pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det ble også innvilget tilskudd til to prosjekter som ligger utenfor årets prioriteringer, da behovet tilsa dette som nødvendig.
Doarjja juolluduvvui maiddái guovtti prošektii mat eai gula dán jagi vuoruhemiide, go dárbu čájehii dan dárbbašlažžan.
Stimuleringstiltak for læremiddelutviklere - konferanse Sametinget arrangerte 2. og 3. oktober stimuleringsseminar for samiske læremiddelutviklere i Tromsø.
Movttiidahttindoaibmabijut oahpponeavvoráhkadeddjiid várás – konferánsa Sámediggi lágidii golggotmánu 2. ja 3. b. movttiidahttinseminára sámi oahpponeavvoráhkadeddjiid várás Romssas.
Målet med konferansen var å rekruttere lærebokforfattere og styrke kompetansen innenfor utvikling av digitale læremidler.
Konferánssa ulbmil lei rekrutteret oahppogirječálliid ja nannet gelbbolašvuođa digitála oahpponeavvuid buvttadeapmái.
Det var godt oppmøte til konferansen, med 45 deltakere som i hovedsak representerte læremiddelforlag, forfattere, lærere og førskolelærere.
Konferánsii bohte ollu oassálastit, oktiibuot 45 oassálasti geat eatnašat ovddastedje oahpponeavvolágádusaid, čálliid, oahpaheddjiid ja ovdaskuvlaoahpaheddjiid.
Første dag av konferansen ble viet til erfaringsutveksling og drøfting om arbeidet med læremidler, om behovene ved skoler og barnehager og behovene hos forfattere og utviklere.
Konferánssa vuosttaš beaivi lei várrejuvvon vásáhuslonohallamiidda ja digaštallamiidda oahpponeavvobarggu birra, skuvllaid ja mánáidgárddiid dárbbuid birra ja čálliid ja oahpponeavvoráhkadeddjiid dárbbuid birra.
Andre dag fikk deltakerne kursing i universell utforming av IKT og digitale læremidler.
Nuppi beaivvi ožžo oassálastit oahpu IKT ja digitála oahpponeavvuid oppalaš hábmemis.
Erfaringer fra seminaret tilsier at lærere og pedagoger har behov for oppdatert informasjon om hva som finnes av læremidler og pedagogisk materiell.
Vásáhusat semináras muitalit ahte oahpaheaddjit ja pedagogat dárbbašit ođasmahttojuvvon dieđuid dan birra mat oahpponeavvut ja pedagogalaš ávdnasat leat fidnemis.
Lærere har også interesse for mer veiledning i bruk av læremiddelproduksjonsverktøyet på Ovttas.
Oahpaheaddjit maid háliidit oažžut eanet bagadusa das mo geavahit oahpponeavvoráhkadanreaidduid Ovttas portálas.
Det ble også etterlyst tydeligere informasjon om hva som er ansvarsområdene til Sametinget og til forlagene, og om samarbeidet mellom institusjonene i forhold til å forberede seg til de nye læreplanene.
Čielgasat dieđuid maid jearahedje dan birra mat leat Sámedikki ja lágádusaid ovddasvástádussuorggit, ja ásahusaid gaskasaš ovttasbarggu birra mo ráhkkanit ođđa oahpponeavvuide.
Lærere, pedagoger og forfattere har behov for praktisk og faglig veiledning i arbeidet med læremidler, for eksempel om koblingen mellom kompetansemålene i læreplanen og innholdet i læremiddelet, kursing på enkelttemaer som rettigheter til tekst og bilder, arbeidet med og bruk av teksttyper, bilder, film og lignende.
Oahpaheaddjit, pedagogat ja čállit dárbbašit geavatlaš ja fágalaš bagadusa oahpponeavvobargui, ovdamearkka dihtii čatnaseami birra gaskal oahppoplána gelbbolašvuođamihtuid ja oahpponeavvu sisdoalu, oahpu dakkár eaŋkil fáttáin go vuoigatvuođat tekstii ja govaide, bargui teakstašlájaiguin, govaiguin, filmmaiguin ja sullasaččaiguin ja daid geavahemiin.
Videre etterlyste forfattere og potensielle forfattere nettverk eller fadderordninger for mer konkret støtte til deres utviklingsarbeid, og det ble ytret ønske om oppfølgingsseminar og workshop.
Viidáseappot ohcaledje čállit ja vejolaš čállit dakkár fierpmádagaid dahje fáttarortnegiid mat dorjot sin ovddidanbarggu, ja háliidedje čuovvulansemináraid ja bargobájiid.
Det fremkom også at det er vanskelig å skrive og/eller oversette når rammebetingelsene for forfatteryrket ikke er på plass.
Bođii maid ovdan ahte lea lossat čállit ja/dahje jorgalit go čállifidnu rámmaeavttut eai leat sajis.
Sametingsrådet anser konferansen som nyttig og vil følge opp arbeidet i forbindelse med rullering av handlingsplan for læremiddelutvikling og i det videre samarbeidet med ulike partnere på området.
Sámediggeráđi mielas lei konferánsa ávkkálaš ja áigu čuovvulit barggu oahpponeavvoráhkadeami ođasmahttinplána oktavuođas ja viidásat ovttasbarggu oktavuođas suorggi iešguđet oassálastiiguin.
Grenseoverskridende skolesamarbeidsprosjektet Skolesamarbeid på tvers av grensene, med mål om felles samisk skoletilbud, er et stort og viktig arbeid.
Rádjarasttideaddji skuvlaovttasbargoprošeakta Skuvlaovttasbargu rájáid rastá, oktasaš sámi skuvlafálaldaga ulbmiliin, lea stuorra ja deaŧalaš bargu.
Sametingsrådet er glad for at man nå har lyktes med å få på plass en prosjektmedarbeider til prosjektet «Grenseoverskridende skolesamarbeidsprosjektet”.
Sámediggeráđđi lea ilus go dál leat lihkostuvvan oažžut prošeaktamielbargi rádjarasttideaddji skuvlaovttasbargoprošektii.
Prosjektmedarbeideren begynner i en 50 prosent stilling fra årsskiftet og skal ha kontorsted ved Sametinget i Finland.
Prošeaktamielbargi álgá 50 proseantavirgái ođđajagi rájes ja sus galgá leat bargosadji Suoma bealde Sámedikkis.
Sametingsrådet har invitert prosjektets arbeidsgruppe til møte tidlig 4. desember i Karasjok for å drøfte videre fremgang.
Sámediggeráđđi lea bovden prošeavtta bargojoavkku čoahkkimii árrat juovlamánu 4. b. Kárášjohkii ságastallan dihtii viidásat barggu birra.
På dette møtet deltar også Sameskolestyrelsen i Sverige, vice styrelseordførande fra Sametinget i Sverige, og leder for oppvekstsaker fra Sametinget i Finland.
Dan čoahkkimii searvá maid Ruoŧa Sameskolestyrelse, Ruoŧa bealde Sámedikki stivrajođiheaddji ja Suoma bealde Sámedikki bajásšaddanáššiid jođiheaddji.
Kompetansereformen Karriere Finnmark har hatt et prosjekt som heter “Karriereveiledning i samiske områder”.
Gealboođastus Karriere Finnmark:s lea leamaš “Karriereveiledning i samiske områder” nammasaš prošeakta.
Karrieresenteret i Finnmark erfarer at det er svært få i den samiske befolkningen som ber om karriereveiledning og det er derfor uvisst hvilke kompetansebehov som finnes i de samiske områdene.
