pere/sami_parallel huggingface dataset:
Samerettsutvalget foreslo i NOU 1984:18 Om samenes rettsstilling å lovfeste at fylkeskommuner og kommuner skulle pålegges å gjennomføre samepolitiske tiltak .
Sámi vuoigatvuođalávdegoddi evttohii NA— 1984 : 18 Sámiid vuoigatvuođaid dilálašvuođaid birra láhkadit ahte fylkkagielddat ja gielddat galget skihkkejuvvot čađahit sámepolitihkalaš doaibmabijuid .
Regjeringen og Stortinget sluttet seg ikke til dette .
Ráđđehus ja Stuorradiggi eai guorrasan dása .
Det ble lagt opp til en strategi med positive støtteordninger istedenfor en generell påleggshjemmel .
Biddjojuvvui strategiija mas leat positiiva doarjjaortnegat dan sadjái go oppalaš skihkkenláhkavuođus .
Dette ble begrunnet med at lovpålegg og direktiver ville gripe inn i det kommunale selvstyret ( jf. Ot.prp. nr. 33 ( 1986–87 ) , s. 103 ) .
Dát vuođustuvvui dainna ahte láhkaskihkken ja rávvagat seaguhit iežaset gielddalaš iešstivrejupmái ( vrd. ot. prp. nr. 33 ( 1986–87 ) , s 103 ) .
Sametinget ønsker at det prøves ut ordninger for hvordan tinget skal delta i arbeidet med , og gjennomføringen av , fylkesplanleggingen .
Sámediggi háliida ahte geahččaluvvojit ortnegat mo diggi galgá oassálastit fylkkaplánema bargui , ja čađaheapmái .
I årsmeldingen for 2000 hevder Sametinget at samiske saker må ivaretas bedre i det norske politiske systemet enn tilfellet er i dag .
Jahkedieđáhusas 2000 čuoččuha Sámediggi ahte sámi áššit fertejit áimmahuššojuvvot buorebut norgalaš politihkalaš vuogádagas go dál .
I følge Sametinget forsøker mange kommuner og fylkeskommuner å skyve fra seg ansvaret for samiske tiltak .
Sámedikki mielas geahččalit máŋga gieldda ja fylkkagieldda dodjalit earáide ovddasvástádusa sámi doaibmabijuin .
Sametinget uttaler at det både foreligger avgrensningsproblemer for samiske tiltak og negativ innstilling til samiske spørsmål i mange kommuner ( Sametingets høringsuttalelse til Oppgavefordelingsutvalgets innstilling , NOU 2000 : 22 , sak 45/00 ) .
Sámediggi cealká ahte leat sihke ráddjenčuolmmat sámi doaibmabijuid hárrái ja negatiiva doaladumit sámi gažaldagaide máŋgga gielddas ( Sámedikki gulaskuddancealkámuš Dahkamušjuohkinlávdegotti árvalussii ( Oppgavefordelingsutvalgets innstilling , NOU 2000 : 22 , ášši 45/00 ) ) .
Sametinget er opptatt av at samepolitikken må struktureres slik at aktørene på ulike nivå får et klart definert ansvar .
Sámediggi atná deaŧalažžan ahte sámepolitihkka hámádahttojuvvo nu ahte oassádallit iešguđet dásis ožžot čielgasit meroštallojuvvon ovddasvástádusa .
For det første må ansvarsforholdet mellom staten og Sametinget avklares .
Vuosttažettiin ferte ovddasvástádusgaskavuohta stáhta ja Sámedikki gaskkas čielggaduvvot .
Videre må kommuner og fylkeskommuner gis konkrete forpliktelser og rapportere om gjennomføringen av oppgavene .
Dasto fertejit gielddaide ja fylkkagielddaide addojuvvot konkrehta geatnegasvuođat ja raporterengáibádus dahkamušaid čađaheami birra .
Regjeringen er enig i at det er behov for en gjennomgang og avklaring av ansvars- og oppgavefordelingen mellom offentlige myndighetsorganer og – nivåer for å oppnå statens samepolitiske målsettinger .
Ráđđehus lea ovttaoaivilis ahte lea dárbu árvvoštallat ja čielggadit ovddasvástádus- ja dahkamušjuohkima almmolaš eiseváldeorgánaid ja – dásiid gaskkas vai stáhta sámepolitihkalaš juksanmearit ollašuvvet .
Sametingets rolle og fordeling av oppgaver som berører samene spesielt er ikke vurdert av Oppgavefordelingsutvalget ( NOU .
Sámedikki rolla ja dahkamušaid juohkin mat gusket sámiide erenoamážit , eai leat árvvoštallojuvvon Dahkamušjuohkinlávdegottis ( NOU .
I St.meld. nr. 31 ( 2000–2001 ) sier regjeringen følgende :
St.meld. nr. 31 ( 2000–2001 ) dadjá ráđđehus čuovvovaččat :
« Sametingets myndighet og posisjon i norsk forvaltning må ses i sammenheng med ansvars- og oppgavefordelingen mellom stat , fylkeskommune og kommune .
« Sámedikki váldi ja sajádat norgalaš hálddahusas ferte gehččojuvvot ovddasvástádus- ja dahkamušjuohkima ektui stáhta , fylkkagieldda ja gieldda gaskkas .
Dette spørsmålet vil bli drøftet i prinsippmeldingen om norsk samepolitikk som etter planen skal legges fram senere i år , og omtales av den grunn ikke i denne meldingen . »
Dát gažaldat galgá ságaškuššojuvvot prinsihppadieđáhusas norgalaš sámepolitihka birra mii plána mielde galgá biddjojuvvot ovdan maŋŋelis dán jagi , ja danne ii máinnašuvvoge dán dieđáhusas . »
Det er imidlertid ikke mulig å avklare alle spørsmål knyttet til Sametingets myndighet i denne stortingsmeldingen .
Ii leat vejolaš čielggadit buot gažaldagaid mat čatnasit Sámedikki váldái dán stuorradiggedieđáhusas .
Regjeringen mener derfor at det er behov for en bredere gjennomgang av kommuners og fylkeskommuners ansvar og oppgaver i forhold til samiske saker , og rolle- og oppgavefordelingen mellom Sametinget og den øvrige offentlige forvaltningen .
Ráđđehus oaivvilda danne ahte lea dárbu viidábut árvvoštallat gielddaid ja fylkkagielddaid ovddasvástádusa ja dahkamušaid sámi áššiid hárrái , ja rolla- ja dahkamušjuohkima Sámedikki ja eará almmolaš hálddahusa gaskkas .
Det er også behov for en helhetlig gjennomgang av hvilke politikkområder Sametinget bør få økt myndighet over , og konsekvensene av dette .
Maiddái lea dárbu oppalaččat árvvoštallat guđe politihkkaduovdagiid badjel Sámediggi berre oažžut lasihuvvon válddi , ja makkár čuvvosat dás leat .
5.4.1 Gjennomgang av oppgave- og ansvarsfordelingen i et samisk perspektiv
5.4.1 Bargo- ja ovddasvástádusjuogu árvvoštallan , sámi perspektiivvas
Det finnes flere ulike alternativer for hvordan man kan gjennomgå oppgave- og ansvarsfordelingen for samiske spørsmål .
Gávdnojit máŋga molssaeavttu mo sáhttá árvvoštallat dahkamuš- ja ovddasvástádusjuohkima sámi gažaldagain .
En mulighet er å nedsette et bredt sammensatt offentlig utvalg bestående av for eksempel uavhengige eksperter , Sametinget , departementene og Kommunenes Sentralforbund ( både kommune- og fylkesnivå ) .
