pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingsrådet kom med en hilsen fra Sametinget under åpninga, og i tillegg hadde Sametingsrådet også med en hilsen i den offisielle NM-avisa som ble utgitt i forbindelse med arrangementet.
Sámediggeráđđi ovddidii Sámedikki dearvvuođaid rahpamis, ja dasa lassin ledje Sámediggeráđi dearvvuođat maiddái almmolaš NM-aviissas mii almmuhuvvui doaluid oktavuođas.
Spillemidler samisk idrett Kulturdepartementet har i brev av 08.05.18 meddelt Sametinget at det ved fordelingen av overskuddet til Norsk Tipping i 2017 er avsatt 1,5 mill. kr. i 2018 til samisk idrett.
Speallanruđat sámi valáštallamii Kulturdepartemeanta lea 08.05.18 reivves dieđihan Sámediggái ahte Norsk Tipping badjelbáhcaga juolludeamis lea juolluduvvon 1,5 miljon ru sámi valáštallamii 2018:s.
Dette er en fordobling av tilskuddet fra 2017.
Dát doarjja lea duppalastojuvvon jagi 2017 rájes.
Departementet har merket seg at det er en positiv oppmerksomhet rettet mot de tradisjonelle særegne samiske idrettsgrenene fra Sametingets side, og at de står sentralt i dagens samiske kultur og tradisjon.
Departemeanta lea fuomášan ahte Sámedikkis lea positiiva fuomášupmi erenoamáš árbevirolaš sámi valáštallansurggiide, ja ahte dat leat guovddážis otnáš sámi kultuvrras ja árbevieruin.
Tilskuddet overføres Sametinget, og Sametingsrådet vil i likhet med tidligere stå for den videre fordelingen av midlene.
Doarjja fievrriduvvo Sámediggái, ja Sámediggeráđđi áigu nugo ovdalge fuolahit ruđaid viidáset juolludeami.
Ved årets fordeling vil Sametingsrådet ha en spesiell oppmerksomhet rundt den pågående omorganiseringsprosessen som de samiske idrettsorganisasjonene er i gang med.
Dán jagi juolludeamis áigu Sámediggeráđđi bidjat erenoamáš fuomášumi ođđasis organiserenproseassaide maid sámi valáštallanorganisašuvnnat leat čađaheamen.
Arctic Winter Games Sametingsrådet deltok på Arctic Winter Games (AWG) i South Slave, Canada, 17.- 25.03.18.
Árktalaš dálveriemut Sámediggeráđđi searvvai Árktalaš dálveriemuide (AWG) South Slaves, Kanádas, 17.- 25.03.18.
Sametingsrådet reise med Team Sápmi, bestående av 34 ungdommer som deltok i langrenn og fotball.
Sámediggeráđđi mátkkoštii Team Sámiin, mas leat 34 nuora geat serve čuoigamiidda ja spábbačiekčamiidda.
Team Sápmi hevdet seg bra i konkurransen de deltok i, og tok til sammen 16 medaljer.
Team Sápmi birgii bures gilvvuin maidda serve, ja sii ožžo oktiibuot 16 medállja.
Sametingsrådet var representert på åpnings- og avslutningsseremoniene og hadde møter med AWG-ledelsen og andre delegasjoner som deltok på AWG.
Sámediggeráđđi lei mielde rahpan- ja loahpahandoaluin ja čoahkkinasttii AWG-jođiheddjiiguin ja eará delegašuvnnaiguin mat serve AWG:ii.
Samfunnsmål: Samisk kulturarv legger premisser for all planlegging og inngrep.
Servodatmihttomearri: · Sámi kulturárbi bidjá eavttuid buot plánemiidda ja sisabahkkemiidda.
Kvenske bygninger Sametinget hadde 05.04.18 møte med Troms fylkeskommune for å utveksle informasjon om kvenske bygninger.
Kveana visttit Sámedikkis lei 05.04.18 čoahkkin Romssa fylkkasuohkaniin juogadan dihtii dieđuid kveana visttiid birra.
Bygningsregistreringsprosjektet har gjennom sin virksomhet kommet over flere bygninger med tydelig kvensk tilknytning.
Visteregistrerenprošeakta lea doaimmas bokte gávdnan máŋga vistti main čielgasit lea kveana gullevašvuohta.
Troms fylkeskommune og Riksantikvaren arbeider med å bygge opp kompetanse om kvenske kulturminner.
Romssa fylkkasuohkan ja Riikaantikvára leat buorideamen gelbbolašvuođa kveana kulturmuittuid birra.
Sametinget hadde flere bidrag til det kvenske kulturhistoriske kartleggingsarbeidet.
Sámedikkis ledje maid dieđut kveana kulturhistorjjálaš kártenbargui.
Troms fylkeskommune var veldig positiv til det overleverte materialet fra Sametinget.
Romssa fylkkasuohkan liikui hui bures go Sámediggi geigii ávdnasiid.
Fredningsgrense for samiske kulturminner Når det gjelder revisjon av kulturminneloven og endring av fredningsgrensen for samiske kulturminner, så har saken vært til behandling i Stortingets familie- og kulturkomité i april 2018.
Sámi kulturmuittuid ráfáiduhttinrádji Go guoská kulturmuitolága ođasmahttimii ja sámi kulturmuittuid ráfáiduhttinráji rievdadussii, de lea ášši leamaš meannuduvvomin Stuorradikki bearaš- ja kulturkomiteas cuoŋománus 2018.
Videre behandling i Stortinget er lagt til 28.05.18.
Viidáseappot meannudeapmi Stuoradikkis lea 28.05.18.
Lovendringen innebærer en fast fredningsgrense der samiske kulturminner fra 1917 eller eldre er automatisk fredet.
Láhkarievdadus buvttiha fásta ráfáiduhttinráji mas sámi kulturmuittut ovdal jagi 1917 leat automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon.
Kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse (KULA) Arbeidet med Kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse (KULA) for fylkene Nordland, Trøndelag og Finnmark pågår fremdeles.
Kulturhistorjjálaš nationála beroštupmi (KULA) Bargu Kulturhistorjjálaš eanadagain nationála beroštumiin (KULA) Nordlándda, Trøndelága ja Finnmárkku fylkkagielddaid ektui lea ain čađahuvvomin.
Det har vært avholdt et møte mellom Trøndelag fylke, Riksantikvaren og Sametinget.
Čoahkkin lea dollojuvvon Trøndelága fylkka, Riikaantikvára ja Sámedikki gaskka.
Målet med arbeidet er at Riksantikvaren oppretter registre over nasjonalt viktige kulturlandskap, for at disse skal forvaltes på en god måte.
Barggu ulbmilin lea ahte Riikaantikvára ásaha registariid nationála deaŧalaš kultureanadagaid várás, vai dat hálddašuvvojit buori vuogi mielde.
KIK og kulturminneplanarbeid i Tydal kommune Sametinget har deltatt på møte i Tydal kommune angående arbeid med ny kulturminneplan i kommunen, og holdt innlegg om statusen for samisk kulturminnearbeid i kommunen.
KIK ja kulturmuitoplána Tydal gielddas Sámediggi lea searvan čoahkkimii Tydal gielddain go guoská bargui ođđa kulturmuitoplánain gielddas, ja doalai sáhkavuoru sámi kulturmuitobarggu stáhtusa birra gielddas.
Reindrifta i området og Rørosmuseet var godt representert, og sammen fikk man synliggjort samiske kulturminner på en god og tydelig måte.
Boazodoallu guovllus ja Rørosmusea ledje bures ovddastuvvon, ja ovttas besse sii oainnusmahttit sámi kulturmuittuid buori ja čielga vuogi mielde.
