pere/sami_parallel huggingface dataset:
, AP i Sametinget ikke vil prioritere rettighetsarbeidet for fastboende samer .
, Bargiidbellodat Sámedikkis eai vuorut dálonsámiid vuoigatvuođabarggu .
Viser til avstemming i forhold til fastboendes forslag i saken .
Čujuhit jienasteapmái dáloniid evttohusa ektui áššis .
1 Sven-Roald Nystø ( saksordfører )
1 Sven-Roald Nystø , áššjođiheaddji
2 Isak Mathis O. Hætta Sven-Roald Nystø
2 Isak Mathis O. Hætta Sven-Roald Nystø
3 Egil Olli
3 Egil Olli
4 Ole Henrik Magga Terje Tretnes
4 Ole Henrik Magga Terje Tretnes
5 Olaf Eliassen Egil Olli
5 Olaf Eliassen Egil Olli
6 Roger Pedersen
6 Roger Pedersen
8 Terje Tretnes Magnhild Mathisen
8 Terje Tretnes Magnhild Mathisen
9 Steinar Pedersen Geir Tommy Pedersen
9 Steinar Pedersen Geir Tommy Pedersen
11 Magnhild Mathisen Olaf Eliassen
11 Magnhild Mathisen Olaf Eliassen
13 Willy Olsen
13 Willy Olsen
14 Sven-Roald Nystø
14 Sven-Roald Nystø
15 Jon Erland Balto
15 Jon Erland Balto
16 Gunvald Nilsen
16 Gunvald Nilsen
18 Willy Ørnebakk
18 Willy Ørnebakk
19 Janoš Trosten
19 Janoš Trosten
20 Berit Oskal Eira
20 Berit Oskal Eira
21 John Harald Skum
21 John Harald Skum
22 Svein Peter Pedersen
22 Svein Peter Pedersen
23 Randi A. Skum
23 Randi A. Skum
24 Johan Mikkel Sara
24 Johan Mikkel Sara
25 Birger Nymo
25 Birger Nymo
26 Geir Tommy Pedersen
26 Geir Tommy Pedersen
27 Anders Urheim
27 Anders Urheim
28 Isak Mathis O. Hætta
28 Isak Mathis O. Hætta
29 Sven-Roald Nystø ( saksordfører )
29 Sven-Roald Nystø ( áššejođiheaddji )
Sametinget viser til Justiskomiteens utkast til innstilling O.nr. 80 ( 2004-2005 ) om lov om rettsforhold og forvaltning av grunn og naturressurser i Finnmark fylke ( finnmarksloven ) , av 9. mai 2005 .
Sámediggi čujuha Justiisalávdegotti evttohan árvalussii O.nr. 80 ( 2004-2005 ) láhka eatnamiid ja luondduresurssaid riektediliid ja hálddašeami birra Finnmárkku fylkkas ( finnmárkkuláhka ) miessemánu 9. b. 2005 .
Sametinget konstaterer at finnmarksloven er et viktig fremskritt i sikringen og anerkjennelsen av samenes rettigheter til land og naturressurser etter intern rett og folkerett .
Sámediggi konstatere ahte finnmárkkuláhka lea deaŧalaš lávki ovddosguvlui sámiid vuoigatvuođaid sihkkarastimis ja dohkkeheamis eatnamiidda ja čáziide siskkáldas rievtti ja álbmotrievtti mielde .
Det framheves at finnmarksloven markerer et historisk skille når det gjelder de prinsipper forvaltningen av grunn og ressurser i Finnmark skal bygge på .
Deattuhuvvo ahte finnmárkkuláhka čalmmusta historjjálaš ráji mii guoská daidda prinsihpaide maidda eatnamiid ja resurssaid hálddašeapmi Finnmárkkus galgá vuođđuduvvot .
Dette grunnsynet og den prinsipielle anerkjennelsen av samenes rettigheter , er selve fundamentet for finnmarksloven , og vil forhåpentligvis gi virkninger for tilsvarende prosesser om samenes og andre urfolks rettigheter i andre områder og i andre land .
Dát vuođđooaidnu ja sámiid vuoigatvuođaid prinsihpalaččat dohkkeheapmi , leat vuođđun finnmárkkulágas , ja doaivumis addá dát váikkuhusaid vástesaš proseassaide sámiid ja eará eamiálbmogiid vuoigatvuođaid oktavuođas eará guovlluin ja eará riikkain .
Sametinget vil framheve det positive i at loven gir ILO- konvensjon nr. 169 om urfolks rettigheter forrang foran finnmarksloven hvis lovens bestemmelser strider mot konvensjonen .
Sámediggi háliida deattuhit dan positiiva beali ahte láhka addá ILO-konvenšuvdnii nr. 169 eamiálbmogiid vuoigatvuođaid birra ovdamuni finnmárkkulága ovddabealde dalle jos lága mearrádusat eai soaba oktii konvenšuvnnain .
Sametinget forventer at det igangsettes en helhetlig gjennomgang av relevant lovgiving slik at også disse er i samsvar med folkeretten og finnmarksloven .
Sámediggi vuordá ahte guoskevaš lágat ollislaččat geahčaduvvojit nu ahte maiddái dat dávistišgohtet álbmotriektái ja finnmárkkuláhkii .
Debatten omkring finnmarksloven har avdekket et meget stort informasjonsbehov både om selve loven og de forhold den springer ut fra .
Digaštallan finnmárkkulága birra lea fuomášahttán stuorra diehtojuohkindárbbu sihke ieš lága birra ja maiddái daid dilálašvuođaid birra , mat leat vuolggahan lága .
Saken ble avsluttet fredag 13. mai kl. 14.40 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui bearjadaga miessemánu 13. b. 2005 dii. 14.40 .
--- Ávjuvárgeaidnu 50 , N- 9730 Kárášjohka
--- Kautokeinoveien 50 , N- 9730 Kárášjohka
Kautokeinoveien 50 , N- 9730 Kárášjohka
Ávjuvárgeaidnu 50 , N- 9730 Kárášjohka
Møtebok 04/05
Čoahkkingirjji oassi 4/05
Tid : 30.05 – 02.06.2005
Áigi : 30.05.2005 – 02.06.2005
Sted : Karasjok
Báiki : Kárášjogas
020/05 Konstituering
020/05 Vuođđudeapmi
021/05 Sametingsrådets beretning om virksomheten
021/05 Sámediggeráđđi doaibmađiedahus
022/05 Kunngjøring av nye saker
022/05 Ođđa áššiid dieđiheapmi
023/05 Sametingsrådets melding om samiske helse- og sosialtjenester
023/05 Sámediggeráđi dieđáhus sámi dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusaid birra
024/05 Spørsmål til Sametingsrådet i .