Karrieresenteret i Finnmark vásiha ahte eai leat gallis sámi álbmogis geat jearahit karriearabagadusa ja danne lea eahpečielggas makkár gealbodárbu lea sámi guovlluin.
Sametingsrådet deltok og hadde innlegg på seminaret som ble arrangert i september, der prosjektrapporten ble lagt fram.
Sámediggeráđđi oassálasttii čakčamánu seminárii mas prošeaktaraporta biddjojuvvui ovdan, ja doalai sáhkavuoru doppe.
Sametingsrådet pekte på at det samiske samfunnet har noen særskilte kompetansebehov som skiller seg ut fra behovene ellers i det norske samfunnet.
Sámediggeráđđi čujuhii ahte sámi servodagas leat muhtun erenoamáš gealbodárbbut mat leat earáláganat go muđui dáža servodagas.
Det samiske samfunnet er for eksempel dominert av tradisjonelle næringer som reindrift, jordbruk, fiske og utmarksnæringer.
Sámi servodagas leat ovdamearkka dihtii eanaš árbevirolaš ealáhusat nu go boazodoallu, eanadoallu, guolástus ja meahcásteamit.
Disse næringene er viktige for bevaring av det samiske språket, kulturen og tradisjonell kunnskap og sametingsrådet understreket at karrieresentrene må ha kunnskap om disse næringene og hvilke utfordringer de har.
Dáin ealáhusain lea deaŧalaš doaibma sámi giela, kultuvrra ja árbedieđu fuolaheapmái ja sámediggeráđđi deattuhii ahte karriearaguovddážiin ferte leat máhttu dáid ealáhusaid birra ja das guđe hástalusat dain leat.
Kompetanse i samisk språk er grunnleggende viktig både for å nå samisk ungdom og for å sikre at de får veiledning på sitt eget språk.
Gelbbolašvuohta sámegielas lea áibbas dárbbašlaš sihke dasa ahte juksat sámi nuoraid ja dasa ahte sihkkarastit ahte sii ožžot bagadusa iežaset gillii.
Toppmøte om kompetansereform Statsministeren inviterte til toppmøte i oktober i forbindelse med at regjeringen skal gjennomføre en kompetansereform – Lære hele livet.
Njunuščoahkkin gealboođastusa birra Stáhtaministtar bovdii njunuščoahkkimii golggotmánus dan oktavuođas ahte ráđđehus galgá čađahit Lære hele livet nammasaš gealboođastusa.
Arbeidslivet endrer seg raskt og stiller økende krav til kunnskap og kompetanse.
Bargoeallin rievdá johtilit ja dat bidjá eanet gáibádusaid máhttui ja gelbbolašvuhtii.
Uten kunnskap og ferdigheter som arbeidslivet trenger, er det lett å falle utenfor og det er derfor viktig at det finnes gode muligheter for å lære og utvikle seg.
Go ii leat dakkár máhttu ja gálga maid bargoeallin dárbbaša, de lea álki šaddat olggobeallái ja danne lea deaŧalaš ahte gávdnojit buorit vejolašvuođat oahppamii ja ovdáneapmái.
Sametingsrådet deltok på dette møtet der rådet trakk frem hvilke utfordringer som finnes i det samiske arbeidslivet.
Sámediggeráđđi oassálasttii dán čoahkkimii mas ráđđi válddii ovdan guđe hástalusat sámi bargoeallimis leat.
De tradisjonelle samiske yrkene som for eksempel duodji, utmarksnæring og reindrift er som oftest enmannsbedrifter, og deres interesser og behov blir kanskje ikke like stert belyst som andre næringers kompetansebehov.
Árbevirolaš sámi fidnut nu go duodji, meahcásteapmi ja boazodoallu leat dábálaččat ovttaolbmofitnodagat, ja sin beroštusat ja dárbbut eai várra čalmmustahttojuvvo seamma garrasit go eará ealáhusaid gealbodárbbut.
I en samisk sammenheng er det derfor viktig å ivareta og videreutvikle samisk språk og kulturkompetanse i arbeidslivet.
Sámi oktavuođas lea danne dárbu fuolahit ja viidáseappot ovddidit bargoeallima sámi giella- ja kulturgelbbolašvuođa.
Videre understreket sametingsrådet at det er et stort behov for ansatte med kompetanse om språk og kultur i de offentlige etatene i samiske områder, spesielt i omsorgsyrker som barnehage, skole og omsorgsektor.
Viidáseappot deattuhii sámediggeráđđi ahte dárbbašuvvojit ollu bargit main lea giella- ja kulturgelbbolašvuohta sámi guovlluid almmolaš etáhtain, erenoamážit dakkár fuolahusfidnuin nu go mánáidgárddis, skuvllas ja fuolahussuorggis.
Sametinget vil i arbeidet med fagfornyelsen ha fokus på at den norske skolen også skal ha kunnskap om samisk kultur og samfunnsliv.
Sámediggi háliida fágaođastusas deattuhit dan ahte dáža skuvllas galgá maid leat máhttu sámi kultuvrras ja servodateallimis.
Sametingsrådet uttalte også at samiske næringers kompetansebehov må kartlegges, da det ikke finnes informasjon om det i dag.
Sámediggeráđđi celkkii maid ahte sámi ealáhusaid gealbodárbu ferte kártejuvvot, go dál eai leat dieđut dan birra.
Partnerskap mot mobbing Sametinget er observatør i Partnerskap mot mobbing, som jobber sammen med et fellesskap for et inkluderende lærings- og oppvekstmiljø for barnehager og skoler.
Sámediggi lea áici Searvevuohta givssideami vuostá searvevuođas, mii bargá ovttas dakkár oktavuođain mii searvadahttá oahppan- ja bajásšaddanbirrasa mánáidgárddiid ja skuvllaid várás.
Partnerskapet skal samarbeide langsiktig gjennom fast samarbeid, der samarbeidet skal konkretiseres både gjennom felles tiltak, og tiltak i de ulike organisasjonene som er partnere.
Searvevuohta galgá ovttasbargat guhkesáiggi vuođul bistevaš ovttasbarggu bokte, mas ovttasbargu galgá konkretiserejuvvot sihke oktasaš doaibmabijuid bokte, ja doaibmabijuid bokte dain iešguđet organisašuvnnain mat leat bargoguoimmit.
Det er en jevnlig dialog for å evaluere, forbedre og videreutvikle samarbeidet.
Jeavddalaččat dollojuvvo gulahallanevalueren, buoridan ja viidáseappot ovddidan dihtii ovttasbarggu.
Partnerne i prosjektet Partnerskap mot mobbing har vært på studietur i Edinburgh i Skottland fra 22. til 26. oktober.
Searvevuohta givssideami vuostá prošeavtta ovttasbargobealit leat fitnan oahppomátkkis Edinburghas Skottlánddas golggotmánu 22. b. rájes 26. b. rádjai.
Der har de vært på skolebesøk for å lære om deres forebyggende arbeid mot mobbing og de har også deltatt på en jubileumskonferanse om det skotske barnehøringssystemet i Edingburgh.
Doppe sii fitne galledeamen skuvlla oahppan dihtii sin givssidaneastadeami birra ja sii leat maid oassálastán ávvokonferánsii skohttalaš mánáidgulaskuddanvuogádaga birra Edinburghas.
Sametinget har i den forbindelse hatt et eget møte med representanter fra Scottish Government – Learning Direcorate hvor likheter og ulikheter mellom gælisk og samisk språk- og
Sámediggi lea dan oktavuođas doallan čoahkkima Scottish Government – Learning Direcorate ovddasteddjiiguin mas ovttaláganvuođat ja erohusat gaskal gælalaš ja sámi giella- ja oahpahuspolitihkka lei fáddán.