Det virket som om både kommunen og andre fremmøtte så det som ekstra viktig å ivareta den samiske kulturarven i kommunen.
Orui dego sihke gielda ja earát geat ledje boahtán oidne hui deaŧalažžan suodjalit sámi kulturárbbi gielddas.
Som resultat av dialogen skal det holdes kurs for involverte parter i prosjektet i registrering av samiske kulturminner.
Gulahallama boađusin lea kursa mii galgá dollojuvvot guoskevaš beliide prošeavttas sámi kulturmuittuid registreremis.
Kulturminneplanarbeidet blir gjennomført på bakgrunn av Riksantikvarens satsing på kulturminner i kommunene (KIK).
Kulturmuitoplánabargu čađahuvvo Riikaantikvára kulturmuittuid áŋgiruššama vuođul gielddas (KIK).
Arbeidet med KIK koordineres primært av fylkeskommunene.
Barggu KIK:in oktiiordnejit eanaš fylkkagielddat.
Hovedformålet med satsingen er at så mange kommuner som mulig skal utarbeide kommunedelplaner for kulturminner som skal være til hjelp i kulturminneforvaltningen.
Váldomihttomearri áŋgiruššamiin lea ahte nu ollu go vejolaš gielddat galget ráhkadit gieldaoasseplánaid kulturmuittuid várás mat galget leat veahkkin kulturmuitohálddašeamis.
Sametinget deltar i arbeidet på forespørsel fra de kommuner som er aktuelle når det gjelder samiske kulturminner.
Sámediggi searvá bargui sámi kulturmuittuiguin dalle go guoskevaš gielddat jerret.
Arctic Center, Sállir/Kvaløya, Tromsø kommune Denne saken har pågått siden begynnelsen av 1980-tallet.
Arctic Center, Sállir, Romssa suohkan Dán ášši birra lea leamaš sáhka 1980-logu álggu rájes.
Private utbyggere ønsker å etablere et helårs reiselivsanlegg med alpinbakker og en alpinlandsby med hotell og flere hundre hytter på Rávdnjemuotki/Finnheia.
Priváhta huksejeaddjit háliidit ásahit birrajagi mátkeealáhusrusttega čierastallanluohkáiguin ja áigot hukset hoteallagávpoga ja máŋga čuođi bartta Rávdjemuotkái.
Der ligger det en stor, historisk kjent reindriftssamisk sommerboplass.
Doppe lea stuorra, historjjálaččat dovddus boazosámi geassesadji.
Boplassen var bebodd fram til 1922, da siidaen ble nødt til å forlate boplassen som en følge av reinbeitekonvensjonen mellom Norge og Sverige av 1919, som da skulle regulere den grenseoverskridende reindrifta.
Ássansajis ásse olbmot gitta jagi 1922 rádjai, dalle gárttai siida guođđit ássanbáikki Norgga ja Ruoŧa gaskasaš 1919 boazoguohtonkonvenšuvnna geažil, mii dalle galggai muddet rájárasttideaddji boazodoalu.
Planen berører et område med store kulturminneverdier.
Plána guoská guvlui gos leat stuorra kulturmuitoárvvut.
Tromsø museum, som tidligere forvaltningsmyndighet også for samiske kulturminner, gikk til innsigelse mot reguleringsplanen på 1980-tallet på grunn av konflikten med de automatisk fredete kulturminnene.
Romssa musea, mii ovdal hálddašii maiddái sámi kulturmuittuid, lei regulerenplána vuostá 1980-logus gičču geažil automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon kulturmuittuid ektui.
Planen ble likevel stadfestet av Miljøverndepartementet i 1988.
Birasgáhttendepartemeanta dohkkehii dattetge plána 1988:s.
Sametinget har imidlertid etter faglig bistand fra Riksantikvaren fått brakt på det rene at den gamle planen ikke er avklart i forhold til kulturminner.
Dat gusto ain. Sámediggi lea dattetge go lea ožžon fágalaš veahki Riikaantikváras dahkan čielggasin ahte boares plána ii leat čielggaduvvon kulturmuittuid ektui.
Departementet har lagt til grunn at dette skal avklares på detaljreguleringsnivå, samt at kulturminnene skal bevares.
Departemeanta lea oaidnán ahte dát galgá čielggaduvvot detáljaregulerendásis, ja ahte kulturmuittut galget bisuhuvvot.
For tiden ligger det nå to detaljreguleringsplaner for byggeområdene ute på offentlig høring og Sametinget har varslet befaring etter Kulturminneloven § 9 til begge planene.
Dál leat guokte detálljadási plána huksenguovlluide almmá almmolaš gulaskuddama ja Sámediggi lea dieđihan geahččama Kulturmuitolága § 9 mielde goappašiid plánaid ektui.
Sametinget har hatt flere møter med Tromsø kommune og utbygger Arctic Center i forbindelse med kulturminneundersøkelsene, og har fått gjennomslag for at det skal gjøres nye befaringer i planområdet, at det skal utarbeides konsekvensutredning for samiske kulturminner og kulturmiljø, samt at resultatene av kulturminneundersøkelsene skal innarbeides i konsekvensutredningen.
Sámedikkis leat leamaš máŋga čoahkkima Romssa suohkaniin ja Arctic Center huksejeaddjin kulturmuitoiskkademiid oktavuođas, ja lea ožžon čađa dan ahte galget dahkkojuvvot ođđa geahčadeamit plánaguovllus, ahte ráhkaduvvo váikkuhaniskančielggadeapmi sámi kulturmuittuid ja kulturbirrasa várás, ja ahte kulturmuitoiskkademiid bohtosat galget leat leat mielde váikkuhaniskančielggadusas.
Det har ikke blitt utarbeidet noen konsekvensutredning i forbindelse med tiltaket tidligere.
Doaibmabiju oktavuođas ii leat ovdal ráhkaduvvon makkárge váikkuhaniskančielggadus.
Feltarbeidet starter i juni 2018.
Gieddebargu álggahuvvo geassemánus 2018.
Undersøkelsene omfatter arkeologisk feltarbeid med kulturminneregistrering, samt intervjuundersøkelse på både norsk og svensk side.
Iskkademiide gullá arkeologalaš gieddebargu kulturmuitoregistreremiin, ja jearahallaniskkadeapmi sihke Norgga ja Ruoŧa bealde.
Utbygger Arctic Center er forpliktet til å dekke utgiftene for undersøkelsene på bakgrunn av bestemmelsene i Kulturminneloven § 10.
Arctic Center huksejeaddji lea geatnegahttojuvvon máksit iskkadangoluid ovddas Kulturmuitolága § 10 mearrádusaid vuođul.
Resultatene av feltarbeidet vil, sammen med konsekvensutredningen, ligge til grunn for Sametingets endelige kulturminnefaglige uttalelse til planene.
Gieddebarggu bohtosat, ovttas váikkuhaniskančielggadusain, leat vuođđun Sámedikki loahpalaš kulturmuitofágalaš cealkámuššii plánaide.
I tillegg til de arkeologifaglige vurderingene vil Sametinget måtte ta i betraktning boplassens identitetsverdi for slektningene til dem som i sin tid ble tvangsflyttet fra boplassen.
Lassin arkeologalaš árvvoštallamiidda ferte Sámediggi váldit vuhtii makkár identitehtaárvu ássansajis lei daid sogalaččaide geat áiggisteaset bákkus fárrehuvvojedje eret ássansajis.
7.2 Forvaltning av kulturminner Mål for innsatsområdet: Samiske kulturminner forvaltes på grunnlag av egen historie og egne verdier.
