pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mål for tilskuddsordningen - Teater: De etablerte samiske teatrene kan utvikle seg kunstnerisk, produsere scenekunst på høyt nivå og kan turnere med scenekunst som gir kulturopplevelser og synliggjør samiske språk
Doarjjaortnega mihttomearri - Teáhter: · Ásahuvvon sámi teáhterat sáhttet ovdánit dáiddalaččat, buvttadit lávdedáidaga alla dásis ja sáhttet johttit lávdedáidagiin mii addá kulturvásihusaid ja oainnusmahttá sámegielaid
Status nytt teaterbygg for Det Samiske Nasjonalteatret Beaivváš Sametinget avventer Kultur- og Kunnskapsdepartementenes nye oppdrag til Statsbygg etter beslutningen i juni 2018 om å legge en samlokalisering av samisk videregående skole og Det Samiske Nasjonalteatret Beaivváš til grunn for videre planlegging.
Beaivváš Sámi Našunálateáhtera ođđa teáhtervistti stáhtus Sámediggi lea vuordimin Kulturdepartemeantta ja Máhttodepartemeantta ođđa bargamuša Statsbyggii maŋŋá geassemánu 2018 mearrádusa ahte bidjat Sámi joatkkaskuvlla ja Beaivváš Sámi našunálateáhtera seamma vistái, vuođđun viidásat plánemii.
Museer Mål for tilskuddsordningen - Museer: Faglig sterke samiske museer som formidler, forvalter, forsker på og fornyer den samiske kulturarven.
Doarjjaortnega mihttomearri - Museat: Fágalaččat nana sámi museat mat gaskkustit, hálddašit, dutket ja ođasmahttet sámi kulturárbbi.
Status Saemien Sijte Saemien Sijte har i Regjeringens forslag til statsbudsjett fått en oppstartsbevilgning.
Saemien Sijte stáhtus Saemien Sijte lea Ráđđehusa stáhtabušeahttaevttohusas ožžon álggahanjuolludeami.
Det nye bygget er forventet stå ferdig i 2021.
Ođđa visti vurdojuvvo leat gárvvis 2021:s.
Pitesamisk museumsvirksomhet Sametingsrådet holdt i august i år et møte på Duoddara Ráfe i Beiarn der pitesamisk museumsvirksomhet var tema.
Bihtánsámi museadoaibma Sámediggeráđđi doalai dán jagi borgemánus čoahkkima Duoddara Ráfes Báidáris mas bihtánsámi museadoaibma lei fáddán.
På møtet deltok representanter fra Duoddara Ráfe, Dållågádden i Tollådal, foreningen Pitesamisk museum, Árran og Salten pitesamiske forening.
Čoahkkimii oassálaste Duoddara Ráfe, Dållågádden, Bihtánsámi museasearvvi, Árrana ja Sálttu bihtánsámesearvvi ovddasteaddjit.
Sametinget har i denne perioden fulgt opp dette med et administrativt møte med Duoddara Ráfe.
Sámediggi lea dán áigodagas čuovvulan dan hálddahuslaš čoahkkimis Duoddara Ráfiin.
Sametingsrådet legger opp til å følge opp dialogen videre med de berørte aktørene med sikte på å se på organiseringen av pitesamisk museumsvirksomhet.
Sámediggeráđđi áigu čuovvulit gulahallama viidáseappot guoskevaš oassálastiiguin dainna áigumušain ahte árvvoštallat bihtánsámi museadoaimma organiserema.
Rådet legger ikke opp til endring av de konsoliderte enhetene, men er åpen for å se på hvordan man kan sikre en større medvirkning og innflytelse på museumsvirksomheten i området fra pitesamisk hold.
Ráđi áigumuš ii leat rievdadit nannejuvvon ovttadagaid, muhto sáhtášii árvvoštallat mo sáhttá sihkkarastit stuorát mielváikkuhanfámu guovllu museadoibmii bihtánsámi bealis.
Deltok på seminaret «Displaying the Samis» Sametingsrådet deltok på seminaret «Displaying the Samis» i regi av UiT Norges arktiske universitet i Tromsø 10. og 11. oktober 2018.
Oassálasttii seminárii «Displaying the Samis» Sámediggeráđđi oassálasttii seminárii «Displaying the Samis» maid UiT Norgga árktalaš universitehta lágidii golggotmánu 10. ja 11. b. 2018 Romssas.
Seminaret satte søkelys på ny kunnskap i museers forskning og formidling, samt museenes rolle i samiske samfunn.
Seminára čalmmustahtii ođđa máhtu museaid dutkamis ja gaskkusteamis, ja museaid rolla sámi servodagas.
Det var deltakere fra hele Sápmi i tillegg til andre internasjonale innledere.
Oassálastit ledje boahtán olles Sámis lassin riikkaidgaskasaš álggaheddjiide.
I sitt innlegg delte sametingsrådet erfaringer i utviklingen av det samiske museumsfeltet.
Sáhkavuorustis juogadii Sámediggeráđđi vásáhusaid sámi museasuorggi ovddideamis.
Etter at Sametinget overtok det politiske og forvaltningsmessige ansvaret for de samiske museene i 2002, er Sametinget nå den viktigste premissleverandøren for de samiske museene i Norge.
Maŋŋágo Sámediggi válddii badjelasas politihkalaš ja hálddahuslaš ovddasvástádusa sámi museain 2002:s, lea Sámediggi dál dat sámi museaid deaŧaleamos eaktudeaddji Norggas.
I samsvar med den internasjonale utviklingen av retten til selvbestemmelse er kontroll over og retten til å forvalte egen kulturhistorie sentralt i dette ansvaret.
Riikkaidgaskasaš iešmearridanvuoigatvuođa ovddideami vuođul lea iežas kulturhistorjjá hálden ja vuoigatvuohta hálddašit iežas kulturhistorjjá dán ovddasvástádusa guovddážis.
Samiske institusjoner er viktige ressurser for samiske kunstnere og kulturutøvere.
Sámi ásahusat leat deaŧalaš resurssat sámi dáiddáriidda ja kulturbargiide.
Prosess etablering av Samisk hus i Tromsø Sametingsrådet var invitert på møte ved Gáisi språksenter i Tromsø 26. oktober, hvor planer om etablering av Samisk hus, eierskap, virksomhet, og finansieringsplan ble gjennomgått.
Proseassa Sámi viesu ásaheapmi Romsii Sámediggeráđđi lei bovdejuvvon čoahkkimii Gáisi giellaguovddážii Romsii golggotmánu 26.b, mas plánat Sámi viesu ásaheami, eaiggátvuođa, doaimma ja ruhtadeapmi geahčaduvvojedje.
Fra Sametingets side deltok administrasjonen som informerte om finansieringsmuligheter i Sametinget.
Sámedikki bealis oassálasttii hálddahus mii čilgii Sámedikki ruhtadanvejolašvuođaid.
Det ble også påpekt at finansieringsplanen mellom mulige finansiører som Sametinget, kommunen og fylkeskommunen bør være mer jevnbyrdig.
Čujuhuvvui maiddái ahte ruhtadanplána gaskal dakkár vejolaš ruhtadeddjiid go Sámedikki, suohkana ja fylkkasuohkana berrešii lea eanet dássásaš.
Samisk litteratur og medier Mål for innsatsområdet: Kvalitativ samisk litteratur utgis og gjøres kjent og tilgjengelig.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Sámi girjjálašvuohta mas lea buorre kvalitehta almmuhuvvo ja oahpásmahttojuvvo ja buktojuvvo olámuddui.
Debattseminar med tema «Hva er samisk litteratur?
