultasjonsrett etter folkeretten, når konsultasjonsrettsinstituttet utvikles internasjonalt.
Jus lágas nannejuvvo ahte nationála vuoigatvuođaid mielde muhtun viissis áššiin ii leat konsultašuvdnageatnegasvuohta, de sáhttá dat Sámediggái mielddisbuktit áiggokeahtes gáržžideami konsultašuvdnavuoigatvuhtii mii Sámedikkis lea álbmotrievtti bokte, jus konsultašuvdnavuoigatvuođainstituhtta ovdána riikkaidgaskasaččat.
Sametinget tar forbehold om at konsultasjonsretten som det samiske folket har i kraft av sin urfolksstatus, ikke på noen måte begrenses av denne lovfestingen av konsultasjonsretten.
Sámediggi eaktuda ahte konsulterenriekti mii sámi álbmogis lea iežas álgoálbmotstáhtusa geažil, ii man ge ládje ráddjejuvvo dán láhkavuođusteami bokte konsulterenrievttis.
Dette gjelder også saker etter plan- og bygningsloven og annen lovgivning hvor Sametinget er gitt innsigelsesrett etter sektorlovgivningen.
Dát guoská maid áššiide plána- ja huksenlága mielde ja eará lágaid mielde maidda Sámediggi lea ožžon biehttalanrievtti suorgelága bokte.
Sametingets samtykke til endringene i sameloven skal ikke tolkes som et samtykke om at konsultasjonsplikten etter folkeretten ikke gjelder i de sakene hvor Sametinget har innsigelsesrett, men som en praktisk måte å implementere konsultasjonsplikten på innenfor disse særskilte sektorområdene.
Sámedikki miehtan rievdadusaide ii galgga dulkojuvvot miehtamiin dasa ahte konsulterengeatnegasvuohta ii guoskka áššiide maidda Sámedikkis lea biehttalanvejolašvuohta, muhto bargodáhpin ahte sajustit konsulterengeatnegasvuođa dáid earenoamáš sektoriin.
Sametinget ønsket en ekstern uavhengig evaluering av hvordan konsultasjonsplikten i sameloven fungerer etter en 4-årsperiode, med mulighet for å få justert ordlyden slik at den effektivt ivaretar urfolks menneskerettigheter.
Sámediggi háliida olggobealde aktevrraid evalueret movt konsulterengeatnegasvuohta sámelága mielde doaibmá maŋŋil 4 jagi áigodaga, ja dalle galgá leat vejolašvuohta rievdadit sánádaga nu ahte dat beaktilit vuhtiiváldá álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid.
Forslag 2 - Arthur Tørfoss - Fremskrittspartiet Regjeringen foreslår å lovfeste reglene om konsultasjoner.
Evttohus 2 - Áirras Arthur Tørfoss, Ovddádusbellodat Ráđđehus evttoha láhkavuođustit konsultašuvdnanjuolggadusaid.
Selv om det er i all hovedsak snakk om å videreføre reglene i dagens 'Prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget', er det grunn til å advare mot dette.
Vaikko váldoáššis lea sáhka viidásetfievrridit dálá “šiehtadusa movt konsultašuvnnat galget doaimmahuvvot stáhta eiseválddiid ja Sámedikki gaskka”, de lea veara várret dan vuostá.
Sametinget og andre samiske interesser har ikke vetorett.
Ii Sámedikkis ii ge eará sámi beroštumiin leat biehttalanvuoigatvuohta.
Det er alltid myndighetene som tar den endelige beslutningen - som i dag, og slik må det fortsatt være.
Leat álo eiseválddit geat loahpaloahpas mearridit, ja nu ferte ain leat.
Når det allikevel er grunn til å advare mot en lovfesting, er det fordi sametinget er en forsamling, der stemmerett og innflytelse er forbehold en egen etnisk gruppe, med innflytelse og påvirkning som også berører folk som ikke har stemmerett i organet.