7.2 Kulturmuittuid hálddašeapmi Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi kulturmuittut hálddašuvvojit iežamet historjjá ja árvvuid vuođul.
Prioriteringer for kulturminneforvaltningen i Norge 2018 Sametinget har tidligere mottatt prioriteringsbrevet for 2018 fra Riksantikvaren.
Vuoruheamit kulturmuitohálddašeamis Norggas 2018:s Sámediggi lea árat ožžon 2018 vuoruhanreivve Riikaantikvárás.
Prioriteringsbrevet viser Riksantikvarens prioriteringer på bakgrunn av de politiske styringsdokumentene som gjelder for kulturminnevernet i Norge.
Vuoruhanreivves oidno maid Riikaantikvára vuoruha politihkalaš stivrendokumeanttaid vuođul kulturmuitosuodjaleamis Norggas.
I statsbudsjettet for 2018 er tilskuddspostene på kulturminnefeltet samlet sett videreført på om lag samme nivå som resultatet var i fjor etter Stortingets behandling, men de er ikke prisjustert.
2018 stáhtabušeahtas leat kulturmuitosuorggi doarjjapoasttat oktiibuot bisuhuvvon sullii seamma dásis go boađus lei diibmá maŋŋá Stuorradikki meannudeami, muhto dat eai leat haddejusterejuvvon.
Når det gjelder fredete bygninger i privat eie er inntil seks millioner av disse midlene øremerket samiske bygninger.
Go guoská ráfáidahttojuvvon visttiide priváhta eaiggádeamis, de leat gitta guhtta miljon dain ruđain várrejuvvon sámi visttiide.
Ellers er Riksantikvaren av den oppfatningen at signalene i budsjettet er tydelige.
Muđui lea Riikaantikváras dat oaidnu ahte signálat bušeahtas leat čielgasat.
Det vil bli gjennomført nedskjæringer i den offentlige forvaltningen i årene som kommer og dette vil representere en utfordring også for statlig og regional kulturminneforvaltning.
Almmolaš hálddašeamis unniduvvojit ruđat jagiin mat bohtet ja dat lea hástalus maiddái stáhtalaš ja regionála kulturmuitohálddašeapmái.
Andre spesielt relevante punkter for Sametinget i prioriteringsbrevet er regionreformen, tilskuddsforvaltning/rapportering, forvaltning av verdensarvområdene, kulturhistorisk landskap av nasjonal interesse (KULA), utvalgte kulturlandskap i jordbruket, bevaringsprogrammet for utvalgte arkeologiske kulturminner (BARK) samt kulturminner i kommunene (KIK).
Eará relevánta čuoggát Sámedikki vuoruhanreivves leat guovloođastus, doarjjahálddašeapmi/ raporteren, máilmmiárbeguovlluid hálddašeapmi, kulturhistorjjálaš eanadaga nationála berošteapmi (KULA), válljejuvvon kultureanadagat eanadoalu, válljejuvvon arkeologalaš kulturmuittuid (BARK) suodjalanprográmma, ja kulturmuittut gielddain (KIK).
Sametinget vil følge opp arbeidet under disse punktene.
Sámediggi áigu čuovvulit barggu dáid čuoggáid ektui.
BARK - skjøtsels og formidling av kulturminner - prosjekt Sametinget har fortsatt arbeidet med tilretteleggingstiltaket på Saltfjellet i forbindelse med Bevaringsprogrammet for utvalgte arkeologiske kulturminner (BARK).
BARK – kulturmuittuid seailluhan- ja gaskkustanprošeakta Sámediggi lea ain bargan láhčindoaibmabijuin Sáltoduoddaris Válljejuvvon arkeologalaš kulturmuittuid suodjalanprográmma (BARK) oktavuođas.
Arbeidet er nå inne i siste fase med produksjon av kulturhistoriske skilt.
Bargu lea maŋimuš muttus kulturhistorjjálaš galbbaid buvttademiin.
Det har vært avholdt flere møter mellom Sametinget og Nordland nasjonalparksenter. Dette for å planlegge den offisielle åpningen av kulturstien 30.08.18.
Leat dollojuvvon máŋga čoahkkima Sámedikki ja Nordlándda álbmotmeahcceguovddáža gaskka, plánen dihtii kulturbálgá almmolaš rahpama 30.08.18.
I denne forbindelse vil Sametinget arrangere en konferanse om pitesamisk historie.
Dan oktavuođas lea Sámedikki lágidan konferánssa bihtánsámi historjjá birra.
Sametinget har i perioden også hatt flere møter med Troms fylkeskommune for å planlegge markering av Spildra kultursti i Kvænangen.
Sámedikkis leat maiddái leamaš áigodagas máŋga čoahkkima Romssa fylkkasuohkaniin main fáddán lei Spittá kulturbálgá Návuonas čalmmusteami plánen.
Langs den tilrettelagte stien er det skiltet flere viktige samiske kulturminner.
Láhččojuvvon bálgá guora leat galbejuvvon máŋga deaŧalaš sámi kulturmuittu.
Offisiell åpning blir i juni 2018.
Almmolaš rahpan lea geassemánus 2018.
7.5 Bygningsvern Mål for innsatsområdet: God kvalitet på samiske antikvariske bygninger Håndverkerkompetanse innen samisk bygningsrestaurering Sametinget tok initiativ til et drøftingsmøte om situasjonen for tradisjonshåndverket i de nordlige fylkene.
7.5 Vistesuodjalus Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Buorre kvalitehta sámi antikváralaš visttiin Snihkkengelbbolašvuohta sámi visteođasmahttima siskkobealde Sámediggi vuolggahii jurdaga doallat suokkardallančoahkkima árbevirolaš snihkkendili birra davimus fylkkain.
Møtet ble holdt i Tromsø 04.04.18 med deltakere fra Riksantikvaren, Kulturminnefondet, Fortidsminneforeningen, NTNU, Sør-Troms museum, samt Finnmark, Troms og Nordland fylkeskommuner.
Čoahkkin dollojuvvui Romssas 04.04.18 masa serve Riikaantikvára, Kulturmuitofoanda, Dološmuitosearvi, NTNU, Mátta-Romssa musea, ja Finnmárkku, Romssa ja Nordlándda fylkkagielddat.
Det deltok representanter fra både utdanning og bygningsvernforvaltning i fylkeskommunene.
Fylkkagielddain serve sihke oahpu ja huksensuodjalanhálddašeami ovddasteaddjit.
Bakgrunnen for møtet er den prekære mangelen på tradisjonshåndverkere i nord.
Čoahkkima duogážin lei dat go váilot árbevirolaš snihkkárat davvin.
Sametinget har nærmere 900 fredete bygninger i vår forvaltning, men ikke nok kvalifiserte håndverkere til å påta seg oppdrag med istandsettinger.
Sámedikkis leat lagabuidda 900 ráfáidahttojuvvon vistti min hálddašeamis, muhto eai leat doarvái dohkálaš snihkkárat bargat divvumiiguin.
Fylkeskommunene har de samme utfordringer.
Fylkkagielddain leat seamma hástalusat.
Sametinget har hatt omfattende dialog og flere møter med Riksantikvaren om håndverkersituasjonen i nord.
Sámedikkis lea leamaš viiddis gulahallan ja máŋggat čoahkkimat Riikaantikvárain snihkkárdili birra davvin.
Det ble besluttet å avholde en kursrekke i tradisjonshåndverk for å styrke kompetansen i de nordligste fylkene.
Mearriduvvui ahte dollojuvvojit kurssat árbevirolaš snihkkemis nannen dihtii gelbbolašvuođa davimus fylkkain.
Kursrekken vil finansieres over Statsbudsjettet.
