pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kostnader knyttet til en rekke av tiltakene, eksempelvis knyttet til samiskspråklig barnehage og opplæring, er foreløpig begrenset da det er relativt få brukere av disse tjenestene.
Golut mat gullet máŋggaid dáid doaibmabijuide, ovdamearkka dihte sámegielat mánáidgárdái ja oahpahussii, eai leat nu viidát, danin go eai leat nu máŋgasat geat ávkkástallet dáid bálvalusaid.
Utvalget forutsetter at utvalgets forslag blir gjenstand for konsultasjoner og andre drøftinger mellom Sametinget og statlige myndigheter.
Lávdegoddi eaktuda ahte sin árvalusat váldojit ovdan ráđđádallančoahkkimiin ja eará digaštallamiin gaskal Sámedikki ja stáhta eiseválddiid.
Ny rapport om det samiske samfunnet - regjeringen.no
Almmustahtti: Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta
Samiske medier har hatt en positiv utvikling siden årtusenskiftet.
Sámi mediain lea leamašan positiiva ovdáneapmi duhátjahkemolsuma rájes.
Spesielt TV-sendinger har stor appell, og bruken av samiske internettmedier er i framgang.
Earenoamážiid TV-sáddagat leat geasuhan, ja sámi interneahttamediat geavahuvvojit dávjjibut.
Det har imidlertid vært en nedgang i opplaget til de samiskspråklige avisene.
Dattetge lea sámegielat áviissaid deaddilanlohku njiedjan.
Det viser rapporten Samiske tall forteller – 3, som ble lagt fram av faglig analysegruppe for samisk statistikk i dag.
Dat ovdanboahtá raporttas Sámi logut muitalit – 3, man sámi statistihka fágalaš lađastanjoavku odne almmuhii.
Rapporten belyser en rekke temaer og kommer med en del anbefalinger på de ulike områdene.
Earenoamážiid TV-sáddagat leat geasuhan, ja sámi interneahttamediat geavahuvvojit dávjjibut.
Blant annet viser den at Sametingets valgmanntall har økt, spesielt i Tromsø og Alta kommuner.
Earret eará čájeha raporta ahte Sámedikki jienastuslohku lea lassanan, earenoamážiid Tromssa ja Álttá suohkaniin.
Folketallet i Sametingets tilskuddsområde for næringsutvikling har sunket med 16 prosent, utviklingen er tydeligst i Vest-Finnmark.
Sámedikki ealáhusovdáneami doarjjaguovllus lea olmmošlohku njiedjan 16 proseanttain, man čielgasit oaidná Oarje-Finnmárkkus.
Tallet på grunnskoleelever med samisk i fagkretsen har hatt en tilbakegang på 23 prosent siden 2005, først og fremst blant elever som har samisk som andrespråk.
Vuođđoskuvlla ohppiid lohku geain lea sámegiella fágasuorggis lea njiedjan 23 proseanttain 2005 rájes, vuosttažettiin oahppit geain lea sámegiella nubbingiellan.
Andre temaer som belyses er uføretrygd og sosialhjelp, utdanningsnivå og bosted, og samisk språk i barnehage og skole.
Eará fáttát mat guoskkahuvvojit raporttas leat lámisoadju ja sosiálaveahkki, oahppodássi ja ássanbáiki, ja sámegiella mánáidgárddis ja skuvllas.
Faglig analysegruppe for samisk statistikk er nedsatt av Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Sametinget og skal legge frem en årlig rapport med oversikt og analyse av aktuelle utviklingstrekk i det samiske samfunnet.
Sámi statistihka fágalaš lađastanjoavkku man Ođasmahttin-, hálddahus- ja girkodepartemeanta ja Sámediggi lea nammadan galgá jahkásaččat ovddidit raportta sámi servodaga áigeguovdilis ovdánandovdomearkkaid ja suokkardeami birra.
Arbeidet skal bidra til økt kunnskap som kan brukes av regjeringen og Sametinget i det samepolitiske arbeidet, både i konsultasjoner, budsjettforberedelser og tiltaksutvikling.
Bargu galgá vuolggahit máhtolašvuođa mii sáhttá geavahuvvot sámepolitihkalaš barggus ráđđehusas ja Sámedikkis, sihke ráđđádallamiin, bušeahttaráhkkananbarggus ja doaibmabijuid ovdánahttimis.
Rapporten ble presentert på Sametinget i Karasjok 1. oktober.
Raporta almmuhuvvui Sámedikkis Kárášjogas golggotmánu 1. beaivvi.
Les rapporten
Loga raportta
Ny tippenøkkel vil styrke satsingen på idrettsanlegg - regjeringen.no
Valáštallandieđáhus “ Den norske idrettsmodellen ” (Norgga valáštallanmodealla)
Endring av tippenøkkelen, satsing på anlegg og tilrettelegging for deltakelse er hovedsaker i den nye idrettsmeldingen.
Juohkinčoavdaga rievdadus, rusttegiid vuoruheapmi ja oassálastin vejolašvuođat leat váldoáššit valáštallandieđáhusas.
- Idrett er folkeeie i Norge.
– Valáštallan lea álbmotoamastus Norggas.
Nesten alle har vært innom den organiserte idretten.
Measta buohkat leat man nu láhkai leamaš mielde organiserejuvvon valáštallamis.
Vi trener mer enn noen gang før.
Mii hárjehallat maid eanet go ovdal.
Og vi opplever at store deler av befolkningen er medeiere når vi har store arrangementer.
Ja mii vásihit ahte stuora oassi álbmogis leat mieleaiggádat go lágidat stuora doaluid.
Den norske idrettsmodellen handler om deltakelse, frivillighet og inkludering, sier kulturminister Anniken Huitfeldt.
Norgga valáštallanmodeallas lea sáhka searvamis, eaktodáhtolašvuođas ja ovttastuhttimis, cealká kulturministtar Anniken Huitfeldt.
I dag legger regjeringen fram en stortingsmelding om idrett Meld.
Measta buohkat leat man nu láhkai leamaš mielde organiserejuvvon valáštallamis.
St. 26 (2011 – 2012) ” Den norske idrettsmodellen ”.
Ráđđehus ovddida otne stuoradiggedieđáhusa valáštallama birra St. dieđ.26 (2011-2012) “ Den norske idrettsmodellen ”.
Satsing på anlegg og tilrettelegging for at alle som ønsker det kan delta i fysisk aktivitet er viktige mål for meldingen.
Dieđáhusa dehálaš mihttomearrin lea rusttegiid vuoruhit ja fálaldagaid heivehit vai buohkat geat háliidit sáhttet searvat fysalaš doaimmain.
- Det er et stort behov for å bygge flere idrettsanlegg her i landet slik at flere får anledning til å drive idrett og lagene får bedre kapasitet til sine aktiviteter, sier kulturminister Anniken Huitfeldt.
- Lea stuora dárbu hukset eanet valáštallanrusttegiid dán riikkas vai eanebut sáhttet valáštallat, ja searvvit maid ožžot buoret vejolašvuođaid čađahit doaimmaidis, dadjá kulturministtar Anniken Huitfeldt.
- Men det er et stort gap mellom behovet for idrettsanlegg og tilgjengelige spillemidler.
- Muhto lea stuora gaska min riikka valáštallan rusttegiid huksendárbbus ja spealloruđaid oažžumis.
Særlig gjelder dette innenfor pressområder, befolkningstette områder og storbyer.
Dát guoská erenoamážit olmmošvaljis guovlluide, čoahkkebáikkiide ja stuora gávpogiidda.
Derfor er det behov for å styrke idrettsområdet gjennom å endre tippenøkkelen, sier kulturministeren.
Danne lea dárbu nanusmahttit valáštallansuorggi juohkinčoavdaga rievdadusaid bokte, cealkila kulturministtar.
