pere/sami_parallel huggingface dataset:
Gro Merete Siri vararepresentant for Nils Henrik Måsø vararepresentant for Ragnhild Nystad vararepresentant for Geir Liland vararepresentant for Willy Olsen vararepresentant for Randi Solli Pedersen vararepresentant for Eva Josefsen vararepresentant for Tor Nilsen vararepresentant for Laila G. Wilks
Gro Merete Siri Nils Henrik Måsø várrelahttu Ragnhild Nystad várrelahttu Geir Liland várrelahttu Willy Olsen várrelahttu Randi Solli Pedersen várrelahttu Eva Josefsen várrelahttu Tor Nilsen várrelahttu Laila Gunilla Wilks várrelahttu Juolluduvvon pearmišuvnnat :
Representant nr. 6 Nils Henrik Måsø innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 6 Nils Henrik Måsø ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Representant nr. 7 Ragnhild Nystad innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 7 Ragnhild L. Nystad ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Representant nr. 15 Geir Liland innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 15 Geir Liland ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Representant nr. 16 Willy Olsen innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 16 Willy Olsen ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Representant nr. 17 Randi Solli Pedersen innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 17 Randi Solli Pedersen ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Representant nr. 18 Eva Josefsen innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 18 Eva Josefsen ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Representant nr. 21 Tor Nilsen innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 21 Tor Nilsen ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Representant nr. 39 Laila G. Wilks innvilget permisjon 23. - 26. november .
Áirras nr. 39 Laila Gunilla Wilks ožžon virgelobi skábmamánu 23.-26. b. 1999 .
Vararepresentanter Elisabeth Erke Blaser møtte for Nils Henrik Måsø , hele plenumsmøtet .
Elisabeth Erke Blaser , áirasa nr. 6 Nils Henrik Måsø várrelahttu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Áile Javo møtte for Ranghild Nystad , hele plenumsmøtet .
Áile Javo , áirasa nr. 7 Ragnhild L. Nystad várrelahttu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Astrid Johansen møtte for Geir Liland , hele plenumsmøet .
Astrid Johansen , áirasa nr. 15 Geir Liland várrelahtu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Per Edvin Varsi møtte for Willy Olsen , hele plenumsmøtet .
Per Edvin Varsi , áirasa nr. 16 Willy Olsen várrelahtu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Randi Kvivesen møtte for Randi Solli Pedersen , hele plenumsmøtet .
Randi Kvivesen , áirasa nr. . 17 Randi Solli Pedersen várrelahttu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Hans Roald Johnsen møtte for Eva Josefsen , hele plenumsmøtet .
Hans Roald Johnsen , áirasa nr. 18 Eva Josefsen várrelahttu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Kaia Langgård møtte for Tor Nilsen , hele plenumsmøtet .
Kaia Langgård , áirasa nr. 21 Tor Nilsen várrelahttu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Gro Merete Siri møtte for Laila Wilks , hele plenumsmøtet .
Gro Merete Siri , áirasa nr. 39 Laila Gunilla Wilks várrelahttu , čoahkkimis 23.-26.11. 1999 .
Møteinnkalling av 25. oktober 1999 med innstilling til saksliste
Golggotmánu 25. b. 1999 gohččun oktan áššelisttuin
Innleverte merknader og forslag
Čoahkkinjođihangotti árvalus Sámediggái :
Innkalling av 25. oktober 1999 med saksliste og følgende tilleggssak godkjennes :
Golggotmánu 25. b. 1999 gohččun oktan áššelisttuin čuovvovaš lassiáššiin dohkkehuvvo :
Sak 49/99 Samisk parlamentarisk råd - opprettelse .
Ášši 49/99 Sámi parlamentáralaš ráđđi — ásaheapmi
Valg av settemøteledere for dette plenumsmøtet :
Dán čoahkkimii čoahkkinjođiheddjiid válljen :
Forslag 1 , representant Egil Olli , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 , Bargiidbellodaga sámediggeáirras Egil Olli :
Sametinget er kjent med at ressurssituasjonen er vanskelig .
Sámediggi diehtá ahte resursadilli lea váttis .
