pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ei naturleg følgje av dette er å innføre andre og sterkare opplæringsmodellar i andrespråksopplæringa enn det som har vore tilfellet til no. .
Lunddolaš čuovvoleapmi dás lea sisafievrredit eará ja nannosit oahpahusvuogádagaid nubbingieloahpahussii , go dat mat dássážii leat leamaš .
Kjelder for tala : Barnehagen : Tala for samiske barnehagetilbod og tala for born i desse tilboda har vi fått frå Sametingets opplæringsavdeling ved Anna Kristine Skum Hætta .
Gáldut loguide : Mánáidgárdi : Sámi mánáidgárdefálaldagaid loguid ja loguid mánáin dain fálaldagain , leat ožžon Sámedikki oahpahusossodagas Anna Kristine Skum Hætta bokte .
Opplysningar om nedgangen i samiske barnehagetilbod på Røros har vi fått frå oppvekstetaten i Røros kommune ved Eva Brynhildsvold , personleg kommunikasjon .
Dieđuid sámi mánáidgárdefálaldaga njiedjamis Plassjes leat ožžon Plassje suohkana bajáššaddanossodagas Eva Brynhildsvoldas , persovnnalaš gulahallama bokte .
Tal for nedgangen i førskulekulla i Nord-Noreg 2005–2010 har vi fått frå Statistisk sentralbyrå v / Paul Inge Severeide , personleg kommunikasjon .
Davvi-Norgga ovdaskuvlabessodagaid njiedjama loguid 2005– 2010 leat ožžon Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas Paul Inge Severeides , persovnnalaš gulahallama bokte .
Grunnskulen : Tala for samiskopplæringa i grunnskulen har vi henta frå Utdanningsdirektoratet på nettstaden : http://www.wis.no/gsi/tallene .
Vuođđoskuvla : Vuođđoskuvlla sámegieloahpahusa loguid leat viežžan Oahppodirektoráhtas neahttasajis : http://www.wis.no/gsi/tallene .
Vidaregåande skule : Tala for dei vidaregåande skulane for heile landet har vi fått frå Utdanningsdirektoratet ved Irene Hilleren , personleg kommunikasjon .
Joatkkaskuvla : Olles riikka joatkkaskuvlla loguid leat ožžon Oahpahusdirektoráhtas Irene Hillerenas , persovnnalaš gulahallama bokte .
Tala for samisk som framandspråk i den vidaregåande skulen er henta frå sametingsdokumentet Sak SP 021/11 ” Sametingets redegjørelse om Sametingets melding om opplæring og utdanning ” .
Loguid sámegiella amasgiellan joatkkaskuvllas leat váldán sámediggedokumeanttas Ášši SP 021/11 ” Sametingets redegjørelse om Sametingets melding om opplæring og utdanning ” .
Tala for dei to statlege samiske vidaregåande skulane har vi fått direkte frå desse skulane ved Trygve Guttorm ( Karasjok ) og Lisbet Gran ( Kautokeino ) .
Loguid guovtti stáhta sámi joatkkaskuvllain leat ožžon njuolga skuvllain Trygve Guttorm ( Kárášjohka ) ja Lisbet Gran ( Guovdageaidnu ) bokte .
Litteratur som det er vist til Andersen , Svanhild , og Torunn Pettersen ( 2008 ) : ” Befolkningsutvikling i samiske bosetningsområder – sentralisering og stabilitet . ”
Girjjálašvuohta masa leat čujuhan Andersen , Svanhild ja Torunn Pettersen ( 2008 ) : ” Befolkningsutvikling i samiske bosetningsområder – sentralisering og stabilitet . ”
I Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 1 .
I Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 1 .
S. 28-61 Baker , Colin ( 2009 ) : Foundations of Bilingual Education .
S. 28 - 61 Baker , Colin ( 2009 ) : Foundations of Bilingual Education .
Clevedon : Multilingual Matters .
Clevedon : Multilingual Matters .
Hirvonen , Vuokko ( doaim . )
Hirvonen , Vuokko ( doaim . )
( 2003 ) : Sámi skuvla plánain ja praktihkas .
( 2003 ) : Sámi skuvla plánain ja praktihkas .
Kárašjohka : ČálliidLágádus .
Kárašjohka : ČálliidLágádus .
Guovdageaidnu : Sámi allaskuvla Rustad , Øivind ( 2010 ) : ” Befolkningsutvikling i STN-området . ” I Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 3 .
Guovdageaidnu : Sámi allaskuvla Rustad , Øivind ( 2010 ) : ” Olmmošlohkoovdáneapmi SED-guovllus ” I Sámi logut muitalit / Samiske tall forteller 3 .
S. 121–142 .
S. 121 – 142 .
Todal , Jon ( 1998 ) : Opplæringa i samisk som andrespråk .
Todal , Jon ( 1998 ) : Opplæringa i samisk son andrespråk .
Ei undersøking av vilkåra for å lære samisk i grunnskulen .
Ei undersøking av vilkåra for å lære samisk i grunnskulen .
Guovdageaidnu : Sámi allaskuvla Øzerk , Kamil ( 2006 ) : Fra språkbad til språkdrukning .
Guovdageaidnu : Sámi allaskuvla Øzerk , Kamil ( 2006 ) : Fra språkbad til språkdrukning .
Modeller for opplæring med to språk .
Modeller for opplæring med to språk .
Oplandske bokforlag .
Oplandske bokforlag .
3 Miljø- og ressursforvaltning i samiske områder Kommentarer til utvalgt statistikk innen rovdyrforvaltning nasjonalt og for ressursforvaltning på Finnmarkseiendommen
3 Biras- ja resursahálddašeapmi sámi guovlluin Kommentárat válljejuvvon statistihkkii surggiin našunála boraspirehálddašeapmi ja Finnmárkkuopmodaga resursahálddašeapmi
Ole-Bjørn Fossbakk , cand.Polit. Universitet i Tromsø
Ole-Bjørn Fossbakk , cand. Polit. Romssa Universitehta
Samiske primærnæringer har særlige utfordringer knyttet til tap av beitedyr til rovdyr .
Sámi vuođđoealáhusain lea erenoamáš hástalus go masset guohtunelliid boraspiriide .
Bønder og reineieres tap er langt større enn hva de får økonomisk kompensasjon for fra staten .
Boanddaid ja boazoeaiggádiid massin lea ollu eanet go dan maid ožžot ekonomalaččat buhtaduvvot stádas .
Mange opplever at rovviltforvaltningen tar parti i en rovdyrpolitikk som favoriserer rovdyrstammen .
Oallugat vásihit ahte boraspirehálddašeapmi váldá beali boraspirepolitihkas mii oaidu boraspirenáliid .
Dette kommer for en stor del av at tiltakene som foreslås for å hindre konflikt , oppleves som lite realistiske .
Dat vuolgá ollu das go doaibmabijuid maid leat evttohan hehttet riidduid vásihit unnán realisttalažžan .
For mange framstår økt uttak av rovdyr som den eneste effektive løsning .
Oallugiid mielas orru eanet jávkadeapmi boraspiriin áidna beaktilis čoavddus .
Forvaltningen på sin side ønsker å framstå som troverdig , og det satses mye på å øke kunnskapsgrunnlaget gjennom forskning og overvåking av rovdyrbestanden .
Hálddahus bealistis dáhttu leat jáhkehahtti , ja vuoruhit ollu lasihit vuođđogelbbolašvuođa dutkama ja boraspirenáli goziheame bokte .
Finnmarkseiendommen er et nytt regionalt forvaltningsorgan .
Finnmárkkuopmodat lea ođđa regionála hálddašanorgána .
Erfaringer fra de første årene viser at Finnmarkseiendommen må finansiere driften gjennom egne inntekter som staten tidligere bidro til .