024/05 Gažaldagat Sámediggeráđđái
025/05 Rapport fra Sametingets tilskuddsstyre 2001 - 2005
025/05 Raporta Sámedikki doarjjastivrras 2001 - 2005
026/05 Kontrollordninger i Sametinget
026/05 Sámedikki bearráigeahččanortnegat
027/05 Sametingets arbeidsorden - grunnregler
027/05 Sámedikki bargoortnet - vuođđonjuolggadusat
028/05 Sametingets melding om samiske barnehager
028/05 Sámedikki dieđáhus sámi mánáidgárddiid birra
029/05 Hovedavtale for duodjinæringen
029/05 Duodjeealáhusa váldošiehtadus
030/05 Samarbeidsavtale mellom fylkeskommunen i sørsamiske områder og Sametinget
030/05 Ovttasbargošiehtadus oarjelsámi guovlluid fylkkasuohkaniid ja Sámedikki gaskkas
031/05 Reglement for Sametingets politiske nivå
031/05 Sámedikki politihkalaš dási njuolggadusat
032/05 Konsultasjonsordninger mellom Regjeringen og Sametinget
032/05 Ráđđehus ja Sámedikki gaskasaš ráđđádallanortnegat
033/05 Sametingsrådets melding om samisk kunst 2005
033/05 Sámediggeráđi dieđáhus sámi dáidaga birra
034/05 Sametingets revidert budsjett for 2005
034/05 Sámedikki reviderejuvvon bušeahtta 2005
035/05 Sametingets personalreglement
035/05 Sámedikki bárgiidnjuolggadusat
036/05 Valg av forberedende fullmaktskomité
036/05 Válmmašteaddji fápmuduslávdegotti válljen
037/05 Sametingets møteplan 2005 - 2006
037/05 Sámedikki čoahkkinplána 2005/2006
30.05.05 kl. 15.00 – 15.15 020/05 4
30.05.05 dii. 15.00 – 15.15 020/05 4
kl. 15.15 – 19.00 021/05 7
dii. 15.15 – 19.00 021/05 7
kl. 19.00 – 20.00 022/05 35
dii. 19.00 – 20.00 022/05 37
31.05.05 kl. 09.00 – 10.20 028/05 66
31.05.05 dii. 09.00 – 10.20 028/05 71
kl. 10.20 – 10.20 024/05 50
dii. 10.20 – 10.20 024/05 52
kl. 10.20 – 10.25 035/05 127
dii. 10.20 – 10.25 035/05 136
kl. 13.35 – 15.35 025/05 51
dii. 13.35 – 15.35 025/05 54
kl. 15.35 021/05 votering
dii. 15.35 021/05 jienasteapmi
kl. 15.35 022/05 votering
dii. 15.35 022/05 jienasteapmi
kl. 15.35 – 16.30 026/05 56
dii. 15.35 – 16.30 026/05 60
kl. 16.30 – 17.35 027/05 60
dii. 16.30 – 17.35 027/05 64
01.06.05 kl. 09.00 – 10.15 032/05 95
01.06.05 dii. 09.00 – 10.15 032/05 102
kl. 11.00 – 11.30 029/05 70
dii. 11.00 – 11.30 029/05 75
kl. 13.35 - 14.45 030/05 72
dii. 13.35 – 14.45 030/05 77
kl. 15.05 – 15.45 031/05 77
dii. 15.05 – 15.45 031/05 82
kl. 15.50 – 15.55 036/05 129
dii. 15.50 – 15.55 036/05 138
kl. 15.55 – 16.20 037/05 132
dii. 15.55 – 16.20 037/05 141
kl. 16.50 – 18.10 023/05 46
dii. 16.50 –18.10 023/05 48
02.06.05 kl. 09.00 – 10.00 033/05 101
02.06.05 dii. 09.00 – 10.00 033/05 108
kl. 10.25 – 11.55 034/05 104
dii. 10.25 – 11.55 034/05 111
Sak 20/05
Ášši 20/05
Saken påbegynt mandag 30 mai 2005 kl. 15.00 . Representanter
Ášši meannudeapmi álggahuvvui mánnodaga miessemánu 30. b 2005 dii. 15.00 .
Ingen vara for Anders Urheim mandag 30.05.0.5
Ii oktage Anders Urheim ovddas mánnodaga 30.05.05
Jon Harald Skum 37 .
Jon Harald Skum 37 .
Per Arnesen ( vara for Tormod Bartholdsen ) 38 .
Per Arnesen Tormod Bartholdsen ovddas 38 .
for hele plenumsmøtet
Permišuvnnat olles dievasčoahkkimis
For deler av plenumsmøtet
Permišuvnnat osiid dievasčoahkkimis
Representant 1 Olav Dikkanen , tirsdag 31.05.2005 fra kl 14.30 og ut dagen
Áirras 1 Olav Dikkanen oaččui permišuvnna miessemánu 31. b. dii. 14.30 rájes
Representant 3 Berit Ranveig Nilssen , tirsdag 31.05.2005 fra kl. 14.30 og ut dagen .
Áirras 3 Berit Ranveig Nilssen oaččui permišuvnna miessemánu 31. b. dii. 14.30 rájes
Representant 7 Ragnhild L. Nystad onsdag 01.06.2005 kl. 09.00 - 16.50 .
Áirras 7 Ragnhild L. Nystad oaččui permišuvnna geassemánnu 1. b. dii. 16.50 rádjai .
Representant 25 Ann-Mari Thomasen tirsdag 31.05.05 fra kl. 15.30 og resten av dagen .
Áirras 25 Ann Mari Thomassen oaččui miessemánu 31. b. dii. 15.30 rájes
Representant 33 Anders Urheim mandag 30.05.05. hele dagen .
Áirras 33 Anders Urheim oaččui permišuvnna miessemánu 30. b 2005
Per Arnesen møtte for representant nr. 18 Tormod Bartholdsen
Per Arnesen lei čoahkkimis áirasa nr 18 Tormod Bartholdsen ovddas
Mathis Nilsen Eira møtte for representant 7 Ragnhild L. Nystad onsdag 01.06.2005 .
Mathis Nilsen Eira lei čoahkkimis áirasa nr. 7 Ragnhild L Nystad ovddas
Møteinnkalling av 25.04.2005 med forslag til saksliste .
Cuoŋumánu 25 b. 2005 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu .
Innkalling av 25.04.2005 med innstilling til saksliste godkjennes
Cuoŋumánu 25 b. 2005 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu dohkkehuvvo .
Møtelederskapets innstilling ble enstemmig vedtatt .
Čoahkkinjođihangotti árvalus mearriduvvoi ovttajienalaččat .
1 Josef Vedhugnes , møteleder
Josef Vedhugnes ( čoahkkinjođiheaddji )
2 Ragnhild L. Nystad
Ragnhild Lydia Nystad
Innkalling av 25.04.2005 med innstilling til saksliste ble godkjent
Cuoŋumánu 25 b. 2005 beaiváduvvon gohččun ja áššelistu dohkkehuvvui .
Saken ble avsluttet mandag 30. mai 2005 kl. 15.15 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui mánnodaga miessemánu 30. b. 2005 dii. 15.15 .
xOriginalspråk : Norsk
Vuođđogiella : Dárogiella
Sak 21/05
Ášši 21/05
Arkiv SF-012 .
Arkiiva SF-012 .
11 Arkivsaksnr. 05/1587
11 Arkiivaáššenr. 05/1592
Saken påbegynt mandag 30. mai 2005 kl. 15.15 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui mánnodaga miessemánu 30. b. 2005 dii. 15.15 .
1 Møter og representasjoner 07.02.05 – 13.05.05
1 Čoahkkimat ja ovddasteamit 07.02.-13.05.05
Sametingsrådets innstilling overfor Sametinget
Sámediggeráđi evttohus Sámediggái
Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter i perioden 07.02.05 – 13.05.05
Dieđáhusas lea čilgehus Sámediggeráđi doaimmaid birra áigodagas 07.02.05 – 13.05.05
Sametingsrådet har i denne perioden avholdt 3 møter og behandlet 27 saker .
Sámediggeráđđi lea dán áigodagas doallan golbma čoahkkima ja lea meannudan 27 ášši .
Det vises til møtebok R 3/05 , R 04/05 og R 5/05 .
Čujuhit čoahkkingirjjiide R 3/05 , R 04/05 ja R 5/05 .
Sametingsrådet vil i denne beretningen omtale flere saker rådet har arbeidet med i perioden .
Sámediggeráđđi áigu dán áigodagas válddahallat ollu áššiid maiguin ráđđi lea bargan áigodagas .
Som det framgår av vedlegg har rådet i tillegg deltatt på flere møter og representasjoner .
Nugo oidno mildosis , de lea ráđđi lassin searvan ollu čoahkkimiidda ja ovddastemiide .
2.1 Opplæring og utdanning
2.1 Oahpahus ja oahppa
2.1.1 Barnehager
2.1.1 Mánáidgárddit
Sametingsrådet fremlegger for dette plenum en melding om samiske barnehager .
Sámediggeráđđi ovddida dán dievasčoahkkimii dieđáhusa sámi mánáidgárddiid birra .