Okta vejolašvuohta lea nammadit govdadit čoakkáduvvon almmolaš lávdegotti mas leat ovdamearkka dihtii mielde sorjjasmeahttun ekspearttat , Sámediggi , departemeanttat ja Gielddaid Guovddášlihttu ( Kommunenes Sentralforbund ) ( sihke gieldda- ja fylkkadásis ) .
Mandatet for et eventuelt utvalg bør omfatte :
Dákkár lávdegotti mandáhtta berre siskkildit :
Andre offentlige organers ansvar for samiske saker – oppgave- og ansvarsfordeling mellom sentralt , regionalt og lokalt nivå
Eará almmolaš orgánaid ovddasvástádusa sámi áššiin – dahkamuš- ja ovddasvástádusjuohkin guovddášlaš , guovlluguovdasaš ja báikkálaš dási gaskkas .
Sametingets framtidige myndighet / oppgaver
Sámedikki boahttevaš válddi / dahkamušaid .
En annen mulighet er at en interdepartemental arbeidsgruppe med representasjon fra Sametinget foretar en slik gjennomgang Sametinget har bedt om .
Nubbi vejolašvuohta lea ahte departemeanttaidgaskasaš bargojoavku mas lea ovddastus Sámedikkis čađaha diekkár árvvoštallama man Sámediggi lea bivdán .
Et tredje alternativ er et forsknings- og utredningsoppdrag .
Goalmmát molssaeaktu lea dutkan- ja čielggadanbargu .
Oppdraget kan eventuelt gjennomføres i form av en « enkeltmannsutredning » .
Bargu sáhttá vaikko čađahuvvot « ovttaolbmo čielggadussan » .
En person med kompetanse i offentlig rett kan lage en utredning i løpet av kort tid , som kan danne grunnlag for politiske vurderinger .
Olmmoš geas lea almmolaš rievtti gelbbolašvuohta sáhttá ráhkadit čielggadusa oanehis áiggis mii sáhttá dahkat vuđđosa politihkalaš árvvoštallamiidda .
Flere av alternativene ovenfor kan kombineres .
Moadde molssaeavttu sáhttet ovttastuvvot .
Regjeringen vil gjennom en dialog med Sametinget finne den mest hensiktsmessige måten å gjennomføre den gjennomgangen Sametinget har bedt om på .
Ráđđehus áigu dialogas Sámedikkiin gávdnat ulbmillaččamus vuogi čađahit árvvoštallama man Sámediggi lea bivdán .
Dette vil skje gjennom regelmessige konsultasjoner med Sametinget på relevante fagområder .
Dát dáhpáhuvvá jeavddalaš ráđđádallamiid veagas čuožžovaš fágaduovdagiin .
Boks 5.6 Forskning om maktforhold
Boksa 5.6 Dutkan váldegaskavuođaid birra
Prosjektet ble igangsatt i april 2000 og planlegges ferdigstilt i 2002 .
Projeakta álggahuvvui cuoŋománus 2000 ja plánejuvvo gárvvistuvvot 2002 .
Norges Forskningsråd og Kommunal- og regionaldepartementet finansierer prosjektet .
Norgga dutkanráđđi ja Gielda- ja guovlodepartemeanta ruhtadit projeavtta .
5.5 Tiltak
5.5 Doaibmabijut
Regjeringen vil informere mer om menneskerettigheter som har betydning for urfolk , og vil i den forbindelse utgi et informasjonshefte om ILO-konvensjon nr. 169 .
Ráđđehus áigu dieđihit eanet olmmošvuoigatvuođaid birra main lea mearkkašupmi eamiálbmogiidda , ja áigu dán olis olggosaddit informašuvdnagihppaga ILO-soahpamuša nr. 169 birra .
Heftet vil ha kommunal , regional og statlig forvaltning som målgruppe .
Gihppaga ulbmiljoavkun lea gielddalaš , guovlluguovdasaš ja stáhtalaš hálddahus .
Regjeringen vil drøfte ulike alternativer for hvordan man kan gjennomgå oppgave- og ansvarfordelingen for samiske spørsmål med Sametinget .
Ráđđehus áigu ságaškuššat iešguđetlágan molssaeavttuid dasa mo sáhttá guorahallat sámi gažaldagaid dahkamuš- ja ovddasvástádusjuogu Sámedikkiin .
Regjeringen vil videreføre og styrke den dialogen de enkelte departementene har med Sametinget .
Ráđđehus áigu joatkit ja nannet dialoga mii iešguđet departemeanttas lea Sámedikkiin . 1
5 Gjeldende rett
5 Gustovaš riekti
I tillegg foreligger det etter hvert en omfattende rettspraksis , særlig i tilknytning til spørsmålene om reindriftens arealrettigheter og det erstatningsrettslige vern .
Dasa lassin lea dađi mielde gártan ollu riektegeavat , erenoamážit boazodoalu areálavuoigatvuođaid birra ja buhtadusrievttálaš suodjalusa hárrái .
Nedenfor følger en omtale av selve reindriftsretten , før det foretas en gjennomgang av rein ­driftslovens enkelte bestemmelser .
Vuollelis čilget movt lea gustovaš boazodoalloriekti , ovdal go das maŋŋelis buktit mearkkašumiid lága iešguđet mearrádusaide .
Departementet har for fullstendighetens skyld sett det hensiktsmessig med en presentasjon av hele loven fra 1978 .
Departemeanta lea ollisvuođa dihte maiddái ovdandivvon olles 1978-lága .
For de deler av loven som ikke er omfattet av utvalgets mandat , er imidlertid dette i noe større grad gjort summarisk .
Dat oasit lágas mat eai lean lávdegotti mandáhta siskkobealde , leat namuhan dušše oanehaččat .
Avslutningsvis gis det en oppsummering med hensyn til behovet for lovendringer .
Loahpas lea čoahkkáigeassu dárbbašlaš láhkarievdadeami hárrái .
Det vises for øvrig til kapittel 6 og 7 i utvalgets utredning .
Čujuhit muđui lávdegotti čielggadeami 6. ja 7. kapihttaliidda .
5.2 Reindriftens rettsgrunnlag
5.2 Boazodoalu riektevuođđu
Reindriften som særskilt og tradisjonell samisk næring og kulturform bygger på sedvane og bruk i alders tid , og har særskilt rettslig vern , jf. Grunnlovens § 110 a og folkerettens regler om urbefolkninger og minoriteter .
Erenoamáš ja árbevirolaš sámi ealáhussan ja kulturvuohkin lea boazodoallu huksejuvvon dábiid ja geavaheami ala dološ áiggi rájes , ja das lea erenoamáš riektesuodjalus , gč. Vuođđolága § 110 a ja álbmotrievtti njuolggadusaid álgoálbmogiid ja unnitloguid birra .
Reindriften er en arealavhengig næring og må ha tilgang på alle årstidsbeiter .
Boazodoallu dárbbaša ollu areálaid ja iešguđetlágán áigodatguohtumiid .
Presset på reindriftens arealer har imidlertid økt som følge av økt velstand og samfunnsutviklingen generelt .
Deaddu boazodoalu areálaide lea lassánan olbmuid buresbirgejumi ja dábálaš servodatovdáneami geažil .
Med reindriftens rettsgrunnlag ved bruk av areal , siktes det til det grunnlag retten hviler på og ikke rettens nærmere innhold og omfang .
Boazodoalu riektevuođuin areála geavaheami bokte oaivvilduvvo ieš dat vuođđu man ala riekti lea huksejuvvon , ii ge dárkileappot rievtti sisdoallu ja viidodat .
Hovedspørsmålet har vært om retten kun hviler på den reindriftslovgivning som til enhver tid er gjeldende , eller om den har et selvstendig grunnlag uavhengig av loven .