Vuosttaš jagit čájehit ahte Finnmárkkuopmodat ferte ruhtadit doaimma iežaset dietnasa bokte , dakkáriid maid stáda ovdal mávssii .
De største inntektene kommer fra gebyrer for festekontrakter og salg av mineraler .
Eanemus dinejit eanaláigoheami divadiin ja minerála vuovdimiin .
Lokale forvaltningsorganisasjoner har fått økt forvaltningsavgift til Finnmarkseiendommen samt at de må bekoste laksetrapper og lignende over eget budsjett .
Báikkálaš hálddašanorganisašuvnnain leat lassánan hálddašandivat Finnmárkkuopmodahkii ja sii fertejit máksit luossatráhpáid ja sullásaččaid iežaset bušeahta bokte .
Rypefangsten har gått kraftig ned de siste årene , trolig som følge av nedgang i smågnagerbestanden og høyt jaktpress 43
Rievssatbivdu lea njiedjan garrasit maŋemus jagiid , jáhku mielde danne go smávvafuođđonálli lea njiedjan ja lea leamaš garra 45
over lengre tid i mange områder .
bivdodeaddu guhkit áiggi ollu guovlluin .
Finnmark er størst på sjølaksefiske på landsbasis , og dette utgjør fremdeles en viktig næringsinntekt for mange .
Finnmárkku mearraluossabivdu lea stuorimus riikkadásis ja dat lea ain oallugiidda dehálaš dienasealáhus .
Naturbruk står ennå sentralt i Finnmark , men kampen om arealene spisser seg til .
Luonddudoallu lea ain dehálaš Finnmárkkus , muhto gižžu areálaid nalde lassána .
Den økte globale etterspørselen etter mineraler har medført et økt krav om at industriutviklingen av de geologiske ressursene må skje raskere .
Go globálalaččat lea lassánan minerála dárbu , de lea dat mielddisbuktán stuorit gáibádusa jođáneappot mannui geologalaš resurssaid industriijaovdáneamis .
I dette ligger et potensial for arealkonflikter mellom tradisjonelt baserte næringer og gruveindustri .
Das lea fas potensiála areálariidduide árbevirolaš ealáhusaid ja ruvkeindustriija gaskkas .
Samene er et urfolk med rettigheter fundamentert i internasjonale konvensjoner .
Sápmelaččain leat eamiálbmogin rievttit vuođuštuvvon internašunála konvenšuvnnain .
Rettighetssituasjonen i Finnmark er under utredning .
Finnmárkkus leat vuoigatvuođadilálašvuođa guorahallame .
Dette må bergverksindustrien og andre aktører forholde seg til .
Dan fertejit bákteindustriija ja eará aktevrrat váldit vuhtii .
3.1 Innledning Mandatet for denne artikkelen er å kommentere utgitt statistikk som kan belyse miljø- og ressursforvaltning i samiske områder .
3.1 Álggaheapmi Dán artihkkala mandáhtta lea čielggadit almmuhuvvon statistihka mii sáhttá čuvgehit biras- ja resursahálddašeami sámi guovlluin .
Det er valgt å fokusere på to aktuelle forhold .
Leat válljen deattuhit guokte áigeguovdilis oasi .
Det ene er rovviltforvaltningen i hele det samiske området , og det andre gjelder natur- og ressursforvaltningen på Finnmarkseiendommen .
Nubbi lea boraspirehálddašeapmi olles sámi guovllus ja nubbi lea luonddu- ja resursahálddašeapmi Finnmárkkuopmodagas .
Rovviltforvaltningen har vært et aktuelt tema over lang tid fordi den direkte angår primærnæringsutøvere .
Boraspirehálddašeapmi lea leamaš áigeguovdilis temá guhkit áiggi , danne go dat njuolgut guoská vuođđoealáhusdolliide .
Primærnæringene står fremdeles sterkere blant den samiske befolkningen enn tilfellet er for landsgjennomsnittet for øvrig ( samediggi.no , Andersen 2008 ) .
Vuođđoealáhusat leat ain dábálaččabut sámi álbmogis , go muđui riikkagaskamearis ( samediggi.no , Andersen 2008 ) .
Finnmarkseiendommen ( FeFo ) er valgt ut fordi den representerer en nyskapning innen areal- , ressurs- , og miljøforvaltning styrt av befolkningens egne representanter fra Sametinget og Finnmark fylkesting .
Finnmárkkuopmodaga ( FeFo ) leat válljen go dat ovddasta ođasteami areála- , resursa- , ja birashálddašeamis maid álbmoga iežaset áirasat Sámedikkis ja Finnmárkku fylkkadikkis stivrejit .
FeFo har som ett av sine lovfestede formål å sikre det materielle grunnlaget for samisk kultur .
FeFo:s lea okta lágalašmihtuin sihkkarastit sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođu .
Samiske tall forteller om hva og hvor ?
Maid ja movt muitalit sámi logut ?
Samiske områder defineres av SSB som sammenfallende med Sametingets fond for tilskuddsordninger for næringsutvikling ( STN14 ) , tidligere kjent som Sametingets næringsfond .
Sámi guovllut definerejuvvojit Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas ( SGD ) oktahahkan Sámedikki foandda ealáhusovdáneami doarjjaortnega guovlluin ( SED12 ) , ovdal namain Sámedikki ealáhusfoanda .
Forrige utgivelse i denne serien , Samiske tall forteller II , kapittel 3 Primærnæringene reindrift , jordbruk og fiske , legger områdene i STN til grunn ( Andersen 2008 ) .
Ovddit almmustus dán ráiddus , Sámi logut muitalit II , kápihttal 3 Vuođđoealáhusat boazodoallu , eanadoallu ja guolásteapmi , bidjet SED guovlluid vuođđun ( Andersen 2008 ) .
Se appendiks 1 for oversikt
Geahča appendix 1 oppalašgeahčastaga
som samisk og selv har søkt om opptak i STN .
eaktodáhtolaččat definerejit olles dahje oasi suohkanis sámi suohkanin ja mat ieža lea ohcan beassat SED guovlun .
Når det gjelder tall fra SSB om ressurs- og miljøforvaltning på Finnmarkseiendommen , skilles det ikke mellom samiske / ikke-samiske områder .
Mii guoská SGD loguide resursa- ja birashálddašeami dáfus Finnmárkkuopmodagas , de eai earut sámi / ii-sámi guovlluid .
Sørsameområdet er ikke med i STN og har dermed ikke vært inkludert i samisk statistikk fram til i dag .
Lullisámeguovlu ii leat oassin SED:s ja ii leat leamaš oassin sámi statistihkas dássážii .
Imidlertid dekkes sørsamisk reindrift av tall fra rovviltforvaltningen .
Muhto lullisámi boazodoalu logut boraspirehálddašeamis leat mielde .
Det er rovviltforvaltningen selv eller andre på oppdrag fra forvaltningen som i hovedsak samler inn data og utarbeider tallmaterialet .
Boraspirehálddahus ieš dahje earát hálddahusa ovddas , čohkkejit loguid ja ráhkadit lohkomateriálaid .
Tall fra rovviltforvaltningen er vanligvis ikke inkludert i samisk statistikk15 , men er svært relevante og berører viktige samiske næringer som reindrift og jordbruk / næringskombinasjoner i rovviltforvaltningsregioner ( se appendiks 2 ) fra Finnmark til Hedmark .
Boraspirehálddahusa logut eai leat dábálaččat mielde sámi statistihkas13 , muhto leat hui dehálaččat ja gusket dehálaš sámi ealáhusaide nugo boazodollui ja eanadollui / lotnolasealáhusaide boraspirehálddašanguovlluin ( gč. appendix 2 ) Finnmárkkus Hedmarkii .
Tallene for sauenæringen i denne presentasjonen fokuserer på Nordland , Troms og Finnmark .