Sametingsrådet har i denne valgperioden hatt kontakt med alle samiske barnehager i Norge .
Sámediggeráđis lea dán válgaáigodagas leamaš oktavuohta buot sámi mánáidgárddiiguin Norggas .
Resultater og funn fra dette arbeidet er presentert i meldingen .
Dán barggu bohtosiid ja gávdnosiid buktit ovdan dieđáhusas .
Departementet har lagt frem et høringsnotat og en odelstingsproposisjon om lov til barnehager ( ot.prp. nr. 72 ( 2004 - 2005 ) Om lov om barnehager .
Departemeanta lea ovddidan gulaskuddančállosa ja odeldiggeproposišuvnna mánáidgárdelága birra ( od.prp. nr. 72 ( 2004-2005 ) Mánáidgárdelága birra ) .
Sametinget hadde foreslått at samiske barn burde sikres individuell rett til samisk barnehageplass .
Sámediggi lei evttohan ahte sáme mánáide galggai sihkkarastojuvvot oktagaslaš vuoigatvuohta sámi mánáidgárdesajiide .
Den nye loven setter imidlertid større krav til barnehageeiere for å gi samiske barn barnehagetilbud som bygger på samisk språk og kultur .
Ođđa láhka bidjá dattetge stuorát gáibádusaid mánáidgárddiid eaiggádiidda addit mánáidgárdefálaldaga mii huksejuvvo sámi giela ja kultuvrra vuođul .
2.1.2 Samisk læreplanarbeid
2.1.2 Sámi oahppaplánabargu
Utdanningsdirektoratet igangsatte i januar 2005 arbeid med læreplaner for første året i videregående opplæring ( vg1 ) .
Oahpahusdirektoráhta álggahii ođđajagimánus 2005 oahppaplánabarggu joatkkaoahpahusa vuosttaš jahkái ( joa-1 ) .
Sametinget oppnevnte i februar referansegrupper som foreslår samisk innhold til nasjonale læreplaner for vg 1 for videregående opplæring .
Guovvamánus nammadii Sámediggi referánsajoavkkuid guđet evttohit sámi sisdoalu nationála oahppaplánaide joa- 1 joatkkaoahpahusas .
Den 27.04.2005 hadde visepresidenten møte med statsråd Kristin Clemet .
27.04.2005 čoahkkinasttiiga várrepresideanta ja stáhtaráđđi Kristin Clemet .
Sametinget tok opp følgende saker :
Sámediggi ovddidii čuovvovaš áššiid :
forslag til samisk læringsplakat
evttohus sámi oahppoplakáhttii
utvikling av egne samiske læreplaner i fellesfagene i videregående opplæring og at innholdet i faget samisk kulturkunnskap videreføres og tilpasses til de nye programområdene
sierra sámi oahppaplánaid ovdánahttin oktasašfágaide joatkkaoahpahusas ja ahte sisdoallu fágas sámi kulturoahppu jotkojuvvo ja heivehuvvo ođđa prográmmasurggiide
problemet med høye avgifter for å studere sør- og lulesamisk og påpekte behovet for virkemiddeltiltak for å få utdannet flere personer med lule-og sørsamisk kompetanse
váttisvuohta alla divvadiiguin go galgá lohkat lulli- ja julevsámegiela ja fuomášuhtii dárbbu doaimmaide oččodit eanebuid váldit oahpu julev- ja lullisámegielas
krav om endring av opplæringsloven slik at samer får individuell rett til opplæring på samisk
gáibádus rievdadit oahpahuslága nu ahte sápmelaččat ožžot oktagaslaš rievtti oahpahussii sámegillii
oppretting av et nasjonalt senter for samisk språk
álggahit nationála guovddáža sámegiela váras
problemstillinger innen fag- og timefordeling og samisk læreplanarbeid
čuolmmat mat gusket fága- ja diibmojuohkimii ja sámi oahppaplánabargui
Utdannings- og forskningsdepartementet ( UFD ) og Kommunal- og regionaldepartementet ( KRD ) besøkte Sametinget , opplæringsavdelingen den 09.05.2005 og hadde møte med visepresidenten .
Oahpahus- ja dutkandepartemeanta ( ODD ) ja Gielda- ja guovlodepartemeanta ( GGD ) gallededje Sámedikki oahpahusossodaga 09.05.2005 ja čoahkkinaste várrepresideanttain .
Her ble eierskapet av de statlige samiske videregående skolene drøftet .
Sámi joatkkaskuvllaid eaiggáduššan digaštallojuvvui .
Sametinget foreslo å sette i gang en prosess på politisk nivå for å avklare eierskapet .
Sámediggi evttohii álggahit proseassa politihkalaš dásis čielggadandihte eaiggáduššama .
Arbeidet med nye samiske læreplaner ble drøftet De samiske læreplanene sammen med samisk læringsplakat sendes ut til høring høsten 2005 .
Ođđa oahppaplánaid ovddidanbargu digaštallojuvvui . Sámi oahppaplánat ja sámi oahppoplakáhtta sáddejuvvojit gulaskuddamii 2005 čavčča .
Sametinget påpekte at det er behov for økning av midler til produksjon av samiske læremidler i forbindelse med nye læreplaner .
Sámediggi fuomášuhtii ahte lea dárbu lasihit ruđalaš doarjaga sámi oahpponeavvuid ráhkadeapmái ođđa oahppaplánaid oktavuođas .
Sametingsrådet vil i den forbindelse utarbeide en kostnads oversikt over behovet for nye læremidler og oversende dette til Utdannings og forskningsdepartementet .
Sámediggeráđđi áigu dan oktavuođas meroštallat goluid ođđa oahpponeavvuid ráhkadeami oktavuođas ja dan sáddet Oahpahus- ja dutkandepartementii . Dollui maiddái čoahkkin gaskal ODD .
, Utdanningsdirektoratet og Sametinget 09.-10.05.05 .
, Oahpahusdirektoráhta ja Sámedikki 09.-10.05.05 .
2.1.3 Læremidler
2.1.3 Oahpponeavvut
Sametinget har i år mottatt søknader for ca 40. mill kr. .
Sámediggái leat dán jagi boahtán ohcamat sullii 40 milj. ruvnno ovddas .
Det er avsatt 11 mill kr i 2005 til læremidler .
Jagis 2005 lea várrejuvvon 11 milj. ruvnno oahpponeavvuide .
Prioriteringer er i hht Sametingets strategiske plan for læremiddelutvikling 2001-2005 .
Vuoruheamit leat “ Sámi oahpponeavvuid ráhkadeami Strategalaš plána 2001-2005 ” vuođul .
2.2.1 Utvidelse av forvaltningsområdet
2.2.1 Hálddašanguovllu viiddideapmi
Stortinget har behandlet saken om endring i lov av 12. juni 1987 nr 56 om Sametinget og andre samiske rettsforhold , § 3-1 som omhandler kommuner som inngår i forvaltningsområdet for samisk språk .
Stuoradiggi lea gieđahallan ášši rievdadit lága beaiváduvvon geassemánu 12. b. 1987 nr. 56 Sámedikki ja eará sámi riektediliid birra , § 3-1 , mii lea suohkaniid birra mat gullet sámegiela hálddašanguvlui .
Vedtaket ble at det ikke lenger skal stå i loven hvilke kommuner som utgjør forvaltningsområdet for samisk språk , men at dette skal fastsettes i forskrift .
Mearriduvvui ahte lágas ii galgga šat čuožžut makkár suohkanat gullet sámegiela hálddašanguvlui , dat galget baicca mearriduvvot láhkaásahusain .
Stortingets flertall , alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet , er positive til at forvaltningsområdet utvides med Tysfjord kommune , og sier at flere andre kommuner også kan ønske å bli omfattet av forvaltningsområdet for samisk språk i framtiden .