Utdanningsdirektoratet hadde i tillegg arrangert ulike innledninger med representanter fra blant annet Education Scotland som presenterte hvordan Skottland arbeider og viser koblingen mellom anti-mobbearbeid og læreplanen.
Oahpahusdirektoráhta lei dasa lassin lágidan iešguđet álggahusaid earret eará Education Scotland ovddasteddjiiguin geat muitaledje mo Skottlánda bargá ja čájeha čatnaseami gaskal givssidaneastadeami ja oahppoplána.
Utdanning- og forskningsbehov Mål for innsatsområdet: Det finnes tilbud innen høyere utdanning i sør-, lule- og nordsamisk språk fra begynneropplæring til doktorgradsnivå.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Alit oahpus gávdnojit fálaldagat mátta-, julev- ja davvisámegielas vuođđooahpahusa rájes doavttergráđa rádjái
Dialogmøte om samisk sykepleierutdanning Sametingsrådet har avholdt dialogmøte 31. oktober med Samisk høgskole og UiT Norges arktiske universitet om samisk sykepleierutdanning.
Gulahallančoahkkin sámi buohccedivššároahpu birra Sámediggeráđđi bovdii golggotmánu 31. b. gulahallančoahkkimii Sámi allaskuvllain ja UiT Norgga árktalaš universitehtain sámi buohccedivššároahpu birra.
De to institusjonene arbeider tett sammen og UiT Norges arktiske universitet har bedt om finansiering utenfor rammen over statsbudsjettet for 2020.
Dán guovtti ásahusas lea lagas ovttasbargu ja UiT Norgga árktalaš universitehta lea bivdán ruhtadeami 2020 stáhtabušeahtas olggobealde rámma.
Rektorene ved UiT og Samisk høgskole mener at dette er et studietilbud som disse utdanningsinstitusjonene i samarbeid kan få til, noe som vil betinge en satsing utenfor rammen i 2020.
UiT ja Sámi allaskuvlla rektorat oaivvildit ahte dát lea dakkár oahppofálaldat mainna dát guokte oahppoásahusa sáhttet ovttasbargat, mii eaktuda áŋgiruššama olggobealde 2020 rámma.
UiT har søkt om midler til et opptak på 20 studenter hvert andre år.
UiT lea ohcan ruđaid beassat váldit sisa 20 studeantta juohke nuppi jagi.
Studiet er planlagt som et deltidsstudium over fire år, og studiet er en fellesgrad med Samisk Høgskole.
Oahppu lea jurddašuvvon njealjejahkásaš oasseáiggeoahppun, ja oahppu lea oktasašgráda Sámi allaskuvllain.
Universitet og høgskolerådet UHR –samisk Sametinget deltok som observatør på møte 7. november.
Universitehta ja allaskuvlaráđđi UHR – sámi Sámediggi oassálasttii dárkojeaddjin skábmamánu 7. b. čoahkkimii.
Det ble besluttet at UHR – samisk overtar ansvaret for det samiske fagfeltet fra Nasjonalt fagråd for samisk og finsk.
Das mearriduvvui ahte UHR – sámi váldá badjelasas ovddasvástádusa sámi fágasuorggis sámegiela ja suomagiela nationála fágaráđis (Nasjonalt fagråd for samisk og finsk).
Et annet tema på dette møtet var arbeidet med å få etablert en samisk sykepleierutdanning.
Eará fáddá dán čoahkkimis lei bargu sámi buohccedivššároahpu ásahemiin.
Dette skal følges opp med et seminar 28. februar 2019 i Tromsø, hvor arbeidet med samisk sykepleierutdanning og implementering av samiske perspektiv i studieplaner for helse – og sosialfagutdanningene er aktuelle temaer.
Dat galgá čuovvuluvvot semináras guovvamánu 28. b. Romssas, mas guovdilis fáttát leat sámi buohccedivššároahpu ásaheapmi ja sámi perspektiivva doibmiibidjan dearvvašvuođa- ja sosiálafágaoahpuid oahppoplánaide.
Følgegruppen for barnehagelærerutdanningen informerte om at institusjonene hadde tre sentrale utfordringer knyttet til det samiske perspektivet i rammeplanen for utdanningen.
Mánáidgárdeoahpaheddjiidoahpu čuovvunjoavku muitalii ahte ásahusain leat golbma guovddáš hástalusa oahpu rámmaplána sámi perspektiivva oktavuođas.
Dette er mangelfull kompetanse blant faglærerne, mangel på relevant litteratur, og liten vilje til å prioritere det samiske perspektivet på noen av institusjonene.
Fágaoahpaheddjiin válu gelbbolašvuohta, guoskevaš girjjálašvuohta váilu, ja uhccán dáhttu lea vuoruhit sámi perspektiivva muhtun ásahusain.
Følgegruppen anbefalte i sin rapport at Kunnskapsdepartementet går i dialog med Samisk høgskole for opprettelse av et kompetansesenter for barnehagelærerutdanningene i Norge.
Čuovvunjoavku rávvii raporttastis Máhttodepartemeantta gulahallat Sámi allaskuvllain ásaheami várás gealboguovddáža Norgga mánáidgárdeoahpaheddjiidoahpuide.
Denne saken ble drøftet og Nord universitet, UiT Norges arktiske universitet og Samisk høgskole ble enige om et samarbeid om dette.
Dát ášši digaštallojuvvui ja Davvi universitehta, UiT Norgga árktalaš universitehta ja Sámi allaskuvla sohpe ovttasbargat dainna.
Sametinget fikk i oppdrag å innkalle de tre institusjonene på dekannivå, til et møte i Tromsø 27. februar 2019.
Sámediggi oaččui bargun gohččut dan golmma ásahusa, dekánadásis, čoahkkimii Romsii guovvamánu 27. b. 2018.
Rekruttering til samisk høyere utdanning og forskning Mål for innsatsområdet: God tilgang til fagfolk med samisk språk- og kulturkompetanse.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Álki fidnet fágaolbmuid geain lea sámi giella- ja kulturgelbbolašvuohta.
Dialogmøte med rektoratet ved Nord universitet Sametingsrådet møtte rektoratet ved Nord universitet 7. november. Sametingsrådet ble orientert om den samiske satsingen ved universitetet, blant annet om den planlagte arbeidsplassbaserte barnehagelærerutdanningen med sør- og lulesamisk språk og samiske temaer.
Gulahallančoahkkin Davvi universitehta rektoráhtain Sámediggeráđđi deaivvadii Davvi universitehta rektoráhtain skábmamánu 7. b. Sámediggeráđđái muitaluvvui universitehta sámi áŋgiruššama birra, earret eará plánejuvvon bargosadjevuđot mánáidgárdeoahpaheddjiidoahpu birra lulli- ja julevsámegielain ja sámi fáttáiguin.
Nord universitet oppfordret sametingsrådet til å initiere et møte med rektoratene ved Samisk høgskole, UiT Norges arktiske universitet og Nord universitet for å drøfte samarbeid med hensyn til institusjonenes samiske portefølje.
Davvi universitehta ávžžuhii Sámediggeráđi doallat čoahkkima Sámi allaskuvlla, UiT Norgga árktalaš universitehta ja Davvi universitehta rektoriiguin ságaškuššat ovttasbarggu ásahusaid sámi oahppočoakkáldagaid birra.
Dette vil sametingsrådet følge opp.
Dan áigu Sámediggeráđđi čuovvulit.
5 Næringer Samfunnsmål: Et sterkt og allsidig næringsliv som danner grunnlaget for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å etablere seg.