Sávzaealáhusa logut dán ovdanbuktimis leat guovlluin Nordlánda , Romsa ja Finnmárku .
I dette ligger også et forsøk på å skissere sentrale begreper i rovdyrforvaltningen og hvordan denne er organisert .
Dás geahččalit maiddái hábmet guovddáš doahpagiid boraspirehálddašeamis ja das mo dat lea organiserejuvvon .
3.1.2 Kommentar til tilgjengelig statistikk – metode og utilgjengelighet Rovviltforvaltningen er et særlig komplekst system med mange nivåer og organisatoriske enheter med forskjellige formål og ansvarsområder ( se appendiks 3 for modell ) .
3.1.2 Kommentárat statistihkkii mat leat olámuttos – metoda ja beasatlašvuohta Boraspirehálddahus lea oalle máŋggabealat vuogádat ollu dásiiguin ja organisatuvrralaš ossodagaiguin main guhtesge lea sierra mihttu ja ovddasvástádusguovlu ( geahča appendix 3 govvosa ) .
Offentliggjort informasjon om rovviltforvaltningen og forskning på rovvilt er i dag spredt på flere forskjellige nettsteder .
Almmuhuvvon dieđut boraspirehálddašeamis ja boraspiriid dutkamis leat dál biđgejuvvon máŋgga iešguđetge neahttabáikái .
Innen rovviltforvaltningen foreligger det få ferdige statistikker som umiddelbart kan kommenteres , og det er et problem å skaffe en dekkende og samlet oversikt over tilgjengelig og gyldig tallmateriale .
Boraspirehálddahusas leat unnán válmmas statistihkat maid dakkaviđe sáhttá čielggadit , ja lea váttis háhkat bures fátmmasteaddji ja čohkkes oppalašgeahčastaga dasa makkár lohkomateriála lea gustojeaddji ja vejolaš oažžut .
Det er ikke publisert en felles oversikt over statistikk på nett om sentrale områder innen rovviltforvaltningen .
Ii leat almmuhuvvon oktasaš oppalašgeahčastat das makkár statistihkat leat neahtas boraspirehálddašeami guovddáš áššiin .
Samisk statistikk 2010 ( NOS .
Sámi statistihkka 2010 ( NOS .
– Norges offisielle statistikk ) http://www.ssb.no/emner/00/00/20/nos_samer/nos_d437/nos_d437.pdf
- Norges offisielle statistikk ) http://www.ssb.no/emner/00/00/20/nos_samer/nos_d437/nos_d437.pdf
For tallmateriale henvises publikum i stedet til Rovbase 3.0 – en interaktiv database som blant annet inneholder talldata om dokumentert død eller antatt død rein og sau funnet i marka , samt omsøkt og faktisk utbetalt erstatning .
Lohkomateriálaid dihte čujuhit lohkkiid baicca báikái Rovbase 3.0 – interaktiiva diehtovuđđui mii earret eará sisdoallá lohkodataid duođaštuvvon jápmán dahje árvvoštallojuvvon jápmán bohccuin dahje sávzzain mat leat gávdnon meahcis , ja buhtadus ohcamušain ja man ollu duođai lea máksojuvvon buhtadus .
Det påpekes også av forvaltningen selv at antall dokumenterte dyr døde på beite er langt lavere enn antall dyr det er utbetalt sannsynlighetsberegnet erstatning for .
Hálddahus ieš nai čujuha dasa , ahte lohku galle ealli leat duođas duođaštan jápmán guohtun eatnamiin lea arvat unnit go duođavuogirehkkenastojuvvon buhtadus .
Rovbase 3.0 overlater til brukeren å velge de data han eller hun ønsker .
( geahča diagrámma siidu 7 ja 8 ) Rovbases 3.0 ferte geavaheaddji ieš válljet data maid dáhttu iskat .
Men det er få kombinasjonsmuligheter og ingen direkte tilgang til grunnlagsmaterialet .
Muhto das leat unnán kombinašuvdnavejolašvuođat iige beasa njuolga vuođđomateriálaide .
Tall om tamrein ble tilsendt på forespørsel til bruk i dette kapitlet .
Dán kapihttala geavahussii bivddiimet sáddet loguid bohccuid hárrái .
Dersom brukeren ønsker å se utviklingen i erstatning over tid , for eksempel fra 2005–2010 , får man i tabellen opp data som presenterer totaltall for hele perioden uten å få de enkelte år oppgitt .
Jus geavaheaddji dáhttu geahččat ovdáneami áiggi badjel , ovdamearka dihte 2005-2010 , de tabeallas oažžu data mii ovdanbuktá olles logu olles áigodagas almma čájetkeahttá guhtege jagi loguid .
Når det velges ’ vis som graf ’ , får man derimot en kurve med årstall angitt .
Go vállje ’ čájet gráfan ’ , de baicca ihtá dávgegovus jahkeloguiguin .
Sammenhengen mellom tabelldata og grafisk framstilling henger derfor ikke helt sammen .
Oktavuohta tabealladata ja gráfalaš ovdabuktima gaskkas ii leat danne áibbas ovttalágan .
Når det så er ønskelig å få en oversikt over erstatninger for flere fylker , men ikke alle fylker og årstall , lar det seg ikke gjøre .
Jus lea dáhttu ges oaidnit oppalašgeahčastaga máŋgga fylkka buhtadusain , muhto ii buot fylkkaid ja jahkeloguid , de ii sáhte dan dahkat .
Riktig nok poengterer rovbasen at data kan løftes ut i excel for videre behandling .
Rovbase áiddostallá gal ahte data sáhttá loktejuvvot excelii viidásit meannudeapmái .
Konklusjonen er at brukergrensesnittet for Rovbase 3.0 kan gjøres mer allment tilgjengelig , selv om den ikke er laget for å være et analyseverktøy .
Čoahkkáigeassu lea ahte Rovbase 3.0 geavaheaddjivejolašvuohta sáhttá dahkkot oppalaččat eanet beasatlažžan vaikko ii leat dahkkon analysareaidun .
Kommentarene i kapitlet tar derfor utgangspunkt i statistikk om sau utarbeidet av fylkesmennene eller statistikk for rein framstilt av undertegnede ved hjelp av Rovbase 3.0 . ( rovbase.no ) .
Dán kapihttala čielggadeamis lea danne vuolggasadji statistihkain maid fylkkamánnit leat ráhkadan sávzzaide ja maid dán čállosa vuolláičálli lea ráhkadan bohccuide Rovbase 3.0 ( rovbase.no ) bokte .
Finnmarkseiendommen har lagt ut noe statistikk og resultatregnskap i årsmeldingen for 2009 .
Finnmárkkuopmodat lea almmuhan 2009 jahkedieđáhusas muhtun statistihkaid ja boađusrehketdoalu .
For statistikk innen jakt og fiske henvises publikum til Statistisk sentralbyrå .
Bivddu ja guolástan statistihkaid čujuhit olbmuid iskat Statistihkalaš guovddášdoaimmahagas .
Regnskapstallene er å finne som saksdokumenter til styremøtene , også lagt ut på nett , men ikke umiddelbart tilgjengelige .
Rehketdoallologuid gávdná stivrračoahkkimiid áššedokumeantan , biddjon nehttii , muhto eai njuolgut olámuttos .
I aktivitetsregnskapet for 2010 er inntektsgrunnlaget spesifisert .
2010 doaibmarehketdoalus lea dienasvuođđu erenoamážit čilgejuvvon .
Alle slike opplysninger kunne for enkelhetens skyld sammenfattes og legges ut i en tallbank .
Visot diekkár dieđuid livčče sáhttán álkivuođa dihte biddjot čoahkkái ja almmuhuvvot lohkobáŋkkus .