Stuoradikki eanetlohku , buohkat earret Ovddádusbellodaga miellahtut , lea positiiva dasa ahte hálddašanguovlu dál viidána Divttasvuona suohkaniin , ja cealká ahte eará suohkanat maid sáhttet beassat sámegiela hálddašanguvlui boahtte áiggis .
Snåsa kommune har søkt om å bli innlemmet i forvaltningsområdet , men departementet vil ikke behandle saken før etter at loven har trådt i kraft og det nødvendige utredningsarbeidet er gjennomført .
Snåase suohkan lea ohcan beassat sámegiela hálddašanguvlui , muhto departemeanta ii sáhte meannudit ášši ovdalgo láhka lea boahtán fápmui ja dárbbašlaš čielggadusbargu lea čađahuvvon .
Sametingsrådet har i sak 26/05 gitt følgende uttalelse til departementet vedrørende søknaden fra Snåsa kommune :
Sámediggeráđđi lea áššis 26/05 cealkán čuvvovačča Snåase ohcama birra departementii :
Sametingsrådet har tatt initiativ til utvidelse av forvaltningsområdet for samisk språk og sendte våren 2002 en forespørsel til seks ulike kommuner om interessen for å bli innlemmet i forvaltningsområdet , der i blant Snåsa kommune .
Sámediggeráđđi lea álggahan barggu oččodit eanet suohkaniid sámegiela hálddašanguvlui , ja sáddii 2002 giđa jearaldaga 6 suohkanii ahte lea go sis beroštupmi searvat sámegiela hálddašanguvlui , daid gaskkas Snåase .
For øvrig vises det til Sametingets vedtak i sak 02/03 Utvidelse av forvaltningsområdet for samisk språk :
Muđui čujuhuvvo Sámedikki mearrádussii áššis 02/03 Sámegiela hálddašanguovllu viiddideapmi :
Sametinget viser til at flere kommuner er blitt forespurt om å bli innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk , og anbefaler at disse kommunene også innlemmes i språkforvaltningsområdet dersom de gjør vedtak på det .
Sámediggi čujuha dasa ahte leat eambbo suohkanat mat leat ožžon jearaldaga šaddat sámegiela hálddašanguovlun , ja ávžžuha ahte dát suohkanat maid servet sámegiela hálddašanguvlui jus dát suohkanat dahket dakkár mearrádusa .
Det vises også til Sametingets vedtak i sak 16/05 Sametingets årsmelding 2004 :
Čujuhuvvo maid Sámedikki mearrádussii áššis 16/05 Sámedikki jahkedieđáhus 2004 :
Tysfjord og Snåsa kommuner har søkt om å bli innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk .
Divttasvuona ja Snåase suohkanat leat ohcan laktojuvvot sámegiela hálddašanguvlui .
Sametinget oppfordrer flere kommuner til å gjøre det samme .
Sámediggi ávžžuha eanet gielddaid dahkat dan seamma .
Sametinget sendte i 2004 en henstilling til Regjeringen v / Kultur- og kirkedepartementet om at sameloven må endres slik at flere kommuner kan innlemmes i forvaltningsområdet for samisk språk .
Sámediggi sáddii 2004:s ávžžuhusa Ráđđehussii Kultur- ja girkodepartemeantta bokte ahte sámeláhka ferte rievdaduvvot nu ahte eanet gielddat sáhttet laktojuvvot sámegiela hálddašanguvlui .
Regjeringen har nå besluttet at Tysfjord kommune skal innlemmes i forvaltningsområdet ved en forskriftsendring , dersom Stortinget slutter seg til forslaget om lovendring .
Ráđđehus lea dál mearridan ahte Divttasvuona suohkan galgá laktojuvvot hálddašanguvlui láhkaásahusa rievdadeami bokte , jos Stuorradiggi guorrasa láhkarievdadusárvalussii .
Dette vil styrke de samisktalendes rett til å bruke samisk i offentlige sammenhenger .
Dat nannešii sámegielagiid rievtti geavahit sámegiela almmolaš oktavuođain .
Søknaden fra Snåsa kommune ble sendt til Kultur- og kirkedepartementet høsten 2004 , men departementet kan ikke behandle saken før etter at loven har trådt i kraft og det nødvendige utredningsarbeidet er gjennomført .
Ohcan Snåase suohkanis sáddejuvvui Kultur- ja girkodepartementii čakčat 2004 , muhto departemeanta ii sáhte meannudit ášši ovdalgo láhka lea boahtán fápmui ja dárbbašlaš čielggadusbargu lea čađahuvvon .
En utvidelse av forvaltningsområdet betinger at det tilføres ekstra midler etter hvert som flere kommuner innlemmes i forvaltningsområdet for samisk språk .
Viiddideapmi eaktuda ahte ođđa ruđat čuvvot mielde dađistaga go eanet gielddat laktojuvvojit hálddašanguvlui .
2.2.2 Retteprogrammet
2.2.2 Divvunprográmma
Det tre årige prosjektet " Retteprogram på lule- og nordsamisk " som ble igangsatt 1. desember 2004 , har nå fått navnet " divvun " .
Golmma jagi prošeakta ” Julev- ja davvisámegiel divvunprográmma ” , mii álggahuvvui juovlamánu 1. b. 2004 , lea dál ožžon nama ” divvun ” .
Prosjektet er kommet godt igang , og vil i løpet av kort tid åpne egne nettsider under navnet www.divvun.no .
Prošeakta lea bures jođus , ja fargga rahppojit prošeavtta ruovttusiiddut main lea namma www.divvun.no .
2.2.3 Samiske språksentre
2.2.3 Sámi giellaguovddážat
Sametingsrådets medlem Johan Mikkel Sara hadde et møte med Sør-Trøndelag fylkeskommune 09.05.05 i forbindelse med opprettelsen av samisk språksenter .
Sámediggeráđđelahtus Johan Mikkel Saras lea leamaš čoahkkin Lulli-Trøndelaga fylkkasuohkaniin 09.05.05 sámi giellaguovddáža rahpama birra .
Språksenteret er planlagt åpnet høsten 2005 .
Plána mielde galgá giellaguovddáš rahppojuvvot 2005 čavčča .
Det er også blitt avholdt møte med samisk språksenter i Ullsfjord , om senterets drift og utvikling .
Čoahkkin lea maid lágiduvvon sámi giellaguovddážiin Moskavuonas , guovddáža jođiheami ja ovdáneami birra .
På møtet deltok også Tromsø kommune og Troms fylkeskommune .
Dán čoahkkimii oassálaste maiddái Romssa suohkan ja Romssa fylkkasuohkan .
Sametinget anmodet kommunen som eier , om å opprette et styre som har budsjett- og driftsansvar for språksenteret .
Sámediggi bivddii suohkana , gii eaiggáda guovddáža , ásahit stivrra mas lea bušeahtta- ja doaibmaovddasvástádus .
2.2.4 Tospråklighetsmidlene – rapportering og evaluering
2.2.4 Guovttegielalašvuođadoarjagat – raporteren ja evalueren
Under fellesmøtet mellom Sametingsrådet og språkstyret 15. mars 2005 , fremmet språkstyret ønske om å behandle tospråklighetsrapportene fra kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet for samisk språk .
Oktasaščoahkkimis Sámediggeráđi ja giellastivrra gaskkas njukčamánu 15. b. 2005 buvttii giellastivra sávaldaga beassat meannudit sámegiela hálddašanguovllu suohkaniid ja fylkkasuohkaniid guovttegielalašvuođaraporttaid .
Sametingsrådet hadde ingen motforestillinger til dette , og språkstyret har behandlet de første rapportene .
Sámediggeráđis ii lean vuosteháhku dasa , ja giellastivra lea meannudan daid vuosttaš raporttaid .
Samisk forfatter- og oversetterforbund arrangerte i slutten av april et seminar hvor ett av temaene var bruken av tospråklighetsmidlene .
Sámi fágagirječálliid- ja jorgaleddjiidsearvi lágidii cuoŋománu loahpageahčen seminára gos okta fáddá lei guovttegielalašvuođadoarjaga geavaheapmi .