Servodatmihttomearri: Nana ja juohkelágan ealáhuseallin vuođđun gievrras báikegottiide gosa olbmot háliidit ásahit.
Møte om nye Interreg-programmer Sametinget deltok på et møte om Interreg 22. og 23. oktober 2018.
Čoahkkin ođđa Interreg-prográmmaid birra Sámediggi oassálasttii čoahkkimii Interreg birra golggotmánu 22. ja 23. b. 2018.
Tema for møtet var blant annet Sametingets rolle i Interregprogrammene.
Čoahkkima fáddán lei earret eará Sámedikki rolla Interreg-prográmmain.
Sametinget vil jobbe for å få større ansvar og rolle i de nye Interregprogrammene, som settes i gang i 2021.
Sámediggi áigu oččodit stuorát ovddasvástádusa ja rolla ođđa Interreg-prográmmain, mat álggahuvvojit 2021.
Primærnæringer Mål for innsatsområdet: Primærnæringer som bærere av samisk kultur, språk og levesett.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Vuođđoealáhusat seailluhit sámi kultuvrra, giela ja eallinvuogi.
Reindrift Oppnevnt Reindriftslovutvalg Sametinget har oppnevnt Reindriftslovutvalget, som har hatt sitt første møte 28. november 2018, med påfølgende fagseminar om reindriftsloven 29. november.
Boazodoallu Nammaduvvon Boazodoallolávdegoddi Sámediggi lea nammadan Boazodoallolávdegotti, mii lea doallan vuosttaš čoahkkima skábmamánu 28.b. 2018, ja dasto fágaseminára boazodoallolága birra skábmamánu 29. b.
Utvalget skal spesielt klargjøre skillet mellom privatrettslig styring og offentligrettslig forvaltning, vurdere siidaandelenes stilling, og se på lovbestemmelser knyttet opp mot reintall.
Lávdegoddi galgá erenoamážit čielggadit erohusa gaskal priváhtarievttálaš stivrema ja almmolašrievttálaš hálddašeami, árvvoštallat siidaosiid dili, ja geahčadit lágaid boazologu ektui.
Utvalget består av ni medlemmer oppnevnt av Sametinget og Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL).
Lávdegottis leat ovcci lahtu maid Sámediggi ja Norgga Boazosápmelaččaid Riikkasearvi (NBR) leat nammadan.
Landbruks- og matdepartementet (LMD) ønsket ikke å oppnevne medlemmer til utvalget.
Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta ii háliidan nammadit lahtuid lávdegoddái.
Konsultasjoner om lovendringer Sametinget og Landbruks- og matdepartementet har konsultert om endringer i reindriftsloven i følgende områder: endring av formålsparagrafen slik at økologisk bærekraft prioriteres, etablere et lovgrunnlag for obligatorisk individmerking av rein og åpne for at opplysninger om enkeltutøvernes reintall blir tilgjengelig for andre i næringen.
Konsultašuvnnat láhkarievdadusaid birra Sámediggi ja Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta leat konsulteren rievdadusaid birra boazodoallolágas čuovvovaš surggiin: ulbmilparagráfa rievdadeapmi nu ahte ekologalaš ceavzilisvuohta vuoruhuvvo, ásahit láhkavuođu bohccuid bákkolaš oktagasmerkemii ja rahpat dan vejolašvuođa ahte dieđut ovttaskas boazodoalli boazolohku lea olámuttus earáide ealáhusas.
Sametinget uttrykte et behov for en helhetlig gjennomgang av reindriftsloven, men LMD ønsker ikke det.
Sámediggi dovddahii dárbbu ollislaččat geahčadit boazodoallolága, muhto dan ii háliidan EBD.
Departementet legger opp til en prosess hvor man endrer en paragraf av gangen.
Departemeanta láhčá proseassas bihtáid mielde juohkimiid.
Partene kom ikke til enighet i noen av punktene.
Bealit eai soahpan ovttage čuoggás.
Ut på vidda prosjektet ble igangsatt i 2016 og Sametinget sitter i styringsgruppa for prosjektet.
Duoddarii-prošeakta álggahuvvui 2016:s ja Sámediggi lea prošeavtta stivrenjoavkkus.
Prosjektperioden går ut i 2018, men styringsgruppa håper at prosjektet videreføres gjennom reindriftsavtalen.
Prošeaktaáigodat nohká 2018:s, muhto stivrenjoavku sávvá ahte prošeakta jotkojuvvo boazodoallošiehtadusa bokte.
Målet med prosjektet er å få etablert lærings- og omsorgsbaserte tilbud i reindrifta, og allerede nå er det mange familier som har etablert eller som er i etableringsfasen med å tilby slike tjenester.
Prošeavtta ulbmil lea ásahit oahppan- ja fuolahusvuđot fálaldaga boazodollui, ja dál leat juo ollu bearrašat mat leat ásahan dahje leat ásaheamen dakkár bálvalusfálaldagaid.
Oppnevning til reindriftsstyret Sametinget har valgt å ikke oppnevne representanter til reindriftsstyret da Sametinget forventer at reindriftsstyret fungerer i henhold til samisk selvbestemmelse.
Nammadeapmi boazodoallostivrii Sámediggi ii áiggo nammadit ovddasteddjiid boazodoallostivrii.
I dag kan for eksempel ikke reindriftsstyret ledes av en av representantene til Sametinget.
Dál ii sáhte ovdamearkka dihtii Sámedikki áirras jođihit boazodoallostivrra.
Sametingsrådet har vært i møte med statsråd Bård Hoksrud hvor Sametinget blant annet løftet problemstillingen med reindriftsstyret.
Sámediggeráđis lea leamaš čoahkkin stáhtaráđiin Bård Hoksurud:in mas Sámediggi earret eará válddii ovdan čuolmma boazodoallostivrra ektui.
Sametinget har tydeliggjort overfor statsråden at Sametinget er klar for å oppnevne representanter med en gang departementet og Sametinget blir enige om lovendringer som gjelder reindriftstyret.
Sámediggi dagai čielggasin stáhtaráđđái ahte Sámediggi lea gearggus nammadit ovddasteddjiid dalán go departemeanta ja Sámediggi sohpet láhkarievdadusproseassa sihkkarastin dihtii sámi váikkuhanfámu.
Fiskeri Forhandlinger om fiskereguleringer Sametinget er inne i forhandlinger om reguleringer av fiske for 2019.
Guolástus Šiehtadallamat guolástanmuddemiid hárrái Sámediggi lea šiehtadallamin guolástanmuddemiid hárrái 2019 várás.
Sametinget har fulgt opp plenumsvedtaket om å innføre Samisk fiskerrettighetsområde (SFR-område) som et nytt begrep i forvaltningen av fiske i samiske områder.
Sámediggi lea čuovvulan dievasčoahkkinmearrádusa ahte ásahit Sámi guolástanvuoigatvuođaguovllu mii lea ođđa doaba sámi guovlluid guolástanhálddašeamis.
Sametinget har også fremmet krav om at det må innføres en egen kvote for fangst av hval for de som bor i SFR-området slik plenum vedtok det.
Sámediggi lea maid gáibidan ahte galgá ásahuvvot sierra fálesearri sidjiide geat ásset Sámi guolástanvuoigatvuođaguovllus nu mo dievasčoahkkin lea mearridan.
Møte i norsk-russisk fiskerikommisjon Sametinget deltok på det årlige møtet i Den blandete norsk-russiske fiskerikommisjonen fra 15. oktober til 18. oktober.
Čoahkkin Norgga-Ruošša guolástuskommišuvnnain Sámediggi oassálasttii oktasaš Norgga-Ruošša guolástuskommišuvnna jahkásaš čoahkkimii golggotmánu 15. b. rájes golggotmánu 18. b. rádjai.