Fordelen for Finnmarkseiendommen er at den kan kommentere inntektene direkte og hvordan 46 disse fordeles på direkte og indirekte driftskostnader .
Finnmárkkuopmodaga ovdamunni lea ahte sáhttá čielggadit dietnasiid njuolga ja movt dát juhkkojuvvojit njuolga dahje eahpenjuolga doaibmagoluide .
Det er bra at statistikken er å finne hos Statistisk sentralbyrå , men FeFo kan med fordel publisere noen av diagrammene i en egen statistikkbank slik at mellomleddene mellom publikum og organisasjon blir færre .
Buorre lea go statistihka gávdná Statistihkalaš guovddáš-doaimmahagas , muhto FeFo sáhtášii ovdamunnin almmuhit muhtun diagrámmaid iežaset statistihkkabáŋkkus nu ahte eai leat nu ollu lađđasat álbmoga ja organisašuvnna gaskkas .
Som påpekt av Nygaard og Josefsen ( 2010 ) vil FeFo , som et framtidig maktorgan i Finnmark , “ måtte akseptere at det er en sterk offentlig interesse for virksomheten ” .
Nugo Nygaard ja Josefsen ( 2010 ) leaba čujuhan , de ferte FeFo boahtteáigásaš fápmoorgánan Finnmárkkus “ dohkkehit ahte lea garra almmolaš beroštupmi doibmii . ”
Dette kapitlet aktualiserer også den sosiale og kulturelle kontekst statistikken belyser .
Dát kápihttal dahká maiddái áigeguovdilin sosiála ja kultuvrralaš konteavstta maid statistihkka čuvgeha .
Både rovviltforvaltningen og Finnmarkseiendommen er synlige aktører i media og svært viktige for publikum .
Sihke boraspirehálddahus ja Finnmárkkuopmodat leat oinnolaš aktevrrat medias ja hui guoskevaččat álbmogii .
Jeg har derfor tatt utgangspunkt i noen relevante medieoppslag fra nrk.no og avisa Nordlys .
Mun lean danne váldán vuolggasaji muhtun áššáiguoskevaš mediaáššiin nrk.no ja Nordlys aviissas .
Disse er analysert som skriftlige kilder og en form for kommunikasjon , og bør betraktes som debattinnlegg og ikke nødvendigvis personers eller organisasjoners endelige standpunkter .
Daid lean analyseren čálalaš gáldun ja ovttalágan gulahallan vuohkin , ja galggašii gehččot debáhttačálusin iige aivve fal persovnnaid dahje organisašuvnnaid loahpalaš oaivilin .
3.2 Rovviltforvaltning 3.2.1 Formålet med rovviltforvaltningen Rovviltforvaltningen skal i praksis balansere flere hensyn : sikre en levedyktig stamme av rovdyr og ivareta bønder og reindriftsutøveres interesse i å hindre at beitedyr blir tatt av rovdyr .
3.2 Boraspirehálddašeapmi 3.2.1 Boraspirehálddašeami mihttu Boraspirehálddašeapmi galgá geavatlaččat bisohallat máŋgga beali gaskkas maid galgá váldit vuhtii : sihkkarastit ealaskas boraspire náli ja váldit vuhtii boanddaid ja boazobargiid beroštumi hehttet boraspiriid vahágahttimis guohtunelliid .
Virkemidler defineres som å skulle være “ forebyggende og konfliktdempende ” .
Doaibmabijuid leat defineren “ eastadeaddjin ja riidováidudeaddjin ” .
Det vil si at man erkjenner relasjonen mellom rovdyr og beitedyr som en konflikt .
Dat mearkkaša ahte dovddastit boraspiriid ja biebmoelliid gaskavuođa riidun .
NOU 2007 : 14 Samisk naturbruk og rettssituasjon fra Hedmark til Troms Bakgrunnsmateriale for Samerettsutvalget 17 Stortingsmelding nr. 15 ( 2003–2004 ) : Rovvilt i norsk natur .
Boraspirehálddašeapmi guoská olles sámi guvlui Finnmárkkus lulás Hedmarkii 14. 14 NOU 2007 : 14 Sámi resursageavaheapmi ja riektedilli Hedmárkku rájes Romsii Duogášmáteriála Sámivuoigatvuođalávdegoddái
For ordens bør skyld det nevnes at sørsameområdet ikke omfatter Møre og Romsdal , som er en del av viltforvaltningsregion 5 .
Ortnetvuođa dihte namuhit ahte lullisámeguovlu ii fátmmas Møre ja Romsdal oassin boraspirehálddašanguovllus 5 .
3.2.2 Hvordan ser organiseringen av forvaltningen ut ?
3.2.2 Movt leat organiseren hálddašeami ?
Rovdyrforvaltningen 18 er et statlig ansvar , og rovdyrpolitikken fastsettes av regjeringen .
Boraspirehálddašeapmi 16 lea stáda ovddasvástádus ja boraspirepolitihka mearrida ráđđehus .
Miljøverndepartementet har det overordnete ansvar for all viltforvaltning gjennom budsjett , lovverk og langtidsplanlegging .
Birasgáhttendepartemeanttas ( BD ) lea bajimus ovddasvástádus buot fuođđohálddašeamis bušeahta , láhkamearrádusaid ja guhkesáigeplánema bokte .
Dette innebærer å iverksette politiske målsettinger for rovviltforvaltningen og å utnevne de regionale rovviltnemndene .
Dat mielddisbuktá bidjat johtui boraspirehálddašeami politihkalaš mihttomeriid ja nammadit guovlulaš Boraspirelávdegottiid .
Departementet er følgelig ankeinstans for vedtak fattet av nemndene .
Departemeanta lea nu maiddái guoddalaninstánsa lávdegottiid mearrádusaide .
Direktoratet for naturforvaltning ( DN ) er underlagt departementet og er den sentrale faginstansen for viltforvaltning .
Luondduhálddašan direktoráhta ( LD ) lea departemeantta vuollásaš ja lea fuođđohálddahusa guovddáš fágainstánsa .
DN er rådgivende organ for MD og har ansvar for saksbehandling etter gjeldende lovverk samt forskning og formidling av kunnskap og informasjon innen feltet .
LD lea ráđđeaddi orgána BD:i ja das lea ovddasvástádus áššemeannudeapmái gustojeaddji láhkamearrádusaid mielde ja dutkamii ja gaskkusteapmái fáttá máhtolašvuođas ja dieđuin .
Rovviltnemndene er krumtappen i den regionale rovviltforvaltningen .
Boraspirelávdegottit leat váldodoaimmaheaddjit guovlulaš boraspirehálddašeamis .
Nemndene har hovedansvaret for gjennomføring av nasjonal politikk og forvaltningen av rovvilt i sin region .
Lávdegottiin lea váldoovddas-vástádus čađahit našunála politihka ja hálddašit boraspiriid guovlluineaset .
Nemndene utarbeider en regional forvaltningsplan for rovvilt , og har ansvaret for prioritering av forebyggende og konfliktdempende virkemidler , samt ansvaret for de ulike såkalte jakt- og fellingsregimer for rovvilt i regionen .
Lávdegottit ráhkadit guovlulaš boraspire hálddašanplána , ja sis lea ovddasvástádus vuoruhit eastadeaddji ja riidováidudan doaibmabijuid , ja maiddái ovddasvástádus iešguđetlágan nu gohčoduvvon boraspiriid bivdo-ja njeaidinregimai guovllusteaset .
Fylkesmennenes ( FM ) miljøvernavdeling er sekretariat og rådgivende organ for rovviltnemnda .
Fylkkamánniid ( FM ) birasgáhttenossodat lea Boraspirelávdegottiid čállingoddi ja ráđđejeaddji orgána .