Digaštallanseminára fáttáin «Mii lea sámi girjjálašvuohta?»
» Sametingsrådet deltok 20. september i Tromsø på et debattseminar med tema «Hva er samisk litteratur?
Sámediggeráđđi oassálasttii čakčamánu 20.b. Romssas digaštallanseminárii fáttáin «Mii lea sámi girjjálašvuohta?
», som Norsk forfattersentrum arrangerte.
», maid Norsk forfattersentrum lágidii.
Debatten tok for seg problemstillingene hva er samisk litteratur og hva innebærer det å være samisk forfatter.
Digaštallamis gieđahallojuvvojedje dakkár čuolbmačilgehusat go mii lea sámi girjjálašvuohta ja maid mearkkaša leat sámi čállin.
Sametingsrådet redegjorde for Sametingets litteraturpolitikk og deltok i debatten om temaet sammen med Sigbjørn Skåden og Kristin Bjørn.
Sámediggeráđđi čilgii Sámedikki girjjálašvuođapolitihka ja digaštalai fáttá birra ovttas Sigbjørn Skådeniin ja Kristin Bjørnain.
Kulturrådets litteraturavdeling besøkte Sametinget: 5. Sametinget hadde et møte med kulturrådet om Sametingets litteraturpolitikk, hvor Sametinget informerte om Sametingets støtteordninger samt litteraturredegjørelsen.
Kulturráđi girjjálašvuođaossodat galledii Sámedikki: 1. Sámedikkis lei čoahkkin kulturráđiin Sámedikki girjjálašvuođapolitihka birra, mas Sámediggi muitalit Sámedikki doarjjaortnegiid birra ja girjjálašvuođačilgehusa birra.
Samiske medier Mål for tilskuddsordningen - samiske medier: Samiske medier som skaper samfunnsengasjement.
Sámi mediat Doarjjaortnega mihttomearri – sámi mediat: Sámi mediat mat buktet servodatáŋggirdeami.
Redegjørelse om samiske medier Sametingsrådet har ferdigstilt redegjørelse om samiske medier, som legges frem for plenum i desember for diskusjon.
Čilgehus sámi mediaid birra Sámediggeráđđi lea gárvvistan čilgehusa sámi mediaid birra, mii ovddiduvvo dievasčoahkkimii juovlamánus digaštallamii.
Redegjørelsen tar for seg Sametingets rolle i forhold til samiske medier, og gir en oversikt over det samiske medietilbudet, utfordringer og mulige innsatsområder.
Čilgehusas gieđahallojuvvo Sámedikki rolla sámi mediaid ektui, ja das oaidná sámi mediafálaldagaid, hástalusaid ja vejolaš áŋgiruššansurggiid.
Sametingsrådet inviterte tidligere i høst medier og andre aktører som er interessert i tematikk knyttet til samisk medier til et innspillsmøte.
Sámediggeráđđi bovdii árat dán čavčča mediaid ja eará oassálastiid geat beroštit fáttáin mat gusket sámi mediaide, árvalusčoahkkimii.
Her fikk aktørene muligheten til å komme med sine innspill om sentrale utfordringer og andre relevante temaer, og fikk dermed muligheten til å være med på å påvirke Sametingets fremtidige mediepolitikk.
Oassálastit besse buktit árvalusaid deaŧalaš hástalusaide ja eará guoskevaš fáttáide, ja nu ožžo vejolašvuođa váikkuhit Sámedikki boahttevaš mediapolitihkkii.
Sametinget har også møtt Samisk journalistlag og samisk høgskole til innspillsmøte om temaet.
Sámediggi lea maid deaivvadan Sámi journalistaservviin ja Sámi allaskuvllain árvalusčoahkkimis dán fáttá birra.
Møte med Sámi Ođasmágásiidna Sametingsrådet hadde et møte med Sámi Ođasmágásiidna 30. oktober i Karasjok, etter ønske fra magasinet.
Čoahkkin Sámi Ođasmagasiinnain Sámediggeráđis lei čoahkkin Sámi Ođasmagasiinnain golggotmánu 30.b. Kárášjogas, magasiinna sávaldaga vuođul.
Representanter fra Sámi Ođasmágásiidna informerte om magasinets virksomhet, finansiering, utfordringer og videre planer.
Sámi Ođasmagasiinna ovddasteaddjit muitaledje magasiinna doaimma, ruhtadeami, hástalusaid ja viidásat plánaid birra.
De ville også høre om muligheten for å komme inn under Sametingets direktestøtteordning for samiske medier.
Sii háliidedje maid gullat vejolašvuođaid birra beassat Sámedikki njuolggadoarjjaortnegii sámi mediaid várás.
Fra Sametingets side ble det ikke gitt noen lovnad om dette, men de ble igjen oppfordret til å søke om prosjektmidler, som det har fått bevilget i år.
Sámedikki bealis ii addon mihkkege lohpádusa das, muhto sii ávžžuhuvvojedje fas ohcat prošeaktaruđaid, maid sii leat ožžon dán jagi ge.
Det ble også henvist til Sametingsrådets redegjørelse om samiske medier, som vil bli retningsgivende for kommende år.
Čujuhuvvui maiddái Sámediggeráđi čilgehussii sámi mediaid birra, mii galgá leat láidesteaddjin boahttejagiide.
Samisk idrett Mål for innsatsområdet: Et mangfold av idrettsaktiviteter.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Juohkelágan valáštallandoaimmat.
Prosessen med omorganisering av samisk idrett, som Sametinget initierte i forbindelse med redegjørelsen om samisk idrett i 2015, er nå i sluttfasen.
Sámi valáštallama ođđasisorganiseren, maid Sámediggi álggahii čilgehusa oktavuođas sámi valáštallama birra 2015:s, lea dál loahpahuvvomin.
På et fellesmøte 15. og 16. september i Kautokeino der representanter fra SVL-N, FA Sápmi og SHL deltok, ble det enighet om ny organisering med virkning fra 1. januar 2019.
Čakčamánu 15. ja 16. b. oktasaščoahkkimis Guovdageainnus masa SVL-N, FA Sápmi ja SHL ovddasteaddjit oassálaste, sohppojuvvui ođđa organiseren ođđajagimánu 1.b. 2019 rájes.
Konsulentselskapet Noodt &amp; Reiding ved Harriet Steinkjer Nystu har vært engasjert som ekstern konsulent i omorganiseringsprosessen.
Konsuleantafitnodaga Noodt &amp; Reiding Harriet Steinkjer Nystu bokte lea leamaš bálkáhuvvon olggobealde konsuleantan ođđasisorganiserenprosessii.
Vedtektene for en ny paraplyorganisasjon er godkjent, og det er lagt en plan for opprettelse av tre tilhørende særforbund.
Ođđa goavdeorganisašuvnna njuolggadusat leat dohkkehuvvon, ja plána lea biddjojuvvon golbma gullevaš sierralihtu vuođđudeapmái.
Særforbund for ski, friidrett og lassokasting er stiftet, FA Sápmi registreres som særforbund for fotball.
Sierralihtut čuoigama, bođuvaláštallama ja njoarosteami várás leat vuođđuduvvon. FA Sápmi registrerejuvvo sierralihttun spábbačiekčamii.
Det er lagt en plan for stiftelse av særforbund for reinkappkjøring, der det kun gjenstår detaljer før særforbundet kan stiftes.
Plána lea biddjojuvvon sierralihtu vuođđudeapmái heargevuodjima várás, mas váilot dušše bienat ovdalgo sierralihttu sáhttá vuođđuduvvot.