Sametinget fremmet plenumsforslaget om å forvalte fiskebestandene i nord i henhold til forvaltningsreglene.
Sámediggi ovddidii dievasčoahkkinevttohusa ahte hálddašit davviguovlluid guollemáddodagaid hálddašannjuolggadusaid vuođul.
Kommisjonen vedtok blant annet at det ikke blir noe loddefiske i 2019.
Kommišuvdna mearridii earret eará ahte ii galgga leat šákšabivdu 2019:s.
Besøk til Island I forbindelse med konferansen Arctic Circle i Reykjavik besøkte sametingspresidenten og sametingsrådet fiskerinæringen på Island 22. og 23. oktober 2018.
Arctic Circle konferánssa oktavuođas Reykjavikas (geahča sierra čuoggá Arctic Circle birra 9. kapihtalis) galledii sámediggepresideanta ja Sámediggeráđđi Islándda guolástusaid golggotmánu 22. ja 23. b. 2018.
Sametingsrådet hadde møter med blant annet islandske småbåtfiskere, fiskeindustribedrifter, Fiskeridepartementet og fiskeeksportører.
Sámediggeráđis ledje čoahkkimat earret eará islándalaš smávvafanasguolásteddjiiguin, guolleindustriijafitnodagaiguin, Guolástusdepartemeanttain ja singuin geat vuvdet guliid olgoriikii.
Hensikten var å få innblikk i islandsk fiskeripolitikk og å høre hvordan struktureringen av islandsk fiskerinæring har fungert.
Áigumuššan lei oahpásmuvvat Islándda guolástuspolitihkkii ja gullat mo Islándda guolástusa struktureren lea doaibman.
Islandske småbåtfiskere frykter for at de små båtene over tid vil bli borte, mens de store som har kapital og kan kjøpe eller leie seg rettigheter, vil ta over fiskeressursene på Island.
Islándalaš smávvafanasguolásteaddjit ballet ahte smávva fatnasat guhkit áiggi vuollái jávket, ja ahte stuorra fatnasat main lea kapitála duogábealde ja sáhttet oastit dahje láigohit vuoigatvuođaid, váldet Islándda guolleresurssaid.
Studiereisen vil gi et godt grunnlag for Sametinget å vurdere den framtidige norske fiskeripolitikken.
Oahppomátki lea buorre vuođđu Sámediggái árvvoštallat boahttevaš Norgga guolástuspolitihka.
Under den samme reisen hadde sametingsrådet møte 23. oktober med reiselivsnæringen der Iceland Tourist Board og Iceland Tourism Cluster orienterte om reiselivsutviklingen på Island.
Seamma mátkkis lei Sámediggeráđis golggotmánu 23.b. čoahkkin mátkeealáhusain mas Iceland Tourist Board ja Iceland Tourism Cluster muitaledje mátkeealáhusaid ovdáneami birra Islánddas.
Rovvilt Ny samisk arbeidsgruppe om rovdyrpolitikk Samisk parlamentarisk råd (SPR) har nedsatt en arbeidsgruppe som skal jobbe med grenseoverskridende samarbeid angående rovdyrpolitikk.
Boraspirepolitihka ođđa sámi bargojoavku Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) lea nammadan bargojoavkku mii galgá bargat rádjarasttideaddji ovttasbargguin boraspirepolitihka ektui.
Gruppa består av tre politisk valgte medlemmer, et medlem fra hvert av sametingene i Norge, Sverige og Finland, og ledes av representanten fra det svenske sametinget.
Joavkkus leat golbma politihkalaččat válljejuvvon lahtu sámedikkiin, ja joavkku jođiha Ruoŧa beale Sámedikki ovddasteaddji.
Sametingsrådet har deltatt på arbeidsgruppas første møte som ble holdt i Enare, Finland.
Sámediggeráđđi oassálasttii bargojoavkku vuosttaš čoahkkimii mii dollojuvvui Anáris, Suomas.
Seminar om tradisjonell kunnskap om reindrift og rovvilt Sametingsrådet har i samråd med Miljødirektoratet besluttet å flytte seminaret om tradisjonell samisk kunnskap om reindrift og rovvilt til neste år.
Árbediehtoseminára boazodoalu ja boraspiriid birra Sámediggeráđđi lea ovttasráđiid Birasdirektoráhtain ja Norgga Boazodoallosámiid Riikaservviin (NBR) mearridan sirdit árbediehtoseminára boazodoalu ja boraspiriid birra boahttejahkái.
Det tas sikte på å gjennomføre seminaret i mars 2019.
Seminára dollojuvvo njukčamánu 19. – 20. b. 2019.
Møte i regional rovviltnemnd Sametingsrådet deltok på møte i den regionale rovviltnemdna for Troms og Finnmark 12. oktober. Sametingsrådet orienterte om Sametingets rovviltpolitikk på møtet.
Sámediggeráđđi oassálasttii Romssa ja Finnmárkku regionála boraspirelávdegotti čoahkkimii golggotmánu 12. b. Sámediggeráđđi muitalii čoahkkimis Sámedikki boraspirepolitihka birra.
Variert næringsliv, kombinasjons- og utmarksnæringer, verdiskaping og nyetableringer.
Juohkelágan ealáhusat, lotnolas- ja meahcástanealáhusat, árvoháhkan ja ođđaásaheamit
Mål for innsatsområdet: Etableringsfrekvens nærmere gjennomsnittet for Norge som helhet og 2 % vekst i antall foretak.
Ásahandávjodat lagabus Norgga gaskameari ollislaččat ja 2 % ahtanuššan fitnodaga nammii.
Samisk reiseliv – prosjekt
Sámi mátkeealáhus - prošeakta
Samisk perspektiv i turismenæringen i Tromsø Sametingsrådet hadde et møte med ordføreren i Tromsø i oktober, der man tok opp det samiske perspektivet når det gjelder den økende turismestrømmen i Tromsø.
Sámi perspektiiva turismaealáhusas Romssas Sámediggeráđis lei čoahkkin Romssa sátnejođiheddjiin golggotmánu 1. b., mas sámi perspektiiva gieđahallojuvvui go guoská lassáneami turismii Romssas.
Det resulterte i et samarbeid mellom Sametinget og Tromsø kommune om ivaretakelse av samisk kultur i reiselivssammeheng.
Boađusin lea ovttasbargu gaskal Sámedikki ja Romssa suohkan das ahte fuolahit sámi kultuvrra mátkeealáhusa oktavuođas.
Det skal utarbeides et forprosjekt der en analyse av situasjonen på nåværende tidspunkt og ønsket fremtidig tilstand skal kartlegges.
Galgá ráhkaduvvot ovdaprošeakta mii kárte dálá dili ja analysere sávvojuvvon boahttevaš dili.
Samarbeidet lanseres på et seminar i Tromsø 2. februar 2019.
Ovttasbargu almmuhuvvo semináras Romssas guovvamánu 2.b. 2019.
Sametinget tar sikte på at resultatet av dette samarbeidet kan videreføres til andre kommuner i fremtiden.
Sámedikki áigumuš lea fievrridit dán ovttasbarggu bohtosa eará gielddaide boahtteáiggis.
Sertifisering av samisk reiseliv Samisk Parlamentarisk Råd (SPR) skriver følgende om samisk reiseliv i sin handlingsplan: «For reiselivsaktører, som kommer utenfra til samiske områder for å drive turistvirksomhet, er det nødvendig å lage og presentere etiske retningslinjer/anbefalinger om hvordan samisk kultur i all dets mangfold best kan presenteres, markedsføres og benyttes positivt i turistvirksomhet.