Kurssat ruhtaduvvojit stáhtabušeahta bokte.
Samarbeidsparter i planleggingen og arrangører av selve kursrekken er Várdobáiki samisk senter, Nordnorsk fartøyvernsenter og Akershusmuseene.
Ovttasbargobealit plánemis ja ieš kurssaid lágideamis leat Várdobáiki sámi guovddáš, Davvinorgga fanassuodjalanguovddáš ja Akershusmuseat.
Den første kursrekken vil foregå i nordre Nordland/Sør-Troms-regionen, med oppstart i september.
Vuosttaš kurssat dollojuvvojit davit Nordlánddas/Mátta-Romssa-guovllus, ja álggahuvvojit čakčamánus.
Videre er planen å lage en kursrekke som ambulerer på forskjellige steder i de tre nordligste fylkene.
Dasto dollojuvvojit plána mielde johtti kurssat iešguđege báikkiin golmma davimus fylkkas.
Samfunnsmål: God helse og likeverdige helse- og sosialtjenester tilrettelagt det samiske folks språklige og kulturelle bakgrunn.
Servodatmihttomearri: · Buorre dearvvašvuohta ja dásseárvvolaš dearvvašvuođa ja sosiálabálvalusat heivehuvvon sámi álbmoga giela ja kultuvrralaš duogáža.
8.2 En god helse og likeverdige helse- og sosialtjenester Mål for innsatsområdet: Samiske pasienter mottar et språklig og kulturelt tilrettelagt helse og sosialtjeneste.
8.2 Buorit ja ovttaárvosaš dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi pasieanttat ožžot gielalaččat ja kultuvrralaččat láhččojuvvon dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid.
Helse Nords utforming av regional overordnet strategiplan fram mot 2035 Alle regionale helseforetak skal lage en regional overordnet utviklingsplan for spesialisthelsetjenester frem mot 2035.
Davvi Dearvvašvuođa regionála bajimuš strategiijaplána hábmen jagi 2035 guvlui Buot regionála dearvvašvuođadoaimmahagat galget ráhkadit regionála bajimuš ovddidanplána spesialistadearvvašvuođabálvalusaid várás jagi 2035 guvlui.
Utviklingsplanene skal beskrive de viktigste utfordringene innenfor spesialisthelsetjenesten frem mot 2035.
Ovddidanplánain galget válddahuvvot deaŧalaš hástalusat spesialistadearvvašvuođabálvalusaid siskkobealde jagi 2035 guvlui.
I Utviklingsplanen skal også overordnede strategiske områder identifiseres og viktige tiltak konkretiseres.
Ovddidanplánas galget maiddái bajimuš strategalaš suorggis identifiserejuvvot ja deaŧalaš doaibmabijut konkretiserejuvvot.
Helse Nord har invitert Sametinget til å delta i arbeidet med deres utviklingsplan for spesialisthelsetjenesten i nord (2019-2035).
Davvi Dearvvašvuohta lea bovden Sámedikki searvat ovddidanplánabargui spesialistadearvvašvuođabálvalusaid váráš davvin (2019-2035).
Utviklingsplanen vil sendes på høring i juni 2018.
Ovddidanplána sáddejuvvo gulaskuddamii geassemánus 2018.
Strategisk utviklingsplan av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter I Sametingets konsultasjoner på regjeringens Nasjonale helse- og sykehusplan (2015-2016) ble det enighet om at Helse Nord får ansvar for en strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenester for samiske pasienter nasjonalt.
Spesialistadearvvašvuođabálvalusaid strategalaš ovddidanplána sámi pasieanttaid várás Sámedikki konsultašuvnnain ráđđehusa Nationála dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplána birra (20152016) sohppojuvvui ahte Davvi Dearvvašvuohta váldá ovddasvástádusa spesialistadearvvašvuođa bálvalusaid strategalaš viidásetovddideamis sámi pasieanttaide nationála dásis.
Dette ble fulgt opp i oppdragsdokumenter til Helse Nord RHF for 2017.
Dát čuovvuluvvui Davvi Dearvvašvuođa 2017 barggahandokumeanttain.
Helse Nord har nå i samarbeid med Sametinget påbegynt utforming av et prosjektkonsept for en slik strategisk plan.
Davvi Dearvvašvuohta lea dál ovttasbargguin Sámedikkiin hábmegoahtán prošeaktakonseapta dákkár strategalaš plánii.
Sametingsrådet og Helse Nord var enige om noen prinsipper som legges til grunn for arbeidet, og mandatet er nå under utarbeidelse.
Sámediggeráđđi ja Davvi Dearvvašvuohta leat soahpan muhtun deaŧalaš prinsihpaid mat leat barggu vuođđun, ja mandáhta lea dál ráhkaduvvomin.
Utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjeneste for den samiske befolkningen Utviklingssenter for sykehjem og hjemmetjenester er sentre som sentrale myndigheter har opprettet for å styrke kvaliteten i helse- og omsorgstjenesten.
Ovddidanguovddáš buhcciidruovttuide ja ruovttubálvalusaide sámi álbmoga várás Ovddidanguovddáš buhcciidruovttuide ja ruovttubálvalusaide lea guovddáš maid guovddáš eiseválddit leat ásahan nannen dihtii kvalitehta dearvvašvuođa- ja fuolahusbálvalusas.
I 2016 gjennomførte sentrale myndigheter en omorganiseringsprosess av alle norske sentre, der resultatet ble et senter i hvert fylke.
Guovddáš eiseválddit ođđasis organiserejedje 2016:s buot norgga guovddážiid, man boađusin šattai okta guovddáš guđege fylkii.
Organisering av samiske utviklingssenter (USHT) ble etter dialog med Sametinget tatt ut i en egen prosess.
Sámi ovddidanguovddážiid organiseren čađahuvvui gulahallama bokte Sámedikkiin sierra proseassan.
Våren 2017 fikk Helsedirektoratet i oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet (HOD) å utrede og komme med en anbefaling om organisering og videreføring av utviklingssenter for den samiske befolkning.
Giđđat 2017 oaččui Dearvvašvuođadirektoráhta bargun Dearvvašvuođa- ja fuolahusdepartemeanttas (DFD) čielggadit ja buktit rávvagiid movt organiseret ja viidásetovddidit ovddidanguovddážiid sámi álbmoga várás.
HOD påpekte i oppdraget at USHT for den samiske befolkningen bør sees i sammenheng med andre samiske kompetansemiljøer.
DFD čujuhii bargamušas ahte USHT sámi álbmoga várás berre gehččojuvvot fárrolaga eará sámi gelbbolašvuođabirrasiiguin.
Sametinget er ikke fornøyd med de løsninger Helsedirektoratet har anbefalt, deriblant at ansvaret for samiske pasienter knyttes til eksisterende utviklingssentre som i liten grad har kompetanse på samiske forhold.
Sámediggi ii leat duhtavaš daid čovdosiiguin maid Dearvvašvuođadirektoráhta lea rávven, nugo earret eará ahte ovddasvástádus sámi pasieanttain biddjojuvvo dáláš ovddidanguovddážiidda main unnán lea gelbbolašvuohta sámi diliid birra.
Sametinget konsulterer HOD om hvordan tilbudet til samiske pasienter skal ivaretas innenfor konseptet «utviklingssentre».
Sámediggi konsultere DFD:in dan birra movt fálaldat sámi pasieanttaide galgá gozihuvvot konseapttas "ovddidanguovddážat".
Samarbeid med Helsedirektoratet Sametinget og samiske helsefagmiljø har deltatt i samarbeidsmøter med Helsedirektoratet for å diskutere faglige temaer og utfordringer innenfor samisk helse.