Váldogažaldat lea leamaš lea go riekti dušše áiggis áigái gustovaš boazodoallolága olis , vai lea go boazodoalus iešheanalis vuođđu beroškeahttá lágas .
Oppfatningene om det rettslige grunnlaget for reindriftens bruk av areal har gjennomgått en utvikling , bla som følge av rettsutvikling på flere områder .
Áddejupmi boazodoalu areálageavaheami rievttálaš vuođu hárrái lea ovdánan , earret eará riektegeavada geažil iešguđet surggiin .
Det er i dag anerkjent i norsk rett at reindriften har sitt selvstendige rettsgrunnlag uavhengig av loven , basert på den bruk som har vært utøvd i de områder reindrift har foregått fra gammel tid .
Odne lea dohkkehuvvon Norgga rievttis ahte boazodoalus lea iešheanalis riektevuođđu , beroškeahttá lágas , dan geavaheami vuođul mii lea leamaš doloža rájes dain guovlluin gos boazodoallu lea doaimmahuvvon .
Loven konstituerer ikke reindriftsretten , men gir en nærmere beskrivelse av innholdet i disse rettighetene , samt en regulering og styring av utøvelsen .
Láhka ii ásat boazodoallorievtti , muhto čilge dárkileappot mii dán rievtti sisdoallu lea , ja regulere ja stivre boazodoalu .
I Høyesteretts plenumsdom i den såkalte Selbusaken , Rt. 2001 side 769 , konstaterte Høyesterett at reindriftsretten er en selvstendig rett hvor rettsgrunnlaget er alders tids bruk .
Alimusrievtti plenumduomus nugohčoduvvon Selbu-áššis , Rt. 2001 , s. 769 , nannii Alimusriekti ahte boazodoalloriekti lea iešheanalis riekti man vuođđu lea geavaheapmi dološ áiggi rájes .
Det dreier seg ikke bare om en tålt bruk .
Dás ii leat sáhka dušše dohkkehuvvon geavaheami birra .
Det vises for øvrig til nærmere omtale av denne sentrale rettsavgjørelsen i St.meld. nr. 33 ( 2001-2002 ) .
Muđui čujuhit dárkilet mearkkašumiide dán guovddáš riektemearrádusa birra St.dieđ. nr. 33 ( 2001 – 2002 ) .
Det er videre gjennom rettspraksis fastslått at reindriftssamenes rettigheter nyter ekspropriasjonsrettslig vern .
Riektegeavada bokte lea maiddái nannejuvvon ahte boazosápmelaččaid rivttiin lea bággolotnunsuodjalus .
Dette innebærer at avståelse av rettigheter til fordel for andre interesser gir grunnlag for erstatning etter alminnelige ekspropriasjonsrettslige prinsipper , jf. Grunnloven § 105 .
Dat mearkkaša ahte vuoigatvuođaid luobaheapmi eará beroštumiide addá vuođu oažžut buhtadusa dábálaš bággolotnunprinsihpaid mielde , gč. Vuođđolága § 105 .
I 1999 ble lov om styrking av menneskerettighetenes stilling i norsk rett ( menneskerettsloven ) vedtatt .
Jagis 1999 mearriduvvui olmmošvuoigatvuođaid dili nannen Norgga rievtti olis ( olmmošvuoigatvuođaláhka ) .
Dette innebærer blant annet at konvensjonen om sivile og politiske rettigheter skal gjelde som norsk lov og ha forrang ved motstrid .
Dát mielddisbuktá earret eará ahte soahpamuš siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra galgá gustot Norgga láhkan ja manná ovdalii jus eará šattaš vuostálaga dainna .
For reindriften er det særlig artikkel 27 som har betydning fordi den berører vern av det materielle grunnlaget for samisk kultur , herunder rettsvernet for samisk reindrift .
Boazodollui lea erenoamážit artihkal 27 mearkkašahttin dan dihte go dat guoskkaha sámi kultuvrra ávnnaslaš vuođu suodjaleami , dás maiddái sámi boazodoalu suodjaleami .
Denne artikkelen , sammen med ILO- konvensjonens bestemmelser , er med på å sette begrensninger for hvilke inngrep og tiltak som kan foretas ovenfor reindriften .
Dát artihkal , ovttas ILO-soahpamuša mearrádusaiguin , lea mielde ráddjeme makkár sisabahkkemiid ja doaimmaid sáhttá čađahit boazodoalu guovdu .
Tradisjonelt har man omtalt reindriftsretten som en kollektiv rett .
Árbevirolaččat lea boazodoallu adnon oktasaš , kollektiiva , vuoigatvuohtan .
Det er her tale om reindriftssamene som etnisk gruppe , og ikke enkeltpersoner eller mindre grupperinger innenfor dette kollektivet .
Dás lea sáhka boazosámiin čearddalaš joavkun , ii ge ovttaskas olbmuid dahje unnit joavkkuid birra mat gullet dán oktasašvuhtii .
Den enkelte har en andel i den kollektive rett , og ikke eksklusive rettigheter som nyter særskilt vern internt .
Juohkehažžii gullá oassi dán oktasaš vuoigatvuođas , eai ge sis leat eksklusiiva vuoigatvuođat mat leat sierra suodjaluvvon siskkáldasat .
Det har i den senere tid med økende styrke vært hevdet at et slikt utgangspunkt må nyanseres .
Maŋemus áiggiid lea dađistaga eanet čuoččuhuvvon ahte dien vuolggasaji ferte čilget .
En problemstilling her kan bl.a. være om en eventuell regulering fra myndighetenes side vil innebære en endret beitebruk driftsgruppene imellom .
Okta hástalus dákko sáhttá earret eará leat ahte rievdada go eiseválddiid vejolaš reguleren siskkáldas guohtungeavaheami .
Kan myndighetene fritt foreta slik regulering , eller kan grupper eller siidaer ha utøvd en så festnet bruk av bestemte områder at det er etablert en rett som internt i reindriften nyter ekspropriasjonsrettslig vern ?
Sáhttet go eiseválddit friddja reguleret , vai sáhttá go siiddaid dahje joavkkuid geavaheapmi leat nu sajáiduvvan ahte dihto guovlluin lea ásahuvvon dakkár vuoigatvuohta ahte dain lea bággolotnunsuodjalus eará boazodoallorivttiid ektui ?
Dette er spørsmål som så langt ikke har fått noen klar løsning i rettspraksis .
Dákkár gažaldagat eai leat dán rádjái čovdojuvvon riektegeavada bokte .
I Rt. 2000 side 1578 forutsatte imidlertid Høyesterett at en driftsgruppe i det angjeldende reinbeitedistrikt ikke uten videre kunne ta i bruk områder som de øvrige driftsgruppene tradisjonelt hadde benyttet , og at det aktuelle inngrepet i erstatningsrettslig sammenheng måtte vurderes i forhold til den berørte driftsgruppens areal og ikke hele distriktet .
Datte eaktudii Alimusriekti ahte okta doaibmajoavku guoskevaš orohagas ii ihcalis sáhte atnui váldit guovlluid maid orohaga eará doaibmajoavkkut leat árbevirolaččat guođohan , geahča Rt. 2000 s. 1578 , ja ahte guoskevaš sisabahkken ferte buhtadusrievttálaš oktavuođas árvvoštallojuvvot guoskevaš doaibmajoavkku areála ektui , ii ge olles orohaga .
Problemstillingene er nærmere omtalt av Reindriftslovutvalget i kapittel 7 .
Áššečuolbma lea dárkileappot mearkkašuvvon 7. kapihttalis .