Sámi mátkeealáhusa sertifiseren Sámi Parlamentáralaš Ráđđi (SPR) čállá iežas doaibmaplánas sámi mátkeealáhusa birra ahte mátkeealáhusdoaimmaheddjiide, geat bohtet olggobealde sámi guovlluide doaimmahit turismma, lea dárbu ráhkadit ja ovdanbidjat etihkalaš njuolggadusaid/rávvagiid das mo sámi kultuvrra máŋggabealatvuođainis buoremusat sáhttá oahpásmahttit, vuovdalit ja geavahit positiiva vugiin turismmas.
» Dette har blitt fulgt opp med et fellesmøte der alle de tre sametingene deltok i, som Sametinget på norsk side av Sápmi tok initiativ til.
Dat lea čuovvuluvvon oktasaš čoahkkimiin masa buot golbma sámedikki oassálaste, ja masa Norgga bealde Sámediggi válddii álgaga.
Resultatet etter møtet er et samarbeid om en felles sertifisering av samisk reiseliv.
Čoahkkima boađusin lea ovttasbargu sámi mátkeealáhusa oktasaš sertifiseremiin.
Det skal sendes inn en felles interreg-søknad i løpet av begynnelsen av 2019.
Oktasaš interreg-ohcan galgá sáddejuvvot 2019 álggus.
Forskningsprosjekt om samisk reiseliv Sametinget mener at det er et stort behov for mer kunnskap om samisk reiseliv, og har initiert og deltatt på en workshop mellom forskere fra Nord Universitet, UiT Norges Arktiske Universitet og samiske reiselivsaktører.
Dutkanprošeakta sámi mátkeealáhusaid birra Sámediggi oaivvilda ahte dárbbašuvvo ollu eanet máhttu sámi mátkeealáhusaid birra, ja lea vuolggahan bargobáji dutkiide Davvi universitehtas ja UiT Norgga árktalaš universitehtas ja sámi mátkeealáhusdoaimmaheddjiide ja oassálastán dasa.
Sametinget ønsker å igangsette et forskningsprosjekt som er basert på de behovene som bransjen selv etterspør.
Sámediggi háliida álggahit dutkanprošeavtta daid dárbbuid vuođul maid suorgi ieš jearaha.
Prosjektet skal resultere i en søknad til forskningsrådet med søknadsfrist april 2019.
Prošeavtta boađus galgá leat ohcan dutkanráđđái mas ohcanáigemearri lea 2019 cuoŋománnu.
Første møte i Duottar Stobut-prosjektet I november 2018 ble det første møtet i prosjektet «Duottar Stobut» (DS) gjennomført.
Duottar Stobut-prošeavtta vuosttaš čoahkkin Skábmamánus 2018 doalai prošeakta «Duottar Stobut» (DS) vuosttaš čoahkkima.
DSprosjektet gjelder fjellstuene i Jergul, Suossjavri, Jotka, Nedre og Øvre Mollisjok og Ravnastua i Finnmark.
DS-prošeakta guoská Jergula, Šuoššjávrri, Joatkka, Vuolit ja Bajit Mollešjoga ja Gárdina duottarstobuide Finnmárkkus.
Her skal den nåværende situasjonen og ønsket fremtidig tilstand analyseres.
Das galgá dálá dilli ja sávvojuvvon boahttevaš dilli analyserejuvvot.
Sametinget vil i det neste steget involvere flere aktører som Finnmarkseiendommen (FeFo), de involverte kommunene og fylkeskommunen.
Boahtte lávkin áigu Sámediggi oažžut mielde eanet oassálastiid nu go Finnmárkkuopmodaga (FeFo), guoskevaš gielddaid ja fylkkagieldda.
Resultatet av dette arbeidet vil kunne overføres til andre fjellstuer i Sápmi.
Dán barggu bohtosa sáhtášii fievrridit eará duottarstobuide Sámis.
Samling for Johtit-deltakerne Det ble arrangert en samling for Johtit-deltakerne i Narvik, under Norsk opplevelseskonferanse 30. og 31. oktober. Totalt 27 bedrifter deltok.
Johtit oassálastiid čoahkkaneapmi Johtit oassálastiid várás lágiduvvui čoahkkaneapmi Áhkánjárggas, Norgga vásáhuskonferánssa oktavuođas golggotmánu 30. ja 31. b. Oktiibuot 27 fitnodaga serve.
Det samiske aspektet fungerte som en rød tråd gjennom hele programmet.
Sámi perspektiiva doaimmaid rukses árpun miehtá prográmma.
Deltakerne besøkte Vardobáiki og Gallogieddi friluftsmuseum, hvor de fikk en gjennomgang av hvordan samisk kultur har gått igjennom en revitalisering lokalt.
Oassálastit gallededje Várdobáikki ja Gállogietti olgomusea, gos besse gullat dan birra mo sámi kultuvra lea ealáskan báikkálaččat.
Kreative næringer Mål for innsatsområdet: Flere samiske kulturnæringsutøvere som skaper robuste og lønnsomme kulturnæringsbedrifter med en større overlevelsesgrad.
Hutkás ealáhusat Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Eanet sámi kulturealáhusbargit mat buvttihit gievrras ja gánnáhahtti kulturealáhusfitnodagaid main lea stuorát birgenmunni.
Hutkás Gielda-prosjektet. Sametinget startet opp prosjektet Hutkás Gielda/Kreativ kommune i Kautokeino 25. september, der det ble arrangert en workshop eller “kreativ kafé” med den kreative næringen i kommunen.
Hutkás Gielda-prošeakta. Sámediggi álggahii Hutkás Gielda-prošeavtta Guovdageainnus čakčamánu 25.b. gos lágiduvvui bargobádji dahje “hutkás kafea” suohkana hutkás ealáhusain.
Senere ble det arrangert en ny lignende workshop.
Maŋŋá lágiduvvui ođđa sullasaš bargobádji.
Over 20 personer deltok på disse to samlingene.
Badje 20 olbmo serve dáidda čoahkkanemiide.
Sametinget har også hatt møter med kommuneadministrasjonen og ordføreren der temaet var kreativ næring.
Sámedikkis leat maid leamaš čoahkkimat suohkanhálddahusain ja sátnejođiheddjiin mas fáddán lei hutkás ealáhus.
Hutkás Gielda-prosjektet er unikt av flere grunner: det foregår over en relativ kort periode og tar sikte på å fremme og iverksette tiltak, som næringen selv har prioritert som viktige.
Hutkás Gielda-prošeakta lea áidnalunddot máŋgga siva geažil: dat čađahuvvo viehka oanehis áigodagas ja áigumuššan lea ovddidit ja álggahit doaibmabijuid, maid ealáhus ieš lea vuoruhan deaŧalažžan.
Noen av tiltakene er blant annet bransjetreff, promoteringsfilm om den kreative næringen i Kautokeino og en podcast-serie om de kreative næringsaktørene i kommunen.
Muhtun dain doaibmabijuin lea earret eará suorgedeaivvadeamit, promoterenfilbma Guovdageainnu hutkás ealáhusa birra ja podcast-ráidu suohkana hutkás ealáhusdoaimmaheddjiid birra.
Sametinget starter opp Hutkás Gielda i Tana kommune i starten av 2019, med kartleggingsarbeid mot slutten av 2018.
Sámediggi álggaha Hutkás Gielda-prošeavtta Deanu gielddas álgo geahčen 2019, kártenbargguin 2018 loahpageahčen.
Samarbeid med Samisk høgskole om forskningsprosjekt I november 2018 ble det sendt inn en søknad til forskningsrådet, om et samarbeidsprosjekt mellom Sametinget og Samisk høgskole.