I meldingen går regjeringen inn for å endre bestemmelsen i pengespilloven som regulerer fordelingen av overskuddet fra Norsk Tipping AS.
Dieđáhusas ráđđehus dáhtu rievdadit ruhtaspealloláhka mearrádusa mii mudde Norsk Tipping AS badjebáhcaga juohkima.
Det foreslås å utvikle en ny tippenøkkel der spilleoverskuddet fordeles med 64 prosent til idrettsformål, 18 prosent til kulturformål og 18 prosent til humanitære og samfunnsnyttige organisasjoner.
Árvaluvvo ovddidit ođđa juohkinčoavdaga dainna áigumušain ahte Norsk Tipping AS badjebáhcaga juohkima oktavuođas juohkit 64 proseantta valáštallandoaimmaide, 18 proseantta kulturdoaimmaide ja 18 proseantta humaniteara ja servodatberošteaddji organisašuvnnaide.
Endringen vil gjennomføres gradvis etter beslutninger i det enkelte budsjettår.
Rievdadusat čađahuvvojit dađistaga jahkásaš bušeahttamearrádusaid bokte.
Den delen av kulturlivet som i dag får direkte støtte av tippemidlene, vil med dette vedtaket få en økning på 50 prosent når innfasingen er gjennomført.
Dat suorgi kultureallimis mii otne oažžu njuolgga spealloruđaid, oažžu dán mearrádusa mielde 50 proseantta eanet doarjaga go rievdadusat leat ollásit čađahuvvon.
Den kulturelle skolesekken og kulturtiltak for barn og unge finansieres over spillemidlene.
Kultuvrralaš skuvlalávka ja mánáid ja nuoraid kulturdoaimmat ruhtaduvvojit spealloruđaiguin.
Regjeringen vil øke satsingen på bygging og rehabilitering av idrettsanlegg som følge av endringer i befolkningssammensetningen og bosettingsmønstre.
Álbmotčoahkkádusa ja ássanminstara rievdadusaid geažil áigu Ráđđehus bidjat eanet návccaid hukset ja divodit valáštallanrusttegiid.
Regjeringen vil prioritere idrettsanlegg som har høyt brukspotensial, gode muligheter for flerbruk, høy dekningsgrad og mangfold.
Ráđđehus háliida vuoruhit valáštallanrusttegiid mat dávjá geavahuvvojit, maid sáhttá geavahit máŋggalágan doaimmaide ja main lea alla gokčandássi ja girjáivuohta.
I tillegg vil interkommunale idrettsanlegg få økt støtte.
Lassin ožžot vel gielddaidgaskasaš valáštallanrusttegat eanet doarjaga.
Storbyer og pressområder vil få økt prioritet.
Stuora gávpogat ja olmmošvaljis guovllut vuoruhuvvojit.
- Anleggssatsingen er det viktigste tiltaket for å stimulere til aktivitet i befolkningen, sier kulturminister Huitfeldt.
- Rusttetáŋgiruššan lea deháleamos doaibmabidju movttiidahttit álbmoga eanet lihkadit rumašlaččat, dadjá kulturministtar Huitfeldt.
- Barn og ungdom er hovedmålgruppe for idrettspolitikken og vi vil satse spesielt på å utvikle aktivitetstilbudet til ungdom.
– Mánát ja nuorat leat valáštallanpolitihka váldoulbmiljoavku, ja mii áigut erenoamážit nuoraide vuoruhit rumašlaš aktivitehtaid.
Vi skal også opprettholde et omfattende og godt aktivitetstilbud for barn, og styrke satsingen på idrett for personer med nedsatt funksjonsevne, både innenfor topp- og breddeidretten.
Mii áigut maiddai bisuhit viiddis ja buriid lihkadanfálaldagaid mánáid várás, ja nannet valáštallandoaimmaid olbmuide geain leat vuoliduvvon doaibmannávccat, sihke váldovaláštallamis ja álbmotvaláštallamis.
I tillegg er inaktive en viktig, ny målgruppe, sier kulturministeren.
Lassin leat sii geat eai lihkat nu olu, dehálaš ulbmiljoavku, lohká kulturministtar.
Tilskuddet til Norges idrettsforbund og olympiske og paralympiske komité blir opprettholdt på et høyt nivå for å sikre idretten gode rammebetingelser og et omfattende aktivitetstilbud.
Norgga valáštallanlihttu ja olympia ja paralympia komitea ruhtadoarjja bisuhuvvo alla dásis sihkkarastit dán valáštallamii buriid rámmaeavttuid ja viiddis valáštallanfálaldagaid.
Forutsatt en endring av tippenøkkelen vil regjeringen:
Dainna eavttuin ahte juohkinčoavdda rievdaduvvo háliida ráđđehus:
Bygge flere idrettsanlegg, særlig innenfor pressområder, befolkningstette områder og storbyer
Hukset eanet valáštallanrusttegiid erenoamážit olmmošvaljis guovlluide, čoahkkebáikkiide ja stuora gávpogiidda
Styrke satsingen på lokale lag og foreninger gjennom at inntil 12,5 prosent av overskuddet fra Norsk Tipping AS til idrettsformål anvendes til tilskuddsordningen
Nannet báikkálaš servviid ja joavkkuid áŋgiruššamiid dainna lágiin ahte gitta 12,5 proseantta Norsk Tipping AS valáštallandoaimmaid vástesaš badjebáhcagis geavahuvvo doarjjaortnegiidda.
Prioritere idrettstilbudet til ungdom både i form av lavterskel- og ikke konkurransebaserte aktiviteter og gjennom tilrettelegging for en utviklingsorientert ungdomsidrett
Vuoruhit nuoraide valáštallanfálaldagaid maid lea álki fidnet ja eaige leat gilvalanvuđot fálaldagat, ja lágidit ovddidanguvllot nuoraidvaláštallamiid
Styrke tilskuddet til barneidrett for å opprettholde et omfattende og kvalitativt godt aktivitetstilbud for denne målgruppen
Lasihit doarjagiid mánáidvaláštallamii bisuhan dihte viiddis ja buorredásat doaimmaid dán ulbmiljovkui
Legge bedre til rette for at personer med nedsatt funksjonsevne kan drive idrett på topp- og breddenivå
Láhčit dilálašvuođaid vai olbmot geain leat vuoliduvvon doaibmannávccat sáhttet valáštallat sihke váldo- ja álbmotvaláštallan dásis
Styrke tilskuddet til toppidretten og sørge for at den drives innenfor faglige og etisk forsvarlige rammer
Lasihit doarjaga váldovaláštallamii ja fuolahit ahte dat jođihuvvo fágalaš ja ehtalaš dohkkehuvvon rámmaid siskkobealde
Ny tippenøkkel - regjeringen.no
Almmustahtti: Kulturdepartemeanta
Regjeringen går inn for å utvikle en ny tippenøkkel med sikte på at spilleoverskuddet fra Norsk Tipping AS skal fordeles med 64 prosent til idrettsformål, 18 prosent til kulturformål og 18 prosent til humanitære og samfunnsnyttige organisasjoner.
Ráđđehus árvala ođđa juohkinčoavdaga spealloruđaid oktavuođas dainna lágiin ahte Norsk Tipping AS badjebáhcagis juhkkojuvvo 64 proseantta valáštallandoaimmaide, 18 proseantta kulturdoaimmaide ja 18 proseantta humaniteara ja servodatberošteaddji organisašuvnnaide.
- Regjeringen vil at idretten skal få en større andel av Norsk Tippings overskudd, sa kulturminister Anniken Huitfeldt da hun i dag presenterte Meld.
Ráđđehus árvala ođđa juohkinčoavdaga spealloruđaid oktavuođas dainna lágiin ahte Norsk Tipping AS badjebáhcagis juhkkojuvvo 64 proseantta valáštallandoaimmaide, 18 proseantta kulturdoaimmaide ja 18 proseantta humaniteara ja servodatberošteaddji organisašuvnnaide.