Navnet på den nye paraplyorganisasjonen er fastsatt til Sámi Valáštallan Lihttu/Samisk idrettsforbund (tidligere Sámiid Valáštallan Lihttu-Norga/Samenes idrettsforbund-Norge).
Ođđa goavdeorganisašuvnna namman lea mearriduvvon Sámi Valáštallan Lihttu/Samisk idrettsforbund (ovdalis Sámiid Valáštallan Lihttu-Norga/Samenes idrettsforbund-Norge).
Navn på særforbundene er ikke endelig bestemt, men man er enige om å bruke Sápmi i navnene, der særforbund for fotball eksempelvis ønsker å videreføre sitt navn, FA Sápmi.
Sierralihtuid namat eai leat loahpalaččat mearriduvvon, muhto sohppojuvvon lea geavahit Sápmi namain, mas ovdamearkka dihtii spábbačiekčama sierralihttu háliida doalahit iežaset nama.
I styret for den nye paraplyorganisajonen skal det sitte seks representanter, to fra hvert av særforbundene.
Ođđa goavdeorganisašuvnna stivrras galget leat guhtta áirasa, guokte juohke sierralihtus.
Styret skal være fulltallig, og operativt etter årsmøtet i SVL-N, som skal avholdes 8. og 9. desember 2018.
Stivra galgá leat dievaslaš, ja doaimmas maŋŋá SVL-N jahkečoahkkima, mii dollojuvvo juovlamánu 8. ja 9. b. 2018.
7 Kulturminnevern Samfunnsmål: Samisk kulturarv legger premisser for all planlegging og inngrep.
Servodatmihttomearri: Sámi kulturárbi bidjá eavttuid buot plánemiidda ja sisabahkkemiidda.
Rammebetingelser for samisk kulturminnevern Mål for innsatsområdet: Sametinget har formell forvaltningsmyndighet for samiske kulturminner etter kulturminneloven.
Sámi kulturmuitosuodjalusa rámmaeavttut Sámedikkis lea formála hálddašanváldi sámi kulturmuittuin kulturmuitolága vuođul.
Status anmeldt lovbrudd på Kalleholmen Sametinget anmeldte juni 2018 brudd på kulturminneloven på Kalleholmen i Vågan kommune, Lofoten.
Láhkarihkkunváidima stáhtus Kalleholmen nammasaš báikkis Vuogaid suohkanis, Sámediggi váiddii geassemánus 2018 kulturmuitolága rihkkuma Kalleholmen nammasaš báikkis Vuogaid suohkanis, Lofuohtas.
Lovbruddet bestod i graving på og i et automatisk fredet arkeologisk kulturminne, uten tillatelse fra kulturminnemyndighetene.
Láhkarihkkun lei automáhtalaččat ráfáiduhttojuvvon arkeologalaš kulturmuittu roggan, almmá lobi haga kulturmuitoeiseválddiin.
Kulturminnelokaliteten som ble berørt består av en gårdshaug, en gammetuft og en urgrav.
Guoskevaš kulturmuitobáikái gullá dálločopma, goahtesadji ja dološhávdi.
Lokaliteten var tidligere et intakt kulturmiljø i kulturlandskapet, og er vitnesbyrd om et tidsrom da samer kombinerte fiske som levevei med husdyrhold eller reindrift, og hvor man flyttet mellom ulike sesongboplasser i kyststrøkene.
Báiki lei ovdal dakkár kulturbiras kultureanadagas mii ii lean lihkahuvvon, ja duođašta dakkár áigodaga go sápmelaččat doaimmahedje guolásteami lotnolasat šibitdoaluin dahje boazodoaluin, ja go sii sirddašedje iešguđet jahkeáigodatorohagaid gaskkas rittuin.
I august 2018 ble Sametinget underrettet av politiet om at forholdet er henlagt da det gjennom etterforskningen ikke er fremkommet tilstrekkelige opplysninger til å identifisere gjerningsmannen.
Borgemánus 2018 dieđihedje politiijat Sámediggái ahte ášši lea heaittihuvvon go dutkama vuolde eai leat boahtán doarvái dieđut mat sáhttet identifiseret vearredahkki.
Det er et nasjonalt mål om at tap av kulturminner skal holdes på et minimum.
Lea nationála mihttomearrin ahte kulturmuittuid massin galgá leat nu uhcci go vejolaš.
Ethvert brudd på kulturminneloven er en alvorlig utfordring for dette nasjonale målet, især gjelder dette de automatisk fredete samiske kulturminnene som Sametinget er forvaltningsmyndighet for.
Juohke kulturmuitoláhkarihkkun lea duođalaš hástalus dán nationála mihttomearrái, erenoamážit daid automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi kulturmuittuid hárrái maidda Sámediggi lea hálddašaneiseváldi.
I utgangspunktet anmeldes alle brudd på kulturminneloven, og selv om de fleste henlegges er det likevel viktig for Sametinget som forvaltningsmyndighet at lovbrudd anmeldes.
Njuolggadussan lea ahte juohke kulturmuitoláhkarihkkun váidojuvvo, ja vaikke vel eatnašat heaittihuvvojit, de lea dattetge deaŧalaš Sámediggái hálddašaneiseváldin ahte rihkkumat váidojuvvojit.
Forhåpentligvis kan dette ha en preventiv virkning på sikt.
Sávvamis dat lea eastadandoaibma guhkit áiggi vuollái.
Sametinget tar derfor politiets henleggelse til etterretning.
Danne váldá Sámediggi politiija heaittiheami diehtun.
Detaljreguleringsplan for nedre del av Arctic Center, Tromsø kommune Sametinget har gjennomført feltarbeid og kommet med uttalelse til plan 1875, detaljreguleringsplan for nedre del av Arctic Center ved Håkøybotn på Kvaløya i Tromsø kommune.
Dárkilis muddenplána Arctic Centera vuolit oassái, Romssa suohkanis Sámediggi lea čađahan gieddebarggu ja addán cealkámuša 1875 plánii, dárkilis muddenplána Arctic Ceanter vuolit oassái Håkøybotn nammasaš báikkis Sálliris Romssa suohkanis.
Plansaken har en lang forhistorie, helt tilbake til 1980-tallet.
Plánaáššis lea guhkes ovdahistorjá, gitta 1980-lohkui maŋás guvlui.
En del av forhistorien ble tidligere redegjort for i Sametingsrådets beretning for plenum i juni 2018.
Oassi ovdahistorjjás čilgejuvvui Sámediggeráđi dieđáhusas dievasčoahkkimii geassemánus 2018.
Sametinget har i sommer gjort omfattende dokumentasjon av den store reindriftssamiske sommerboplassen som finnes ved Rávdjnevággi/Finnheia.
Sámediggi lea dán geasi vuđolaččat duođaštan dan stuorra boazodoallosámi geasseorohaga mii lea Rávdnjevákkis.
Sametinget har hittil registrert 43 kulturminner som er fra år 1917 eller eldre, og som dermed er automatisk fredete samiske kulturminner.
Sámediggi lea dán rádjai registreren 43 kulturmuittu mat leat jagis 1917 dahje boarrásat, ja mat danne leat automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi kulturmuittut.
I området har Sametinget funnet et stort antall gammeboplasser med store, velbevarte gammetufter, mindre tufter etter stabbur, ildsteder, gjemmer og vannkilder.
Dan guovllus lea Sámediggi gávdnan hui ollu goahteorohagaid gos leat stuorra, bures seilon goahtesajit, smávit duktásajit áittiid, árraniid, čiegáid ja čáhcegálduid maŋis.
Mellom boplassene ligger et sammenhengende belte av gamle reingjerdeplasser.
Orohagaid gaskkas leat boares boazogárdesajit juoguhis avádahkan.