Likevel er det fastsatt et torskeuttak for år 2000 som er skremmende høyt over forskernes anbefalinger .
Liikká lea 2000-jahkái mearriduvvon dorskeearri mii lea balddihahtti ollu bajábealde dutkiid rávvagiid .
Det er meget bekymringsfullt at man ikke har lært av tidligere feilgrep innen ressursforvaltningen .
Lea hui váidalahtti go eiseválddit eai leat oahppan boasttuvuođain maid ovdal leat dahkan resursahálddašeamis .
Derfor bør Sametinget drøfte den på denne plenumssamlingen , og gruppene bør i fellesskap legge frem en innstilling .
Sámedikki mielas lea dát dilli hui suorggahahtti , ja danne berre Sámediggi divaštallat ášši dán dievasčoahkkimis .
Saken bør føres opp som sak nr. 50/99 : Situasjonen innen fiskeriene .
Ášši berre biddjojuvvot áššelistui áššin 50/99 Guolástusealáhusa dilli .
Innkallingen av 25. oktober 1999 ble enstemmig godkjent
Golggotmánu 25. b. 1999 gohččun dohkkehuvvui ovttajienalaččat .
Møtelederskapets innstilling til settemøteledere ble enstemmig valgt .
Čoahkkinjođihangotti árvalus sadjásaš čoahkkinjođiheddjiid hárrái mearriduvvui ovttajienalaččat .
Sakslisten som fulgte innkallingen med følgende tilleggssaker ble enstemmig godkjent :
Áššelistu mii čuovui gohččuma dohkkehuvvui ovttajienalaččat čuovvovaš lassiáššiiguin :
Taler
Sáhkaovddideaddji
Innkalling av 25. oktober 1999 med saksliste og tilleggssaker godkjennes .
Golggotmánu 25. b. 1999 gohččun oktan áššelisttuin lassiáššiiguin dohkkehuvvo .
Arvid Skjellhaug og Magnhild Mathisen velges som settemøteledere for dette plenumsmøtet .
Arvid Skjellhaug ja Magnhild Mathisen válljejuvvoba dán čoahkkimii čoahkkinjođiheaddjin .
Saken ble avsluttet 23. november 1999 kl. 09.15 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 09.15 .
Saken påbegynt tirsdag 23. november 1999 kl. 09.15 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 09.15 .
Søknad av 13.09.99
13.09.99 ohcan
Innleverte merknader og forslag
Čoahkkinjođihangotti árvalus :
Sylvi Vatne Pedersen innvilges permisjon som vararepresentant i perioden 1. desember 1999 til 31. desember 2000 .
Sylvi Vatne Pedersen oažžu permišuvnna várrelahttun juovlamánu 1. b. 1999 rájes juovlamánu 31. b. 2000 rádjai .
Hans Petter Myrland og Olaug Eliassen tiltrer som henholdsvis 1. og 2. vararepresentant for representant 2 Willy Ørnebakk i Nord-Troms valgkrets i Sylvi Vatne Pedersens permisjonstid .
Hans Petter Myrland ja Olaug Eliassen šaddaba vuosttas ja nubbin várrelahttun Davvi-Tromssa válgabiire nuppi áirasii Willy Ørnebakk:ii dan botta go Sylvi Vatne Pedersen:is lea
Merknad 1 , SVF . ’ s sametingsgruppe v / Roger Pedersen :
Mearkkašupmi 1 , SVL sámediggejoavkku Roger Pedersen :
Sylvi Vatne Pedersen oppgir at hun studerer og har en rekke andre verv .
Sylvi Vatne Pedersen lohká iežas studeremin ja lohká alddis máŋga eará doaimma .
Vatne Pedersen er folkevalgt og har sagt seg villig til å stille til valg .
Vatne Pedersen lea álbmotválljen ja lea mieđihan vuolgit evttohassan válgii .
Vatne Pedersen sier ingen ting om hvilke verv hun prioriterer , men det er meget betenkelig at man velger å prioritere verv i for eksempel frivillige organisasjoner eller annet framfor et verv som folkevalgt .