Statens naturoppsyn ( SNO ) gjennomfører det praktiske feltarbeidet og foretar undersøkelser av rovviltskader på beitedyr , overvåker og beskytter rovviltbestanden mot miljøkriminalitet .
Stáda luonddubearráigeahčču ( SLB ) čađaha geavatlaš gieddebarggu ja iská boraspirevahágahttimiid guohtunelliin , goziha ja suodjala boraspiremáddodaga biraskriminalitehtas .
Av husdyrartene er det stort sett sau som tas av rovdyr .
Stuoradiggedieđáhus nr. 15 " Rovvilt i norsk natur " .
Nordland , Region 8 .
Nordland , Region 8 .
Troms og Finnmark Se også appendiks 2. 18 Se www.rovviltportalen.no for detaljert oversikt .
Troms og Finnmark Geahča maiddái appendix 2 16 Geahča www.rovviltportalen.no dárkilis oppalašgeahčastaga
dyrene inn fra beite før seinsommeren , da enkelte rovdyrarter er spesielt aktive .
Boanddat ja boazoeaiggádat sáhttet ohcat doarjaga álggahit doaibmabijuid eastadit boraspirefallehemiid .
Dette har vist seg å være et spesielt godt tiltak mot angrep fra jerv .
Dat lea vásáhusaid mielde erenoamáš buorre doaibmabidju getkkiid ektui .
For tamreineiere kan det være å flytte flokken til andre områder og å fore rein i områder med store tap til rovdyr .
Bohccuid dáfus sáhttá sirdit ealu eará guovlluide ja biebmat bohccuid guovlluin gos ollu masset boraspiriide .
For både saue- og tamreineiere kan også gjeting i forskjellige varianter vurderes som gode tiltak som utløser eventuell støtte .
17 Sihke sávza- ja boazoeaiggádiidda sáhttá iešguđetlágan guođoheapmi maiddái veardiduvvot buorren doaibmabidjun masa vejolaččat oažžu doarjaga .
3.2.3.1 Erstatninger – dokumentert og skjønnsmessig tap Av særlig konfliktdempende midler er utbetaling av erstatning for sau eller rein som er tapt til rovdyr .
3.2.3.1 Buhtadusat – duođaštuvvon ja meroštallon massimat Nanu riidováidudeaddji vuohki lea buhtadusa máksin sávzzaid dahje bohccuid ovddas maid leat massán boraspiriide .
Dersom det fullt ut kan dokumenteres at bjørn , gaupe , jerv eller ørn har tatt beitedyr , utbetales full erstatning .
Jus áibbas vissásit sáhttá duođaštit guovžža , albasa , geatki dahje goaskima váldán guohtunealli , de mákso olles buhtadus .
Dersom dyr dør uten at kadaveret kan finnes eller det kan fastsettes dødsårsak , kan det vurderes skjønnsmessig erstatning .
Jus ealli jápmá nu ahte rábbi ii gávdno dahje nu ahte eai nagot gávdnat jápmin siva , de sáhttet meroštallat buhtadusa .
Med skjønnsmessig menes det at det er sannsynlig at tap er forårsaket av rovdyr , etter en totalvurdering av en rekke faktorer .
Meroštallamiin oaivvildit ahte lea jáhkehahtti ahte lea massán boraspirii go lea ollislaččat árvvoštallan muhtun áššiid .
Dette kan være nærvær av rovdyr og tidligere tap av beitedyr i området .
Nu go leat go boraspiret lahkosiin dahje leat go ovdal massán guohtunelliid guovllus .
Dette betyr i praksis at faktisk utbetalt erstatning er langt lavere enn antall innkomne søknader skulle tilsi , men samtidig langt høyere enn det som faktisk kan dokumenteres .
Geavatlaččat mearkkaša dat ahte duođai mákson buhtadus lea ollu unnit go lohku mii ohcamušain lea , muhto goitge ollu eanet go maid duođai sáhttet duođaštit . 51
3.2.4 Andre forklaringer på høyt oppgitt rovdyrtap – stimulerer erstatningsordningen for rovviltskader høye reintall ?
3.2.4 Eará čilgehusat alla dieđihuvvon boraspiremassimii – váikkuha go boraspirevahágahttimiid buhtadusortnet alla boazologuid ?
Næss et al ( 2010 ) hevder at økonomiske erstatningsordninger kan være med på å bidra til at reintallet holdes høyt .
Næss et al ( 2010 ) čuoččuha ekonomalaš buhtadusortnegiid sáhttit leat váikkuheaddjin doalahit boazologu badjin .
Det ligger et insentiv i selve erstatningsordningen til å rapportere høye tapstall og samtidig beholde en stor flokk .
Buhtadusortnegis lea insentiiva dieđihit alla massinloguid ja seammás doalahit stuora ealu .
Å ha en stor flokk gjør det mulig å rapportere om høye tapstall samtidig som slaktingen kan holdes på et minimum .
Stuora ealuin lea vejolaš dieđihit alla massinloguid seammás go njuovvat ii dárbbaš go unnánaš .
Det antatt døde dyret gjøres om til kapital og gir dermed høyere inntekt enn ordinær slaktning ville gjort .
Ealli maid jáhkket jápmán dahkko ruhtan ja addá nu eanet dietnasa go dábálaš njuovvan attašii .
3.2.5 Saueerstatning – økning i antall dokumenterte drap av sau Når det gjelder saueerstatning , er det valgt statistikk fra Finnmark , Troms og Nordland .
3.2.5 Sávzabuhtadusat - lassáneapmi logus galle sávzza duođaštuvvot goddon Sávzabuhtadusaid ektui leat válljen statistihka Finnmárkkus , Romssas ja Nordlánddas .
Dermed vil den dekke majoriteten av norske samer som driver ulike former for jordbruk og kombinasjonsbruk som involverer sauehold .
Dainna lágiin fátmmastit eanas oasi norgga sápmelaččain geat doaimmahit iešguđetlágan eanadoalu ja lotnolasealáhusdoalu mas lea sávzadoallu oassin .
forskjell i beregningen av erstatning sammenlignet med reindrift er at det føres tall over hvor mange sauer og lam som slippes ut på beite .
Dehálaš erohus buhtadusa rehkenastimis boazodoalu ektui lea ahte lea lohku galle sávzza ja lábbá luitet guohtumiidda .
Statistikk for erstatning av sau drept av rovvilt 19 i Finnmark synliggjør det omtalte forholdet mellom antall faktiske søknader , dokumenterte drap og faktisk utbetalt erstatning .
Statistihkka mii čájeha galle sávzza leat gottáhallan boraspiriin 18 Finnmárkkus oainnusmahttá namuhuvvon oktavuođa gaskal loguid galle ohcamuša duođai leat , galle duođaštuvvon gottáhallama leat ja galli ovddas duođai mákso buhtadus .
Erstatning for sau drept av fredet rovvilt i Finnmark 1992–2009
Buhtadus sávzzaid ovddas mat leat gottáhallon ráfáiduhtton boraspiriin Finnmárkkus 1992-2009
Figuren viser for øvrig at det var en jevn økning i antall omsøkte tap i tidsrommet 2000–2001 , mens det var en svak nedgang fram til 2004 .
Govus čájeha leamaš dássedis lassáneami logus galle ohcamuša massimiid ovddas bohte 2000-2001 rádjai ja fas veaháš njiedjama 2004 rádjai .
I årene 2005–2007 har antallet tap steget .
Jagiid 2005-2007 lea massimiid lohku lassánan .
I 2008–2009 økte omsøkte tap i Finnmark , mens antallet omsøkte tap gikk ned på landsbasis i perioden 2008–2010 .
2008-2009 lassánedje massimiid ohcamušat Finnmárkkus muhto riikkadásis njiejai ohcamuš lohku massiimiid ovddas áigodaga 2008-2010 .