Ovttasbargu Sámi allaskuvllain dutkanprošeavtta birra Skábmamánus 2018 sáddejuvvui ohcan dutkanráđđái ovttasbargoprošeavtta birra gaskal Sámedikki ja Sámi allaskuvlla.
Sametinget er prosjekteier og høgskolen har det faglige ansvaret for forprosjektet.
Sámediggi eaiggáda prošeavtta ja allaskuvllas lea fágalaš ovddasvástádus ovdaprošeavttas.
Man vil engasjere en prosjektleder ved Samisk høgskole til å arbeide med forprosjektet i en periode på tre måneder.
Áigumuš lea virgádit prošeaktajođiheaddji Sámi allaskuvlii ovdaprošeaktabargui golmma mánnui.
Problemstillingen i forprosjektet er definert slik: “Kan det utvikles et eget samisk kulturbasert innovasjonssystem?».
Ovdaprošeavtta čuolbmačilgehussan lea mearriduvvon: Sáhttá go ráhkaduvvot sierra sámi kulturvuđot innovašuvdnavuogádat?
Resultatene fra dette vil danne grunnlag for en hovedprosjektsøknad til forskningsrådet.
Bohtosat das galget leat vuođđun váldoprošeaktaohcamii dutkanráđđái.
Duodji Mål for innsatsområdet: Flere duodjiutøvere som driver med duodji som næring.
Duodji Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Eanet duojárat geain duodji lea ealáhussan.
Duodjeinstituhtta - direkte tilskudd Sametinget skal i 2018 gjennomføre en evaluering av Duodjeinstituhtta og veilderordningen under Duodjeinstiuthtta.
Duodjeinstituhtta – njuolgga doarjja Sámediggi áigu 2018:s álggahit Duodjeinstituhta ja Duodjeinstituhta vuollásaš bagadusortnega evaluerema.
Det er satt av 500.000 kroner til dette formålet.
500 000 ru lea várrejuvvon dasa.
Sametinget har utarbeidet konkurransegrunnlag, og ved fristens utløp 3. september 2018 hadde det kommet inn to tilbud.
Sámediggi lea ráhkadan gilvovuođu, ja áigemeari loahpas čakčamánu 3.b. 2018 ledje boahtán guokte fálaldaga.
Sametinget valgte tilbudet fra Telemarksforskning, der kontrakt mellom partene skal underskrives i løpet av nær fremtid.
Sámediggi válljii Telemarkforskninga fálaldaga ja šiehtadus áššebeliid gaskkas galgá vuolláičállojuvvot lagamus boahtteáiggis.
Evalueringen av Duodjeinstituhtta starter 3. desember 2018 og avsluttes 1. mars 2019.
Duodjeinstituhta evalueren álggahuvvo juovlamánu 3. b. 2018 ja loahpahuvvo njukčamánu 1. b. 2019.
Næringsavtale for duodji Forhandlingspartene Sametinget, Duojáriid Ealáhussearvi og Sámiid Duodji ble i forhandlingsmøtet 5. oktober 2018 enige om en ny næringsavtale for duodji i 2019.
Duoji ealáhusšiehtadus Šiehtadallanbealit Sámediggi, Duojáriid Ealáhussearvi ja Sámiid Duodji sohpe šiehtadallančoahkkimis golggotmánu 5.b. 2018 ođđa ealáhusšiehtadusa duodjái 2019 várás.
Det ble foreslått at rammen for bevilgningene over sametingsbudsjettet for næringsavtale for duodji 2019 settes til 7,2 millioner kroner.
Evttohuvvui 7,2 miljon ruvdnosaš rámma juolludemiide sámediggebušeahta bokte duoji ealáhusšiehtadussii 2019 várás.
Det vises for øvrig til egen sak på Sametingets plenum i desember 2018.
Muđui čujuhuvvo sierra áššái Sámedikki juovlamánu 2018 dievasčoahkkimis.
6 Kultur Samfunnsmål: Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet.
Servodatmihttomearri: Ealli ja girjás sámi dáidda- ja kultureallin mas lea buorre kvalitehta.
Stortingsmelding om kultur Sametinget har over lang tid hatt god dialog med Kulturdepartementet om den kommende stortingsmeldingen om kultur.
Stuorradiggedieđáhus kultuvrra birra Sámedikkis lea guhká leamaš buorre gulahallan Kulturdepartemeanttain boahttevaš stuorradiggedieđáhusa oktavuođas kultuvrra birra.
Sametinget har gitt innspill om samisk kunst, kultur og språk, og på andre saksområder innen kulturfeltet.
Sámediggi lea addán árvalusaid sámi dáidagii, kultuvrii ja gillii, ja kultuvrra eará áššesurggiide.
Det vil fremover komme flere stortingsmeldinger og andre prosesser på ulike sektorer innen kulturfeltet, hvor Sametinget vil involveres.
Boahtteáiggis bohtet eanet stuorradiggedieđáhusat ja eará proseassat iešguđet kultursurggiin, maidda Sámediggi galgá oassálastit.
Sametinget gav også innspill til Kulturdepartementets rapport fra kartleggingen av mulighetsrom for samisk kunst og kultur.
Sámediggi attii maid árvalusaid Kulturdepartemeantta raportii kártemis sámi dáidaga ja kultuvrra vejolašvuođaid.
Formålet med rapporten var å gi departementet en oversikt over hvilke arenaer i institusjonsfeltet som presenterer samisk kunst og kultur i dag og kartlegge hvilke mulighetsrom som finnes.
Áigumuš raporttain lei čájehit guđe ásahusat mat dál oahpásmahttet sámi dáidaga ja kultuvrra ja kártet daid vejolašvuođaid mat gávdnojit. Mari Boine gudnedoavttirin
Sámi Dáiddačehpiid Searvvi (SDS) 40-års markering i 2019 Sametinget var i møte med Sámi Dáiddačehpiid Searvi angående organisasjonens planer om en omfattende markering av deres 40 år som organisasjon.
Sámi Dáiddačehpiid Searvvi (SDS) 40-jagi čalmmusteapmi 2019:s Sámedikkis lei čoahkkin Sámi Dáiddačehpiid Servviin searvvi plánaid birra lágidit viiddes čalmmusteami sin 40-jagi birra organisašuvdnan.
Markeringen skal finne sted i Alta i november 2019, og organisasjonen har også lagt opp til en 40-års markering av sultestreikene som foregikk utenfor Stortinget i Oslo.
Čalmmusteapmi galgá lágiduvvot Álttás skábmamánus 2019, ja organisašuvnna áigumuš lea lágidit 40-jagi čalmmusteami sidjiide gudnin geat nealgudedje iežaset Stuorradikki olggobealde Oslos.
Invitasjon til Venice biennale 2019 Sametinget har i lengre tid samarbeidet med Office of Contemporary Arts, Norway (OCA), som jobber med internasjonalisering av visuell kunst i Norge.
Bovdehus Venice biennale 2019 lágideapmái Sámediggi lea guhká bargan ovttas Office of Contemporary Arts, Norway (OCA):in, mii oččoda visuála dáidaga Norggas šaddat riikkaidgaskasažžan.
OCA står bak en rekke andre initiativ rundt samisk kunst, blant annet opprettelsen av Máze House og Documenta 14 med mer.
OCA váldán máŋgga eará álgaga sámi dáidaga oktavuođas, earret eará Máze House ja Documenta 14 ásaheami.
Sametinget er invitert med til Venice biennalen 2019.
Sámediggi lea bovdejuvvon Venice biennale 2019 lágideapmái.