Ovttasbargu Dearvvašvuođadirektoráhtain Sámediggi ja sámi dearvvašvuođabirrasat leat searvan ovttasbargočoahkkimiidda Dearvvašvuođadirektoráhtain ságastallat fágalaš fáttáid ja hástalusaid birra sámi dearvvašvuođa siskkobealde.
Sametinget mener dette er en viktig arena fordi Helsedirektoratet får stadig flere faglige oppfølgings- og beslutningsoppgaver, både innenfor spesialist- og kommunehelsetjenesten.
Sámediggi oaivvilda ahte dát lea deaŧalaš arena danne go Dearvvašvuođadirektoráhta oppa áiggi oažžu eanet fágalaš čuovvulan- ja mearridandoaimmaid, sihke spesialista- ja gieldadearvvašvuođabálvalusas.
Oversetting av helseinformasjons-, kartleggings- og utredningsverktøy for samiske demente, og kvalitetskrav til nasjonale og regionale behandlingstjenester har vært drøftet.
Dearvvašvuođa dieđuid, kárten- ja čielggadanreaidduid sámi demeansa olbmuide jorgaleami, ja kvalitehtagáibádusa birra nationála ja regionála dikšunbálvalusaide lea guorahallojuvvon.
Videre har også behovet for egne stillinger til samiske leger i spesialisering, videreutvikling av Samisk helsepark, pasient- og brukerombudsordningen og etablering av egen kontaktpunkt for samisk helse i direktoratet, vært løftet.
Dasto dárbbašuvvojit maiddái sierra virggit sámi doaktáriidda spesialiseremis, Sámi dearvvašvuođapárkka viidásetovddideapmi, pasieanta- ja geavaheaddjiáittardeaddjiortnet ja sierra gulahallanoktavuođa ásaheapmi sámi dearvvašvuhtii direktoráhtas, leat árvaladdojuvvon.
Det er enighet om å avholde to samarbeidsmøter i året om faglige temaer som angår samiske pasienter.
Sohppojuvvui ahte dollojuvvojit guokte ovttasbargočoahkkima jagis fágalaš fáttáid birra mat gusket sámi pasieanttaide.
Samisk pasient- og brukerombud Sametinget er opptatt av at samiske pasienter og brukere skal ha samme mulighet som befolkningen forøvrig til å klage eller be om bistand.
Sámi pasieanta- ja geavaheaddjeáittardeaddji Sámediggái lea deaŧalaš ahte sámi pasieanttain ja geavaheddjiin lea seamma vejolašvuohta go álbmogis muđui váidit dahje bivdit veahki.
Det forutsetter at pasient- og brukerombudet innehar kompetanse i samisk språk og kultur.
Eaktun lea ahte pasieanta- ja geavaheaddjeáittardeaddjis lea gelbbolašvuohta sámi gielas ja kultuvrras.
Sametinget har tatt saken opp med Helsedirektoratet, som har ansvaret for gjeldende ombudsordning.
Sámediggi lea váldán ášši ovdan Dearvvašvuođadirektoráhtain, mas lea ovddasvástádus guoskevaš áittardeaddjiortnegii.
Helsedirektoratet deler Sametingets syn og er i dialog med Sametinget om hvordan dette kan organiseres og igangsettes.
Dearvvašvuođadirektoráhtas lea seamma oaidnu go Sámedikkis ja lea gulahallamiin Sámedikkiin movt dan sáhtášii organiseret ja álggahit.
Sametingsrådet har også bidratt med innlegg på pasientombudenes nasjonale seminar, i forbindelse med deres årsmøte i Karasjok.
Sámediggeráđđi lea maiddái veahkehan sáhkavuoruin pasieantaáittardeaddji nationála semináras, sin jahkečoahkkima oktavuođas Kárášjogas.
Tema for seminaret var samiske pasienters møte med helsetjenesten.
Seminára fáddán lei sámi pasieanttaid deaivvadeapmi dearvvašvuođabálvalusain.
Helsestrategi for samer på svensk side Regjeringen i Sverige ønsker å lage en helsestrategi for samer i Sverige, og Norrland län har fått midler fra Regjeringen til å igangsette arbeidet.
Dearvvašvuođastrategiija sámiid várás Ruoŧa bealde Ruoŧa ráđđehus háliida ráhkadit dearvvašvuođastrategiija sámiid várás Ruoŧa bealde, ja Norrlándda leana lea ožžon ruđaid Ráđđehusas dán barggu álggaheapmái.
I den forbindelse har Styringsgruppe for samisk helseprosjekt - svensk side hatt møte med Sametingsrådet.
Dan oktavuođas lea sámi dearvvašvuođaprošeavtta stivrenjoavkkus Ruoŧa bealde leamaš čoahkkin Sámediggeráđiin.
Delegasjonen besto av länspolitikere og ledere, samt representanter fra SSR, Umeå universitet og Sametinget i Sverige.
Delegašuvdnii gullet leanapolitihkkarat ja jođiheaddjit, ja SSR, Ubmi universitehta ja Ruoŧa beale Sámedikki ovddasteaddjit.
De fikk orientering om hvordan Sametinget på norsk side jobber med samiske helse- og sosialpolitiske saker, deriblant utvikling av tjenestetilbud, forskning og tjenester for samiske eldre.
Sidjiide čilgiimet movt Sámediggi Norgga bealde bargá sámi dearvvašvuođa- ja sosiálapolitihkalaš áššiiguin, nugo bálvalusfálaldagaid ovddidemiin, dutkamiin ja bálvalusaid láhčimiin sámi vuorasolbmuide.
Sametingets eldreråd deltok med informasjon om eldrerådets arbeid, og anmodet det svenske Sametinget å opprette et eldreråd.
Sámedikki vuorrasiidráđđi searvvai ja muitalii vuorrasiidráđi barggu birra, ja ávžžuhii Ruoŧa beale Sámedikki ásahit vuorrasiidráđi.
Møte i nytt eldreråd Sametingets nyvalgte eldreråd har hatt sitt første møte i Tromsø.
Ođđa vuorrasiidráđis čoahkkin Sámedikki gieskat válljejuvvon vuorrasiidráđis lei vuosttaš čoahkkin Romssas.
Valg av nestleder sto på sakslista, og Ingolf Kvandahl ble valgt.
Áššelisttas lei nubbinjođiheaddji válljen, masa Ingolf Kvandahl válljejuvvui.
Eldrerådet fremmet også forslag til medlem og varamedlem til Trööndelaagen saemien raerie - Trøndelag samisk råd.
Vuorrasiidráđđi evttohii maiddái ahte válljejuvvošii lahttu ja várrelahttu Trööndelaagen saemien raerie - Troanddima sámi ráđđái.
Som medlem ble Lars Bransfjell foreslått, med Ingrid Jåma som vararepresentant.
Lahttun evttohuvvui Lars Bransfjell, ja Ingrid Jåma fas várrelahttun.
Eldrerådet vedtok også å sende inn forslag til samisk medlem til Statens seniorråd, når denne skal oppnevnes på nytt.
Vuorrasiidráđđi mearridii maiddái evttohit sámi lahtu Stáhta seniorráđđái, go dat galgá ođđasis nammaduvvot.
Sametingsrådet og eldrerådet hadde et felles møte hvor samarbeid, roller og forventninger, og utfordringer fremover ble diskutert.
Sámediggeráđis ja vuorrasiidráđis lei oktasaš čoahkkin ovttasbarggu, rollaid ja vuordámušaid birra, ja ságastallojuvvui hástalusaid birra boahtteáiggis.