Her ble rapporten " Samisk språkutvikling i administrasjonen i Tana kommune 1993-2004 " lagt fram .
Doppe biddjojuvvui ovdan raporta ” Sámi giellaovdáneapmi Deanu gieldda hálddahusas 1993-2004 ” .
Rapporten konkluderer med at samisk språk har hatt en viss fremgang siden 1993 , men at det er vanskelig å se hva kommunen har brukt tospråklighetsmidlene til etter at Sametinget ikke lenger krever revidert regnskap .
Raportta loahppaárvvoštallan lea ahte sámegiella lea muhtun muddui ovdánan jagi 1993 rájes , muhto lea váttis oaidnit masa gielda lea geavahan guovttegielalašvuođadoarjagiid maŋŋel go Sámediggi heittii gáibideames dárkkistuvvon rehketdoalu .
Sametingrådet vil behandle rapporten og vurdere eventuelle endringer i retningslinjene .
Sámediggeráđđi áigu meannudit raportta ja árvvoštallat galgá go rievdadit njuolggadusaid .
Rådsmedlem Johan Mikkel Sara deltok på seminaret .
Ráđđelahttu Johan Mikkel Sara oassálasttii semináras .
2.2.5 Samisk forskning
2.2.5 Sámi dutkan
Nordisk samisk institutt og Samisk høgskole arrangerte et seminar om situasjonen for forskning på samisk språk og framtidige utfordringer 29.04.05 .
Sámi Instituhtta ja Sámi allaskuvla lágidedje seminára 29.04.05 sámegiela dutkandili birra ja boahtteáiggi hástalusaid birra .
Sametingsrådet er veldig opptatt av at interessen for forskning på samisk språk blir ivaretatt da det er mye ugjort her .
Sámediggeráđis lea stuora beroštupmi das ahte lea fuolla dutkat sámegiela danne go das ain váilot dieđut .
Sametingets visepresident deltok på seminaret .
Sámedikki várrepresideanta oassálasttii semináras .
I mars 2005 la regjeringen fram St.meld. 20 ( 2004-2005 ) Vilje til forskning .
Njukčamánus 2005 bijai Ráđđehus ovdan St.dieđ. . 20 ( 2004-2005 ) Vilje til forskning ( dáhttu dutkat ) .
Sametingsrådet ga i forkant av meldingen innspill for betydningen av ei styrking og utvikling av samisk forskning .
Ovdal dieđáhusa buvttii Sámediggeráđđi cealkámuša ahte lea dehálaš nannet ja ovddidit sámi dutkama .
Regjeringens signaler angående samisk forskning som framkommer i Stortingsmeldingen er positive .
Ráđđehusa signálat , mat bohtet ovdan Stuoradiggedieđáhusas , leat positiivat .
Imidlertid er tiltakene lite forpliktende og konkrete .
Doaimmat eai dattetge geatnegahtte eai ge leat konkrehtalaččat .
Derfor har Sametingsrådet tatt initiativ til et møte med Norges forskningsråd for å peke på konkrete tiltak som må iverksettes for samisk forskning på kort og på lang sikt .
Danne lea Sámediggeráđđi dáhtton čoahkkima Norgga dutkanráđiin gos čujuha doaimmaide maid ferte bidjat johtui sámi dutkama ektui oaneheabbo ja guhkit áigái .
Sametingsrådet avholdt et møte 19.05.05 med sentrale forsknings- og utdanningsinstitusjoner for hele det samiske området .
Sámediggeráđđi lea doallan čoahkkima 19.05.05 olles sámi guovllu guovddáš dutkan- ja oahpahusásahusaiguin .
Her kom det gode og nyttige innspill til tiltak for styrking og utvikling av samisk forskning som Sametingsrådet vil viderebringe til Norges forskningsråd og Stortingets kirke- , utdannings og forskningskomite .
Doppe evttohuvvojedje buorit ja ávkkálaš doaibmabijut mat nannejit ja ovddidit sámi dutkama , maid Sámediggeráđđi de doalvu viidáseappot Norgga dutkanráđđái ja Stuorradikki girko- , oahpahus- ja dutkanlávdegoddái .
Sametingsrådet ved visepresidenten har avholdt møte med lederen for Kirke- , utdannings- og forskningskomiteen om meldingen 24.05.05 .
Sámediggeráđđi várrepresideantta bokte lea doallan čoahkkima Girko- , oahpahus- ja dutkanlávdegotti jođiheddjiin dieđáhusa birra 24.05.05 .
2.2.6 Oppfølging av Sametingets melding om samisk språk ” Samisk er tøft ! ”
2.2.6 Sámedikki dieđáhusa sámegiela birra , ” Sámegiella lea čaffat ” , čuovvoleapmi
Sametingsrådet vil under møtet i juni behandle et oppfølgingsnotat i forhold til tiltakene i meldingen om samisk språk .
Sámediggeráđđi áigu geassemánu čoahkkimis meannudit čuovvolannotáhta doaimmaid ektui mat leat dieđáhusas sámegiela birra
2.2.7 Språkkonsulentstillingen lokalisert til Várdobáiki
2.2.7 Giellakonsuleantavirgi Várdobáikkis
Sametingets kontor på Várdobáiki vil igjen være bemannet fra høsten av .
Sámedikki kantuvrras Várdobáikkis lea fas bargi čavčča rájes .
Ny konsulent er tilsatt og vil tiltre stillingen i løpet av sommeren .
Ođđa konsuleanta lea biddjojuvvon virgái , ja son álgá bargui geasset .
2.3.1 Reindrift
2.3.1 Boazodoallu
2.3.1.1 Forhandlingene om ny reinbeitekonvensjon mellom Sverige og Norge
2.3.1.1 Šiehtadallamat ođđa boazoguohtunkonvenšuvnna hárrái Ruoŧa ja Norgga gaskka
Forhandlingene om ny konvensjon om den grenseoverskridende reindrift handler om en ny konvensjon som skal erstatte 1972-konvensjonen .
Ođđa konvenšuvnna šiehtadallamiin rájárastá boazodoalus lea sáhka ođđa konvenšuvnnas mii galgá boahtit 1972-konvenšuvnna sadjái .
I forhandlingene har det frem til nå ikke vært mulig å komme fram til enighet .
Šiehtadallamiin ii leat dán rádjái leamaš vejolaš boahtit ovttaide .
Forhandlingsdelegasjonene er i hovedsak enige om en rekke av prinsippene og ordningene i en ny konvensjon , men er uenige om den geografiske reguleringen av den grenseoverskridende reindrifta .
Šiehtadallansáttagottit leat váldoáššis ovttaoaivilis ollu prinsihpaid ja ortnegiid hárrái ođđa konvenšuvnnas , muhto eai leat ovttaoaivilis rájárastá boazodoalu eanadieđalaš muddemis .
På grunn av manglende enighet har Sverige meddelt at de fra 1. mai 2005 vil legge til grunn Lappekodicillen av 1751 for reguleringene , mens Regjeringen i Norge har fremmet et lovforslag som nå ligger i Stortingets næringskomité som midlertidig skal regulere svensk reinbeiting i Norge ( jf. 75 Ot.prp.nr. ( 2004-2005 ) ) .
Go ii leat ovttamielalašvuohta de lea Ruoŧŧa dieđihan ahte sii miessemánu 1. b. 2005 bidjet 1751 Lappekodicilla vuođđun muddemiidda , go fas Ráđđehus Norggas lea ovddidan láhkaevttohusa mii dál lea meannuduvvomin Stuorradikki ealáhuslávdegottis mii gaskaboddosaččat galgá muddet Ruoŧa beale boazoguohtumiid Norgga bealde ( geahča Od.prp.nr. 75 ( 2004-2005 ) ) .
Sametinget har deltatt på to møter med statssekretær Leif Helge Kongshaug i LMD . , 16.03.2005 og 01.04.2005 .