St. 26 (2011 – 2012) Den norske idrettsmodellen.
- Ráđđehus háliida ahte valáštallan galgá oažžut stuorit oasi Norsk Tipping badjebáhcagis, celkkii kulturministtar Anniken Huitfeldt go son otne ovddidii St. dieđ.26 (2011-2012) Den norske idrettsmodellen (Norgga valáštallanmodealla).
- Økt ressursgrunnlag er nødvendig for å sikre god måloppnåelse innenfor den statlige idrettspolitikken.
- Resursalassáneapmái lea dárbu sihkkarastit buriid bohtosiid stáhta valáštallanpolitihka oktavuođas.
Særlig gjelder dette i forhold til idrettsanlegg, sa kulturministeren.
Dát guoská erenoamážit valáštallanrusttegiidda, dajai kulturministtar.
Den delen av kulturlivet som i dag får direkte støtte av tippemidlene, vil med dette vedtaket få en økning på 50 prosent når innfasingen er gjennomført.
Dat suorgi kultureallimis mii otne oažžu njuolgga spealloruđaid, oažžu dán mearrádusa mielde 50 proseantta eanet doarjaga go rievdadeamit leat ollásit čađahuvvon.
Skolestart 2010: Ny GIV mot frafall - regjeringen.no
Skuvlaálgin 2010: Ođđa JOAČ (Ny GIV) hehttet skuvlaheaitima
Kampen mot frafall i videregående opplæring var hovedtema da statsminister Jens Stoltenberg og kunnskapsminister Kristin Halvorsen i dag markerte skolestart sammen med elever ved Fyrstikkalleen skole i Oslo.
Rahčamušat hehttet skuvlaheaitima joatkkaskuvllas leai váldotemá go stáhtaministtar Jens Stoltenberg ja máhttoministtar Kristin Halvorsen otne álggaheigga ođđa skuvlajagi ovttas Fyrstikken skuvlla ohppiiguin Oslos.
Der ble satsningen for å få flere til å fullføre, ” Ny GIV. ”
Doppe almmuhuvvui áŋgiruššandoaibma “ Ođđa JOAČ ” (Joatkkaoahpahusa čađaheapmi).
(Gjennomføring i videregående opplæring), lansert.
Doppe almmuhuvvui áŋgiruššandoaibma “ Ođđa JOAČ ” (Joatkkaoahpahusa čađaheapmi).
Se tv-overføring av besøket her
Dán galledeami sáhtát geahččat TV:s
Les mer om regjeringens tiltak for økt gjennomføring her
Loga eambo ráđđehusa doaimmaid birra vai eanebut čađahit joatkkaoahpahusa
- Tror på gode resultater på ny skole
- Doaivu buriid bohtosiid ođđa skuvllas
- Vi vet at de som ikke fullfører videregående opplæring i større grad enn andre ungdommer sliter med å skaffe seg jobb.
- Mii diehtit ahte sii geat eai čađat joatkkaoahpahusa rahčet eanet go eará nuorat oažžumis bargguid.
Det er få jobber igjen som ikke krever at du kan bruke et dataprogram, forstår engelsk eller kan regne.
Gávdnojit uhcán barggut mat eai gáibit máhtu geavahit dihtorprográmmaid, máhttit eŋgelasgiela dahje rehkenastit.
Derfor er kampen mot frafall så viktig, sier statsminister Jens Stoltenberg.
Danne lea dehálaš doaimmaide hehtten dihtii skuvlaheaitima, dadjá stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
Den nye satsningen for å få flere til å fullføre, ” Ny GIV. ” (Gjennomføring i videregående opplæring), ble presentert for elevene:
Ođđa áŋgiruššandoaibma ahte oažžut eanet ohppiid čađahit joatkkaoahpahusa, “ Ođđa JOAČ ” (joatkkaoahpahusa čađaheapmi), ovdanbuktojuvvui ohppiide:
- Nå går startskuddet for en nasjonal dugnad for å øke gjennomføringen.
- Našuvnnalaš dásis biddjo dát bargu johtui gos álbmogassii ferte ráhčat vai eanebut čađahit joatkkaoahpu.
Vi er allerede i gang med samarbeid med fylkene, og vi vil også ha systematisk samarbeid med politisk ansvarlige i alle fylker.
Mis lea juo ovttasbargu fylkkaiguin, ja mis galgá maid systemáhtalaš ovttasbargu buot fylkkaid politihkalaš ovddasvástideddjiiguin.
Alle gode krefter lokalt og nasjonalt må nå dra i samme retning, sier kunnskapsminister Kristin Halvorsen.
Buorit fámut mat gávdnojit báikkálaččat ja riikkadásis fertejit dál bargat ovtta guvlui, cealká máhttoministtar Kristin Halvorsen.
Regjeringen har allerede satt i verk en rekke tiltak for bedre gjennomføring, og vil i løpet av det neste året legge fram flere nye tiltak.
Ráđđehus lea juo bidjan johtui arvat doaimmaid buoridit čađaheami, ja áigu boahtte jagi mielde bidjat johtui olu ođđa doaimmaid.
I 2010 ble det blant annet satt av 225 millioner kroner til styrking av lærlingtilskuddet og oppfølging av svake elever i Vg1.
Jagi 2010 is lea ee. várrejuvvon 225 miljovnna nannet oahpahallidoarjaga ja čuovvolit Jo ohppiid geat rahčet fágalaččat.
Satsningen Ny GIV vil pågå fram til 2013.
“ Ođđa JOAČ ” doaimmat joatkašuvvet jagi 2013 rádjái.
Våren 2011 legger kunnskapsministeren frem en stortingsmelding om ungdomstrinnet, som blant annet vil ta for seg hvordan ungdomstrinnet kan bli mer praktisk og virkelighetsnær og gi mestring og trivsel for elevene.
Giđđat 2011 almmuha máhttoministtar stuoradiggedieđáhusa nuoraidskuvlla birra, mii ee. meannuda movt nuoraidceahki dahkat eanet praktihkalažžan ja árgabeaivválažžan, ja movt buoridit ohppiid máhtu ja loaktima.
- Vi vet at overganger kan være kritiske øyeblikk i opplæringen.
- Mii diehtit ahte nuoraidskuvllas boahtit joatkkaskuvlii sáhttá garrasit čuohcat oahppamii.
Bedre samarbeid mellom ungdomsskole og videregående opplæring er noe av det vi vil jobbe med framover, sier kunnskapsminister Kristin Halvorsen.
Ovddasguvlui mii bidjat návccaid buoridit ovttasbargu nuoraidskuvlla ja joatkkaskuvlla gaskka, dadjá máhttoministtar Kristin Halvorsen.
Nye kriterier for tildeling av spillemidler til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner - regjeringen.no
Spealloruđaid juogadanvuogi ođđa eavttut servodatberošteaddji ja humanitára organisašuvnnaide
Regjeringen har besluttet nye kriterier for tildeling av spillemidler øremerket samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner.
Ráđđehus lea mearridan ođđa eavttuid movt juohkit spealloruđaid erenoamážit servodatberošteaddji ja humanitára organisašuvnnaide.
Formålet med endringene er å legge til rette for at disse organisasjonene skal kunne videreføre sine viktige samfunnsoppgaver og sikre en langsiktig modell for fordeling av tippemidler.
Ulbmil rievdadusaiguin lea láhčit diliid nu ahte dát organisašuvnnat besset joatkit iežaset dehálaš servodatberošteaddji doaimmaid, ja tihppenruđaide sihkkarastit guhkesáigásaš juogadanmálle.
18 prosent av Norsk Tippings overskudd, over 600 mill. kroner, fordeles til samfunnsnyttige og humanitære organisasjoner.