Departementet kommer nærmere tilbake til dette under de generelle vurderingene nedenfor i kapittel 8 .
Departemeanta dadjá eanet dán birra oppalaš mearkkašumiin 8. kapihttalis .
5.3 Reindriftsloven 1978
5.3 1978 boazodoalloláhka
Lov om reindrift av 9. juni 1978 nr. 49 avløste reindriftsloven av 1933 .
Geassemánu 9. beaivvi 1978 nr. 49 boazodoalloláhka bođii 1933 boazodoallolága sadjái .
Loven var i 1996 gjenstand for en betydelig revisjon hvor bakgrunnen var beitesituasjonen i Finnmark , rettighetsforholdene i sør-områdene og den samepolitiske utvikling som tilsa at Sametinget fikk større innflytelse gjennom representasjon i de styrende organer .
Jagis 1996 rievdaduvvui dat oalle ollu , Finnmárkku guohtundilálašvuođaid geažil , ja lulli-guovlluid vuoigatvuođadiliid ja sámepolitihkalaš ovdáneami geažil , man olis Sámediggi oaččui eanet válddi ovddasteami bokte stivrenorgánain .
Det vises til Ot.prp. nr. 28 ( 1994-95 ) .
Čujuhit Od.prp. nr. 28 ( 1994 – 95 ) .
Utviklingen og utøvelsen av næringen forutsettes å gi grunnlag for trygge økonomiske og sosiale kår for dem som har reindrift som yrke , samtidig som deres rettigheter sikres .
Boazodoalu ovdáneami ja doaimmaheami ulbmil lea addit oadjebas ekonomalaš ja sosiála dili sidjiide geain lea boazodoallu fidnun , seammás go sin vuoigatvuođat galget sihkkarastojuvvot .
Reindriften skal bevares som et viktig grunnlag for samisk kultur i samsvar med Grunnloven § 110 a og folkerettens regler om urbefolkninger og minoriteter .
Boazodoallu galgá bisuhuvvot sámi kultuvrra deaŧalaš vuođđun Vuođđolága § 110 a ja álbmotrievtti njuolggadusaid mielde álgoálbmogiid ja unnitloguid birra .
Innenfor disse formål skal loven fastlegge rammer for reindriftsutøvernes rettigheter og plikter og regulere forholdet til andre næringer og samfunnsinteresser .
Dáid ulbmiliid mielde galgá láhka bidjat meriid boazodolliid vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid hárrái ja reguleret dilálašvuođaid eará ealáhusaid ja servodatberoštumiid ektui .
Loven skal , så langt som nødvendig , regulere det innbyrdes forhold mellom reindriftsutøvere , og skape grunnlag for en hensiktsmessig organisering og administrasjon .
Dan muddui go vejolaš , de galgá láhka reguleret boazodolliid siskkáldas áššiid , ja ásahit vuođu ulbmillaš organiseremii ja hálddašeapmái .
§ 2 legger grunnlag for inndeling i reinbeiteområder og distrikter , samt fastsetting av reintall , vektgrenser og andre rammebetingelser .
§ 2 addá vuođu juohkit eatnamiid boazodoalloguovlun ja orohahkan , ja mearridit boazologu , deaddomeriid ja eará rámmaeavttuid .
I Selbudommen , Rt. 2001 side 769 , er det fastslått at man ved vurdering av om det gjennom bruken er etablert rettigheter , må tillegge forhold som særkjenner samisk bruksutøvelse avgjørende vekt .
Selbu-duomus , Rt. 2001 s. 769 , lea nannejuvvon ahte go árvvoštallá leat go geavaheami olis ásahuvvon vuoigatvuođat , de galgá erenoamáš deattu bidjat daidda beliide mat leat sámi doaimmaid geavaheami dovdomearkkat .
Hvem som kan utøve reindrift følger av reindriftsloven §§ 3 og 4 .
Boazodoallolága §§ 3 ja 4 nannejit geain lea vuoigatvuohta doaimmahit boazodoalu .
Den sentrale bestemmelse er reindriftsloven § 3 første ledd første punktum som bestemmer at bare personer av samisk ætt som er bosatt i Norge , har rett til å utøve reindrift i reinbeiteområde .
Guovddáš mearrádus lea boazodoallolága § 3 vuosttaš lađđasa vuosttaš cealkka , mii mearrida ahte dušše sámi sogat olbmot geat ásset Norggas , ožžot doaimmahit boazodoalu boazodoalloguovllus .
Kravet om at man skal være bosatt i Norge er praktisk begrunnet i lovens øvrige krav om ansvarsforhold og driveplikt .
Gáibádus ahte galgá ássat Norggas , lea geavatlaš ákkaid geažil , vuhtii válddidettiin lága eará eavttuid ovddasvástádusa ja doallogeatnegasvuođa birra .
Spørsmålet kommer imidlertid sjelden opp , idet det er kriteriene i annet punktum som i praksis representerer terskelen .
Juogo láhka dahje dan ovdabarggut addet makkárge dárkilet čujuhusa dasa mii oaivvilduvvo sámi sogalašvuođain .
I henhold til annet punktum kreves det for å inneha reinmerke eller driftsenhet at man enten selv ved lovens ikrafttredelse hadde reindrift i reinbeitedistrikt som hovednæring , eller at en av foreldrene eller besteforeldrene har hatt reindrift som hovednæring .
Gažaldat lea liikká hui hárve áigeguovdil , go leat nuppi lađđasa eavttut mat geavatlaččat ráddjejit dien . Nuppi cealkaga mielde lea mearkka dahje doalloovttadaga eaiggáduššama eaktu ahte lága fápmuiboahtimis lea alddis dahje váhnemis dahje váhnenváhnemis leamaš boazodoallu váldoealáhussan .
For øvrig gir ekteskap rett til utøvelse av reindrift sammen med ektefellen .
Muđui addá náittosdilli vuoigatvuođa doaimmahit boazodoalu ovttas náittosguimmiin .
Denne retten foreligger i utgangspunktet bare så lenge ekteskapet består .
Dát vuoigatvuohta lea dábálaččat dušše nu guhká go náittosdilli bistá .
Ut fra dette kan man si at reindrift er en særrett for medlemmer av reindriftsfamilier .
Dan vuođul sáhttá lohkat ahte boazodoallovuoigatvuohta lea baozodoallobearrašiid sierravuoigatvuohta .
Adopsjon er i denne sammenheng uttrykkelig likestilt .
Lea sierra deattuhuvvon ahte adopšuvdna lea dán oktavuođas seammadássásaš .
For å begynne som selvstendig næringsdrivende i reindrift kreves etter § 4 første ledd samtykke av områdestyret gjennom registrering av driftsenhet .
Ovdal go beassá álgit iešheanalaš ealáhusdoallin boazodollui , de ferte 4. § vuosttaš lađđasa olis oažžut guovllustivrras doaibmalobi doalloovttadaga registrerema bokte .
Slikt samtykke er imidlertid ikke nødvendig dersom det er tale om udelt overgang til en nærmere avgrenset personkrets .
Diekkár lobi datte ii dárbbaš jus doallu ollislaččat manná dihto mearriduvvon olbmui .
Dette , som innebærer et praktisk viktig unntak , gjelder ektefelle eller noen som i rett opp- eller nedstigende linje eller i første sidelinje til og med barn av søsken er beslektet med eieren eller eierens ektefelle , forutsatt at vedkommende fyller vilkårene i § 3 .
Dát , mii geavatlaččat lea vuogas ja deaŧalaš mearrádus , guoská náittosguoibmái dahje eaiggáda dahje su náittosguoimmi fuolkái njuolga bajás- dahje vulosmanni linjás dahje vuosttaš siidolinjás gitta oappá dahje vielja mánáide , jus son fal deavdá 3. § eavttuid .