Sámediggi lea searvan guovtti čoahkkimii stáhtačálliin Leif Helge Kongshaug EBD:s , 16.03.2005 ja 01.04.2005 .
I begge møtene har Sametinget påpekt at å gjøre konvensjonen av 1972 til norsk lov ville kunne framstå som et ensidig tiltak fra norsk side , og være politisk problematisk .
Goappašiid čoahkkimiin lea Sámediggi čujuhan ahte jos 1972 konvenšuvdna dahkkojuvvo Norgga láhkan , de livččii dat ovttabealát doaibmabidju Norgga bealde , ja livččii politihkalaččat váttis .
I den foreliggende lovproposisjonen er Sametingets betenkeligheter knapt nevnt .
Dán láhkaproposišuvnnas illá leat Sámedikki eahpádusat oppa namuhuvvon ge .
På bakgrunn av den fastlåste situasjonen i forhandlingene har sametingene i Sverige og Norge i et felles brev av 28. april 2005 bedt statsministrene ta initiativ til at forhandlingene snarest gjenopptas .
Lohkkašuvvan dili vuođul šiehtadallamiin leat sámedikkit Ruoŧa ja Norgga bealde oktasaš reivves cuoŋománu 28. b. 2005 bivdán stáhtaministariid váldit álgaga dan ektui ahte šiehtadallamat fas jotkojuvvojit jođánepmosit .
I brevet til statsministerne uttrykkes det store betenkeligheter med ensidige tiltak på dette område .
Reivves stáhtaministariidda dovddahuvvo ahte leat stuorra eahpádusat ovttabealát doaibmabijuide dán guovllus .
I forbindelse med Stortingets Næringskomités behandling av Ot.prp. nr. 75 ( 2004 –2005 ) ble saken drøftet med næringskomiteen i et møte 11.05.2005 .
Stuorradikki Ealáhuslávdegotti Od.prp. nr. 75 ( 2004 –2005 ) meannudeami oktavuođas ságaškuššui ášši ealáhuslávdegottiin čoahkkimis 11.05.2005 .
Sametinget ba om at behandlingen av saken utsettes og at Landbruksdepartementet i mye sterkere grad enn fram til nå involverer Sametinget i arbeidet med ny reinbeitekonvensjon .
Sámediggi bivddii ahte ášši meannudeapmi maŋiduvvo ja ahte Eanadoallodepartemeanta váldá dás duohko Sámedikki nannoseabbot mielde bargui ođđa boazodoallokonvenšuvnnain .
Spesielt viktig er det å få på plass viktige prinsipper og samarbeidsorganer for den grenseoverskridende reindrifta .
Erenoamáš deaŧalaš lea oažžut sadjái deaŧalaš prinsihpaid ja ovttasbargoorgánaid rájárastá boazodollui .
Dette kan og bør gjøres før drøftingen av den geografiske fordeling av beitene .
Dán sáhttá ja berre dahkat ovdal go eanadieđalaš guohtonjuohkima birra ságaškuššojuvvo .
Når ulike samarbeidsorganer er etablert vil disse kunne være aktive redskaper i arbeidet med å finne fram til en balansert løsning som ivaretar reindriftsutøverne på begge sider av grensa .
Go iešguđet ovttasbargoorgánat leat ásahuvvon , de sáhttet dat leat aktiivvalaš gaskaoapmin barggus dássedettolaš čovdosiid gávdnamis maiguin gozihit boazodolliid goappašiid bealde ráji .
Saken handler ikke bare om de reindriftsfamiliene som flytter over grensen selv om deres usikre situasjon er viktigst , men også generelt om det samiske samarbeidet over riksgrensen .
Áššis ii leat sáhka dušše dain boazosámi bearrašiin mat fárrejit rájá rastá , vaikko sin eahpesihkkaris dilli lea deaŧaleamos , muhto maiddái oppalaččat sámi ovttasbarggus riikaráji rastá .
Det er av prinsipiell samepolitisk betydning at sametingene og de som berøres av den grenseoverskridende reindriften får mulighet til å komme fram til en løsning .
Das lea prinsihpalaš sámepolitihkalaš mearkkašupmi go sámedikkit ja sii , geaidda rájárastá boazodoallu guoská , ožžot vejolašvuođa gávdnat čovdosa .
Sametingene i Sverige og Norge er opptatt av at man nå retter fokuset på å gjenoppta forhandlingene og at rettighetsbildet ikke endres dersom disse prosessene strekker ut i tid .
Sámedikkiin Ruoŧa ja Norgga bealde lea dál beroštupmi ahte deattuhuvvo šiehtadallamiid fas johtuiboahtin ja ahte riektegovva ii rievdda vaikko dát proseassat bistet guhkebuš .
Sametingene i Sverige og Norge har allerede etablert et godt samarbeid .
Sámedikkiin Ruoŧa ja Norgga bealde lea juo ásahuvvon buorre ovttasbargu .
Potensialet til løsning som ligger i det samiske samarbeidet over landegrensene er fram til i dag ikke fullt utnyttet .
Vejolašvuohta gávdnat čovdosa sámi ovttasbarggu bokte riikkarájáid rastá ii leat dán rádjai ollásit geavahuvvon .
2.3.1.2 Reindriftsavtalen for 2005/2006
2.3.1.2 Boazodoallošiehtadus 2005/2006
Reindriftsavtalen for 2005/2006 er ferdigforhandlet og Sametingsrådets merknader til avtalen er oversendt Stortingets næringskomité .
Boazodoallošiehtadus 2005/2006 lea gárvvisin šiehtadallojuvvon ja Sámediggeráđi mearkkašumit šiehtadussii leat sáddejuvvon Stuorradikki ealáhuslávdegoddái .
Den totale rammen for reindriftsavtalen 2005/2006 ble på 92,5 mill kroner eksklusiv midler til tiltak mot radioaktivitet .
Boazodoallošiehtadusa 2005/2006 ollislaš rámma lea 92,5 miljon ruvnno , mas eai leat mielde ruđat radioaktivitehtadoaibmabijuide .
Dette tilsvarer en reduksjon på 2,5 mill kroner i forhold til inneværende reindriftsavtale .
Dát lea 2,5 miljon ruvnno unnit dán jagi boazodoallošiehtadusa ektui .
Årets reindriftsavtale innebærer ikke store endringer i forhold til gjeldende reindriftsavtale .
Dán jagi boazodoallošiehtadusas eai leat stuorra rievdadusat gustovaš boazodoallošiehtadusa ektui .
Endringene viser at målsetningene om inntektsutjevning mellom de ulike reinbeiteområder og driftsenheter ikke er prioritert .
Rievdadusat čájehit ahte mihttomearit dienasjevdema hárrái iešguđet boazoguohtonguovlluid ja doaluid gaskka eai leat vuoruhuvvon .
Til sammenligning fikk bøndene en økning i inntektsrammen på 450 mill kroner i årets jordbruksforhandlinger .
Go buohtastahttá boanddaiguin de ožžo sii dienasrámmas 450 miljon ruvnno dán jagi eanadoallošiehtadallamiin .
Det tilsvarer en inntektsvekst på ca. 7000 kroner per årsverk .
Dát vástida sullii 7000 ruvnno eanet dietnasa jahkedoaimma nammii .
Årets reindriftsavtale innebærer reduksjoner i overføringene til driftsenheter og svært lite frie midler innen Reindriftens utviklingsfond .
Dán jagi boazodoallošiehtadusas leat fievrrideamit doaluide geahppánan ja Boazodoalu ovddidanfoanddas leat hui unnán friija ruđat .
Manglende økonomiske midler i Reindriftens utviklingsfond vil spesielt gå utover unge etablerere i næringen ved at det ikke er avsatt midler til tilskudd til livdyrkjøp og husvære .
Go Boazodoalu ovddidanfoanddas váilot ekonomalaš várit , de čuohcá dat erenoamážit nuorra ásaheaddjiide ealáhusas dainna lágiin go eai leat várrejuvvon doarjjaruđat oastit ealihanbohccuid ja ásodaga .