18 proseantta Norsk Tipping badjebáhcagis, badjel 600 miljovnna kruvnnu, juogaduvvo servodatberošteaddji ja humanitára organisašuvnnaide.
I dag blir tippemidlene fordelt på grunnlag av hvor store inntekter organisasjonene (i 2001) hadde fra spilleautomater før disse ble forbudt.
Dál juogaduvvojit ruđat dan ektui maid organisašuvnnat dinejedje spealloautomáhtaiguin (2001:s), ovdal go dat šadde lobiheamit.
- I framtiden vil det ikke være holdbart å fordele disse midlene bare til de organisasjonene som hadde inntekter fra spilleautomater mer enn ti år tilbake i tid.
- Guhkit áiggi vuollái ii leat dohkálaš juogadit ruđaid dušše daid organisašuvnnaide mat badjel logi jagi dás ovdal dinejedje spealloautomáhtaiguin.
Regjeringen har nå vedtatt mer hensiktsmessige og rettferdige kriterier som vil stå seg på lang sikt, sier kulturminister Hadia Tajik.
Ráđđehus lea dál mearridan eavttuid mat leat vuohkkaseappot ja rievttálaččat, ja mat doibmet guhkit áiggi, cealká kulturministtar Hadia Tajik.
De nye kriteriene er i tråd med departementets høringsforslag.
Ođđa eavttut leat mearriduvvon departemeantta gulaskuddanárvalusa vuođul.
Kriteriene er knyttet opp mot organisasjonenes virksomhetsområde.
Eavttut leat čadnon organisašuvnnaid doaibmasuorgái.
Områdene som omfattes dekker sosiale tjenester m.m., andre helsetjenester, natur, miljøvern, dyrevern og ulike interesseorganisasjoner.
Doaibmasuorgái gullet sosiála bálvalusat jna., eará dearvvašvuođabálvalusat, luondu, birasgáhtten, elliidsuodjalus ja iešguđetlágan berošteaddjiorganisašuvnnat.
Det vil være landsdekkende organisasjoner med frivillig innsats som en viktig del av virksomheten som kan motta støtte.
Ruhtadoarjaga sáhttet oažžut riikaviidosaš organisašuvnnat mat deattuhit eaktodáhtolaš doaimmaid.
Organisasjonene må også være registrert i Lotteriregisteret og Frivillighetsregisteret.
Organisašuvnnat galget leat registrerejuvvon Vuorberegistaris ja Eaktodáhtolašregistaris.
Organisasjoner som kun opererer internasjonalt, barne- og ungdomsorganisasjoner og politiske partier faller utenfor ordningen.
Organisašuvnnat mat doibmet dušše riikkaidgaskasaččat, mánáid- ja nuoraidorganisašuvnnat ja politihkalaš bellodagat eai gula dán ođđa ortnegii.
Barne- og ungdomsorganisasjoner vil likevel kunne motta midler via sine moderorganisasjoner eller gjennom andre støtteordninger, for eksempel grasrotandelen, momskompensasjonsordningen og Frifond.
Mánáid- ja nuoraidorganisašuvnnat ožžot lihkká doarjaga iežaset váldoorganisašuvnnaid bokte dahje eará doarjjaortnegiid bokte, ovdamearkka dihte álbmotoasseruđa, momsabuhtadusortnega ja Frifond bokte.
Regjeringen har også besluttet å etablere en overgangsordning for perioden 2014 – 2017.
Ráđđehus lea maid mearridan gaskaboddosaš ortnega áigodahkii 2014 – 2017.
Dette vil sikre de organisasjonene som i framtiden faller ut av ordningen tid til å områ seg.
Dat sihkkarastá ahte organisašuvnnat mat boahtteáiggis eai leat šat mielde dán ortnegis ožžot áiggi gávdnat eará čovdosiid.
Samtidig vil organisasjoner som møter de nye kriteriene fases inn i ordningen i overgangsperioden.
Seammás ožžot dat organisašuvnnat maid ođđa ortnet fátmmasta áiggi searvat dán ortnegii.
Regjeringen har i tillegg bestemt at tre beredskapsorganisasjoner (Redningsselskapet, Røde Kors og Norsk Folkehjelp) skal sikres en fast andel av tippemidlene, for å kunne videreføre viktige samfunnsoppgaver som disse organisasjonene har.
Dasa lassin lea ráđđehus mearridan ahte golbma gearggusvuođaorganisašuvnna (Gádjunvuođđudus, Rukses Ruossa ja Norgga Álbmotveahkki) galget oažžut dihto meari tihppenruđain joatkit dehálaš servodatdoaimmaid.
Dette gir disse organisasjonene forutsigbare rammevilkår.
Dat addá dáid organisašuvnnaide einnostahtti rámmaeavttuid.
Den resterende fordelingen av tilgjengelige midler vil Kulturdepartementet komme tilbake til høsten.
Kulturdepartemeanta mearrida čakčat movt báhccán ruđaid juogadit.
Regjeringens beslutning om kriterier og overgangsordning vil bli gjennomført ved en forskriftsendring senere i år.
Ráđđehusa mearridan eavttut ja gaskaboddosašortnet čađahuvvo láhkaásahusa bokte dán jagi mielde.
Nye tiltak for næringsliv og husholdninger - regjeringen.no
Ođđa doaibmabijut ealáhusaide ja dállodoaluide
– Regjeringen foreslår å etablere to nye fond med en samlet kapital på 100 milliarder kroner.
– Ráđđehus árvala vuođđudit guokte ođđa foandda main buohkanassii kapitála sturrodat lea 100 miljárdda ruvnnu.
De to fondene skal gjøre det lettere for bedrifter og husholdninger å få tilgang til lån og bidra til å stabilisere finansmarkedet, sier statsminister Jens Stoltenberg.
Dat guokte foandda galget fitnodagaide ja dállodoaluide álkkásmahttit oažžut loanaid ja nu leat mielde stargadeamen ruhtadusmárkana, cealká stáhtaministtar Jens Stoltenberg.
Se pressekonferansen på Nett-TV
Geahča preassakonferánssa Neahtta-TV:s
Finansminister Kristin Halvorsen, statsminister Jens Stoltenberg og samferdselsminister Liv Signe Navarsete presenterer nye tiltak for næringsliv og husholdninger.
Finánsaministtar Kristin Halvorsen, stáhtaministtar Jens Stoltenberg ja johtalusministtar Liv Signe Navarsete buktet ovdan ođđa doaibmabijuid ealáhusaid ja dállodoaluid várás.
Foto: Statsministerens kontor.
Govva: Stáhtaministara kontuvra.
– Dette er viktig for å få i gang gode næringslivsprosjekter, slik at vi opprettholder og skaper arbeidsplasser, sier finansminister Kristin Halvorsen.
– Dát lea deaŧalaš oažžun dihtii johtui buriid ealáhusprošeavttaid maiguin sáhttit seailluhit ja vuođđudit ođđa bargosajiid, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
– For å motvirke at sviktende kredittilgang fører til at gode prosjekter ikke får finansiering og ellers lønnsom virksomhet stopper opp, foreslår regjeringen nå tiltak som vil bidra til å få finansmarkedene til å fungere bedre, sier samferdselsminister Liv Signe Navarsete.
– Vai váilevaš ruhtadeamit eai hehtte buriid prošeavttaid oažžumis dárbbašlaš ruđalaš vuođu ja dakkár doaimmaid mat muđuid leat buorit, bissáneames, de ráđđehus dál árvala doaibmabijuid mat galggašedje virkkosmahttit ruhtadusmárkaniid buorebut doaibmat, cealká johtalusministtar Liv Signe Navarsete.
Statens finansfond Regjeringen foreslår å etablere Statens finansfond med en kapital på 50 milliarder kroner.