I forbindelse med eldrerådets møte i Tromsø ble det også avholdt felles møte med SUPU og Sametingsrådet om Sannhets- og forsoningskommisjonen.
Vuorrasiidráđi čoahkkima oktavuođas Romssas dollojuvvui čoahkkin maiddái SáNuL:in ja Sámediggeráđiin Duohtavuođa- ja seanadankommišuvnna birra.
Eldrerådet har kommet med innspill til mandat, sammensetning, saker som bør tas opp, og det videre arbeidet.
Vuorrasiidráđđi lea buktán árvalusaid mandáhtii, čoahkkádussii, áššiide maid berre váldit ovdan, ja bargui viidáseappot.
Eldrerådet har også hatt møte på Snåsa, der de møtte Snåsa eldreråd, og samiske eldres situasjon i kommunen ble diskutert.
Vuorrasiidráđis lea maiddái leamaš čoahkkin Snåases, gos sii deaivvadedje Snåase vuorrasiidráđiin, ja sii ságastedje sámi vuorasolbmuid dili birra gielddas.
Eldrerådet etterlyste blant annet samisk representasjon i det kommunale eldrerådet, og ba Snåsa eldreråd om å huske på dette ved neste valg.
Vuorrasiidráđđi váillahii earret eará sámi ovddastusa gielddalaš vuorrasiidráđis, ja bivddii Snåase vuorrasiidráđi muitit dan boahtte válggain.
Eldrerådet besøkte Snåsa helsesenter og sansehagen.
Vuorrasiidráđđi finai galledeamen Snåase dearvvašvuođaguovddáža ja áicosiidda.
Eldrerådet besøkte også det sørsamiske språk- og kompetansesenteret Gïelem nastedh, samt deltok på språkkafe som språksenteret arrangerer jevnlig.
Vuorrasiidráđđi finai maiddái galledeamen máttasámi giella- ja gelbbolašvuođaguovddáža Gïelem nastedh, ja searvvai giellakafeai maid giellaguovddáš lágida jeavddalaččat.
Eldrerådet behandlet blant annet sak om samisk helsetjeneste/spesialisthelsetjeneste, mandat for Sannhets- og forsoningskommisjonen, og kom med en uttalelse til etiske retningslinjer for samisk helseforskning og forskning på samisk humant biologisk materiale.
Vuorrasiidráđđi meannudii earret eará ášši sámi dearvvašvuođabálvalusa/spesialistadearvvašvuođa bálvalusa birra, Duohtavuođa- ja seanadankommišuvnna mandáhta birra, ja buvttii cealkámuša sámi dearvvašvuođadutkamii ja dutkamii sámi humána biologalaš ávdnasiid birra.
Møte med Kautokeino kirkelige fellesråd Sametingsrådet har avholdt et møte med diakon og kirkeverge i Kautokeino om tilbud til samiske eldre i Kautokeino kommune.
Čoahkkin Guovdageainnu girkolaš oktasašráđiin Sámediggeráđđi lea doallan čoahkkima Guovdageainnu diakonain ja girkobálvváin sámi vuorasolbmuid fálaldaga birra Guovdageainnu suohkanis.
På møtet ble spesielt eldres situasjon i Máze diskutert.
Čoahkkimis ságastuvvui erenoamážit vuorasolbmuid dili birra Mázes.
Kirkelig fellesråd er nå i gang med å igangsette dagtilbud til eldre i Máze.
Girkolaš oktasašráđđi lea dál álggaheamen beaivefálaldaga vuorasolbmuide Mázes.
Kautokeino kommune er samarbeidspart.
Guovdageainnu suohkan lea ovttasbargobealli.
Sametingsrådet innvilget tilskudd til dagtilbudet, som også skal gjelde de eldre i Láhpoluoppal.
Sámediggeráđđi juolludii doarjaga beaivefálaldahkii, mii guoská vuorasolbmuide maiddái Láhpoluobbalis.
Sametingsrådet har også satt i gang en prosess med å få til eventuell samarbeidsavtale med Husbanken, der formålet blant annet er å få innfridd kravet om døgndrift på Máze bo- og servicesenter, slik at senteret kan brukes til eldretreff på dagtid.
Sámediggeráđđi lea maiddái álggahan proseassa oažžun dihtii vejolaš ovttasbargošiehtadusa Viessobáŋkkuin, man ulbmilin lea earret eará luvvet gáibádusa jándordoaimmas Máze ássan- ja bálvalanguovddážis, vai guovddáža sáhtášii geavahit vuorasolbmuid deaivvademiide beaivet.
8.3 En likeverdig barneverntjeneste Mål for innsatsområdet: Samiske barns rettigheter og behov er sikret i møte med barnevernet.
8.3 Ovttaárvosaš mánáidsuodjalanbálvalus Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi mánáid vuoigatvuođat ja dárbu sihkkarastojuvvojit mánáidsuodjalusain deaivvadeamis.
Konsultasjoner på tildeling av oppgaver i barnevernet I møte med Barne- og likestillingsminister i desember 2016 ga Regjeringen aksept for konsultasjoner med Sametinget på tildelingsbrev på barnevernsfeltet.
Konsultašuvnnat doaimmaid juogadeamis mánáidsuodjalusas Čoahkkimis Mánáid- ja dásseárvominstariin juovlamánus 2016 dohkkehii Ráđđehus konsultašuvnnaiguin Sámedikkiin mánáidsuodjalussuorggi juolludusreivve.
Dette ble også fulgt opp i utarbeidelse av tildelingsbrev til barnevernet i 2017, der Barne- og likestillingsdepartementet (BLD) konsulterte Sametinget.
Dát čuovvuluvvui maiddái juolludusreivve ráhkademiin mánáidsuodjalussii 2017:s, man oktavuođas Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta (MDD) konsulterii Sámedikkiin.
I november 2017 ba Sametinget om konsultasjoner på BLDs tildelingsbrev i barnevernet 2018.
Skábmamánus 2017 bivddii Sámediggi konsultašuvnnaid MDD juolludusreivii mánáidsuodjalusa várás jahkái 2018.
Barne- og likestillingsdepartementet avslo konsultasjoner med begrunnelse i at tildelingsbrevet inneholder saker av generell karakter, som må antas å ville påvirke hele samfunnet, og derfor ikke i utgangspunktet omfattes av konsultasjonsplikten.
Mánáid- ja dásseárvodepartemeanta biehttalii konsultašuvnnaid dainna ákkain ahte juolludusreivve sisdoalus leat áššit main lea oppalaš luondu, maid jáhkket guoskat olles servodahkii, ja danne eai vuolggasajis guoskka konsultašuvdnageatnegasvuhtii.
Det vises videre til at årets tildelingsbrev ikke inneholder nye tiltak som vil kunne påvirke samiske interesser direkte.
Dasto čujuhuvvo ahte dán jagi juolludusreivves eai leat ođđa doaibmabijut mat sáhtášedje váikkuhit sámi beroštumiide njuolga.
BLD gjør samtidig oppmerksom på at tildelingsbrevet for 2018 er ferdigstilt, og offentliggjort.
MDD fuomášuhttá seammás ahte juolludusreive jahkái 2018 lea gárvvistuvvon, ja almmuhuvvon.
BLD har ikke gitt Sametinget mulighet til å imøtekomme departementets vurdering av konsultasjonsavtalen, før tildelingsbrevet for barnevernet ble ferdigstilt og offentliggjort.
MDD ii leat addán Sámediggái vejolašvuođa dustet konsultašuvdnašiehtadusa departemeantta árvvoštallama, ovdal go juolludusreive mánáidsuodjalussii gárvvistuvvui ja almmuhuvvui.