Dette skyldes ifølge direktoratet 20 færre dokumenterte tilfeller .
Direktoráhta 19 dieđuid mielde lei dasa sivva unnit duođaštuvvon massimat .
Når det gjelder Troms derimot , har antallet omsøkte tap og faktisk erstatning vist en fallende tendens siden 2005 , men har igjen økt noe siste året .
Romssas baicca , lea lohku ohccojuvvon massimiin ja duođai buhtaduvvon buhtadusain leamaš njieddji tendeansas 2005 rájes , muhto lea fas lassánan veaháš maŋemus jagi .
Den skjønnsmessige erstatningen har økt noe , og en økning i antall rovdyr det siste året øker sannsynligheten for at disse er synderne .
Romssas ja Finnmárkkus oainnat eai leat nagodan doalahit geatki logu mii lei mearriduvvon našunála nállemihtus , mii mearkkaša ahte geatki ja albbas nálli lea lassánan dan guovllus .
Fylkesmannen i Finnmark http://www.rovviltportalen.no/content/500041279/Jerv-og-gaupe-tar-mest-sau
http://www.rovviltportalen.no/content/500041279/Jerv-og-gaupe-tar-mest-sau
Figur 3.2
Govus 3.2
Erstatning for tap av sau til fredet rovvilt 2000–20021 Troms
Buhtadus sávzzaid ovddas mat leat vaháguvvon ráfáiduhtton boraspiriin 2000-2009 Romssas
Når det gjelder Nordland , meldte NRK om ” Rekordlave sauetap til fredet rovvilt ” i oktober 2010 .
Nordlánddas dieđihii NRK . “ Erenoamáš unnán sávzamassimat ráfáiduhtton boraspiriide ” golggotmánus 2010:s .
Dette stemte delvis med realiteten .
Dat doalai deaivása duohtavuođain muhtun muddui .
Da erstatningsoppgjøret skulle holdes , viste det seg at antall omsøkte tap var gått opp , mens antallet undersøkte og dokumenterte tap gikk ned .
Go buhtadusaid galge bidjat oktii , de čájehuvvui ahte lohku ohcamušain massimiid ovddas lei lassánan , ja lohku iskojuvvon ja duođaštuvvon ráppiin njiejai .
Både Hattfjelldal og Snåsa i Nord-Trøndelag er sentrale samiske sentra og grenseområder til Sverige .
Sihke Aarborte ja Snåasa Davvi-Trøndelagas leat guovddáš sámi báikkit ja rádjeguovllut Ruŧŧii .
Begge har store utmarksområder med både rein- og sauedrift og samtidig hyppig rovdyraktivitet .
Goappaš báikkiin leat stuora meahcceguovllut sihke boazo- ja sávzadollui ja seammás maiddái stuora boraspire aktivitehtain .
Med tanke på at primærnæringene er viktigere i samiske områder enn landet for øvrig , forårsaker store tap til rovdyr naturlig nok uro og engstelse i næringene , og i lokalsamfunnet for øvrig .
Go lea jurdagis ahte vuođđoealáhusat leat dehálaččabut sámi guovlluin go muđui riikkas , de daguhit stuora massimat boraspiriide vuorrádusa ealáhusain , ja muđuige báikkálaš servodagain .
Som vi skal se nedenfor , fikk rovdyrproblematikken reindriftssamer og bønder til å demonstrere foran Stortinget i 2010. 21
Nugo oaidnit vuollelis de boraspireváttisvuohta oaččui boazosápmelaččaid ja boanddaid demonstreret Stuoradikki ovddabealde jagi 2010 .
Figur 3.3
Govus 3.3
Antall sau søkt erstatning / erstattet . ( Kilde : Fylkesmannen i Nordland 22 )
Lohku galli sávzza ovddas lea ohccon buhtadus / buhtaduvvon ( Gáldu : Nordlándda fylkkamánni . )
3.2.6 Reinerstatning 2005–2009 .
3.2.6 Buhtadusat bohccuid ovddas 2005-2009 .
På landsbasis viser kurven at et stort antall dyr er omsøkt erstattet og faktisk erstattet .
Riikkadásis čájeha govusdávgi bissu stuora logu elliin maid ovddas lea ohccon buhtadus ja maid ovddas lea mákson buhtadus .
Som med sauenæringa må vi helt inn på fylkesnivå for å se variasjonene fra år til år .
Nugo sávzadoalus , de aitto fylkkadásis oaidnit rievddademiid jagis jahkái .
La oss først se på erstatning til tap av rein til rovdyr på landsbasis i perioden 2005–200923 :
Álggos gehččot buhtadusaid riikkadásis bohccuid ovddas maid leat massán boraspiriide áigodagas 2005200921 :
http://www.fylkesmannen.no/fagom.aspx?m=2747&amp;amid 3478687 = 18.04.2011 kl .
http://www.fylkesmannen.no/fagom.aspx?m=2747&amp;amid 3478687 = 18.04.2011 kl .
16.37 Rovbase 3.0 http://dnweb13.dirnat.no/Rovbase30Innsyn/Contentpages/InnsynErstatningReinStatistikk.aspx?Arbeidso mrade = InnsynErstatningRein .
16.37 Rovbase 3.0 http://dnweb13.dirnat.no/Rovbase30Innsyn/Contentpages/InnsynErstatningReinStatistikk.aspx?Arbeidso mrade = InnsynErstatningRein .
Rovbasen er et verktøy der publikum selv velger variablene som tidsintervaller , dyreart , område og distrikt 23
Rovbase lea reaidu mas geavaheaddjit ieža válljejit variábeliid nugo áigodagaid , eallišlája , guovllu ja orohaga .
Figur 3.4
Govus 3.4
Reinerstatning : Alle reinbeiteområder i Norge 2005 til 2009 .
Boazobuhtadusat : Buot boazodoalloguovllut Norggas 2005 rájes 2009 rádjai .
( Rovbase 3.0 )
( Rovbase 3.0 )
Grafen viser at omsøkt tap til rovdyr jevnt over er høyt og faktisk har økt de to siste sesongene , vurdert ut fra omsøkt tapt .
Gráfa čájeha ahte ohcamušat massimiid ovddas boraspiriide leat dássedit ollu ja leat lassánan guokte maŋemus jahkeáigodaga go geahččá massinlogu ohcamušain .
I 2005/2006 lå dette på 60 000 , mens det i 2009/2010 ligger på om lag 65 000 dyr .
Jagi 2005/2006 lei dat 60 000 ja 2009/2010 lei dat sullii 65 000 ealli .
Det faktisk dokumentert antallet dyr tapt til rovdyr i 2008/09 var ca. 6 % eller 1284 dyr på landsbasis .
Lohku galle ealli duođai duođaštuvvo vaháguvvon boraspiriide jagis 2008/2009 lei su. 6% dahje 1284 ealli riikkadásis .
Det er ikke oppgitt tall for 2010 .
2010 eai leat almmuhan loguid .
Faktisk utbetalt erstatning har fulgt økningen i omsøkt støtte .
Duođai mákson buhtadus lea čuvvon buhtadus ohcamušaid lassáneami .
I Finnmark ble det totalt søkt om erstatning for om lag 49 000 dyr .
Finnmárkkus ohce buhtadusa oktiibuot 49 000 ealli ovddas .
For VestFinnmark ser vi igjen en nedadgående utvikling på reinerstatningen i 2009/2010 , noe som skyldes færre rapporterte og dokumenterte tilfeller .
Oarje-Finnmárkkus oaidnit fas njieddji ovdáneami boazobuhtadusain jahkeáigodagas 2009/2010 , danne go leat unnibut dieđihuvvon ja duođaštuvvon massimat .
For Vest-Finnmark vil det si et omsøkt tap på 27 090 dyr .