Stáhta ruhtadusfoanda Ráđđehus árvala vuođđudit Stáhta ruhtadusfoandda mas lea kapitálan 50 miljárdda ruvnnu.
Statens finansfond blir en egen institusjon.
Stáhta ruhtadusfoanda šaddá leat sierra ásahus.
Bankene er solide i dag, men har behov for å styrke kjernekapitaldekningen for å møte svakere konjunkturer og styrke sin konkurransekraft.
Báŋkkut leat odne nana dilis, muhto dain lea dárbu nanusmahttit vuođđokapitála gokčama vai sáhttet hálddašit heajut konjunktuvrraiguin ja nannet iežaset gilvalanvuoimmi.
I en situasjon med svikt i finansmarkedene bør staten bidra med kapital for å styrke bankene og sette bankene bedre i stand til å opprettholde normal utlånsvirksomhet.
Dakkár dilis mas ruhtadusmárkanat leat raššon, stáhta berre searvat kapitálain mainna nanusmahttá báŋkkuid ja dahká daidda sin dábálaš loatnajuolludeaddji doaimma álkibun.
Kjernekapital på 50 milliarder kroner kan isolert sett tilsvare en utlånsevne på 400-500 milliarder kroner.
Vuođđokapitála mii lea 50 miljárdda stuoru, sáhttá, go dat sierra gehččojuvvo, vástidit loatnajuolludanvuoibmái mii lea 400-500 miljárdda stuoru.
– Vi stiller nå opp med fellesskapets ressurser, og setter derfor krav som begrenser lønn og bonus for bankenes ledende ansatte, sier Halvorsen.
– Mii dál váldit atnui oktasaš servodaga resurssaid, ja danne mii bidjat eavttuid mat ráddjejit daid bálkkáid ja bonus-mávssuid meriid maid báŋkkuid jođiheaddjit sáhttet oažžut, cealká Halvorsen.
Statens obligasjonsfond I tillegg foreslår Regjeringen å etablere Statens obligasjonsfond med en kapital på 50 milliarder kroner.
Stáhta obligašuvdnafoanda Lassin Ráđđehus árvala vuođđudit Stáhta obligašuvdnafoandda 50-miljárdda ruvnnu sturrosaš kapitálain.
Det bidrar til at bedriftene kan hente finansiering ikke bare direkte fra bankene, men også i et styrket obligasjonsmarked.
Dat váikkuha dasa ahte fitnodagat sáhttet skáhppot alcceseaset ruhtadeami eai duššefal njuolga báŋkkuin, muhto maiddái nanusmuvvan obligašuvdnamárkanisge.
Statens obligasjonsfond skal forvaltes av Folketrygdfondet.
Stáhta obligašuvdnafoandda galgá Álbmotoadjofoanda hálddašit.
– Obligasjonsmarkedet er tradisjonelt en viktig finansieringskilde for både banker og andre foretak, men fungerer ikke lenger tilfredsstillende.
– Obligašuvdnamárkan lea árbevirolaččat deaŧalaš ruhtadangáldu sihke báŋkkuide ja eará fidnodoaimmaide, muhto dat ii šat doaimma dohkálaččat.
Gjennom et betydelig engasjement fra statens side i dette markedet, kan vi bidra til at det virker bedre, sier finansminister Kristin Halvorsen.
Go stáhta lea duođalaččat mielde dán márkanis, de mii sáhttit váikkuhit dasa ahte márkan doaibmá buorebut, cealká finánsaministtar Kristin Halvorsen.
Omfattende tiltak mot finanskrisen er nå iverksatt Siden i fjor høst har usikkerhet og frykt for nye tap preget de internasjonale finansmarkedene.
Viiddis doaibmabijut leat dál álggahuvvon ruhtadusmárkana bahkadasa geahpedeapmái Mannan čavčča rájis leat riikkaidgaskasaš ruhtadusmárkaniid dovdomearkan leamaš eahpesihkkarvuohta ja ballu massimis eambbo ruđaid.
Finanskrisen bidrar til at den internasjonale nedgangskonjunkturen kan bli dyp.
Finánsabahkadasa geažil riikkaidgaskasaš maŋásmannansodju sáhttá ollit čiekŋalassii.
Internasjonalt er det iverksatt svært omfattende tiltak for å få penge- og kredittmarkedene til å fungere bedre og dempe virkningene av finanskrisen på realøkonomien.
Riikkaidgaskasaš dásis leat álggahuvvon viehka viiddis doaibmabijut mat galggašedje oažžut ruhtadus- ja kredihttamárkaniid doaibmat buorebut, nu ahte finánsabahkadas ii galgga čuohcit nu bahás ávnnasdilálaš ekonomiijii (realekonomiijii).
– Også i Norge har vi gjort mye for å bedre situasjonen.
– Norggasge mii leat dahkan ollu geahpedan dihtii váttis dili.
De tiltakene som nå legges fram, kommer i tillegg til de omfattende tiltakene som allerede er iverksatt.
Dat doaibmabijut maid mii dál bidjat ovdan, bohtet lassin daidda viiddis doaibmabijuide mat juo leat álggahuvvon.
Dette er tiltak som vil komme næringslivet og husholdninger i hele landet til gode, sier samferdselsminister Liv Signe Navarsete.
Dát leat dakkár doaibmabijut mat šaddet ávkin ealáhusdoaimmaide ja dállodoaluide miehtá riikka, cealká johtalusministtar Liv Signe Navarsete.
Bytteordningen blir nå også utvidet.
Lonohallanortnetge viiddiduvvo dál.
Løpetiden i avtalene mellom staten og deltakerene utvides med inntil fem år i 2009.
Stáhta ja oasálaččaid gaskasaš soahpamušaid doaibmanáigi guhkeduvvo gitta viđa jahkái jagi 2009.
Hensikten med forslaget er å gi bankene større sikkerhet for langsiktig finansiering, og spre avtalene og forfall på avtalene over flere perioder.
Árvalusa ulbmil lea addit báŋkkuide stuorát sihkkarvuođa sin guhkesáigásaš ruhtademiid ovdii, ja lávdadit soahpamušaid ja daid heaitimiid máŋgga áigodahkii.
Norges Bank har i flere omganger redusert renten.
Norgga Báŋku lea máŋgga vuorus geahpedan reanttu.
Til sammen er renten siden oktober redusert med 3,25 prosentpoeng til 2,5 prosent.
Buohkanassii reantu lea golggotmánu rájis unnon 3,25 proseantačuoggáin 2,5 prosentii.
Budsjettpolitikken brukes nå meget aktivt for å dempe tilbakeslaget i norsk økonomi.
Bušeahttapolitihkka geavahuvvo dál viehka aktiivvalaččat unnidan dihtii norgalaš ekonomiija maŋásmannama.
Medregnet tiltakene som ble lagt fram for Stortinget 26. januar og de endringene som er foretatt i forbindelse med Stortingets behandling av tiltakene, øker bruken av oljeinntekter med om lag 45 milliarder kroner fra 2008 til 2009, tilsvarende en etterspørselsimpuls på 2,4 prosent av BNP for Fastlands-Norge.
Daiguin doaibmabijuiguin mat biddjojuvvojedje Stuorradikki ovdii ođđajagemánu 26. beaivvi ja daiguin nuppástusaiguin mat dahkkojuvvojedje go Stuorradiggi gieđahalai doaibmabijuid, oljodinestusaid geavaheapmi lassána sullii 45 miljárdda ruvnnuin jagis 2008 jahkái 2009, mii Nannán-Norgga BNP:s vástida 2,4 proseantasaš gávpejearroimpulsii.
12. oktober la regjeringen fram et forslag om en bytteordning, der bankene får låne statspapirer i bytte mot obligasjoner med fortrinnsrett.