Sametingsrådet har i sine merknader til årets reindriftsavtale pekt på at utfordringer innenfor reindriftsnæringen vanskelig kan løses uten en betydelig økning av den økonomiske rammen for reindriftsavtalen .
Sámediggeráđđi lea mearkkašumiinis dán jagi boazodoallošiehtadussii čujuhan ahte hástalusaid boazodoalu siskkobealde sáhttá leat váttis čoavdit jos boazodoallošiehtadusa ekonomalaš rámma ii nannejuvvo mealgat .
I den sammenheng er det spesielt viktig å øke overføringene til driftsenheter med et gjennomsnittlig reintall , slik at det er mulig å oppnå et tilfredsstillende økonomisk resultat uten å øke reintallet .
Dán oktavuođas lea erenoamáš deaŧalaš lasihit fievrridemiid daid doaluide main lea gaskamearálaš boazolohku , nu ahte lea vejolaš birget ekonomalaččat dohkálaččat almmá boazologu lasitkeahttá .
Sametinget er bekymret over at driftstilskuddet er redusert da dette medfører inntektstap for de gruppene som er mest sårbare for økonomiske svingninger .
Sámediggi lea fuolastuvvan go doaibmadoarjja lea unniduvvon , go unnida dietnasa daid joavkkuide mat leat rašimusat ekonomalaš rievddademiid oktavuođas .
Sametinget har lenge etterlyst en mer bevisst holdning i forhold til likestilling i reindriften og vil med stor interesse følge med oppfølgingen av evalueringsrapporten ( Rapport fra arbeidsgruppe 22.11.04 Kvinnens situasjon i reindriften / Bargojoavkku rapoarta 22.11.04 Nissonolbmuid dilálašvuohta boazodaolus ) .
Sámediggi lea guhká ohcalan eanet dihtomielalaš miellaguottu dásseárvvu ektui boazodoalus ja áigu nana beroštumiin čuovvut evaluerenraportta čuovvoleami ( Rapport fra arbeidsgruppe 22.11.04 Kvinnens situasjon i reindriften / Bargojoavkku rapoarta 22.11.04 Nissonolbmuid dilálašvuohta boazodoalus ) .
For ytterligere opplysninger vedrørende Sametingsrådets behandling av reindriftsavtalen vises til sak behandlet i rådsmøte 20.05.2005 .
Eanet dieđut Sámediggeráđi boazodoallošiehtadusa meannudeami birra , de čujuhit áššái mii meannuduvvui 20.05.2005 ráđđečoahkkimis .
Regionale rovviltnemnder
Guovllulaš boraspirelávdegottit
Sametingsrådet har oppnevnt medlemmer til de regionale rovviltnemdene etter de kriteriene som Sametingsrådet og Miljøverndepartementet er blitt enige om .
Sámediggeráđđi lea nammadan lahtuid guovlulaš boraspirelávdegottiide daid eavttuid mielde maid ektui Sámediggeráđđi ja Birasgáhttendepartemeanta leat soahpan .
Representantene er valgt for denne valgperioden .
Lahtut leat válljejuvvon dán válgaáigodaga váste .
Sametinget oppnevner representanter til rovviltnemdene i region 5 Hedmark , 6 Møre og Romsdal , Sør-Trøndelag , Nord- Trøndelag , 7 Nordland , 8 Troms og Finnmark .
Sámediggi nammada lahtuid boraspirelávdegottiide guovllus 5 Hedmárku , 6 Møre ja Romsdal , Mátta-Trøndelága , Davvi-Trøndelága , 7 Nordlánda , 8 Romsa ja Finnmárku .
Den fullstendige listen over Sametingets representanter er følgende :
Ollislaš listu Sámedikki lahtuin lea ná :
Region 5 : 1 ) Aina Kristine Kant , Rennebu . 2 ) Maths Mortensson , Drevsjø
Guovlu 5 : 1 ) Aina Kristine Kant , Rennebu 2 ) Maths Mortensson , Drevsjø
Region 6 : 1 ) Kjell Gøran Jåma , Snåsa . 2 ) Jarle Jonassen , Glåmos
Guovlu 6 : 1 ) Kjell Gøran Jåma , Snåase 2 ) Jarle Jonassen , Glåmos
Region 7 : 1 ) Per Olav Sara , Bardufoss . 2 ) Anders N. Eira , Engan
Guovlu 7 : 1 ) Per Olav Sara , Beardugorži 2 ) Anders N. Eira , Engan
Region 8 : 1 ) Willy Ørnebakk , Skibotn 2 ) Nancy C. Porsanger , Sirbma
Guovlu 8 : 1 ) Willy Ørnebakk , Ivgubahta 2 ) Nancy C. Porsanger , Sirbmá
Sametinget hadde møte med Fiskeri- og Kystdepartementet den 10.05.2004 .
Sámedikkis lei čoahkkin Guolástus- ja riddodepartemeanttain 10.05.2004 .
Tema for møtet var Sametingets krav om rettigheter til å krabbefangst for de minste båtene .
Čoahkkima fáddán lei Sámedikki gáibádus unnimus fatnasiid vuoigatvuođaid birra bivdit reappáid .
På møtet ble man enige om at Sametinget sammen med departementet og Fiskeridirektoratet skulle utarbeide nødvendig grunnlagsdokumentasjon , slik at Reguleringsrådet på sitt møte den 8. juni d.å. kan gi råd i saken .
Čoahkkimis lei ovttaoaivilvuohta das ahte Sámediggi ovttas departemeanttain ja Guolástusdirektoráhtain galggai ráhkadit dárbbašlaš vuođđoduođaštusa , nu ahte Regulerenráđđi čoahkkimisttis geassemánu 8. b. dán jagi sáhttá addit rávvagiid áššis .
Sametinget hadde møte med Stortingets næringskomité den 11.05.2005 i forbindelse med komiteens behandling av St.meld. nr. 19 ( 2004-20005- Marin næringsutvikling .
Sámedikkis lei čoahkkin Stuorradikki ealáhuslávdegottiin 11.05.2004 dan oktavuođas go lávdegoddi meannudii Stuorradiggedieđáhusa nr 19 ( 2004-20005- Marin næringsutvikling .
Fra Sametinget tok man bl.a. opp følgende :
Sámediggi válddii ovdan earret eará čuovvovačča :
Fiske som næring , i de aller fleste sjøsamiske områdene , er sterkt truet gjennom at befolkningen langt på vei er fratatt retten til å fiske .
Guolástus ealáhussan eanaš mearrasámi guovlluin , lea garrasit áitojuvvon dan geažil go álbmogis oalle guhkás lea váldojvvvon eret vuoigatvuohta bivdit guliid .
St.meld. nr 19 tar på ingen måte hensyn til disse problemstillingene , og heller ikke til en rekke utredninger som slår fast det urfolksrettslige grunnlaget for å drive fiske .
Stuorradiggedieđáhusas nr 19 eai man ge láhkai váldojuvvo vuhtii dát čuolbmačilgehusat , eaige dat ollu čielggadusat mat váfistit eamiálbmotrievttálaš vuođu bivdit guliid .
For å ivareta samiske fiskerirettigheter oppfordret Sametinget Stortingets næringskomité til å gi sin tilslutning til følgende formulering :
Gozihan dihte sámi guolástusvuoigatvuođaid ávžžuha Sámediggi Stuorradikki ealáhuslávdegotti doarjut čuovvovaš dajáldagaid :
Næringskomiteen ser alvorlig på dagens situasjon med manglende fiskerettigheter og fraflytting i sjøsamiske områder .
Ealáhuslávdegoddi oaidná duođalažžan dálá dili váilevaš guolástusvuoigatvuođaiguin ja go mearrásámi guovlluin lea eretfárren .
Komiteen vil motvirke denne negative utviklingen med å gjennomføre aktive tiltak for at næringsvirksomhet fortsatt kan være et sentralt materielt fundament for å bevare og styrke samisk kultur , næring og språk .