Sametingsrådet vil følge dette opp med Barne- og likestillingsministeren.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit dán Mánáid- ja dásseárvoministariin.
Møte med Stortingets Familie- og kulturkomité Sametinget har hatt møte med Familie- og kulturkomitéen på Stortinget.
Čoahkkin Stuorradikki Bearaš- ja kulturkomiteain Sámedikkis lea leamaš čoahkkin Stuorradikki Bearaš- ja kulturkomiteain.
I møtet påpekte Sametingsrådet behovet for dokumentert kunnskap om samiske barn som er eller har vært under barnevernets omsorg, blant annet hvordan deres språk og kultur ivaretas og hvordan det går med dem i ettertid.
Čoahkkimis čujuhii Sámediggeráđđi ahte dárbbašuvvo duođaštuvvon máhttu sámi mánáid birra geat leat dahje leat leamaš mánáidsuodjalusa fuolahusas, earret eará dan birra movt sin giella ja kultuvra leat gozihuvvon ja movt singuin manná maŋŋá.
Sametinget viste også til at organisering av barnevernet, der de ulike ansvarsområdene er delt på kommuner og statlige organer, medfører at det er vanskelig å få oversikt over hvordan samiske barns rettigheter følges opp.
Sámediggi čujuhii maiddái ahte mánáidsuodjalusa organiseren, movt sierra ovddasvástádussuorggit juohkásit gielddain ja stáhta orgánain, dagaha ahte lea váttis oažžut geahčastaga movt sámi mánáid vuoigatvuođat čuovvuluvvojit.
Sametingsrådet løftet opp behovet for et overordnet og systematisk gjennomgang av barnevernstilbudet til samiske barn, både når det gjelder institusjonstilbud, tilsyn, nasjonale veiledningsorganer m.m. 8.4 Etiske retningslinjer for samisk helseforskning Mål for innsatsområdet: Den samiske befolkningens rettigheter er ivaretatt innenfor forvaltning og bruk av human biologisk materiale.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte lea dárbu geahččat movt mánáidsuodjalusfálaldat bajimuš dásis ja vuogádatlaččat doaibmá sámi mánáide, sihke go guoská institušuvdnafálaldahkii, bearráigeahččamii, nationála bagadusorgánaide jna. 8.4 Etihkalaš njuolggadusat sámi dearvvašvuođadutkama várás Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi álbmoga vuoigatvuođat leat gozihuvvon humána biologalaš ávdnasiid hálddašeamis ja geavaheamis.
5. Sametinget nedsatte i 2016 et utvalg bestående av representanter fra samisk helsefaglig forskningsmiljø og juridisk ekspertise som fikk som oppgave å utarbeide utkast til etiske retningslinjer for samisk helseforskning og forskning på samisk humant biologisk materiale.
2. Sámediggi bijai 2016:s lávdegotti mas leat sámi dearvvašvuođafágalaš dutkanbirrasiid ja juridihkalaš áššedovdiid ovddasteaddjit, mii galgá evttohit etihkalaš njuolggadusaid sámi dearvvašvuođadutkama ja sámi humána biologalaš dutkama várás.
Utvalget leverte sin rapport i desember 2017.
Lávdegoddi geigii raporttas juovlamánus 2017.
Sametinget gjennomfører nå en høring på utvalgets arbeid, deriblant forslag til etiske retningslinjer.
Sámediggi čađaha dál gulaskuddama lávdegotti barggus, earret eará evttohusa etihkalaš njuolggadusaid birra.
I den forbindelse arrangerte Sametingsrådet en høringskonferanse i Tromsø hvor samiske fagmiljøer, politikere og andre deltok.
Dan oktavuođas lágidii Sámediggeráđđi gulaskuddankonferánssa Romssas masa serve sámi fágabirrasat, politihkkárat ja earát.
Høringsdokumenter er sendt ut til aktuelle høringsinstanser, og lagt ut til åpen høring på Sametingets hjemmeside.
Gulaskuddandokumeanta lea sáddejuvvon áigeguovdilis gulaskuddaninstánssaide, ja lea biddjojuvvon rabas gulaskuddamii Sámedikki ruovttusiiddus.
Etiske retningslinjer for samisk helseforskning og forskning på samisk humant biologisk materiale sendes til behandling i plenum høsten 2018.
Sámi dearvvašvuođadutkama ja sámi humána biologalaš ávdnasiid dutkama etihkalaš njuolggadusat sáddejuvvojit dievasčoahkkima meannudeapmái čakčat 2018.
Samfunnsmål: At rettigheter som er anerkjent i FNs erklæring om urfolksrettigheter er implementert i lovverk og praktisk politikk.
Servodatmihttomearri: · Ahte vuoigatvuođat mat leat dohkkehuvvon ON álgoálbmotvuoigatvuođajulggaštusas heivehuvvojit láhkadahkosii ja geavatlaš politihkkii.
Valg av styreleder i Finnmarkseiendommen (FeFo) Sametingsrådet, NSRs gruppeleder, Aps gruppeleder og Sametingets oppnevnte medlemmer til FeFo-styret hadde dialogmøte 04.04.18.
Stivrajođiheaddji válljen Finnmárkkuopmodahkii (FeFo) Sámediggeráđis, NSR joavkojođiheaddjis, Bb joavkojođiheaddjis ja Sámedikki nammadan FeFo stivrra lahtuin lei gulahallančoahkkin 04.04.18.
På møtet ble Nussir-saken, 5 km-sonen, sak for plenum om samstyring i og med FeFo, samt leder- og nestlederoppnevning i FeFo-styret drøftet.
Čoahkkimis guorahallojuvvui Nussir-ášši, 5 km avádat, ášši dievasčoahkkimii ovttas stivren FeFos ja FeFoin, ja jođiheaddji- ja nubbinjođiheaddji nammadeapmi FeFo stivrras.
Sametingets oppnevnte medlem til FeFo Mathis Nilsen Eira fremmet på FeFo sitt styremøte 18.04.18 sak om valg av leder og nestleder til styret.
Sámedikki nammadan lahttu FeFos Mathis Nilsen Eira ovddidii FeFo stivračoahkkimis 18.04.18 ášši jođiheaddji ja nubbinjođiheaddji válljemis stivrii.
Saken ble avvist med bruk av styreleders dobbeltstemme, samtidig som det ble vedtatt at saken ble oversendt til Kontrollkomitéen for FeFo.
Ášši hilgojuvvui stivrajođiheaddji duppaljienain, seammás go mearriduvvui ahte ášši sáddejuvvui FeFo Bearráigeahččanlávdegoddái.
Styremedlemmene Mathis Nilsen Eira og Máret Guhttor la inn en protokolltilførsel om at en slik avvisning av fremmet sak fra et styremedlem ikke er i samsvar med den lovbestemte retten ethvert styremedlem har til å kreve bestemte saker styrebehandlet i møte, jf. Finnmarksloven § 9, 2. ledd.
Stivralahtu guovttos Mathis Nilsen Eira ja Máret Guhttor guđiiga beavdegirjelasáhusa das ahte ovddiduvvon ášši hilgun stivralahtus ii dávis láhkavuoigadahttojuvvon riektái mii juohke stivralahtus lea gáibidit dihto áššiid stivrras meannuduvvot čoahkkimis, gč. Finnmárkkulága § 9, nuppi lađđasa.
Sametingsrådet har reagert på at flertallet i styret slik hindrer behandling av saker i styret og ba derfor i brev av 20.04.18 til Kontrollkomitéen for FeFo å foreta kontroll av om beslutningen er fattet i samsvar med Finnmarksloven.