Golggotmánu 12. b. ráđđehus bijai ovdan árvalussan lonohallanortnega, mas báŋkkut ožžot stáhtabáhpáriid loanas obligašuvnnaid sadjái main lea ovdamunnevuoigatvuohta.
Stortinget vedtok kort tid etter de nødvendige fullmakter.
Stuorradiggi mearridii dasttá maŋŋelaš dárbbašlaš fápmudusaid.
Ordningen, som har en samlet ramme på 350 milliarder kroner for 2008 og 2009, har lettet bankenes innlånsmuligheter.
Ortnet, mas rápma lea buohkanassii 350 miljárdda ruvnnu jagiide 2008 ja 2009, lea buoridan báŋkkuid vejolašvuođaid alcceseaset lonet.
Vi har økt egenkapitalen i Kommunalbanken og Argentum, økt rammene til Garantiinstituttet for eksportkreditt og Innovasjon Norge, og vi gir statlige lån til Eksportfinans.
Mii leat stuorrudan oamikapitála Kommunálabáŋkkus ja Argentumis, viiddidan ’ Garantiinstituttet for eksportkreditt ’ ja ‘ Innovasjon Norge ’ nammasaš ásahusaid vástesaš rámaid, ja mii juolludit stáhtalaš loanaid ‘ Eksportfinans ’ nammasaš ásahussii.
Vi har foreslått å endre skattereglene for å bedre bedriftenes likviditetssituasjon.
Mii leat árvalan nuppástuhttit vearronjuolggadusaid buoridan dihtii fitnodagaid reaidaruhtadili.
Finansminister Kristin Halvorsen på pressekonferansen om nye tiltak for næringsliv og husholdninger.
Finánsaministtar Kristin Halvorsen preassakonferánssas mas fáddán leat ođđa doaibmabijut ealáhusdoaimmaid ja dállodoaluid várás.
Nytt isgående forskningsfartøy - regjeringen.no
Ođđa jiekŋagierdi dutkanskiipa
Pressemelding
Historjjálaš arkiiva
Nr.: 105/2006 Dato: 01.12.2006 Kontaktperson: Ekspedisjonssjef Arne Benjaminsen mob. 480 64 549
Almmustahtti: Guolástus- riddodepartemeanta
Nytt isgående forskningsfartøy
Ođđa jiekŋagierdi dutkanskiipa
Regjeringen vil utrede behovet for moderne forskningsfartøy som er egnet til å operere langt mot nord.
Ráđđehus áigu čielggadit makkár dárbu lea ođđaáigásaš dutkanskiippaide mat sáhttet doaibmat guhkkin davvin.
Et slik skip vil bidra til nødvendig informasjon for politiske beslutninger og forvaltning av nordområdene.
Dakkár skiipa sáhttá háhkat dieđuid vuođđun politihkalaš mearrádusaide ja davveguovlluid hálddašeapmái.
Det gjelder utviklingen av petroleumsnæringen og fiskerinæringen og det gjelder overvåking og økt forståelse av miljø, klima og ressursene i nord.
Dás lea sáhkan petroleumealáhusa ja guolástusealáhusa ovddideapmi, ja maiddái davveguovlluid birrasa, dálkkádaga ja resurssaid bearráigeahčču ja buoret ipmárdus.
Havområdene i nord er et av verdens viktigste spiskammer samtidig som de er sårbare.
Davi áhpeguovllut leat máilmmi deaŧaleamos borramušáiti, ja seammás dáid guovlluid lea hui álki billistit.
Arktis er et nøkkelområde fordi det er ekstra utsatt som ” endestasjon ” for forurensinger fra sørlige breddegrader.
Árktis lea čoavddaguovlu, go erenoamážit dán guovllu áitet lulit guovlluid nuoskkideamit, mat čoagganit dasa.
Det er behov for omfattende geologisk kartlegging i nordområdene.
Dárbu lea viidát kártet davveguovlluid geologalaččat.
Et flerbruksskip med muligheter til å gå igjennom tykk is og med utstyr til å foreta grunne boringer og innsamling av seismikk vil bety mye for den geologiske kartleggingen.
Go livččii máŋggadoaimmat skiipa mii sáhttá boltut gassa jieŋaid ja bohkat čoahkásiid ja čoaggit seismihka, de dat sáhtášii leat stuorra ávkin geologalaš kártemii.
Dette vil sette Norge i førersetet når det gjelder denne type undersøkelser i nord.
Dat doalvvošii Norgga njunnošii dákkár iskkademiid dáfus davvin.
Et nytt forskningsfartøy vil også være viktig i forbindelse med undervisning og utdanning.
Ođđa dutkanskiipa livččii maid deaŧalaš oahpaheapmái ja oahpahussii.
Den norske flåten av forskningsfartøy består av 12-14 fartøy.
Norgalaš dutkanskiipasuvdosii gullet 12-14 skiippa.
Flere av fartøyene er modifiserte fiske- eller fangstfartøy.
Máŋga skiippa leat ođđasis heivehuvvon ovddeš guolástus- ja bivdofatnasat.
Fire av fartøyene vil være over 30 år gamle innen 2010.
Njeallje skiippa šaddet leat badjel 30 jagi boarrásat go jahki 2010 dievvá.
Det må gjennomføres en grundig planleggingsprosess før det eventuelt kan fattes endelig vedtak om bygging av fartøy.
Vuđolaš plánenproseassa ferte čađahuvvot ovdalgo lea vejolaš loahpalaččat mearridit ahte skiippat galget huksejuvvot.
I den sammenheng skal også de norske planene ses i sammenheng med andre lands planer.
Dan oktavuođas fertejit norgalaš plánat buohtastahttojuvvot eará riikkaid plánaiguin.
Prosessen forankres i Fiskeri- og kystdepartementet og gjennomføres i samarbeid med Miljøverndepartementet, Olje- og energidepartementet og Kunnskapsdepartementet.
Proseassabáikin galgá leat Guolástus- ja riddodepartemeanta, ja proseassa ferte čađahuvovt ovttas Birasgáhttendepartemeanttain, Oljo- ja energiijadepartemeanttain ja Máhttodepartemeanttain.
Nytt kulturløft - regjeringen.no
Almmustahtti: Kulturdepartemeanta
Mer til kultur, satsing på barn og unge og lokale kraftsentra for kultur var hovedbudskap da regjeringen la fram sitt nye kulturløfte.
Eanet kultuvrii, mánáid ja nuoraid áŋgiruššamiidda ja báikkálaš kulturfápmoguovddážiidda ledje váldoáššit go ráđđehus ovddidii iežas ođđa kulturloktema.
- Kultur skaper gode opplevelser og livskvalitet.
– Kultuvra duddjo buriid vásáhusaid ja eallinkvalitehta.
Det skaper deltakelse, mestring og innsikt.
Kulturdoaimmat mielddisbuktet searvama, máhtolašvuođa ja áddejumi.
Derfor legger regjeringen fram et nytt Kulturløft med en rekke omfattende satsinger, sier statsminister Jens Stoltenberg.
– Kultuvra duddjo buriid vásáhusaid ja eallinkvalitehta. Kulturdoaimmat mielddisbuktet searvama, máhtolašvuođa ja áddejumi.
Siden 2005 har Stoltenberg II-regjeringen lagt fram to tidligere kulturløft, i 2005 og 2009.
Jagi 2005 rájes lea Stoltenberg II ráđđehus ovddidan juo guokte kulturloktema, jagi 2005 ja 2009.
- Vi har doblet kulturbudsjettet.
- Mii leat duppalastán kulturbušeahta.
Det betyr flere kulturopplevelser og mulighet for økt deltakelse over hele landet.
Dát addá kulturvásáhusaid ja searvanvejolašvuođaid miehtá riikka.
Nå vil vi videre.
Dál joatkit mii.