Oarje-Finnmárkkus ledje ohcamušain massimat 27090 ealli ovddas .
Av disse ble 5695 dyr eller om lag 21 % av omsøkt tap erstattet .
Dain mákse buhtadusa 5695 ealli ovddas dahje 21 % ohccojuvvon massimiin .
http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/troms_og_finnmark/1 .
http://www.nrk.no/nyheter/distrikt/troms_og_finnmark/1 .
Figur 3.5
Govus 3.5
Reinerstatning : Vest-Finnmark 2005 til 2009 . ( Kilde : Rovbase 3.0 )
Boazobuhtadusat : Oarje-Finnmárku 2005-2009 ( Gáldu : Rovbase 3.0 )
Nord-Trøndelag er det av fylkene som har vært hardest rammet av rovdyrangrep både på sau og rein .
Davvi-Trøndelaga lea okta fylkkain mii eanemusat lea gillán sávzzaid ja bohccuid boraspirevahágahttimiin .
Dette gjenspeiler seg i fig. 4 , der det omsøkte antall tap av rein har økt , mens antallet faktisk erstattet har holdt seg jevnt siden 2005 , med unntak av 2006/2007 , markert med en svak nedgang .
Dat oidno govvosis 3 mas lohku galle bohcco ovddas lea ohccojuvvon buhtadus lea lassánan seammás go lohku duođai buhtaduvvomiid ovddas lea bisson dássedin 2005 rájes earret 2006/2007 goas lei veaháš njiedjan .
Når vi sammenholder disse tallene med det antatte antall tamrein i Nord-Trøndelag på om lag 12 239 i 2007 , utgjør tapstallene rapportert av reineierne opp mot 40–50 % av reintallet , de fleste av disse er simler og kalv .
Go mii daid loguid doallat oktii loguin galle bohcco Davvi-Trøndelagas oktiibuot leat 12239 jagi 2007 , de dahket massinlogut maid boazoeaiggádat leat dieđihan 40-50 % boazologus , eanas dain leat álddut ja miesit .
Når vi ser på prosent faktisk erstattete dyr , fikk Troms erstattet 69 % NordTrøndelag 63 % mens Vest-Finnmark kun fikk erstattet 22 % av omsøkte dyr i 2008/09 .
Go geahččat proseanttaid duođai buhtaduvvon elliin , de Romssas buhtaduvvo 69 % Davvi-Trøndelagas 63 % ja Oarje-Finnmárkkus ožžo buhtadusa dušše 22 % ohccojuvvon elliin 2008/09 .
Den samme tendensen er gjennomgående fra sesongen 2005/06 til 2009/10 .
Seamma tendeansa lea čađat áigodagain 2005/06 gitta 2009/10 rádjai .
Antallet dokumenterte tap til rovdyr ligger på om lag 6 % i samtlige av de nevnte distrikter .
Lohku duođaštuvvon boraspirevahágahttimiin lea birrasiid 6 % buot namuhuvvon guovlluin .
Det nevnes ikke hvorfor erstatningsprosenten er større i NordTrøndelag og Troms enn i Finnmark .
Ii namuhuvvo manne buhtadusproseanta lea stuorit Davvi-Trøndelagas ja Romssas go Finnmárkkus .
Figur 3.6
Govus 3.6
Reinerstatning : Nord-Trøndelag 2005 til 2009
Boazobuhtadusat : Davvi-Trøndelaga 2005 gitta 2009
På landsbasis er det gaupe , jerv og ørn som tar mesteparten av de dokumenterte tapene av både sau og rein .
Albbas , geatki ja goaskin váldet riikkadásis eanemus duođaštuvvon vahágahttimiin sihke sávzzaid ja bohccuid .
Gaupe ser ut til å ta flest sau , mens jerven tar flest rein .
Albbas orru váldime eanemus sávzzaid ja geatki eanemus bohccuid .
I Nasjonal forvaltningsplan for rovvilt ( 2004 ) er det fastsatt hvor mange rovdyr av hver art et område skal ha .
Boraspiriid Našuvnnalaš hálddašanplánas ( 2004 ) lea mearriduvvon man galle boraspire guđege šlájas guđege guovllus galget leat .
Sammen med naturmangfoldsloven og viltloven reguleres uttak av rovdyr prinsipielt ut fra disse bestandsmålene .
Oktan Luonddugirjáivuođalágain ja Fuođđolágain mearriduvvo boraspiriid jávkadeapmi prinsihpalaččat nállemihtuid ektui .
Fylkesmannen fastsetter på bakgrunn av bestandsmålene fellingskvoter for rovvilt .
Fylkkamánni mearrida nállemihtuid mielde boraspiriid goddineriid .
I tillegg kommer uttak av enkeltdyr som forårsaker stor skade .
Dasa lassin bohtet jávkadeamit eaŋkalelliin mat dahket stuora vahágiid .
Å felle rovvilt defineres innen ulike uttakskategorier slik :
Boraspiriid goddin definerejuvvo iešguđetlágan goddinlágiin ná :
http://www.rovviltportalen.no/content/500039612 /
http://www.rovviltportalen.no/content/500039612 /
” Kvotejakt ” Ut fra bestandssituasjonen fastsetter fylkesmannen hvert år fylkesvise fellingskvoter på gaupe .
” Earrebivdu ” Fylkkamánni mearrida fylkkas jahkásaččat nálledili mielde earrebivddu albasii .
Jakta kalles kvotejakt og foregår i februar og mars .
Bivddu gohčodit earrebivdun ja lea guovvamánus ja njukčamánus .
Forutsetningen er at rovdyrbestanden skal være levedyktig på lang sikt .
Eaktun lea ahte boraspirenális galgá leat eallinvejolašvuohta guhkit áigái .
Skadefelling Det kan gis tillatelse til å felle enkeltdyr for å hindre skade på bufe eller tamrein . ”
Goddinlohpi Eaŋkaleallit maidda addo goddin lohpi hehtten dihte vahágahttit omiid dahje bohccuid .
Rovviltnemndene i den enkelte region utarbeider detaljerte forvaltningsplaner for rovvilt .
Boraspirelávdegottit guhtege guovllus ráhkadit bienalaš boraspire hálddašanplánaid .
Disse godkjennes av DN med eventuelle kommentarer , for eksempel om den ligger innenfor rammene av nasjonal politikk .
Daid dohkkeha DN oktan vejolaš kommentáraiguin nugo ovdamearka dihte leago dat našunála politihka rámmaid siskkobealde .
Hvis vi eksempelvis ser på Troms , har rovviltnemnda her foreslått for sin forvaltningsplan geografisk differensiering av rovdyruttaket i Aog B-områder for hver av artene gaupe , jerv og bjørn .
Jus ovdamearka dihte geahččat Romssa , de lea boraspirelávdegoddi árvalan sin hálddašanplánas geográfalaš sirrema boraspiregoddimiin A ja B guovlluin šlájain albbas , geatki ja guovža .
I A-områdene skal artene forvaltes slik at det nasjonale bestandsmålet for regionen kan nås og opprettholdes .
A-guovllus galget šlájat hálddašuvvot nu ahte našunála nállemihttu guovllus bisuhuvvo .
I B-områdene skal beitedyr prioriteres , og det er i følge planen ikke ønskelig med rovvilt .
B-guovlluin galget guohtuneallit vuoruhuvvot ja doppe ii leat plána mielde sávahahtti atnit boraspiriid .
Direktoratet kommenterer forvaltningsplanen i brev til rovviltnemnda region 8 slik : “ Direktoratet er imidlertid av den formening at streifindivider av artene også må aksepteres innenfor forvaltningsområde B , jf. formuleringen om at det ikke er ønskelig med rovvilt i B-områdene .