Kulturmminnene viser en godt bevart samisk boplass, som på slutten av brukstiden var hjem til rundt 70 personer.
Kulturmuittut duođaštit bures seilon sámi orohaga, mas geavahanáiggi loahpa geahčen ásse sullii 70 olbmo.
Boplassen var bebodd frem til 1923 da siidaen (reindriftsfamiliene) ble tvangsflyttet til Sverige på grunn av reinbeitekonvensjonen mellom Norge og Sverige av 1919.
Orohagas lei ássan gitta 1923 rádjai go siida bággejuvvui fárret Ruŧŧii jagi 1919 Norgga ja Ruoŧa gaskasaš boazoguohtunkonvenšuvnna geažil.
Sametinget mener at disse kulturminnene kombinert med intervjuer forteller en viktig historie fra tiden før tvangsflyttingen.
Sámediggi oaivvilda ahte dát kulturmuittut oktan jearahallamiiguin duođaštit deaŧalaš historjjá áiggis ovdal bággofárrema.
Arctic Center, som ønsker å bygge helårig reiselivsanlegg med alpinbakker, hotell og hytter på stedet, vil gjennom planen med bebyggelse og anlegg skade og skjemme de kjente og registrerte kulturminnene.
Arctic Center, mii háliida hukset birrajagi mátkeealáhusrusttega oktan čierastanluohkáiguin, hoteallain ja barttaiguin báikái, bilida ja hehppe oahpes ja registrerejuvvon kulturmuittuid huksehus- ja rusttetplánaid bokte.
På bakgrunn av dette har Sametinget reist innsigelse til detaljreguleringsplanen.
Danne lea Sámediggi ovddidan vuostecealkámuša dárkilis muddenplánii.
Sametinget vil følge opp denne innsigelsen og plansaken på vanlig måte, gjennom de ordinære prosedyrene for behandling av innsigelser ved plansaker.
Sámediggi áigu čuovvulit dán vuostácealkámuša ja plánaášši dábálaš vuogi mielde, daid dábálaš meannudanprosedyraid bokte mat gusket plánaáššiid vuostecealkimiidda.
Dispensasjon fra kulturminnelovens bestemmelser – Dønnesfjord vindkraftverk Sametinget har også i år gjennomført befaring i forbindelse med Dønnesfjord vindkraftverk i Hasvik kommune.
Dispensašuvdna kulturmuitolága mearrádusain – Dønnesfjord bieggafápmorusttet Sámediggi lea maiddái dán jagi čađahan báikediđoštallama Dønnesfjord bieggafápmorusttega oktavuođa Ákŋoluovtta gielddas.
Vindkraftverket fikk utbyggingskonsesjon i 2013, men utbyggingen har ikke startet opp før i år.
Bieggafápmorusttet oaččui konsešuvnna 2013:s, muhto huksen ii álggahuvvon ovdal dán jagi.
Det ble i forbindelse med befaringen registrert 27 nye kulturminnelokaliteter.
Báikediđoštallama oktavuođas registrerejuvvojedje 27 ođđa kulturmuitobáikki.
De fleste av disse lokalitetene består av ulike typer varder/retningsvarder samt andre steinkonstruksjoner, men også noen boplasser med ildsteder og gammetufter.
Eatnašat dáin báikkiin leat iešguđetlágan urat/hálteurat ja eará geađgeráhkadusat, muhto maiddái muhtun orohagat oktan árraniiguin ja goahtesajiiguin.
Ingen av de kjente og registrerte lokalitetene blir imidlertid direkte berørt av de planlagte tiltakene, men tre lokaliteter blir indirekte berørt da de ligger nært eller i tilknytning til fremst vindkraftverkets veitraseer/tilførselsveier.
Ii dattetge guoskka oktage plánejuvvon doaibmabidju njuolgga oahpes ja registrerejuvvon báikkiide, muhto doaibmabijut gusket eahpenjuolgga golmma báikái go dat leat lahka bieggafápmorusttega buktingeainnuid dahje daid oktavuođas.
De blir såpass mye berørt at det var nødvendig med en dispensasjonsbehandling etter kulturminnelovens bestemmelser for disse lokalitetene.
Dat guoskkahuvvojit nu sakka ahte lei dispensašuvdnameannudeapmi kulturmuitolága mearrádusaid vuođul dárbbašuvvui dáid báikkiid várás.
Riksantikvaren, som er dispensasjonsmyndighet etter kulturminneloven, påpekte at de planlagte tiltakene anses som utilbørlig skjemmende for kulturmiljøet i området generelt, selv om det enkelte kulturminne ikke blir direkte berørt.
Riikkaantikvára, mii lea dispensašuvdnaeiseváldi kulturmuitolága vuođul, čujuhii ahte plánejuvvon doaibmabijut hehppejit heivemeahttumit guovllu kulturbirrasa oppalaččat, vaikke vel eai guoskka eaŋkilkulturmuitui njuolgga.
Da konsesjon for vindkraftverket allerede er gitt ser imidlertid Riksantikvaren nødvendigheten av å ha egnede veier i forbindelse med både bygging og drift av vindkraftverket, og på bakgrunn av dette ble også dispensasjonen innvilget, men med vilkår om at de berørte lokalitetene må merkes godt og ikke komme til skade i forbindelse med anleggsarbeidene.
Go konsešuvdna bieggafápmorusttegii lea addojuvvo juo, de oaidná Riikkaantikvára dattetge dárbbu oažžut heivvolaš geainnuid sihke bieggafápmorusttega huksemii ja doaimmaheapmái, ja dan geažil addojuvvui ge dispensašuvdna, muhto dainna eavttuin ahte guoskkahuvvon báikkit galget merkejuvvot bures eai ge biliduvvot rusttethuksemii oktavuođas.
Samiske kulturminner er grunnlag for kunnskapsproduksjon og verdiskaping.
Sámi kulturmuittut leat vuođđun máhtto- ja árvoháhkamii.
Skjøtsel og tilrettelegging av samiske kulturmiljø Sametinget har arbeidet videre med prosjekter for skjøtsel og tilrettelegging av samiske kulturmiljøer.
Sámi kulturbirrasiid diksun ja láhčin Sámediggi lea bargan viidáseappot sámi kulturbirrasiid dikšun- ja láhčinprošeavttaiguin.
To prosjekter i Røyrvik og på Saltfjellet er nå ferdigstilt med delvis finansiering fra Riksantikvaren.
Guokte prošeavtta Raavrhvijhkes ja Sáltoduoddaris leat dál gárvvistuvvon belohahkii Riikkaantikvára ruhtademiin.
På Sarinatangen i Røyrvik er en samisk boplass og fangstgroper skiltet.
Sarinatangen nammasaš báikkis Raavrhvijhkes lea sámi orohat ja bivdorokkit galbejuvvon.
Skiltingen viser samisk bosetting lokalt på 1800-tallet under gården Rørviken.
Galben čájeha sámi ássama báikkálaččat 1800-logus Rørviken nammasaš dállu vuolábealde.
Gammetufter og fjøsgamme er synlige vitnesbyrd om den samiske tilstedeværelsen.
Goahtesajit ja návetgoahti duođaštit čielgasit sámi leahkima das.
Sametinget har tidligere finansiert gjenoppbygging av en boliggamme og et stabbur på stedet.
Sámediggi lea ovdal ruhtadan ássangoađi ja áitti ođđasishuksema báikái.
Samlet sett har kulturmiljøet på Sarinatangen styrket den lokale formidlingen av samisk historie.
Buohkanassii lea Sarinatangen kulturbiras nannen báikkálaš sámi historjágaskkusteami.