Med det neste store kulturløftet vil vi satse på den kulturelle grunnmuren, flere kulturelle kraftsentra som kan utfordre hverandre og kvalitet og talentutvikling, sier kulturminister Hadia Tajik.
Boahtte stuora kulturloktemiin áigut mii vuoruhit kultuvrralaš geađgejuolggi, eanet kultuvrralaš fápmoguovddážiid mat hástalit guđet guimmiideaset ja kvalitehta ja ovddidit ođđa kulturčehpiid, cealká kulturministtar Hadia Tajik.
I Kulturløftets punkt om " Kulturens grunnmur " lover regjeringen å bedre samordningen mellom stat, fylke og kommune.
Kulturloktema čuoggás “ Kultuvrra geađgejuolgi ” lohpida ráđđehus buoridit ovttastahttima stáhta, fylkka ja gielddaid gaskka.
Regjeringen vil også sette i gang arbeidet med å utvikle en nasjonal strategi for biblioteksektoren og styrke folkebibliotekenes formidlingsrolle.
Ráđđehus áigu maid álggahit doaimmaid ovddidit nationála strategiija girjerájussuorgái ja nannet álbmotgirjeráju gaskkustandoaimmaid.
- Et rikt og variert kulturtilbud er viktig for å skape attraktive lokalsamfunn.
- Rikkis ja máŋggabealat kulturfálaldagat leat dehálaččat duddjot geasuheaddji báikegottiid.
Vi ser fra resultatene av de foregående kulturløftene at det nå er behov for et lokalt kulturløft.
Ovddit áiggiid kulturloktendoaimmat čájehit ahte dál lea dárbu ođđa kulturloktemii.
Vi trenger en jevnere geografisk fordeling av kulturmidlene og en styrking av de lokale kulturinstitusjonene, sier kommunal- og regionalminister Liv Signe Navarsete.
Mis lea dárbu dássedit juogadit kulturruđaid geográfalaččat ja nannet báikkálaš kulturásahusaid, muitala gielda- ja guovloministtar Liv Signe Navarsete.
Regjeringen vil gjennom Kulturløftet legge til rette for god tilgang til kulturopplevelser gjennom hele livet, blant annet ved å gjøre kulturskoletimen til en lovpålagt oppgave.
Ráđđehus áigu Kulturloktema bokte láhčit dili buriid kulturvásáhusaide olles eallimii, earret eare dahkat kulturskuvladiimmu láhkageatnegahtton doaibman.
- Kulturløftet har gitt fire tusen nye barn muligheten til å gå på kulturskolen.
- Kulturlokten lea addán máŋga duhát mánnái vejolašvuođa čuovvut kulturskuvlla fálaldagaid.
Nå skal vi videre.
Dál háliidat viidásat.
Til høsten vil alle få tilbud om en gratis kulturskoletime og fremover vil vi gi statlig støtte til kommunenes satsing på sosial utjevning og faglig styrking av kulturskolen, sier Audun Lysbakken.
Čakčat ožžot buohkat nuvttá kulturskuvladiibmofálaldaga ja boahtteáiggis áigut mii addit stáhtadoarjaga gielddaide vai sosiáladilit dássejuvvojit ja nu ahte kulturskuvlla fágalaš fálaldagat nannejuvvojit, dadjá Audun Lysbakken.
Offentlig utvalg skal vurdere lønnsdannelsen - regjeringen.no
Almmolaš lávdegoddi árvvoštallá bálkágaskavuođaid
Et offentlig utvalg skal se nærmere på hvordan lønnsdannelsen i Norge fungerer.
Čoahkkimis guorahalle maŋimuš jagiid bálkášiehtadusaid.
Det ble klart da regjeringen i dag hadde møte med partene i arbeidslivet for å drøfte erfaringer fra lønnsoppgjørene de senere årene.
Dat čielggai, go ráđđehus čoahkkimasttii odne bargoeallima oasálaččaiguin. Čoahkkimis guorahalle maŋimuš jagiid bálkášiehtadusaid.
– I tillegg til å oppsummere erfaringer med årets inntektsoppgjør, bør utvalget vurdere erfaringene med lønnsdannelsen gjennom de 12 årene som er gått siden vi innførte handlingsregelen og inflasjonsmålet for pengepolitikken.
– Dan lassin, ahte lávdegoddi geassá čoahkkái jagi bálkášiehtadusaid, de berre lávdegoddi árvvoštallat vásáhusaid das, man vuođul bálkkáid leat meroštallan maŋimuš 12 jagi áigge, mat leat vássán dan rájes go ásaheimmet doaibmanjuolggadusa ja ruhtapolitihka inflašuvdnaulbmila.
Utvalget skal også drøfte makroøkonomiske utviklingstrekk som kan skape utfordringer for norsk økonomi og lønnsdannelsen framover, sier statsminister Jens Stoltenberg.
Lávdegoddi galgá maid ságaškuššat makroekonomiija iešvuođaid, mat soitet hástalit norgga ekonomiija ja bálkágaskavuođaid boahtteáiggis, stáhtaministtar Jens Stoltenberg dadjala.
Professor Steinar Holden ved Universitetet i Oslo vil lede utvalget, som vil bli satt sammen på en liknende måte som Holden II-utvalget.
Oslo universitehta professor Steinar Holden jođiha lávdegotti, mii čohkkejuvvo seammá sullasaččat go Holden II-lávdegoddi.
For ti år siden så Holden II-utvalget på lønnsdannelsen i Norge i lys av innføringen av inflasjonsmål i pengepolitikken og handlingsregelen i finanspolitikken i mars 2001.
Logi jagi dassái Holden II-lávdegoddi geahčadii Norgga bálkágaskavuođaid dan vuođul, ahte njukčamánus 2001 ásahedje ruhtapolitihka inflašuvdnaulbmila ja ruhtadanpolitihka doaibmanjuolggadusa.
Holden II-utvalget var et ekspertutvalg der partene i arbeidslivet var representert.
Holden II-lávdegoddi lei áššedovdilávdegoddi, mas bargoeallima oasálaččain ledje ovddasteaddjit.
– En god dialog mellom politiske myndigheter og partene er en viktig del av det inntektspolitiske samarbeidet, sier statsminister Jens Stoltenberg.
– Dat ahte politihkalaš eiseválddit ja bargoeallima oasálaččat gulahallet bures lea mávssolaš boahtopolitihka ovttasbargui, stáhtaministtar Jens Stoltenberg nannesta.
Finansdepartementet vil komme tilbake med en nærmere beskrivelse av mandat og sammensetning av utvalget i nærmeste framtid.
Ruhtadandepartemeanta almmustahttá lagamus áiggis bargoviidodaga govvádusa ja lávdegotti dárkilut čohkiidusa.
Offisiell åpning av Lásságámmi - Stiftelsen Lásságámmi
Lásságámmi almmolaš rahpan - Stiftelsen Lásságámmi
Offisiell åpning av Lásságámmi
Lásságámmi almmolaš rahpan
Forfatteren og multikunstneren Nils-Aslak Valkeapää døde i november 2001, men kunsten hans lever videre.
Girječálli ja máŋggabealat dáiddár Nils-Aslak Valkeapää jámii skábmamánus 2001, muhto su dáidda eallá ain.
Nå åpner Stiftelsen Lásságámmi Valkeapääs bolig i Skibotn for kunstnere og forskere.
Dál rahpá Lásságámmi-vuođđudus Áillohačča viesu Ivgubađas dáiddáriid ja dutkiid várás.
Stiftelsen Lásságámmi blei oppretta i 2004, og har som hovedformål å ta hand om og fremme den kulturelle og åndelige arven etter Nils-Aslak Valkeapää.
Lásságámmi-vuođđudus ásahuvvui 2004, ja dan váldoulbmilin lea gáhttet ja ovddidit Áillohačča kultuvrralaš ja vuoiŋŋalaš árbbi.