Direktoráhta kommentere hálddašanplána reivves Boraspirelávdegoddái guovllus 8 ná : “ Direktoráhta lea dan oaivilis ahte johttieallit šlájain maiddái fertejit dohkkehuvvot hálddašanguovllu B siskkobealde , dan cealkaga ektui ahte ii leat sávahahtti atnit boraspiriid B-guovlluin .
På landsbasis har årets gaupejakt ( 2010/2011 ) ført til rekord i antall felte gauper .
Riikkadásis lea dán jagi albbasbivdu ( 2010/2011 ) leamaš olahus dan ektui galle leat báhčán .
Det ble felt flest gauper i Sør- og Midt-Norge , mens det ble felt færrest i region 8 Troms og Finnmark .
Eanemus albasiid godde Lulli- ja Gaska-Norggas ja guovllus 8 Romssas ja Finnmárkkus godde unnimus .
I mangel av andre virkemidler ble det derfor innvilget ny tidsfrist , ekstraordinær skadefellingstid , for inntil fem jerv i områder 26
Go eai lean eará doaibmabijut , de addui ođđa áigemearri , sierra goddinlohpi njukčamánu 31. 24
http://www.rovviltportalen.no/multimedia/46074/DNs-uttalelse-region8.pdf&amp;contentdisposition=attachment
http://www.rovviltportalen.no/multimedia/46074/DNs-uttalelse-region8.pdf&amp;contentdisposition=attachment
med konsentrerte jervskader fram til 31. mars i år ( 2011 ) , og fristen ble igjen forlenget fram til 15. april .
beaivái ( 2011 ) , gitta 5 geatkái guovlluin gos ledje ollu geatkevahágahttimat , mii fas guhkiduvvui cuoŋománu 15. beaivái .
Det samme gjelder gaupe .
Seamma dilli lea albasii .
Skadefellingstillatelse gitt av fylkesmannen 6. april ble forlenget til 31. mai .
Fylkkamánni addon goddinlohpi cuoŋománu 6. beaivái guhkiduvvui miessemánu 31 .
Det ble i 2010 gitt fellingstillatelse for 37 gauper på kvotejakt i region 8 , hvorav 20 i Troms .
Jagi 2010 adde goddinlobi 37 albasii earrebivddus guovllus 8 , dain 20 Romssas . 7 albasa godde áigodagas .
SNO melder om stor gaupeaktivitet i fylket 27. Særlig berører dette sauenæringen i Sør-Troms og Indre Troms med reindriftsnæringa der .
SLB dieđiha stuora albbas aktivitehta fylkkas 25. Erenoamážit guoská dat sávzadollui Lulli-Romssas ja Siskkit Romssas maiddái boazodollui .
Til NRK 28 sa leder i rovviltnemnda i region 8 , Willy Ørnebakk , at det ikke er ønskelig å bygge opp en egen fast gruppe jegere , og at det er kommet på plass nye jegere .
NRK:i 26 dajai jođiheaddji boraspirelávdegotti guovllus 8 , Willy Ørnebakk , ahte ii leat dáhttu hukset fásta bivdojoavkku ja ahte leat ožžon ođđa bivdiid . NRK reportášas boanddat čuoččuhit maiddái ahte ođđa bivdit eai leat seamma buorit go ovddibut geaid gohčodedje njunušbivdin .
Ifølge tallene har man altså ikke på kort sikt klart å holde bestandsmålene i Troms med denne strategien .
Loguid mielde eai leat Romssas nagodan oanehis áigái doalahit nállemihtuid dáinna vugiin .
3.2.8 Bedre bestandsovervåkning For å kunne sette inn bedre tiltak i forvaltningen av rovdyr er bedre kunnskap om rovviltet sentralt .
3.2.8 Buoret nállegoziheapmi Vai galgá sáhttit buoridit boraspire hálddašeami doaibmabijuid , de lea guovddáš ášši eanet máhttu boraspiriid birra .
Nasjonalt overvåkningsprogram for de fire store rovviltartene 29 ble igangsatt i år 2000 , med utvidelse til ørn i 2006 .
Našuvnnalaš gozihanprográmma njealji stuora boraspirešládjii 27 álggahuvvui jagi 2000 ja goaskima bidje oassin 2006:s .
Norsk institutt for naturforskning ( NINA ) er hovedansvarlig og overvåker bestandene av gaupe , jerv og ulv , mens blant annet Bioforsk og Ås universitet har vært inne i bjørneovervåkningen .
Norsk institutt for naturforskningas ( NINA ) lea váldoovddasvástádus ja goziha náliid albbas , geatki ja gumpe ja earret eará Bioforsk ja Ås universitehta leat leamaš mielde guovžagoziheamis .
Det publiseres årlig rapporter for de enkelte artene . De legges ut på det felles nettstedet Rovdata , etablert i 2010 .
Jahkásaččat almmuhit raporttaid iešguđetge šlájaide maid bidjet oktasaš neahttabáikái Rovdata , ásahuvvon 2010:s .
En stor og mektig natur er en utfordring i overvåkningen av rovviltbestandene .
Stuora ja fámolaš luondu lea hástalus boraspirenáliid goziheamis .
For å skaffe til veie best mulig forskning på rovvilt er det flere mindre prosjekt som bidrar til Rovdata .
Vai ožžot buoremus lági mielde boraspire dutkamiid , de leat máŋggat unnit prošeavttat mat oasálastet Rovdatas .
Blant disse er Scandlynx , Scandulv og Det Skandinaviske brunbjørnprosjektet .
Muhtumat dain leat Scandlynx , Scandulv ja Det Skandinaviske brunbjørnprosjektet .
http://www.rovvilt.net/images/stories/Innvilget%20skadefellingstillatelse%20p%C3%A5%20gaupe 2 % 0i%20omr%C3%A5det%20Maisa%20og%20Altevassh%C3%B8gda.pdf 28 http://www.nrk.no/kanal/nrk_sapmi/1 .
http://www.rovvilt.net/images/stories/Innvilget%20skadefellingstillatelse%20p%C3%A5%20gaupe 2 % 0i%20omr%C3%A5det%20Maisa%20og%20Altevassh%C3%B8gda.pdf 26 http://www.nrk.no/kanal/nrk_sapmi/1 .
7477353 29 Bjørn , gaupe , jerv og ulv
7477353 27 Guovža , albbas , geatki ja gumpe
3.2.9 Eeallit Luonddos / Leve i naturen – dialog og forvaltning ?
3.2.9 Eallit Luonddus / Leve i naturen – dialoga ja hálddašeapmi ?
De senere års utfordringer knyttet til rovdyrproblematikken har fått flere aktører til å gå sammen om prosjektet Eeallit Luonddos / Leve i naturen .
Maŋemus jagiid boraspirehástalusaid dihte leat máŋggat aktevrrat searvan prošektii Eallit Luonddus / Leve i naturen .
Prosjekt er “ 3-årig og rettet mot utfordringene knyttet til rovvilt , beitedyr og samfunn i Troms og Finnmark .
Prošeakta lea “ 3 jagi bisti ja galgá doaibmat hástalusaide mat čatnasit boraspiriide , guohtunelliide ja servodahkii Romssas ja Finnmárkkus .
Beitenæringene er primære målgrupper for prosjektet 30. ” Her er det samlet en del relevant materiell som medieoppslag , referater fra møter i rovviltnemnda og også dagsorden for prosjektets egen møteserie kalt Arena Rovvilt .
Prošeavtta váldo ulbmiljoavku leat guođohanealáhusat 28. ” Dasa leat čohkkejuvvon muhtun oasi áššáiguoskevaš dieđut nugo media čállosat ja almmuheamit , boraspirelávdegottiid čoahkkin referáhtat ja maiddái áššelistu prošeavtta iežas deaivvadanráiddus nammaduvvon Arena Rovvilt .