Med driftsenhet forstås i henhold til annet ledd en reinhjord som eies og drives av én ansvarlig leder , eller av ektefellene i fellesskap , når de begge eier rein i eget merke i hjorden .
Doalloovttadagain oaivvilduvvo nuppi lađđasa mielde eallu man okta ovddasvástideaddji jođiheaddji eaiggáduššá ja jođiha dahje náittosguimmežagat ovttas eaiggáduššaba ja jođiheaba , go goappašagat eaiggáduššaba iežaska mearka bohccuid ealus .
Der hvor en driftsenhet eies og drives av ektefellene i fellesskap , er begge ektefeller solidarisk ansvarlige for driften av hele hjorden som hører til driftsenheten .
Dalle go náittosguimmežagat ovttas eaiggáduššaba ja doaimmaheaba boazodoalu , de leaba goappašagat solidáralaččat ovddasvástideaddjit buot bohccuid hárrái mat gullet doalloovttadahkii .
Dersom begge ektefeller innehar egen driftsenhet ved ekteskapets inngåelse , kan disse opprettholdes .
Jus goappaš náittosguimmežagain lea doalloovttadat ovdal go náitaleaba , de sáhttiba doalahit daid .
Denne presisering kom inn ved revisjonen i 1996 ut fra likestillingsmessige hensyn .
Dát bođii láhkii ovttadássásašvuođa deasttaid geažil , ođasmahttimis mii dahkkui 1996:s .
Landbruks- og matdepartementet hadde tidligere , på bakgrunn av en henvendelse fra Likestillingsombudet , endret en praksis som innebar at den ene driftsenheten måtte opphøre når ekteskap ble inngått .
Eanandoallo- ja borramušdepartemeanta lei ovdal , Ovttadássásašvuođa-áittardeaddji jearaldaga olis , loahpahan vuogi man mielde lávejedje mearridit ahte nubbi doalloovttadat fertii heaittihuvvot go náitaleaba .
Ansvarsforholdet når begge driftsenheter beholdes er imidlertid solidarisk som ved felles driftsenhet .
Ovddasvástádusdilálašvuohta lea almmotge nu ahte go doalaheaba goabbat doalu , de leaba liikká solidáralaččat ovddasvástideaddjit .
Etter § 4 annet ledd kan en driftsenhet også inneholde rein som tilhører en nærmere bestemt krets av slektninger som er den samme som nevnt ovenfor .
4. § nuppi lađđasa mielde sáhttá doalloovttadat geahččat maiddái bohccuid mat gullet dihto fulkkiide , nugo dat leat namuhuvvon dás ovdalis .
I en driftsenhet kan det således være flere selvstendige utøvere som driver for egen regning .
Ovtta doalloovttadagas sáhttet nappo leat máŋga iešheanalis ja iešbirgejeaddji sierra boazodoalli .
I praksis var imidlertid situasjonen en annen idet det i stor utstrekning fant sted « gråetableringer » i driftsenhetene .
Geavatlaččat lei dilli liikká eará , dan dihte go boazodoalus ledje ollu « suoivvanboazodoallit » .
Siden begrepet selvstendig næringsdrivende ikke var definert og bestemmelsen framstod som uklar og på mange måter uten virkning , kunne den like gjerne tas ut .
Go doaba iešheanalaš ealáhusdoalli ii lean definerejuvvon , ja mearrádus máŋgga dáfus lei eahpečielggas ja dárbbašmeahttun , de váldui dat eret .
I stedet kom kravet om eierprosent i tredje ledd .
Sadjái bođii goalmmát lađđasii gáibádus eaiggátproseantta birra .
Det vises til utvalgets utredning punkt 6.2.6 .
Čujuhit lávdegotti čielggadeami čuoggái 6.2.6 .
Det er en absolutt forutsetning for å utøve reindrift at det foreligger tilknytning til driftsenhet .
Lea vealttakeahtes eaktu boazodoalu doaimmaheapmái ahte lea gullevašvuohta doalloovttadahkii .
Etter § 16 skal all rein være merket med eiers registrerte merke , og etter § 17 fjerde ledd er det et vilkår for å få registrert , inneha eller bruke reinmerke at reinen inngår i godkjent driftsenhet som enten er registrert i vedkommendes navn eller annen person nevnt i § 4 annet ledd eller § 3 tredje ledd .
§ 16 mielde galget buot bohccot merkejuvvot eaiggáda sisačálihuvvon merkii , ja § 17 njealját lađđasa mielde lea eaktun oažžut sisačálihuvvot , eaiggáduššat dahje atnit boazomearkka ahte boazu gullá dohkkehuvvon doalloovttadahkii , mii lea iežas nammii registrerejuvvon dahje eará olbmui gii lea namuhuvvon § 4 nuppi lađđasis dahje § 3 goalmmát lađđasis .
Man kan altså ikke la rein beite i reinbeiteområdene uten at en slik forankring i driftsenhet foreligger .
Bohccuid nappo ii sáhte diktit guohtut boazodoalloguovllus jus ii leat diekkár gullevašvuohta doalloovttadahkii .
Reindriftsloven § 5 har bestemmelser om reindrift utenfor de samiske reinbeiteområdene , jf. § 2 .
Boazodoallolága 5. §:s leat mearrádusat boazodoalu birra olggobealde sámi boazodoalloguovlluid , geahča 2. § .
Her er særskilt tillatelse av Landbruks- og matdepartementet nødvendig , og et vilkår er at søker har rettslig adgang til å disponere tilstrekkelig store og hensiktsmessige arealer til slik virksomhet .
Doppe dárbbašit Eanandoallo- ja borramušdepartemeantta sierralobi , ja eaktun lea ahte ohccis lea rievttálaš vuođđu geavahit doarvái stuora ja heivvolaš duovdagiid boazodollui .
I §§ 6 og 7 er det bestemmelser om opprettelse av de kollegiale styringsorganene reindriftsstyret og områdestyrene .
§§ 6 ja 7 sisttisdollet mearrádusaid kollegiála stivrenorgánaid boazodoallostivrra ja guovllustivrra nammademiid birra .
Reindriftsstyret oppnevnes av Sametinget og Landbruks- og matdepartementet , og områdestyrene av Sametinget og fylkestinget .
Sámediggi ja Eanandoallo- ja borramušdepartemeanta nammadit boazodoallostivrra ovttasráđiid , ja guovllustivrraid ges Sámediggi ja fylkkadikkit .
Sametingets oppnevningsmyndighet kom inn ved lovrevisjonen i 1996 .
Sámedikki nammadanváldi ásahuvvui láhkarievdademiin 1996:s .
Ved oppnevningen skal det legges vekt på en rimelig geografisk fordeling , allsidige faglige forutsetninger og samfunnserfaring og mest mulig lik representasjon av begge kjønn .
Nammadeamis galgá deattuhit govttolaš geográfalaš ovddasteami , govda fágalaš duogáža ja servodatdieđu ja nu ovtta meari ovddasteami goappaš sohkabeliin go vejolaš .
Blant medlemmene skal det være aktive utøvere av reindrift i reinbeiteområdet , og reindriftens organisasjoner skal ha forslagsrett .
Miellahtuid gaskkas galget leat beaivválaš bargi boazodoallit guoskevaš boazodoalloguovllus , ja boazodoalu organisašuvnnain galgá leat evttohanváldi .