Vatne Pedersen ii muital makkár doaimmaid son vuoruha ovddabeallái , muhto lea hui vávjjehahtti jos álbmotválljen doaimma ovddabeallái vállje vuoruhit doaimmaid omd. eaktudáhtolaš organisašuvnnain dahje eará .
Merknad 2 , AP . ’ s sametingsgruppe v / Egil Olli :
Mearkkašupmi 2 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Egil Olli :
Arbeiderpartiets sametingsgruppe skjønner de grunner vararepresentanten anfører for å bli fritatt .
Bargiidbellodaga sámediggejoavku ádde ákkaid maid várreáirras buktá vai luvvejuvvošii doaimmastis .
Men gruppa anser likevel ikke at disse er tilstrekkelige for å bli fritatt .
Mohto joavku ii ane dáid ákkaid doarvái nanusin su luvvet doaimmastis .
Forslag 1 , representant Egil Olli , AP . ’ s sametingsgruppe :
Eavttuhus 1 , Bargiidbellodaga sámediggejoavkku Egil Olli :
Sametinget skjønner de grunnene vararepresentanten anfører for å bli fritatt .
Sámediggi ádde ákkaid maid várreáirras buktá vai luvvejuvvošii doaimmastis .
Sametinget anser likevel ikke at disse er tilstrekkelige til å bli fritatt fra vervet .
Sámediggi ii ane dattetge ákkaid doarvái nanusin su luvvet doaimmastis .
Sylvi Vatne Pedersen innvilges ikke permisjon .
Sylvi Vatne Pedersen ii oaččo permišuvnna .
Forslag 2 , representant Roger Pedersen , SVF .
Eavttuhus 2 , SVL sámediggejoavkku Roger Pedersen :
SFF foreslår at Sylvi Vatne Pedersens søknad ikke innvilges .
SVL evttoha ahte Sylvi Vatne Pedersen ohcamii ii mieđihuvvo .
Møtelederskapets innstilling ble trukket tilbake
Čoahkkinjođihangoddi gesii árvalusas ruovttaluotta .
Einar Lifjell , saksordfører
Einar Lifjell , áššejođiheaddji
Saken avsluttet 23. november 1999 kl. 09.30 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 09.30 .
Saken påbegynt tirsdag 23. november 1999 kl. 09.30 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 09.30 .
Søknad av 19.10.99
19.10.99 ohcan
Nils Henrik Måsø innvilges permisjon som representant i perioden 1. desember 1999 og ut valgperioden .
Nils Henrik Måsø oažžu permišuvnna áirrasin juovlamánu 1. b. 1999 rájes válgaáigodaga lohppii .
Elisabeth Erke Blaser tiltrer som representant i Tana valgkrets i Nils Henrik Måsø ’ s permisjonstid .
Elisabeht Erke Blaser šaddá Deanu válgabiire áirrasin dan áiggis go Nils Henrik Måsø:s lea pearmišuvdna .
Magne Ballovara , Martha K. Johansen og Reidar Larsen tiltrer som 1. , 2. og 3. vara-representant .
Magne Ballovara , Martha K. Johansen ja Reidar Larsen šaddet vuosttas , nubbin ja goalmmát várreáirrasin .
Nils Henrik Måsø er fast sametingsrepresentant fra Tana .
Nils Henrik Måsø lea válljejuvvon bissovaš sámediggeáirrasin Deanus .
Når Måsø stilte på Senterpartiets liste som førstekandidat visste han at han var ansatt som journalist i avisa Ságat .
Go Måsø vulggii vuosttasevttohassan Guovddášbellodaga listui , de son diđii son lea juornalistan Ságat áviissas .
Han var også , som folkevalgt fylkestingsrepresentant , klar over at han kunne risikere å ikke bli gjenvalgt til fylkestinget .
Son diđii maid , fylkkadiggeáirrasin , ahte son ii soaitte ođđasis válljejuvvot fylkkadiggái .
Arbeiderpartiets gruppe ser positivt på at representanten selv tar opp de etiske sidene i forbindelse med sitt nye arbeid som journalist .