Go aŋkke lea dárbu várret dákkár láhkavuoŋusteami vuostá, de dat lea danin go sámediggi lea čoakkáldat mas jienastanriekti ja váikkuhanfápmu lea várrejuvvon sierra etnalaš jovkui, ja mas váikkuhanfámus lea dadjamuš maiddái olbmuide geain ii leat jienastanriekti orgánas.
Hvem skal bestemme i Norge?
Gii galgá mearridit Norggas?
De ordinære folkevalgte organer som kommunestyrer, fylkesting og Storting, der alle nordmenn på likt grunnlag har lik stemmerett og kan stille til valg, eller et etnisk basert organ med eget manntall, med lovgitt makt og innflytelse over en stor del av norsk landareal, og en mindre del av befolkningen.
Váldo álbmotválljejuvvon orgánat nu go suohkanstivra, fylkkadiggi ja Stuoradiggi, gos buot norgalaččain lea lihka ollu jienastanriekti ja sáhtte mannat válgii, vai okta etnalaš orgána mas lea sierra jienastuslohku, masa lea lága bokte addojuvvon fápmu ja váikkuhanvejolašvuohta stuora oasi badjel Norgga eatnamiin, ja unnit oasáža badjel álbmogis.
Ved å lovfeste en plikt ovenfor kommuner/fylkeskommuner til å konsultere med Sametinget i alle saker der samiske interesser kan bli berørt vil medføre lengre prosesser, økt byråkrati og økte kostnader, som igjen vil være hemmende for vekst og utvikling.
Go lága bokte vuođustuvvo geatnegasvuohta suohkaniidda/ fylkkasuohkaniidda konsulteret Sámedikkiin buot áššiin main sáhttá dadjamuš sámi beroštumiide, de mielddisbuktá dat guhkit proseassaáiggi, eanet byrokratiija ja eanet goluid, mat fas čuhcet stuorrumii ja ovdáneapmái.
Lovfesting av reglene for konsultasjoner er konfliktforsterkende i nord.
Lága bokte dohkkehit njuolggadusaid konsulteremiidda lea riidofáddán davvin.
Sametinget gir derfor ikke sin tilslutning til de endringer i sameloven som er foreslått.
Sámediggi ii doarjjo danin rievdadusaid Sámelágas nu go leat evttohuvvon.
Forslag 3 - Lars Filip Paulsen - Høyre og Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket Erstatter sametingsrådets innstilling: Sametinget er positiv til en konsultasjonlov, og ønsker dette velkommen.
Evttohus 3 - Áirras Lars Filip Paulsen, Olgeš ja áirras Toril Bakken Kåven, Nordkalottfolket Evttohus Sámediggeráđi evttohusa sadjái: Sámediggi lea positiivvalaš konsultašuvdnaláhkii, ja sávvá dasa bures boahtima.
Men, Sametinget har store betenkeligheter med forslag til loven slik den foreligger nå.
Muhto, Sámedikkis lea eahpádus láhkaevttohussii nu mot dat dál lea.
Slik lovforslaget ligger nå så forstår medlemmene det slik at Sametinget vil samtykke til å frasi seg konsultasjonsretten til: - økonomiske rammevilkår - innsigelsessaker i plan- og bygningsloven - saker som behandles etter energi- og vassdragsloven Sametinget har fortsatt ikke fått gjennomslag for konsultasjon om budsjett.
Nu go láhkaevttohus dál lea, de miellahtuid ipmárdusa mielde áigu Sámediggi eretcealkit konsultašuvdnavuoigatvuođaid mat gusket: · Ekonomalaš rámmaeavttuide · áššiide main lea vuosteháhku go gieđahallojuvvojit plána- ja huksenlága mielde · áššiide mat gieđahallojuvvojit energiija- ja čázádatlága mielde Sámediggi ii leat vel beassan konsulteret bušeahta birra.
De økonomiske rammevilkårene er vesentlig i arbeidet med å utvikle egen kultur og samfunnsliv og for samisk selvbestemmelse.
Ekonomalaš rámmaeavttut leat dehálaččat barggus ovddidit iežaset kultuvrra ja servodateallima ja sámi iešmearrideapmái.