I tråd med hans egne ønsker vil stiftelsen forvalte arven etter den ånd og filosofi som fremkommer i hans arbeider og utgivelser.
Su iežas sávaldaga mielde lea vuođđudusa áigumuš hálddašit árbbi dan vuoiŋŋa ja jurddašeami mielde mii boahtá ovdan su bargguin ja almmuhusain.
Lásságámmi, Valkeapääs nye hjem og atelier, med nærhet til naturen og fuglene, gjenspeiler hans holdning til livet.
Lásságámmi, Áillohačča ođđa ruoktu ja bádji, luonddu ja lottiid lahka, govve bures su eallinoainnu.
Han bygde et hjem for ”Solen min far” og ”Jorden, livets mor” som er sentrale skikkelser i hans forfatterskap og kunst.
Son huksehii viesu “Beaivi, áhčážan” ja “”Eanan, eallima eadni””Eanan, eallima eadni” hámagiidda, mat leat guovddáš figuvrrat su diktemušas ja dáidagis.
I dette huset skulle også han selv, Eaidánas ealli bo, og det skulle være det sted som samlet og huset hans kunstneriske produksjon.
Dán viesus lei jurdda ahte son ieš ge, “Eaidanas ealli,” galggai dálostallat, oktan su dáidagiin.
Denne boligen skal nå offisielt åpnes som kunstner- og forskerbolig i forbindelse med Kronprinsparets besøk i Nord-Troms 28. august 2007.
Viessu rahppo dál almmolaččat dáiddár- ja dutkidállun dan oktavuođas go Kruvdnaprinsapárra galleda Davvi-Tromssa 28. beaivvi borgemánus 2007.
Etter dette vil Lásságámmi stilles til disposisjon for kunstnere eller forskere i inn- og utland som har samisk fokus i sitt arbeide.
Dán beaivvi maŋŋá besset sisriikka ja olgoriikka dáiddárat ja dutkit geain lea sámi fáddá sin bargguin ohcat Lásságámmis dálostallat mearreáiggi.
Boligen kan leies for opphold på 1 til 3 måneder til en leiepris á kr. 1.000,- per måned.
Viesu sáhttá láigohit ovtta mánus gitta golmma mánu rádjái. Láigu lea 1000,- NOK mánnui.
Styret stiller seg fritt til å vurdere søkerne på et bredt grunnlag, og de som ønsker et opphold i boligen i løpet av 2007 eller 2008 kan sende en kortfattet, begrunnet søknad til Stiftelsen Lásságámmi, Storfjord kommune, 9046 Oteren innen 15. september 2007.
Stivra árvvoštallá ohcamiid viiddis vuođu alde, ja sii geat hálidit orrut Lásságámmis 2007:s dahje 2008:s, galget sáddet oanehis, vuođuštuvvan ohcama Lásságámmi-vuođđudussii, Omasvuona gielda, 9046 Oteren ovdal 15. b. čakčamánus 2007.
Mer informasjon finnes på stiftelsen egne hjemmesider www.lassagammi.no.
Eanet dieđuid gávdná vuođđudusa ruovttusiidduin www.lassagammi.no
Kontaktpersoner:
Oktavuođaolbmot:
styreleder Willy Ørnebakk tlf. 911 74 752
stivraovdaolmmoš Willy Ørnebakk tlf. 911 74752
Øker aktiviteten i Forsvaret - regjeringen.no
Almmustahtti: Suodjalusdepartemeanta
Regjeringens langtidsplan for Forsvaret følges opp.
Ráđđehusa guhkesáiggeplána suodjalusa várás čuovvoluvvo.
Det blir derfor ingen kutt i forsvarsbudsjettet neste år, sier forsvarsminister Grete Faremo.
Boahtte jahkái ii unniduvvo suodjalusbušeahtta, dadjá suodjalusministtar Grete Faremo.
Forsvaret
Boahtte jahkái ii unniduvvo suodjalusbušeahtta, dadjá suodjalusministtar Grete Faremo.
Onsdag besøkte hun hovedbasen til Sjøforsvaret, Haakonsvern orlogssstasjon i Bergen.
Gaskavahku son galledii mearamilitearaguovddáža, Haakonsvern orlogsstašuvnna Bergenis.
Der lovet hun at økt aktivitet vil bli prioritert til neste år.
Doppe son lohpidii ahte lassáneaddji doaibma vuoruhuvvo boahtte jahkái.
Den totale seilingsaktiviteten i Sjøforsvaret vil øke fra 2010 til 2011.
Mearamiliteara borjjastandoaibma galgá lassánit 2010 – 2011 rádjai.
- Vi prioriterer å ta i bruk nye kapasiteter, som Sjøforsvarets nye fartøyer i Frithjof Nansen- og Skjold-klassen.
- Mii vuoruhat atnui váldimis ođđa rusttegiid, nugomat mearamiliteara ođđa fatnasiid Frithjof Nansen- ja Skjold-klássa sturrodagas.
Når disse er på plass og settes i drift neste år vil vi ha en av Europas mest moderne mariner, sier forsvarsminister Grete Faremo.
Go mii daid fatnasiid oažžut ja atnui váldit boahtte jahkái de mis lea okta dain eanemus ođđaáigásaš mearamilitearabálvalusain Eurohpás, dadjá suodjalusministtar Grete Faremo.
Ingen kutt Langtidsplanen for Forsvaret følges opp, og ingen forsvarsgrener får kutt i budsjettene sine.
Ii gáržžideapmi Suodjalusa guhkesáiggi plána čuovvoluvvo, eaige guđege suodjalussurggiid bušeahtat gáržžiduvvo.
- Vi øker både seiling og trening, spesielt for områdestrukturen i Heimevernet, sier hun.
- Mii lasihat borjjasteami ja hárjehallamiid, earenoamážiid ruovttusuodjalusas, lohka son.
Forsvarsbudsjettet legges frem 5. oktober, og forsvarsministeren ønsker ikke å gå inn på detaljer i budsjettet før dette.
Suodjalusa bušeahtta ovdanbiddjo golggotmánu 5. beaivvi, ja suodjalusministtar danin ii čiekŋut bušeahta bienaide ovdal dan.
Meir midlar til isbryting og oljevernaksjon - regjeringen.no
Almmustahtti: Guolástus- riddodepartemeanta
Regjeringa foreslår å løyve 10 millionar kroner til Kystverket som følgje av ekstraordinære kostnader til isbryting vinteren 2010.
Ráđđehus evttoha juolludit 10 miljovnna ruvnno Kystverketii daid erenoamáš lassigoluid geažil mat leat leamaš jiekŋačuollamiid geažil 2010 dálvvi.
For å sluttføre opprenskingsarbeidet etter ” Full City ” - forliset foreslår regjeringa ei ytterlegare løyving på 34 millionar kroner i revidert budsjett for 2010.
Loahpahan dihte buhtistanbargguid “ Full City ” vuodjuma maŋŋel, evttoha ráđđehus juolludit vel 34 miljovnna ruvnno 2010 reviderejuvvon bušeahtas.
Vinteren 2010 har det vore ein lang og samanhengande kuldeperiode på Austlandet.
2010 dálvvi lea leamaš guhkes ja bistilis buolašáigodat Østlánddas.
På grunn av isen i Oslofjorden var det nødvendig å leige fartøy til isbryting for å halde hovudleia og bileier opne for ferdsel.
Jiekŋa Oslovuonas lea dagahan ahte leat šaddan láigohit rusttega mii čuollá jieŋaid guovllus vai váldo- / oalgejohtalusa bissu rabas.
I tillegg har is i drift skada navigasjonsinnretningane.
Baldot leat dasa lassin vahágahttan navigašuvdnarusttegiid.