Når det gjelder områdestyrene , presiserte Landbrukskomitéen i forbindelse med behandlingen i Stortinget at det burde legges sterk vekt på forslag fra reindriftens organisasjoner , og som hovedregel bør reineierne være i flertall , jf. Innst. O. nr. 98 ( 1976-77 ) og Innst. O. nr. 37 ( 1977-78 ) .
Guovllustivrraid hárrái deattuhii Eanandoallolávdegoddi gieđahallama oktavuođas Stuoradikkis , ahte galggašii eanet deattu bidjat boazodoalu organisašuvnnaid evttohusaide , ja dábálaččat galget boazoeaiggádat leat eanetlogus , geahča Evtt. O. nr. 98 ( 1976 – 77 ) ja Evtt. O. nr. 37 ( 1977 – 78 ) .
Styringsorganene spiller en sentral og viktig rolle , og har en rekke oppgaver fastsatt i lov og instruks .
Stivrenorgánain lea guovddáš ja deaŧalaš sadji , ja dain leat ollu doaimmat lága ja njuolggadusaid olis .
De er å anse som statlige forvaltningsorganer .
Dat leat stáhtalaš hálddašanorgánaid dássásaččat .
I henhold til § 8 første ledd skal det være et distriktsstyre valgt av og blant de aktive utøvere av reindrift i distriktet .
§ 8 vuosttaš lađđasa olis galgá leat orohatstivra , man orohaga aktiiva boazodoallit válljejit iežaset gaskkas .
Distriktsstyret har i hovedsak privatrettslige oppgaver , men også noen oppgaver av offentligrettslig karakter .
Orohatstivrras leat vuosttažettiin priváhtarievttálaš doaimmat , muhto maiddái soames almmolašrievttálaš doaibma .
De offentligrettslige oppgavene er påbud om merking , skilling og telling etter § 8 tredje ledd og § 22 første og annet ledd , kontroll av reinmerke etter § 23 annet ledd , og pålegg om utdriving av rein til lovlig beiteareal etter § 24 annet ledd .
Almmolašrievttálaš doaimmat leat omd. gohččut merket , rátkit ja lohkat § 8 goalmmát lađđasa ja § 22 vuosttaš ja nuppi lađđasiid olis , boazomearkka dárkkistit § 23 nuppi lađđasa olis , ja gohččut vuojehit bohccuid lobálaš guohtumii § 24 nuppi lađđasa mielde .
Videre har distriktsstyret ansvar for utarbeidelse av distriktsplan og ileggelse av ressursavgift i henhold til § 8 a og § 8 b fjerde ledd .
Viidáseappot lea orohatstivrra ovddasvástádus ráhkadit orohatplána ja mearridit resursadivada § 8 a ja § 8 b njealját lađđasa olis .
Distriktsstyret er i noen sammenhenger prosessuelle rettssubjekter .
Orohatstivra lea muhtun oktavuođain proseassuála riektesubjeaktan .
Det kan særlig vises til § 8 annet ledd hvor det heter at distriktsstyret ved lederen representerer distriktets interesser og kan inngå forlik , saksøke og saksøkes på vegne av distriktet i felles anliggender .
Čujuhit erenoamážit § 8 nuppi lađđasii gos daddjo ahte orohatstivra jođiheaddji bokte ovddasta orohaga beroštumiid ja sáhttá dahkat soahpamušaid , áššáskuhttit ja áššáskuhttojuvvot orohaga oktasaš áššiin .
Den prosessuelle posisjon vil også kunne føre til at kollektivet får materielle rettigheter eller plikter .
Proseassuála sajádat sáhttá maiddái dahkat ahte oktasašvuohta oažžu ávnnaslaš rivttiid dahje geatnegasvuođaid .
Bestemmelsene om distriktsplan i § 8 a kom inn i loven ved revisjonen i 1996 .
Mearrádusat orohatplána birra § 8 a bohte láhkii ođasteami olis 1996:s .
Formålet med disse bestemmelser var å få et nytt og tjenlig middel i ressursstyringen .
Ulbmilin dáid mearrádusaiguin lei oažžut ođđa ja ávkkálaš reaiddu resursastivrejupmái .
Distriktsplanen skal inneholde en rekke oppregnede elementer , hvor en samlet strategi for utnytting av distriktets tilgjengelige ressurser står sentralt .
Orohatplána galgá sisttisdoallat máŋga dihto oasi , ja guovddážis lea orohaga oppalaš strategiija dasa movt ávkkástallat orohaga resurssaid .
§ 8 b har bestemmelser om virkning av og brudd på distriktsplan .
§ 8 b sisttisdoallá mearrádusaid orohatplána rihkkuma váikkuhusaid birra .
Det framgår at alle driftsenheter i distriktet plikter å følge stadfestet distriktsplan , og at vesentlig brudd på planen kan medføre pålegg om tvangstiltak .
Daddjo ahte buot doalloovttadagat orohagas leat geatnegasat čuovvut mearriduvvon orohatplána , ja jus plána rihkku mearkkašahtti láhkái , de sáhttá gohččojuvvot čađahit bággodoaimmaid .
Dersom driftsenheten har ført på beite flere rein enn det reintall enheten er tildelt , kan distriktsstyret pålegge enheten ressursavgift .
Jus doalloovttadat lea guohtumii buktán eanet bohccuid go doallu oažžu , de sáhttá orohatstivra gáibidit das resursadivada .
§ 9 fastslår at retten til å utøve reindrift er en bruksrett som , uten hensyn til hvem som eier grunnen og så langt det ikke følger av særlige rettsforhold , omfatter :
§ 9 nanne ahte vuoigatvuohta doaimmahit boazodoalu lea geavahanvuoigatvuohta , beroškeahttá das gii lea eananeaiggát , nu guhkás go eará ii leat mearriduvvon erenoamáš riektediliid bokte ja dat sisttisdoallá :
rett til opphold med rein og til ferdsel , flytting og flyttleier
vuoigatvuođa orrut ja johtalit bohccuiguin , ja vuoigatvuođa johtimii ja johtolagaide
rett til beite for rein
vuoigatvuođa boazoguohtumiidda
rett til anbringelse av anlegg som trengs til reindriften
vuoigatvuođa ásahit boazodollui dárbbašlaš rusttegiid
rett til brensel og trevirke
vuoigatvuođa boaldámuššii ja muoraide
rett til jakt , fangst og fiske
vuoigatvuođa bivdit ja guolástit
§ 10 har bestemmelser om opphold , ferdsel og flyttleier .
Dán sisdoallu lea dárkileappot muitaluvvon 10. § rájes 14. § rádjái .
Når det gjelder sistnevnte , skal det framheves at disse ikke må stenges .
§ 10 sisttisdoallá mearrádusaid orruma , johtaleami ja johtingeainnuid birra .
Departementet kan imidlertid samtykke i omlegging av flyttleier dersom berettigede interesser gir grunn til det .
Johtingeainnuid birra daddjo ahte dat eai oaččo giddejuvvot . Departemeanta datte sáhttá miehtat ahte dat rievdaduvvojit jus dasa leat lágalaš ákkat .
Bestemmelsen representerer det eneste arealdisponeringsforbudet i reindriftsloven .
Dát mearrádus lea áidna areálageavahangielddus boazodoallolágas .
Flyttveier kan imidlertid bli berørt og eventuelt stengt i forbindelse med mer omfattende tiltak når forutsetningene for ekspropriasjon foreligger .
Johtingeainnut sáhttet datte guoskkahuvvot ja vejolaččat giddejuvvot jus leat stuorát doaimmat ja go lea bággolotnunvuođđu .
Dette vil blant annet kunne gjelde ved vassdragsutbygging og anlegg av veier .
Dat sáhttá leat ovdamearkka dihte čázádathuksemiid ja geaidnohuksemiid oktavuođas .