På Saltfjellet er det tilrettelagt seks samiske kulturminner langs E6.
Sáltoduoddarii leat láhččojuvvon guhtta sámi kulturmuittu E6 guora.
Dette er fangstgroper, gammer, offerplasser, stallotufter og andre kulturminner.
Dat leat bivdorokkit, goađit, bálvvosbáikkit, stálloduktásajit ja eará kulturmuittut.
Prosjektet har hatt en målsetting om å synliggjøre at Saltfjellet er en møteplass for flere samiske grupper, og skilttekstene her er derfor både på pite-, sør-, lule- og nordsamisk.
Prošeavtta ulbmil lea leamaš dahkat oainnusin dan ahte Sáltoduottar lea ollu sámi joavkkuid deaivvadansadji, ja galbateavsttat leat dáppe sihke bihtán-, lulli-, julev- ja davvisámegillii.
Prosjektet ønsker også å være et bidrag i den pågående pitesamiske revitaliseringen.
Prošeakta háliida maid leat mielde dálá bihtánsámi ealáskahttimis.
Bygningsvern Mål for innsatsområdet: God kvalitet på samiske antikvariske bygninger
Vistesuodjalus Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: Buorre kvalitehta sámi antikváralaš visttiin
Styrking av håndverkskompetanse innen samisk bygningsvern Det er en prekær mangel på tradisjonshåndverkere i nord.
Sámi vistesuodjalusa duodjegelbbolašvuođa nannen Dárbu árbevierroduojáriidda davvin lea issoras stuorus.
Som ledd i å bygge opp kompetanse på dette, arrangerte Sametinget i samarbeid med Várdobáiki, Riksantikvaren og Nordnorsk Bygningsvernsenter et kurs i lafteteknikk i september.
Lokten dihtii dakkár gelbbolašvuođa lágidii Sámediggi ovttas Várdobáikkiin, Riikkaantikvárain ja Davvi-Norgga vistesuodjalanguovddážiin (Nordnorsk Bygningsvernsenter) ceahkkunkurssa čakčamánus.
Várdobáiki sto for den praktiske gjennomføringen.
Várdobáiki lágidii geavatlaš čađaheami.
Kurset ble avholdt på Evenskjer og håndverkere fra Troms deltok.
Kursa dollojuvvui Skániin ja duojárat Romssa fylkkas oassálaste.
Kurset fikk flere fine oppslag i media; NRK, aviser og i sosiale medier.
NRK, aviissat ja sosiála mediat rámidedje kurssa.
Del to av dette kurset ble gjennomført på samme sted i november.
Dán kurssa nubbi oassi čađahuvvui seamma báikkis skábmamánus.
Kurset er finansiert over midlene Sametinget ble tildelt over Statsbudsjettets post 71 i 2018.
Kursa ruhtaduvvui daid ruđaiguin maid Sámediggi oaččui jagi 2018 Stáhtabušeahta poasttas 7.
Mål for tilskuddsordningen - Bygningsvernprosjekter: Sikring, vedlikehold og istandsetting av automatisk freda bygninger og anlegg.
Doarjjaortnega mihttomearri - Vistesuodjalus prošeakta: Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon visttiid ja rusttegiid sihkkarastin, bajásdoallan ja divvun.
Tilskudd til fredete samiske bygninger i privat eie i 2019 I forslaget til statsbudsjett for 2019 er det over post 71 satt av seks millioner til istandsetting av fredete samiske bygninger i privat eie, som Sametinget er satt til å forvalte.
Doarjja daidda ráfáidahttojuvvon sámi visttiide mat leat priváhta olbmuid opmodahkan 2019:s Jagi 2019 stáhtabušeahttaevttohusas lea poasttas 71 várrejuvvon guhtta miljon ruvnnu daidda ráfáidahttojuvvon sámi visttiide mat leat priváhta olbmuid opmodahkan 2019:s, ja maid Sámediggi galgá hálddašit.
Sametinget har foretatt en bred utlysning av ordningen med søknadsfrist 3. desember. Sametinget har også tatt direkte kontakt med eiere og registrerer en stor interesse for ordningen.
Sámediggi lea viidát almmuhan ortnega ohcanáigemeriin juovlamánu 3.b. Sámediggi lea maid váldán njuolgga oktavuođa eaiggádiiguin ja vásiha stuorra beroštumi ortnegii.
Registreringsprosjektet av samiske bygninger Det pågående registreringsprosjektet av automatisk fredete samiske bygninger har i siste periode sendt ut 50 konklusjonsbrev til private eiere.
Sámi visttiid registrerenprošeakta Automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid dálá registrerenprošeakta lea maŋimus áigodaga sádden 50 konklušuvdnareivve priváhta eaiggádiidda.
Så langt er 635 av de 900 registrerte bygningene lagt inn i kulturminnedatabasen Askeladden.
Dán rádjai leat 635 vistti dain 900 registrerejuvvon visttis lágiduvvon Askeladden nammasaš kulturmuitodiehtovuđđui.
I september uke 38 var Sametinget på sin årlige fellesbefaring med Riksantikvaren og Klima- og miljødepartementet.
Čakčamánus 38. vahkus čađahii Sámediggi jahkásaš oktasaš báikediđoštallama ovttas Riikkaantikvárain ja Dálkkádat- ja birasdepartemeanttain.
I år var det et utvalg av automatisk fredete samiske bygninger i Kåfjord - og Lyngen kommune i Troms som ble besøkt.
Dán jagi diđoštalaimet válljejuvvon automáhtalaččat ráfáidahttojuvvon sámi visttiid Gáivuona ja Ivgu suohkaniin Romssa fylkkas.
Tema for turen var både å møte eiere og å diskutere problemstillinger knyttet til dispensasjonsbehandling.
Oktasaš geahčadeami ulbmilin lei sihke deaivvadit eaiggádiiguin ja digaštallat čuolmmaid dispensašuvdnameannudeami oktavuođas.
Sametinget har også deltatt på en fellesbefaring i Misværområdet med Pitesamisk museum og Riksantikvaren i oktober.
Sámediggi lea maid oassálastán oktasaš báikediđoštallamii Misvær nammasaš guovllus ovttas Bihtánsámi museain ja Riikkaantikvárain golggotmánus.
Befaringen var initiert av Riksantikvaren og formålet var å få en innføring i pitesamisk byggeskikk og drøfte utfordringer knyttet til videre bevaring, istandsetting og bruk av fredete pitesamiske bygninger.
Diđoštallama lei Riikkaantikvára vuolggahan ja áigumuššan lei oahpásmuvvat bihtánsámi huksenvieruide ja ságaškuššat hástalusaid ráfáidahttojuvvon bihtánsámi visttiid viidásat suodjaleami, divodeami ja geavaheami oktavuođas.
8 Helse og sosial Samfunnsmål: God helse og likeverdige helse- og sosialtjenester tilrettelagt det samiske folks språklige og kulturelle bakgrunn.
Servodatmihttomearri: Buorre dearvvašvuohta ja dásseárvvolaš dearvvasvuođa ja sosiálabálvalusat heivehuvvon sámi álbmoga giela ja kultuvrralaš duogáža.
Spesialisthelsetjeneste til samiske pasienter Sametingsrådet har hatt møte med Finnmarkssykehuset vedrørende organisering av samiske helsetjenester, deriblant SANKS og samisk helsepark.
Spesialistadearvvašvuođabálvalus sámi buhcciide Sámediggeráđđi doalai čoahkkima Finnmárkku buohcciviesuin sámi dearvvašvuođabálvalusaid organiserema birra, earret eará SÁNAG ja Sámi dearvvašvuođasiida.