Et av formålene er synliggjøring av urfolkskunst, som de senere år har fått et internasjonalt gjennombrudd.
Okta áigumušain lea oainnusmahttit álgoálbmotdáidaga, mii maŋimus jagiid lea vásihan riikkaidgaskasaš vuoittu.
OCA ønsker blant annet å samkjøre de paviljonger som har urfolkskunst representert, og ønsker at Sametinget er representert.
OCA háliida earret eará ovttastahttit daid lávddiid mat čájehit álgoálbmotdáidaga, ja háliida ahte Sámediggi galgá leat ovddastuvvon.
Presidenten og sametingsrådet er positiv til en slik deltakelse i Venice biennalen i 2019.
Presideanta ja Sámediggeráđđi leat mielas oassálastit Venice biennale 2019 lágideapmái.
Bodø som Europeisk kulturhovedstad i 2024 Sametinget gav en kort generell tilbakemelding til Bodø kommunes utkast til søknad om å bli Europeisk kulturhovedstad.
Bådåddjo Eurohpá jagi 2024 kulturoaivegávpogin Sámediggi vástidii oanehaččat Bådådjo suohkana ohcanevttohussii ahte šaddat Eurohpá kulturoaivegávpogin.
Sametinget signaliserte igjen viktigheten av å involvere de samiske institusjonene i Nordland i dette arbeidet, og kommenterte ikke enkeltpunkter i søknaden.
Sámediggi dovddahii vuot man deaŧalaš dat lea ahte oažžut Nordlándda sámi ásahusaid mielde dán bargui, ii ge kommenteren ohcama eaŋkilčuoggáid.
Samisk kunst som utvikler, utforsker og utfordrer samisk kultur
Sámi dáidda mii ovddida, iskkada ja hástala sámi kultuvrra
Kunstnerkonferansen – konferanse Sametingets kunstnerkonferanse 2018 Sametingets Kunstnerkonferanse 2018 ble arrangert i samarbeid med Samisk Kunstnerråd på Sametinget i Karasjok 10. og 11. oktober. Temaet i år var miljø og kunst, med hovedfokus på visuell kunst og film.
Sámedikki Dáiddárkonferánsa 2018 Sámedikki Dáiddárkonferánsa 2018 lágiduvvui ovttas Sámi Dáiddárráđiin Sámedikki Kárášjogas golggotmánu 10. ja 11. b. Dán jagi fáddán lei biras ja dáidda, váldodeaddu biddjojuvvui visuála dáidagii ja filbmii.
Programmet besto av kunstneriske bidrag og innlegg som skapte gode debatter.
Prográmmas ledje dáiddalaš oasit ja sáhkavuorut mat ledje vuođđun buriid digaštallamiidda.
I år ble Kunstskolen løftet fram og elevene fikk presentert seg selv og kunsten sin.
Dán jagi čalmmustahttojuvvui Dáiddaskuvla ja oahppit besse muitalit iežaset birra ja čájehit iežaset dáidaga.
Under konferansen hedret Sametinget kunstneren Synnøve Persen, som i høst har mottatt Norsk kulturråds ærespris og blitt utdelt fortjenstorden St.Olavs Orden.
Konferánssas gudnejahtii Sámediggeráđđi dáiddára Synnøve Persena, geasa dán čavčča geigejuvvui Norgga kulturráđi gudnebálkkašupmi ja St.Olava ánsomedállja.
Konferansen samlet over 50 deltakere som besto av kunstnere, politikere og representanter for ulike kunstnerinstitusjoner.
Konferánsii serve badjel 50 dáiddára, politihkkára ja iešguđet dáiddárásahusaid ovddasteaddji.
Videre samarbeid med Kulturtanken Kulturtanken har et tre-årig prosjekt med satsing på samisk kunst og kultur, og det ble gjennomført en oppstartskonferanse i vår.
Viidásat ovttasbargu Kulturtanken nammasaš etáhtain Kulturtankenis lea 3-jahkásaš prošeakta mii áŋgiruššá sámi dáidagiin ja kultuvrrain, ja dán giđa čađahuvvui álggahankonferánsa.
Sametinget har vært i møter med Kulturtanken etter konferansen.
Sámedikkis leat leamaš čoahkkimat Kulturtankeniin maŋŋá konferánssa.
Kulturtanken ønsker å opprette en ressursgruppe som skal jobbe videre med prosessen der målet er å få mer samisk kunst og kulturinnhold til skolene i landet.
Kulturtanken háliida ásahit resursajoavkku mii galgá bargat viidáseappot proseassain man ulbmil lea oažžut eanet sámi dáidda- ja kultursisdoalu riikka skuvllaide.
Sametinget har i sitt innspill utformet en liste med navn, i samarbeid med det sivile samiske samfunn, som Kulturtanken kan bruke for å sette sammen denne gruppen.
Sámedikki árvalusas lea nammalista maid lea ráhkadan ovttas siviila sámi servodagain, maid Kulturtanken sáhttá geavahit go čohkke dan joavkku.
Sametinget har også spilt inn et forslag om å ta inn samiske medlemmer i ressursgruppen for kulturarv.
Sámediggi lea evttohan ahte sámi lahtut váldojuvvojit mielde resursajovkui kulturárbbi várás.
Sterke samiske institusjoner som forvalter, formidler og utvikler samisk kunst, kultur og historie.
· Nana sámi ásahusat mat hálddašit, gaskkustit ja ovddidit sámi dáidaga, kultuvrra ja historjjá.
Status om eget dokumentasjonssenter i Máze Sametinget har hatt et møte med RiddoDuottarMuseat (RDM) angående videre prosess rundt dokumentasjonssenteret i Máze.
Máze sierra duođaštanguovddáža stáhtus Sámedikkis lea leamaš čoahkkin RiddoDuottarMuseat (RDM):in Máze duođaštanguovddáža viidáseat proseassa birra.
RDM hadde ikke satt dette opp som budsjettbehov for 2019, og stilte seg tvilende til sin rolle i dette arbeidet, spesielt slik forutsetningene var lagt opp.
RDM ii lean bidjan dan bušeahttadárbun 2019:s, ja eahpidii iežas rollas dán barggus, erenoamážit nu mo eavttut ledje biddjojuvvon.
De ønsket en ny runde om lokalisering av senteret og de signaliserte at dagens budsjett- og bemanningssituasjon gjør en videre satsing på dette senteret utfordrende.
Sii háliidedje ođđasit bargat guovddáža sajustemiin ja sii dovddahedje ahte dálá bušeahtta- ja bargoveahkadilli dahká viidásat áŋgiruššama dáinna guovddážiin hástaleaddjin.
Sametinget diskuterte en mulig samlokalisering med Máze House – Máze Dáidda Siida som et utgangspunkt, noe som RDM var positive til.
Sámediggi árvalii vejolašvuođa ásahit guovddáža seamma lanjaide go Máze House – Máze Dáidda Siida vuolggasadjin, masa RDM lei mielas.
Office of Contemporary Arts, Norway (OCA), som er initiatvitager bak Máze House og som skal bli en selvstendig stiftelse, er også positive til samlokalisering.
Office of Contemporary Arts, Norway (OCA), mii lea Máze House ásaheami duogábealde ja mii galgá šaddat iehčanas vuođđudussan, lea mielas oktasaš lanjaid geavaheapmái.
Utfordringen blir å få på plass finansiering på fem millioner kroner til Máze House, men OCA holder på å jobbe frem løsninger.
Hástalussan lea oažžut vihtta miljon ruvdnosat ruhtadeami Máze Housii, muhto OCA bargá čovdosiiguin.
Teatre
Teáhterat