Sámediggeráđđi lea reageren go eanetlohku stivrras dieinna lágiin hehtte áššiid meannudeami stivrras ja bivddii danne reivves 20.04.18 FeFo Bearráigeahččanlávdegotti bearráigeahččat ahte dávista go mearrádus Finnmárkkulága.
Gjeninnføring av 5-kilometerssonen på Finnmarkseiendommen (FeFo) Styret i FeFo vedtok i sak 94/2017 å sende innføring av 5-kilometersonen slik den vil være ut fra dagens offentlige veier i Finnmark og slik ordningen var før den ble avviklet i 2006, på høring, med forbehold om at gjeninnføring er juridisk gjennomførbart.
Viđakilomehtera avádaga fas adnui váldin Finnmárkkuopmodagas (FeFo) FeFo stivra mearridii áššis 94/2017 sáddet 5 kilomehtera avádaga adnui váldima dieinna lágiin go dat lea otnáš almmolaš geainnuid vuođul Finnmárkkus ja nugo ortnet lei ovdal go dat loahpahuvvui 2006:s, gulaskuddamii dainna eavttuin ahte adnui váldin lea juridihkalaččat čađahahtti.
Høringsfristen var 01.05.18.
Gulaskuddanáigemearri lei 01.05.18.
Sametingsrådet har sendt ut informasjon om høringen til Sametingets gruppeledere og oppfordret de til å sørge for at relevante foreninger og organisasjoner får informasjon om høringen.
Sámediggeráđđi lea sádden dieđuid gulaskuddama birra Sámedikki joavkojođiheddjiide ja ávžžuhan sin fuolahit ahte relevánta searvvit ja organisašuvnnat ožžot dieđu gulaskuddama birra.
Sametingsrådet mener at det er viktig at lokale erfaringer med fisketurisme og lokal og tradisjonell kunnskap om fisket og områdene det gjelder, kommer frem når FeFo skal vurdere saken.
Sámediggeráđđi oaivvilda ahte lea deaŧalaš ahte báikkálaš vásihusat guollebivdoturismmain ja báikkálaš ja árbevirolaš máhttu guolástusa birra ja guovlluid birra maidda guoská boahtá ovdan dalle go FeFo árvvoštallá ášši.
Sametingsrådet har bedt Sametingets administrasjon gjøre en vurdering av det rettslige handlingsrommet for FeFos reguleringer av innlandsfisket, herunder muligheten for gjeninnføring av 5-kilometerssonen.
Sámediggeráđđi lea bivdán Sámedikki hálddahusa árvvoštallat rievttálaš doaibmamuni das mo FeFo regulere sáivačáhcebivddu, maiddái vejolašvuođa adnui váldit 5 kilomehtera avádaga.
Evaluering av mineralloven Nærings- og fiskeridepartementet klargjorde i mars 2017 at de skal evaluere Mineralloven.
Minerálalága evalueren Ealáhus- ja guolástusdepartemeanttas čilgii njukčamánus 2017 ahte áigot evalueret Minerálalága.
Dette var også tema på President Aili Keskitalos møte med Næringsminister Monica Mæland i desember 2017.
Dat lei maid fáddán Presideantta Aili Keskitalo čoahkkimis Ealáhusministariin Monica Mælandain juovlamánus 2017.
Evalueringen skal ikke foreslå lovendringer, men vurderinger av lovendringer kan være et resultat av evalueringen.
Evalueremis eai galgga evttohuvvot láhkarievdadusat, muhto láhkarievdadusaid árvvoštallamat sáhttet leat evaluerema boađus.
Sametinget ga 06.04.18 tilbakemelding på utkast til mandat for en slik evaluering.
Sámediggi vástidii 06.04.18 dán evaluerema mandáhta evttohussii.
Det ble der lagt vekt på at de særlige bestemmelsene i loven for sikring av samiske interesser og rettigheter fungerer og samsvarer med folkerettslige forpliktelser.
Deattuhuvvui ahte erenoamáš mearrádusat lágas sámi beroštumiid ja vuoigatvuođaid sihkkarastimis doibmet ja dávistit álbmotrievttálaš geatnegasvuođaide.
Evalueringsutvalget er enda ikke nedsatt.
Evaluerenlávdegoddi ii leat vel biddjojuvvon.
9.2 Samisk samarbeid Mål for innsatsområdet: · Samisk språk, kultur og samfunnsliv bevares og utvikles både innenfor den enkelte
9.2 Sámi ovttasbargu Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi giella, kultuvra ja servodateallin gozihuvvojit ja ovddiduvvojit sihke ovttaskas nationála stáhta siskkobealde ja stáhtarájáid rastá.
Sametingenes samarbeid gjennom Samisk Parlamentarisk Råd Samisk parlamentarisk råd (SPR) avholdt møte i Karasjok 15.05.18.
Sámedikkiid ovttasbargu Sámi Parlamentáralaš Ráđi bokte Sámi Parlamentáralaš Ráđđi (SPR) doalai čoahkkima Kárášjogas 15.05.18.
Representanter for Samisk Parlamentarisk Råds ungdomspolitiske råd deltok og informerte om sin virksomhet.
SPR nuoraidpolitihkalaš ráđi ovddasteaddjit serve ja muitaledje sin doaimma birra.
På møtet overtok Sametinget i Sverige ledervervet i SPR for en periode på minst 16 måneder.
Čoahkkimis válddii Ruoŧa beale Sámediggi badjelasas SPR jođihandoaimma unnimusat 16 mánu áigodahkii.
Sametinget i Norge har hatt ledervervet siden 22.09.16.
Sámedikkis Norgga bealde lea leamaš jođihandoaibma 22.09.16 rájes.
SPR vedtok en uttalelse angående planene om jernbaneforbindelse fra Finland og Norge til isfri havn i nord.
SPR mearridii cealkámuša mii guoská plánaide ráhkadit ruovdemáđija Suomas Norgii jieŋahis hámmanii davvin.
Egen handlingsplan for SPR ble vedtatt.
SPR iežas doaibmaplána mearriduvvui.
9.3 Nordområdene Mål for innsatsområdet: · En bærekraftig utvikling for folkene som bor i nord.
9.3 Davviguovllut Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Ceavzilis ahtanuššan davvin ássi álbmogiidda.
Arktisk råd Sametinget har deltatt i Norges delegasjon på Senior Arctic Officials (SAO-møte) i Levi i Finland 21.-23.03.18.
Árktalaš ráđđi Sámediggi lea searvan Senior Arctic Officials (SAO-čoahkkin) Norgga delegašuvdnii Levis Suomas 21.- 23.03.18.
Der var det tematisk diskusjon om kommunikasjon/tilkobling, som strakk seg fra digitale helseplattformer til manglende internettdekning i tradisjonelle urfolksområder.
Doppe lei temáhtalaš ságastallan gulahallama/laktima birra, digitála dearvvašvuođa čovdosiid rájes váilevaš interneahttaoktavuhtii árbevirolaš álgoálbmotguovlluin.
Tilgang til trådløs satellittkommunikasjon og relevante brukerverktøy og programmer blir stadig viktigere for å utvikle urfolks næringer.
Árppuhis satelihtta gulahallama oažžun, ja relevánta geavaheaddji reaiddut ja prográmmat šaddet dađistaga deaŧaleabbon álgoálbmogiid ealáhusaid ovddideapmái.
Videre var meteorologisk samarbeid på dagsorden.
Dasto lei meteorologalaš ovttasbargu áššelisttas.
Her kom det frem at det er viktig at urfolk definerer hvilke klimatjenester de har behov for i fremtiden.
Dás bođii ovdan ahte lea deaŧalaš ahte álgoálbmogat meroštallet makkár dálkkádatbálvalusaid sii dárbbašit boahtteáiggis.