Finnmarkssykehuset gjorde et vedtak på utvikling av samiske spesialisthelsetjenester i 2017.
Finnmárkku buohcciviessu dagai mearrádusa sámi spesialistadearvvašvuođabálvalusaid oktavuođas 2017:s.
Finnmarkssykehuset informerte sametingsrådet om at de starter opp en egen prosess vedrørende organisering av spesialisthelsetjenestetilbudet til samiske pasienter.
Finnmárkku buohcciviessu muitalii Sámediggeráđđái ahte sii álggahit sierra proseassa spesialistadearvvašvuođabálvalusaid organiseremis sámi buhcciide.
Dette skal gjennomføres samtidig som Helse Nord RHF er i gang med et nasjonalt prosjekt på videreutvikling av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter.
Dat galgá čađahuvvot seammás go Davvi Dearvvašvuohta RHF lea čađaheamen nationála prošeavtta mii galgá viidáseappot ovddidit spesialistadearvvašvuođabálvalusaid sámi buhcciide.
Sametinget ble under møtet invitert til å delta i prosjektet.
Čoahkkimis bovdejuvvui Sámediggi searvat prošektii.
Sametingsrådet avslår dette, med begrunnelse i manglende samisk medvirkning og mebestemmelse, deriblant er formål og mandat for arbeidet utviklet uten involvering av samiske fagmiljø eller Sametinget.
Sámediggeráđđi ii miehtan dasa, dainna ákkain ahte váilu sámi mielváikkuheapmi ja mielmearrideapmi, earret eará lea barggu ulbmil ja mandáhta hábmejuvvon almmá dan haga ahte sámi fágabiras dahje Sámediggi lei váldojuvvon mielde.
Mangelen på reell involvering både når det gjelder medvirkning og medbestemmelse har også skapt stor uro blant samiske fagmiljøer.
Dat ahte váilu duohta oassálastin sihke mielváikkuheami ja mielmearrideami dáfus, lea maid vuorjan sámi fágabirrasiid sakka.
Sametinget viser til det nasjonale prosjektet der Helse Nord RHF har fått i oppdrag å lage en strategisk utvikling av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter nasjonalt.
Sámediggi čujuha nationála prošektii masa Davvi Dearvvašvuohta RHF lea ožžon bargamuššan hábmet strategiija dasa mo ovddidit spesialistadearvvašvuođabálvalusaid sámi buhcciide riikkaviidosaččat.
Sametinget deltar i dette prosjektet både på styringsgruppe nivå, og med utnevning av deltagere i øvrige nivåer i prosjektet.
Sámediggi lea mielde dán proseassas sihke stivrenjoavkodásis, ja das ahte nammadit oassálastiid prošeavtta eará dásiide.
Med bakgrunn i dette mener Sametinget at det ikke er riktig å delta i Finnmarkssykehuset HF sitt planlagte prosjekt.
Dan vuođul oaivvilda Sámediggi ahte ii leat riekta vuolgit fárrui Finnmárkku buohcciviesu HF plánejuvvon prošektii.
Sametinget mener at spesialisttilbudene som er utviklet ved Samisk helsepark, inkludert SANKS, er grunnlaget for videreutvikling av spesialisttilbudet til samiske pasienter.
Sámediggi oaivvilda ahte dat spesialistafálaldagat mat leat hábmejuvvon Sámi Dearvvašvuođasiiddas, oktan SÁNAGin, leat vuođđun spesialistafálaldaga viidásat ovddideapmái sámi buhcciid várás.
Sametinget mener derfor at man bør unngå å kjøre flere prosesser samtidig hva angår organisering av samiske spesialisthelsetjenester.
Danne oaivvilda Sámediggi ahte ferte garvit čađaheames máŋga proseassa oktanaga sámi spesialistadearvvašvuođabálvalusaid organiserema oktavuođas.
Sametingsrådet har også hatt et møte med styret i Helse Nord RHF, hvor deriblant denne saken ble løftet opp.
Sámediggeráđđi lea maid doallan čoahkkima Davvi Dearvvašvuođa RHF stivrrain, mas earret eará dát ášši váldojuvvui ovdan.
Helse Nord har informert om at Finnmarkssykehuset har tatt grep for å involvere samiske fagmiljø i prosessene.
Davvi Dearvvašvuohta muitalii ahte Finnmárkku buohcciviessu geahčadišgoahtán mo galgá oažžut mielde sámi fágabirrasiid dáidda proseassaide.
Sametinget og Helse Nord har også drøftet samarbeidsavtalen og er enige i at det er nødvendig å se nærmere på hvordan avtalen forplikter underliggende helseforetak.
Sámediggi ja Davvi Dearvvašvuohta leat maid ságaškuššan ovttasbargošiehtadusa ja soahpan ahte lea dárbu lagabui geahčadit mo šiehtadus geatnegahttá vuollásaš dearvvašvuođadoaimmahagaid.
Utviklingsplan for spesialisthelsetjenesten i nord Alle regionale helseforetak skal lage en regional overordnet utviklingsplan for spesialistthelsetjenester frem mot 2035.
Ovddidanplána spesialistadearvvašvuođabálvalusa várás davvin Buot regionála dearvvašvuođadoaimmahagat galge ráhkadit regionála bajitdási ovddidanplána spesialistadearvvašvuođabálvalusaid várás 2035 rádjai.
Disse strategiplanene vil også være viktig i regjeringens arbeid med ny Nasjonal helse- og sykehusplan II for perioden 2020 -2024.
Dat strategiijaplánat leat deaŧalaččat ráđđehusa bargui ođđa Nationála dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplánain II áigodahkii 2020 – 2024.
Sametingsrådet har hatt innspillsmøte og gitt høring til Helse Nord vedrørende deres utviklingsplan.
Sámediggeráđđi lea lágidan árvalusčoahkkima ja ovddidan gulaskuddancealkámuša Davvi Dearvvašvuhtii sin ovddidanplána ektui.
Sametingets innspill peker på behovet for en videreutvikling av spesialisthelsetjenester til samiske pasienter, i samarbeid med Sametinget og samiske fag- og brukerrepresentanter.
Sámedikki árvalus čujuha dárbui viidáseappot ovddidit spesialistadearvvašvuođabálvalusaid sámi buhcciide, ovttas Sámedikkiin ja sámi fága- ja geavaheddjiidovddasteddjiiguin.
Behovet for å øke kompetansen om samiske pasienters behov blant helsepersonell, tilrettelegging for bruk av samisk språk i behandlingstjenestene og et særlig fokus på utvikling og etablering av samiske behandlingstilbud der bruk av samisk er avgjørende for et godt resultat av behandlingen, var noen av momentene som sametingsrådet løftet frem.
Dárbu loktet dearvvašvuođabargiid gelbbolašvuođa sámi buhcciid dárbbuid birra, sámegiela geavaheami láhčin dikšunbálvalusaide ja erenoamáš fokus dakkár sámi dikšunbálvalusaid ovddideapmái ja ásaheapmái mas sámegiela geavaheapmi lea mearrideaddji buori bohtosii dikšumis, ledje muhtun čuoggát maid Sámediggeráđđi válddii ovdan.
Ny nasjonal helse og sykehusplan Sametinget er varslet om at arbeidet med en ny helse og sykehusplan er igangsatt.
Ođđa nationála dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplána Sámediggái lea dieđihuvvon ahte bargu ođđa dearvvašvuođa- ja buohcciviessoplánain lea álggahuvvon.
Psykisk helse blant barn og unge vil være et av hovedfokusene.