Er sistnevnte områder inngjerdet med gjerde som freder for rein , gjelder ikke beiterett .
Jus dákkár eanan lea áidojuvvon áiddiin mii doallá bohcco , de doppe ii leat guohtunvuoigatvuohta .
Det som etter dette ikke anses som innmark , er å anse som utmark .
Dat mii dán dárkkuheami mielde ii leat láidun , muhto meahcci , lea nappo boazoguohtuneanan .
§ 12 omhandler retten til å oppføre gjerder og anlegg i reindriften .
§ 12 sisttisdoallá boazodoalu vuoigatvuođa cegget áiddiid , gárddiid ja rusttegiid .
De viktigste typer anlegg er sperregjerder , arbeidsgjerder og slakteanlegg .
Deaŧaleamos rusttegat leat oahceáiddit , gárddit ja njuovvanrusttegat .
Det er gitt nærmere kriterier i loven for slik oppføring .
Lágas leat dárkilet eavttut diekkár rusttegiid ceggema birra .
Det skal tas hensyn til fysiske omgivelser , og anleggene må ikke være til vesentlig skade eller ulempe for grunneieren eller andre rettmessige interesser .
Galgá vuhtii váldit fysalaš birrasiid , ja rusttegat eai galgga leat mearkkašahtti vahágin dahje unohassan eananeaiggádii dahje eará vuoiggalaš beroštumiide .
Under dette alternativet faller blant annet hensynet til andre reindriftsutøvere og allmennheten .
Dát mearkkaša ahte maiddái galgá vuhtii váldit eará boazodolliid ja almmolašvuođa .
Gjerder og anlegg som skal bli stående ut over en sesong , krever etter annet ledd godkjenning av departementet .
Áiddiid ja rusttegiid mat galget orrut guhkit go ovtta bargobotta jagis , galgá nuppi lađđasa mielde departemeanta dohkkehit .
Større anlegg krever dessuten en vurdering av de samlede miljømessige konsekvenser sammenholdt med de reindriftsfaglige behov for anlegget .
Stuorát rusttegiid hárrái ferte dasa lassin vihkkedallat ollislaš biraslaš váikkuhusaid boazodoallofágalaš darbbu ektui ásahit dakkár rusttega .
Dersom grunneier ikke gir sitt samtykke , kan det likevel gis tillatelse mot erstatning for eventuelt tap .
Jus eananeaiggat ii mieđit , de sáhttá lohpi liikká addot , muhto galgá máksojuvvot buhtadus vejolaš vahágiid ovddas .
Slik erstatning fastsettes ved skjønn .
Dakkár buhtadus mearriduvvo árvvoštusa bokte .
Tredje ledd inneholder direkte hjemmel for riving av ulovlig anlegg .
Goalmmát lađđasis addo váldi gaikut lobihis rusttegiid .
Dersom vilkårene er oppfylt , kan reindriftsmyndighetene iverksette riving .
Jus eavttut leat devdojuvvon , de sáhttet boazodoalloeiseválddit gaikkuhit rusttega .
Noen kjennelse av namsretten , jf. tvangsfullbyrdelsesloven § 13-14 , er ikke nødvendig .
Ii leat dárbbašlaš ohcat nammarievttis lobi , geahča bággočađahanlága § 13 – 14 .
Retten til brensel og trevirke i § 13 gjelder eget bruk i forbindelse med lovlig utøvelse av reindrift .
Vuoigatvuohta boaldámuššii ja muoraide § 13 mielde lea iežas atnui lobálaš boazodoalu doaimmahettiin .
Dette innebærer at retten gjelder der hvor man til enhver tid befinner seg med flokken , og også for bolighus dersom dette ligger slik til at det faktisk tjener som base for driften .
Dát mielddisbuktá ahte riekti lea doppe gos ain áiggis áigái lea ealuin , ja maiddái ássanvissui jus dat lea dakkár báikkis ahte duođai doaibmá orrunbáikin boazodoalu oktavuođas .
I § 14 er det gitt bestemmelser om retten til jakt , fangst og fiske .
§ 14 addá mearrádusaid vuoigatvuođa birra bivdit ja guolástit .
Også her gjelder retten der hvor reinbeite til enhver tid lovlig foregår .
Maiddái dát vuoigatvuohta gusto doppe gos boazoguohtun doaimmahuvvo lobálaččat .
Spørsmålet har vært oppe for domstolene hvor en slik forståelse er lagt til grunn .
Nappo ii sáhte dán mearrádusa olis guolástit dálveguohtuneatnamiin geasset .
Derimot er det antatt at retten her ikke er begrenset til husbehov .
Almmotge lea adnon vuođđun ahte vuoigatvuohta ii gusto dušše bivdui iežas dárbbu gokčat .
Det vises for øvrig til utredningens punkt 7.6 .
Čujuhuvvo muđui čielggadeami čuoggái 7.6 .
§ 15 inneholder bestemmelser som regulerer nærmere forholdet mellom reindriftsretten og grunneierretten .
§ 15 sisttisdoallá mearrádusaid mat dárkileappot regulerejit gaskavuođa boazodoallorievtti ja eananeaiggátrievtti gaskka .
Første punktum er likevel ikke til hinder for vanlig utnytting av eiendommen til jordbruk , skogbruk eller annen utnytting av utmark til landbruksformål .
Vuosttaš cealkka datte ii hehtte eatnama dábálaš geavaheami eanandollui , vuovdedollui dahje eará geavaheami eanandoalloulbmiliidda .
Hensikten er å klargjøre hvilke disposisjoner som fritt kan foretas , hva som krever en nærmere avklaring eller eventuelt ikke kan gjøres uten ekspropriasjon .
Ulbmilin lea čielggasmahttit maid friddja sáhttá dahkat , masa dárbbašuvvo lagat čielggadeapmi dahje maid ii sáhte dahkat almmá bággolotnuma haga .
Bestemmelsen er på linje med servituttloven § 2 , som pålegger både rettshaver og eier å ikke benytte eiendommen til urimelig hinder for den andre part .
Mearrádus vástida servitutt-lága § 2 , mii geatnegahttá sihke vuoigatvuođalačča ja eaiggáda feret nu ahte ii govttoheamit šatta hehttehussan nuppi beallái .
Den er ingen offentligrettslig regulering av arealdisponeringene , men gjelder det privatrettslige forholdet mellom grunneier / bruksrettshaver og reindriftsnæringen .
Dat ii leat areálageavaheami almmolašrievttálaš reguleren , muhto gusto eananeaiggáda / geavahanvuoigatvuođalačča ja boazodoalu priváhtarievttálaš dilálašvuođaide .
§§ 16-18 inneholder regler om merking av rein .
§§ 16 – 18 sisttisdollet njulggadusaid bohccuid merkema birra .
Merking med øresnitt har lange tradisjoner og merkebestemmelsene innebærer viktige ordensregler .
Bealljemerken lea árbevirolaš vuohki ja merkenmearrádusat sisttisdollet deaŧalaš ortnetnjuolggadusaid .
All tamrein skal være merket .
Buot bohccot galget merkejuvvot .
Reinen skal merkes med eierens registrerte merke innen 31. oktober det år den er født .
Bohccot galget merkejuvvot eaiggáda sisačálihuvvon merkii ovdal golggotmánu 31. beaivvi seamma jagi go leat šaddan .
Dersom reinen ikke er merket på foreskrevet måte og således ikke er identifiserbar , faller eiendomsretten bort og overføres til fellesskapet .
Jus boazu ii leat merkejuvvon njuolggadusaid mielde ja nu ii sáhte oaidnit gii lea eaiggát , de massá eaiggát eaiggatvuođa ja dat manná oktasašvuhtii .