Bargiidbellodaga joavkku mielas lea buorre go áirras ieš ovddida etihkalaš beliid ođđa barggus oktavuođas journalistan .
Arbeiderpartiets gruppe kan imidlertid ikke se at dette er tilstrekkelig for å begrunne fritak fra deltakelse i Sametingets arbeid .
Dattetge eai leat Bargiidbellodaga joavkku mielas dát ákkat nu nannosat ahte dáid vuođul galggašii luvvet su Sámedikki barggus .
Sametinget ser positivt på at representanten selv tar opp de etiske sidene i forbindelse med sitt nye arbeid som journalist .
Sámedikki mielas lea buorre go áirras ieš ovddida etihkalaš beliid ođđa barggus oktavuođas journalistan .
Sametinget kan imidlertid ikke se at dette er tilstrekkelig for å begrunne fritak fra deltakelse i Sametingets arbeid .
Sámedikki mielas eai leat dattetge dát ákkat nu nonnosat ahte daid vuođul galggašii su luvvet Sámedikki barggus .
Nils Henrik Måsø innvilges ikke fritak .
Nils Henrik Måsø ii luvvejuvvo doaimmastis .
Forslag 2 , representant Ove Johnsen , SVF .
Eavttuhus 2 , SVL sámediggejoavkku Ove Johnsen :
SFF foreslår at Nils Henrik Måsø ikke innvilges permisjon .
SVL evttoha ahte Nils Henrik Mås¸ ii oaččo pearmiđuvnna .
Møtelederskapets innstilling ble trukket tilbake
Čoahkkinjođihangoddi gesii árvalusas ruovttoluotta .
Forslag 1 og 2 ble vedtatt mot 3 stemmer .
Eavttuhusat 1 ja 2 mearriduvvojedje 3 jiena vuostá .
Einar Lifjell
Einar Lifjell , áššejođiheaddji
John Henrik Eira Johan Mikkel Sara
John Henrik Eira Johan Mikkel Sara
Nils Henrik Måsø innvilges verken fritak eller permisjon .
Nils Henrik Mås¸ ii luvvejuvvo doaimmastis iige oaččo pearmiđuvnna .
Saken avsluttet 23. november 1999 kl. 09.45 .
Ášši meannudeapmi loahpahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 09.45 .
Sak 33/99 og 39/99 Sametingsrådets beretning om virksomheten
Áššit 33/99 ja 39/99 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra
Saken påbegynt tirsdag 23. november 1999 kl. 09.45 .
Ášši meannudeapmi álggahuvvui 1999 skábmamánu 23. b. dii. 09.45 .
I : Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter fra 19. mai til og med 17. september 1999 .
I. Diedáhus guoská Sámediggeráđi doaimmaide 1999 miessemánu 19. b. rájes cakcamánu 17. b. rádjai .
Sametingsrådet har i perioden avholdt 2 møter og behandlet 15 saker .
Sámediggeráđđi lea áigodagas doallan guokte čoahkkima ja gieđahallan 15 ášši .
Som det fremgår av vedlegget har rådet i tillegg deltatt på en rekke møter og representasjoner .
Nugo oidno dieđáhusa mildosis , de lea ráđđi maiddái leamaš ollu čoahkkimiin ja ovddastan Sámedikki ollu oktavuođain .
2.1 Hálkavárri og Porsangmoen skytefelt
2.1 Hálkavári ja Iŋggášguolbana báhcinfealta
Sametingsrådet har behandlet Hálkavárri og Porsangmoen skytefelt som sak R 50/99 .
Sámediggeráđđi lea gieđahallan Hálkavári ja Iŋggášguolbana báhčinfealtta áššin R 50/99 .
En meget viktig forutsetning for at dette skal være en realitet , er at reindriftsnæringen og dens områder ikke stadig taper arealer til andre interesser .
Hui deaŧalaš eaktun jos dát galggašii šaddat duohtavuohtan , lea ahte boazoealáhus ii dađistaga masse eatnamiid eará beroštumiide .
Det aksepteres ikke at reindriften eller andre samiske næringer skal tape ytterligere arealer til forsvaret eller andre , mens man venter på en behandling av Samerettsutvalgets innstilling .