Mánáid ja nuoraid psyhkalaš dearvvašvuohta lea okta váldočuoggáin.
Sametinget har det første møtet om planen i november 2018.
Sámedikkis lea vuosttaš čoahkkin plána birra skábmamánus 2018.
Møte med brystkreftforeningen Sametingspresidenten møtte hovedstyret i Brystkreftforeningen i Kautokeino i september under deres styremøte.
Čoahkkin čižžeborasservviin Sámediggepresideanta deaivvadii Čižžeborassearvvi váldostivrrain Guovdageainnus čakčamánus sin stivračoahkkima oktavuođas.
Presidenten var invitert for å diskutere tilbud til samiske kvinner og menn som rammes av brystkreft.
Presideanta lei bovdejuvvon digaštallat fálaldaga maid dat sámi nissonat ja albmát ožžot geaidda čižžeboras čuohcá.
Årlig rammes cirka 3300, herav omtrent 30 menn, av brystkreft i Norge.
Jahkásaččat čuohcá čižžeboras sullii 3300 olbmui Norggas, daid gaskkas 30 albmái.
Brystkreftforeningen er blant de aller største pasientorganisasjonene med sine drøyt 16.000 medlemmer, men har lite eller ingen deltagelse og aktivitet i samiske områder.
Čižžeborassearvi lea okta stuorámus buhcciidorganisašuvnnain sin badjel 16 000 lahtuin, muhto sis lea uhccán dahje eai makkárge oassálastin ja doaimmat sámi guovlluin.
Brystkreftforeningen anser det som viktig å etablere tilbud også for samiske og samisktalende pasienter, og ønsket derfor å møte Sametingets politiske ledelse for å initiere mulige samarbeidsformer og dialog for å synliggjøre tilbud som kan, bør og skal komme samiske pasienter og pårørende også til gode.
Čižžeborassearvvi mielas lea deaŧalaš ásahit fálaldaga maiddái sámi ja sámegielat buhcciide, ja sii háliidedje danne deaivvadit Sámedikki politihkalaš jođihangottiin álggahan dihtii vejolaš ovttasbargovugiid ja gulahallama vai besset oažžut ovdan fálaldaga mii sáhttá, berre ja galgá boahtit buorrin maiddái sámi buhcciide ja oapmahaččaide.
Brystkreftforeningen har også invitert representanter fra samiske miljøer til et dialogmøte for å diskutere hva som er hensiktsmessige tiltak for å gi et tilbud til brystkreftberørte samer.
Čižžeborassearvi lea maid bovden sámi birrasiid ovddasteddjiid gulahallančoahkkimii digaštallan dihtii heivvolaš doaibmabijuid vai sápmelaččat geaidda čižžeboras lea čuohcan, ožžot fálaldaga.
Hørselshemmedes landsforbund Hørselshemmedes landsforbund avholdt fagkonferanse i Karasjok.
Guluhemiid riikkalihtu Guluhemiid riikkalihttu doalai fágakonferánssa Kárášjogas.
Sametingsrådet berømmet i sitt innlegg det arbeidet Hørselshemmedes landsforening gjør for samiske brukere.
Sámediggeráđđi rámidii sáhkavuorustis dan barggu maid Guluhemiid riikkalihttu čađaha sámi geavaheddjiid várás.
Sametinget er klar over at det fortsatt mangler både gode tiltak og materiale for samiske brukere, og oppfordrer interesseorganisasjonen å være på banen og si klart ifra hva som mangler og hvilke ordninger og tiltak som bør være på plass for at samiske brukere har et godt tilbud.
Sámediggi diehtá ahte ain váilot sihke buorit doaibmabijut ja reaiddut sámi geavaheddjiid várás, ja ávžžuha beroštusorganisašuvnna leat gearggus ja dieđihit čielgasit mii dat váilu ja guđe ortnegat ja doaibmabijut berrejit leat sajis vai sámi geavaheddjiin lea buorre fálaldat.
Også Sametinget trenger innspill som kan tas med videre i kontakt med sentrale myndigheter.
Maiddái Sámediggi dárbbaša árvalusaid maid sáhttá váldit mielde viidásat gulahallamii guovddáš eiseválddiiguin.
Konferanse om ungdom og rus – SANKS/ SÁNAG og Blå kors Sametingsrådet har deltatt på fagkonferanse «Don leat deháleamos!
Konferánsa nuoraid ja gárrema birra – SANKS/ SÁNAG ja Blå kors Sámediggeráđđi oassálasttii fágakonferánsii «Don leat deháleamos!
Du er viktigst»!
Du er viktigst»!
om ungdom og rus som Blå kors og SANKS arrangerte.
nuoraid ja gárrema birra maid Blå kors ja SÁNAG lágidedje.
Tema for konferansen var oppvekst og forebygging av rus blant samisk ungdom, hvordan lokalsamfunnet kan medvirke til forebygging, og foreldrenes rolle i ungdomstiden samt alkohol og tabu i samiske miljøer.
Konferánssa fáddán lei sámi nuoraid bajásšaddan ja gárreneastadeapmi sámi nuoraid gaskkas, mo báikkálaš servodat sáhtte leat mielde eastadanbarggus, váhnemiid rolla nuorravuođaáiggis ja alkohola ja tabu sámi birrasiin.
I forbindelse med konferansen er det også lansert brosjyrer på tre samiske språk med tips og råd om alkoholbruk til foreldre med ungdom.
Konferánssa oktavuođas leat maid almmuhuvvon gihppagat golmma sámegillii cavgilemiiguin ja rávvagiiguin alkoholageavaheami birra daidda váhnemiidda geain leat nuorat.
Samisk mat på menyen Sametinget har deltatt på inspirasjonsdag med mat og måltidsglede til eldre som tema.
Sámi borramuš borramušfálus Sámediggi oassálasttii oaivadusbeaivái mas fáddán lei borramuš ja boradanillu vuorrasiidda.
I forbindelse med kvalitetsreformen for eldre, arrangerer Landbruks – og matdepartementet (LMD) mat- og inspirasjonsdager ulike steder i Norge.
Kvalitehtaođastusa oktavuođas vuorrasiid várás lágidii Eanadoallo- ja biebmodepartemeanta (EBD) borramuš- ja oaivadusbeivviid iešguđet báikkiin Norggas.
Sametingsrådet deltok på matdag i Vadsø, og fremhevet i sitt innlegg viktigheten av å tilby god og næringsrik samisk mat som de samiske eldre kjenner fra eget liv, som bidrar til bedre trivsel og hjem-følelse for eldre på sykehjem. Samisk mat er også kultur og tradisjon, og sametinget oppfordrer kommunene til å prioritere de eldre i kommunen.
Sámediggeráđđi searvvai borramušbeaivái Čáhcesullos, ja deattuhii sáhkavuorustis man deaŧalaš dat lea ahte fállat buori ja álbmás sámi borramuša mat leat oahppásat sámi vuorrasiidda sin eallimis, ja Sámediggi ávžžuha gielddaid vuoruhit gieldda vuorrasiid.
En likeverdig barneverntjeneste Mål for innsatsområdet: Samiske barns rettigheter og behov er sikret i møte med barnevernet.
Áŋgiruššansuorggi mihttomearri: · Sámi mánáid vuoigatvuođat ja dárbbut leat sihkkarastojuvvon deaivvadeamis mánáidsuodjalusain.
Barnevernet i Kautokeino / Ávjovárri barnevern har etterlyst samarbeidsfora for samisk barnevern, og har tatt initiativ til arbeid med å etablere faglig forum for barnevernstjenestene i samiske kommuner.