Alle selvstendige næringsdrivende i reindrift kan kreve å få registrert ett reinmerke .
Buot iešheanalis boazodoallit sáhttet gáibidit sisačálihuvvot ovtta mearkka .
Ektefeller som driver reindrift i fellesskap kan kreve å få registrert ett reinmerke hver for seg og ett merke til hvert barn .
Náittosguimmežagat geat doaimmaheaba boazodoalu ovttas , sáhttiba gáibidit mearkka goabbáinai ja mearkka juohke mánnái .
Flere personer som utøver reindrift i fellesskap i reinbeiteområde kan bruke ett felles merke på dyrene , dersom områdestyret samtykker i at deres rein regnes som en driftsenhet .
Máŋggas geat ovttas doaimmahit boazodoalu boazodoalloguovllus , sáhttet atnit dušše ovtta mearkka , jus guovllustivra dohkkeha ahte sin bohccot rehkenastojuvvojit oktan doalloovttadahkan .
Reinmerke kan ikke tas i bruk til merking før det er registrert .
Mearka ii sáhte valdojuvvot atnui ovdal go lea sisačálihuvvon .
Etter § 19 skal innehaver av driftsenhet hvert år gi melding til distriktsstyret om reindriften i det forrige driftsåret ( 1. april til 31. mars ) .
§ 19 mielde galgá doalloovttadaga eaiggát juohke jagi addit orohatstivrii dieđáhusa boazodoalu birra maŋemus doaibmajagi ( cuoŋománu 1. beaivvis njukčamánu 31. beaivái ) .
Distriktsstyret skal gi melding om reindriften i distriktet til områdestyret .
Orohatstivra galgá guovllustivrii addit dieđáhusa orohaga boazodoalu birra .
I § 20 finnes bestemmelser om driveplikt .
§ 20 sisttisdoallá mearrádusaid doallogeatnegasvuođa birra .
Dette er en plikt som følger av retten til beite , flytting m.m. .
Dát geatnegasvuohta čuovvu vuoigatvuođas guohtumii , johtimii jna. .
Begrepet driveplikt kom inn i loven i 1996 i stedet for begrepene vokteplikt og tamhetsgrad som man etter hvert fant lite tjenlige i forhold til den utvikling som hadde funnet sted i reindriften .
Sátni doallogeatnegasvuohta bođii boazodoalloláhkii 1996:s ovdalaš doahpagiid guođohangeatnegasvuođa ja bohcco lodjivuođa sadjái , mat ledje gávnnahuvvon unnán heivvolažžan dan ovdáneami hárrái mii boazodoalus lei leamaš .
Bestemmelsene i § 20 slik den nå lyder , har som mål å gi anvisning på en mer treffende og tjenlig faglig standard i loven .
§ 20 mearrádusaid ulbmil , nu movt dat leat dál , lea lága bokte vuohkkaseappot ja ávkkálet vugiin čujuhit fágalaš dási .
Driveplikten er rettet direkte mot driftsenheten og kobles til de krav til distriktsplan som følger av § 8 a .
Doallogeatnegasvuohta lea biddjon njuolga doalloovttadahkii ja lea čadnon daidda gáibádusaide mat leat orohatplánii § 8 a mielde .
Reinen skal være under forsvarlig kontroll og skal holdes på lovlig beite .
Bohccot galget leat dohkálaš bearráigeahču vuolde ja galget doalahuvvot lobálaš guohtumiin .
Det innebærer at den ansvarlige skal vite hvor flokken befinner seg , og operativt til enhver tid kunne gripe inn dersom reinen kommer inn på ulovlig beiteareal .
Dat mielddisbuktá ahte ovddasvástideaddji jođiheaddji galgá álo diehtit gos eallu lea , ja galgá sáhttit dakkaviđe vuojehit eret jus bohccot mannet lobihis guohtumiidda .
Etter annet ledd skal innehaver av driftsenhet ha reindrift som yrke og hovedvirksomhet .
Nuppi lađđasa mielde galgá doalloovttadaga eaiggádis leat boazodoallu fidnun ja váldodoaibman .
For ektefeller som innehar driftsenhet i fellesskap gjelder dette minst én av ektefellene .
Náittosguimmežagaide geain lea oktasaš doalloovttadat , guoská dát unnimusat nuppi náittosguoibmái .
I henhold til tredje ledd kan driveplikten for to år ivaretas av en fullmektig .
Goalmmát lađđasa mielde sáhttá doallogeatnegasvuođa bidjat gitta guovtti jahkái fuolaheaddji háldui .
Fjerde ledd inneholder en hjemmel for avvikling av driftsenhet ved forsømmelse av driveplikt eller hvor vedkommende på annen måte innretter seg eller opptrer slik at det er til vesentlig skade for næringen eller andre rettighetshavere .
Njealját lađđasis lea váldi heaittihit doalloovttadaga jus eaiggát suostá iežas doallogeatnegasvuođa dahje jus son earaládje fere dahje doaibmá nu ahte lea mearkkašahtti vahágin boazodollui dahje eará vuoigatvuođalaččaide .
Det følger av sakens natur at det skal foreligge kvalifiserte grunner for at slik avvikling skal kunne vedtas .
Lea iešalddis diehttelas ahte galget leat govttolaš ákkat ovdal go sáhttá mearridit heaittihit nuppi olbmo boazodoalu .
§§ 21 , 22 og 23 har bestemmelser om sammenblanding , skilling og samling av rein .
§§ 21 , 22 ja 23 sisttisdollet mearrádusaid masttademiid , rátkkašemiid ja čohkkemiid birra .
Dette er samhandlingsregler av betydning for den praktiske reindriftsutøvelsen , og som stiller nærmere krav til varsling og framgangsmåter i forskjellige sammenhenger .
Dáin ovttasdoaibmanjuolggadusain lea mearkkašupmi geavatlaš boazodollui , ja bidjet dárkilet eavttuid iešguđet doaimmaid dieđiheami ja čađaheami birra .
Myndighetene kan i visse situasjoner også gripe inn .
Eiseválddit sáhttet dihto dilálašvuođain seahkánit dáidda doaimmaide .
Distriktsstyret har her oppgaver av offentligrettslig karakter , jf. ovenfor .
Orohatstivrras leat dákko almmolašrievtti vuohkásaš doaimmat , geahča ovdalis .
I § 24 finnes ulike bestemmelser om utdriving av ulovlig beitende rein .
§ 24 sisttisdoallá iešguđet mearrádusaid lobihemet guohttu bohccuid eretvuojeheami birra .
Plikten har i praksis sammenheng med driveplikten , men det er viktig å presisere at det er tale om to separate plikter .
Geatnegasvuohta gullá oktii doallogeatnegasvuođain , muhto lea deaŧalaš deattuhit ahte dát guokte geatnegasvuođa leaba áibbas sierralaga .
Driveplikten behøver ikke nødvendigvis å være misligholdt selv om reinen kommer inn på ulovlig område .
Ii dárbbaš leat rihkkon doallogeatnegasvuođa vaikko bohccot mannet ge lobihis báikái .
Forskjellige omstendigheter kan ha gjort det umulig å hindre dette .
Iešguđet dilálašvuođat sáhttet dahkat veadjemeahttumin hettet dan .
Det faktum at reinen er kommet inn på ulovlig område utløser imidlertid en plikt til å drive reinen tilbake så snart dette på en forsvarlig måte lar seg gjøre .
Muhto go bohccot leat boahtán lobihis guohtumii , de lea geatnegasvuohta sirdit daid eret nu jođánit go lea vejolaš dohkálaš láhkái dan dahkat .