Lávdegoddi dáhttu váikkuhit vuostá dán negatiivvalaš ovdáneami aktiivvalaš doaibmabijuid čađaheami bokte vai ealáhusdoaibma ain sáhttá leat guovddáš ávnnašlaš vuođđu sámi kultuvrra , ealáhusaid ja giela suodjaleamis ja nannemis .
Komiteen anser i dag sjøsamiske områder for næringssvake distrikt med påtrengendebehov for skaffe råstoff til sysselsetting og næringsutvikling , og vil ut fra dette videreføre Stortingets vedtak fra 1988 , om å avsette egne distriktskvoter til disse områden .
Lávdegotti oainnu mielde leat mearrasámi guovllut heajos dilis ealáhusaid ektui ja dain lea nana dárbu háhkat ráhkadanávdnasiid barggolašvuhtii ja ealáhusovddideapmái , ja dan vuođul viidáset fievrridit Stuorradikki 1988 mearrádusa , ahte várret sierra distriktabivdoeriid dáid guovlluid váste . .
Sametinget har i brev av 24.02.2005 til miljøvernminister Knut Arild Hareide påpekt Miljøverndepartementets og forvaltningens manglende ivaretakelse av samiske rettigheter i forvaltningen av anadrome laksefisk .
Sámediggi lea 24.02.2005 beaiváduvvon reivves birasgáhttenministarii Knut Arild Hareide čujuhan ahte Birasgáhttendepartemeanta ja hálddašeapmi eai gozit sámi vuoigatvuođaid anadromalaš luossabivddu hálddašeami oktavuođas .
I sitt svarbrev av 09.05.2005 til Sametinget , skriver miljøvernminister Knut Arild Hareide bl. : annet
09.05.2005 beaiváduvvon vástádusreivves Sámediggái , čállá birasgáhttenministtar Knut Arild Hareide earret eará :
Jeg vil imidlertid understreke at dersom det er aktuelt å foreta regelverksendringer som får betydning for utøvelsen av fiske i området med samiske interesser , vil departementet sørge for at Sametinget trekkes inn på en hensiktsmessig måte .
Mun áiggun dattetge deattuhit ahte jos lea áigeguovdil rievdadit njuolggadusaid main lea mearkkašupmi guolástussii guovllus gos leat sámi beroštumit , de áigu departemeanta fuolahit dan ahte Sámediggi váldo mielde ulbmillaš vugiin .
2.3.3 Petroleumsvirksomhet
2.3.3 Petroleumadoaibma
14.03.2005 ble det avholdt et møte i Karasjok mellom Statoil og Sametinget .
14.03.2005 dollojuvvui čoahkkin Kárášjogas Statoil ja Sámedikki gaskka .
Barlighaug AS og Kompetansesenteret for urfolks rettigheter var invitert og deltok på samme møte .
Barlingaug AS ja Álgoálbmotvuoigatvuođaid gelbbolašvuođaguovddáš ledje bovdejuvvon ja serve seamma čoahkkimii .
I forbindelse med olje og gass-virksomheten i nord , ønsket Statoil å orientere Sametinget om sine fremtidige planer knyttet til oljevirksomheten i nord .
Oljo- ja gássadoaimma oktavuođas davvin , háliida Statoil čilget Sámediggái iežas boahttevaš plánaid birra mat čatnasit oljodoibmii davvin .
Spesielt ble det redegjort for status og utvikling med Snøhvit-prosjektet .
Erenoamážit čilgejuvvui Snøhvit-prošeavtta stáhtus ja ovdáneapmi .
Statoil ønsker å opprette en tett dialog med Sametinget hva gjelder mulige konsekvenser for samiske interesser knyttet opp mot utbygging og utviklingen av oljevirksomheten i nord .
Statoil háliida lávga gulahallagoahtit Sámedikkiin mii guoská makkár vejolaš váikkuhusat huksemis ja ovddideamis oljodoaimma oktavuođas leat sámi beroštumiide davvin .
Det vises her til krav om egen konsekvensutredning for Snøhvit-prosjektets innvirkning på samiske interesser og reindriften spesielt .
Dás čujuhuvvo gáibádussii dahkat sierra váikkuhaniskančielggadusa Snøhvit-prošeavtta váikkuhusain sámi beroštumiide ja boazodollui erenoamážit .
I den forbindelse ble det vist til to utredningsrapporter Snøhvit og samisk reindrift – framdriftsutsikter , konsekvenser og avbøtende tiltak og til Nellemann-rapporten .
Dán oktavuođas čujuhuvvo guovtti čielggadusraportii ; Snøhvit ja sámi boazodoallu – boahtteáiggi vejolašvuođat , váikkuhusat ja láivudeaddji doaibmabijut ja Nelleman-raporta .
Barlindhaug AS holdt et innlegg om Barentshavet som Europas nye petroleumsprovins og de muligheter og konsekvenser dette kan få for Norge .
Barlinghaug AS doalai sáhkavuoru Barentsábi birra Eurohpá ođđa petroleumaprovinsan ja daid vejolašvuođaid ja váikkuhusaid birra mat das sáhttet leat Norgii .
Urfolksdimensjonen vil bli viktigere i et fremtidsperspektiv .
Eamiálbmot dimenšuvdna šaddá leat deaŧaleamos boahtteáiggi perspektiivvas .
Det bør utvikles et norsk fortrinn i de internasjonale alliansene som krever et godt samarbeid på norsk side .
Berre ovddiduvvot ovdamunni Norgga ektui riikkaidgaskasaš oktavuođain dalle go gáibiduvvo buorre ovttasbargu Norgga bealde .
Det samiske samfunnsperspektivet må bli sterkere integrert i norsk nordområdepolitikk i et noe lengre perspektiv .
Sámi servodatperspektiiva ferte nannoseappot heivehuvvot Norgga davveguovlopolitihkkii guhkit áiggi perspektiivvas .
Dette krever en bredere kunnskapsplattform hvor det gjelder å fylle kunnskapshull om urfolksdimensjonen i nord , særlig sett i sammenheng med utviklingen av petroleumsvirksomheten på russisk side .
Dákko gáibiduvvo buoret máhtolašvuohta ja ferte deavdit máhtolašvuođain daid ráiggiid mat leat eamiálbmotdimenšuvnna oktavuođas davvin , erenoamážit petroleumadoaimma ovddideami oktavuođas Ruošša bealde .
2.4 Samisk kunstnerstipend 2005
2.4 Sámi dáiddárstipeanda 2005
Stipendkomiteen for Sametingets kunstnerstipend har tildelt 13 stipender for 2005 .
Sámedikki dáiddárstipeandalávdegoddi lea juohkán 13 stipeandda 2005:s .
Sametingets kunstnerstipend tildeles samiske kunstnere etter søknad .
Sámedikki dáiddárstipeanda juogaduvvo sámi dáiddáriidda ohcama mielde .
Følgende kunstnere fikk tildelt stipend for 2005 :
Čuovvovaš dáiddárat ožžo stitpeandda jagis 2005 :
3-årig arbeidsstipend til joiker Biret Risten Sara , Karasjok , og 3- årig arbeidsstipend for yngre nyetablerte kunstnere ble i år ble tildelt filmkunstner Anne Laila Utsi , Oslo ( Kautokeino ) .
3-jagáš bargostipeanda juoigái Biret Risten Sara , Kárášjohka , ja 3-jagáš bargostipeanda nuorra easkkaálgi dáiddárii addojuvvui filbmadáiddárii Anne Laila Utsi , Oslo ( Guovdageaidnu ) .
Etableringsstipend ble tildelt billedkunstner Charlotte Nilsen , Oslo og forfatter Kari Lisbeth Hermansen , Maze .
Álggahanstipeanda addojuvvui govvadáiddárii Charlotte Nilsen , Oslo ja girječállái Kari Lisbeth Hermansen , Máze .