Guovdageainnu mánáidsuodjalus lea ohcalan ovttasbargoforuma sámi mánáidsuodjalusa várás, ja lea álggahan barggu ásahit fágalaš foruma sámi gielddaid mánáidsuodjalusbálvalusaide.
I møte med sametingsrådet informerte Kautokeino barnevern om tilstanden på feltet i samiske kommuner, og om utfordringer de ser i organisering av barnevernet i samiske kommuner.
Čoahkkimis Sámediggeráđiin muitalii Guovdageainnu mánáidsuodjalus suorggi dili birra sámi gielddain, ja daid hástalusaid maid sii oidnet sámi gielddaid mánáidsuodjalusa organiseremis.
Sametingsrådet har uttrykt bekymring for samiske barn under barnevernets omsorg, og for kompetanse i barnevernstjenesten som skal ivareta samiske barn.
Sámediggeráđđi lea dovddahan vuorjašumi daid sámi mánáid ektui mat leat mánáidsuodjalusa fuolahusas, ja gelbbolašvuođa ektui mánáidsuodjalusbálvalusas mii galgá áimmahuššat sámi mánáid.
Sametingsrådet ser derfor positivt på tiltak som kan bidra til at samiske barns situasjon i barnevern blir bedre.
Danne lea Sámediggeráđi mielas buorit dakkár doaibmabijut mat sáhttet leat mielde buorideamen sámi mánáid dili mánáidsuodjalusas.
9 Urfolksrettigheter, internasjonalt samarbeid og likestilling Samfunnsmål: At rettigheter som er anerkjent i FNs erklæring om urfolksrettigheter er implementert i lovverk og praktisk politikk.
Servodatmihttomearri: · Ahte vuoigatvuođat mat leat dohkkehuvvon ON álgoálbmotvuoigatvuođajulggaštusas heivehuvvojit láhkadahkosii ja geavatlaš politihkkii.
Deltakelse på Arctic Circle, Island Sametingspresidenten og sametingsrådet deltok på den internasjonale konferansen Arctic Circle i Reykjavik 19. til 21. oktober. Konferansen samlet deltakere fra hele verden som drøftet fremtidens politikk for Arktis.
Oassálastin Arctic Circleii, Islánddas Sámediggepresideanta ja Sámediggeráđđi oassálaste Arctic Circleii Reykjavikas golggotmánu 19. - 21. b. Konferánsii bohte oassálastit miehtá máilmmi digaštallat boahttevaš politihka Árktisa várás.
Sametingspresidenten deltok i et av hovedpanelene sammen med andre urfolksrepresentanter.
Sámediggepresideanta oassálasttii ovtta váldolávddiid ovttas eará álgoálbmotovddasteddjiiguin.
Regionreformen Regionreformen var tema under det halvårlige politiske møtet mellom Sametinget og Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) i juni 2018.
Regiovdnaođastus lei fáddán jahkebeallásaš politihkalaš čoahkkimis gaskal Sámedikki ja Gielda- ja ođasmahttindepartemeantta (GOD) geassemánus 2018.
På møtet ble det vist til at departementet arbeidet med en egen stortingsmelding om oppgaveoverføring.
Čoahkkimis čujuhuvvui dasa ahte departemeanta bargá sierra stuorradiggedieđáhusain bargamušsirdimiid birra.
Departementet formidlet at de ville konsultere med Sametinget i de tilfeller hvor det foreligger konsultasjonsplikt.
Departemeanta muitalii ahte sii áigot konsulteret Sámedikkiin dalle go lea konsultašuvdnageatnegasvuohta.
Sametingets administrasjon etterlyste konsultasjoner per telefon til departementet 26. september. Det var telefonkontakt mellom sametingsrådet og statssekretær Aase Marthe Horrigmo i departementet 11. oktober, der arbeidet med oppgavemeldingen ble løftet.
Sámedikki hálddahus ohcalii telefovdnakonsultašuvnnaid departemeanttain čakčamánu 26.b. Golggotmánu 11.b. lei telefovdnaoktavuohta gaskal Sámediggeráđi ja stáhtačálli Aase Marthe Horrigmo departemeanttas, mas bargu bargamušsirdimiiguin váldojuvvui ovdan.
I en etterfølgende mailutveksling ble de formelle sidene ved konsultasjonsplikten drøftet.
Maila-lonohallamis dasto ságastallojuvvui konsultašuvdnageatnegasvuođa formálalaš beliid birra.
Så lenge det ikke har vært gjennomført konsultasjoner er sametingsrådets konklusjon at Plenums forutsetninger om konsultasjoner om oppgavemeldingen, når det gjelder tiltak i meldingen som kan berøre samiske interesser direkte, ikke er ivaretatt.
Nu guhká go eai leat čađahuvvon konsultašuvnnat, de lea sámediggeráđi oaidnu ahte Dievasčoahkkima eavttut konsultašuvnnaid birra bargamušdieđáhusas, go guoská daidda doaibmabijuide dieđáhusas mat sáhttet guoskat sámi beroštusaide njuolgga, eai leat ollašuhttojuvvon.
Meld. St. 6 (2018-2019) Oppgaver til nye regioner (oppgavemeldingen) ble lagt fram 19. oktober. Sametingets høringsinnspill til oppgavemeldingen er stort sett gjengitt der det er relevant.
St. 6 (2018-2019) Oppgaver til nye regioner (oppgavemeldingen) biddjojuvvui ovdan golggotmánu 19.b. Sámedikki gulaskuddanárvalus bargamušdieđáhussii lea eanaš geardduhuvvon doppe gos dat lei guoskevaš.
Oppgaveoverføringene ser til å bli fulgt opp gjennom flere ulike prosesser og særlig gjennom flere ulike etterfølgende meldingsarbeid.
Orru leamen nu ahte bargamušsirdimat čuovvuluvvojit máŋga iešguđet proseassaid bokte ja erenoamážit máŋga iešguđet maŋisčuovvu dieđáhusbarggu bokte.
Forslagene i meldingen berører organer som Sametinget i større eller mindre grad samarbeider med og som Sametinget har konsultasjoner med i saker som kan berøre samiske interesser.
Dieđáhusa evttohusat gusket orgánaide maiguin Sámedikkis lea uhcit eanet ovttasbargu ja maiguin Sámedikkis leat leamaš konsultašuvnnat dakkár áššiin mat sáhttet guoskat sámi beroštusaide.
Regjeringen varsler i meldingen at forslag som krever budsjettendringer vil bli fremmet i forbindelse med den ordinære budsjettprosessen, og at nye oppgaver som krever lov- eller forskriftsendringer i oppgavemeldingen vil bli sendt på høring.
Ráđđehus almmuha dieđáhusas ahte evttohusat mat gáibidit bušeahttarievdadusaid, ovddiduvvojit dábálaš bušeahttaproseassa oktavuođas, ja ahte dakkár ođđa bargamušat mat gáibidit láhka- dahje láhkaásahusrievdadusaid bargamušdieđáhusas, sáddejuvvojit gulaskuddamii.
Sametingsrådet forutsetter at Sametinget blir fullt ut informert og involvert i alle prosesser, og selvsagt at konsultasjoner i oppfølgingen av oppgavemeldingen finner sted.
Sámediggeráđđi eaktuda ahte Sámediggi oažžu dievaslaš dieđuid ja searvvahuvvo buot proseassaide, ja dieđusge ahte konsultašuvnnat čađahuvvojit bargamušdieđáhusa čuovvuleami oktavuođas.
Sametinget vil følge opp de ulike prosessene med de ansvarlige departementene.
Sámediggi áigu čuovvulit iešguđet proseassaid ovddasvástideaddji departemeanttaiguin.