Ii sáhte dohkkehuvvot ahte boazodoallu dahje eará sámi ealáhusat galget massit ain eanet eatnamiid suodjalussii dahje earáide dan botta go vuordit Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalusa gieđahallama .
Sametinget viser til de løfter som ble gitt i 1981 fra sentrale myndigheter hva angår større naturinngrep .
Sámediggi čujuha lohpádusaide maid guovddáš eiseválddit adde 1981:s stuorát luonddulihkahallamiid dáfus .
Sametinget viser til at det er en omfattende og kompleks sak , og ønsker å drøfte Hálkavárri og Porsangmoensaken med Forsvarsdepartementet .
Sámediggi lohká dán ášši viiddis ja váttis áššin , ja dáhtošii guorahallat Hálkavárre- ja Iŋggášguolbanášši Suodjalusdepartemeanttain .
Møte med Forsvars-departementet vil ventelig finne sted i oktober .
Čoahkkin Suodjalusdepartemeanttain šaddá várra golggotmánus .
2.2 Østsamisk museumsanlegg som samisk tusenårssted
2.2 Nuortalaš museárusttet sámi duhátjahkebáikin
Etter oppdrag fra Sametingsrådet har Sámiid Vuorká-Dávvirat , avd. for østsamisk museum , foretatt en faglig vurdering og økonomisk beregning på overtakelse av tidligere Neidenelv Turisthotell som østsamisk museumsanlegg .
Sámediggeráđđi lea addán Sámiid Vuorká-Dávviriid nuortalaš museá ossodahkii bargun fágalaččat árvvoštallat ja ekonomalaččat meroštallat ovddeš Neidenelv Turisthotella badjelasas váldima nuortalaš museárusttegin .
Dette arbeidet er videresendt sentrale myndigheter .
Dát bargu lea sáddejuvvon viidáseappot guovddáš eiseválddiide .
2.3 Samiskspråklige sendinger i riksdekkende radiokanaler
2.3 Sámegiel sáddagat riikkaviidosaš radiokanálain
Sametingsrådet mener det er viktig at programtilbudet for den samiske befolkning skal bli bedre .
Sámediggeráđi mielaš lea deaŧalaš ahte prográmmafálaldat sámi álbmoga várás buorránivččii .
For at det skal kunne skje må sendingen på samisk stadig utvides .
Vai dát dáhpáhuvašii , de ferteše sámegiel sáddagat dađistaga viiddiduvvot .
Samtidig må en også lage programmer som er tilpasset den delen av den samiske befolkning som har mistet sitt språk .
Seammás fertejit maid ráhkaduvvot prográmmat mat leat heivehuvvon sápmelaččaide geat leat gielaset massán .
Sametingsrådet mener videre de riksdekkende radio- og TV-kanalene har et informasjons-ansvar overfor den øvrige befolkning om minoriteters liv og kultur i Norge .
Dasto lea Sámediggeráđi oainnu mielde riikkaviidosaš radio- ja TV-kanálain maid diehtojuohkinovddasvástádus riikka eará álbmoga ektui minoritehtaid eallima ja kultuvrra birra .
På grunn av samenes status som urfolk , har mediene i landet et spesielt ansvar i så måte .
Danne go sápmelaččat leat eamiálbmot , de lea riikka mediain earenoamáš ovddasvástádus dán oktavuođas .
2.4 Sosial- og helsesaker
2.4 Sosiála- ja dearvvasvuodaáššit
Sametingsrådet har i sak R 68/99 avgitt høringsuttalelse om Sámi dearvvašvuođadutkan / Samisk helseforskning , et forprosjekt der forslaget er å danne en egen forskningsenhet om samisk helse .
Sámediggeráđđi lea áššis R 68/99 buktán gulaskuddancealkámuša Sámi dearvvašvuođadutkama birra , mii lea ovdaprošeakta man áigumuššan lea vuođđudit sierra dutkanossodaga .
Siden det er et stort behov for forskning innenfor feltet er Sametinget positiv til opprettelse av en forskningsenhet , som administrativt tilknyttes Universitetet i Tromsø .
Danne go lea nu stuorra dárbu sámi dutkamii , lea Sámediggi mielas dutkanossodaga ásaheapmái , man hálddahus galgá čadnot Tromssa universitehtii .
Presidenten har fordelt prosjektmidlene til oppfølging av NOU 1995:6 Plan for helse- og sosialtjenester til den samiske befolkning i Norge for 1999 , jf. vedlagte oversikt .
Presideanta lea juogadan prošeaktaruđaid NOU 1995:6 Plána dearvvasvuođa- ja sosiálabálvalusaid birra sámi álbmogii Norggas čuovvuleapmái 1999:s , gč. mieldebiddjon mildosa .
Sametinget skal i november 1999 arrangere et arbeidsseminar for disse prosjektene .
Sámediggi áigu dán jagi skábmamánus lágidit bargoseminára dáid prošeavttaide .
Rådet har også gitt høringsuttalelse til NOU 1999:13 Kvinners helse i Norge , der Sametinget ber om å få igangsatt arbeidet med utredning og forskning om samiske kvinner helseforhold .
Ráđđi lea maid buktán cealkámuša NOU:ii 1999:13 mii lea Norgga nissoniid dearvvasvuođa birra . Cealkámušas ohcala ráđđi čielggadanbarggu ja dutkamuša sámi nissoniid dearvvasvuođa birra .
2.5 Fiskerisaker
2.5 Guolástusáššit
Rådsmedlem Berit Ranveig Nilssen avholdt 25. august møte med fiskeriminster Angelsen .
Ráđđelahttu Berit Ranveig Nilssen lei borgemánu 25. b. čoahkkimis guolástusministeriin , Angelsen .
Temaer for møtet var : Midler til oppfølging av handlingsplanen for samiske kyst- og fjordområder , forvaltning , fangst og forskning på kongekrabben , bruk av autoline og snurrevad i kystnære farvann , sel- og kveisproblematikken i kyst- og fjordområdene og Norges Kystfiskarlags representasjon i Reguleringsrådet .
Čoahkkima fáddán lei : ruđat Sámi riddo- ja vuotnaguovlluid doaibmaplána čuovvuleapmái , gonagasreappá hálddašeapmi , bivdin ja dutkan , autoliinná ja snoranuohti geavaheapmi riddolagas mearraguovlluin , njuorjo- ja guollomáhtováttisvuođat riddo- ja vuotnaguovlluin , ja Norgga riddoguolásteddjiidsearvvi ovddasteapmi Regulerenráđis .
Når det gjelder handlingsplanen ble spørsmålet om midler først tatt opp av presidenten på møte i Regjeringens Nord-Norge utvalg den 30.06.1999 ( jf. også punkt 5.2 ) .
Čoahkkin lei positiivvalaš , muhto minister ii lohpidan gal maidege konkrehta . Doaibmaplána dáfus ovddidii vuos presideanta ruhtagažaldaga Ráđđehusa Davvi-Norgga lávdegotti čoahkkimis 30.06.99 , gč. maiddái čuo. 5.2 .
Dette i motsetning til jordbruksavtalen og reindriftsavtalen .
Dát oaidnu ii soaba vuogádahkii mii gusto ruđaide eanadoallošiehtadusa ja boazodoallošiehtadusa bokte .
Her « deltar » Sametinget på statens side i forhandlingene og staten fremmer Sametingets krav .
Dain « oassálastá » Sámediggi stáhta bealde šiehtadallamiin , ja stáhta ovddida Sámedikki gáibádusa .
Ministeren lovte å arbeide videre med saken .
Minister lohpidii ain bargat áššiin .
Fiskeriministeren mente her at ettersom dette utvalget skulle være på næringsorganisasjons nivå ville det være mer hensiktsmessig med representasjon fra Norges Kystfiskarlag isteden for Sametinget .
Guolástusminister oaivvildii ahte danne go lávdegoddi galgá leat ealáhusorganisašuvdnadásis , de livččii eambbo lunddolaš ahte das lea Norgga riddoguolásteddjidsearvvi ovddasteaddji go Sámedikki ovddasteaddji .
Norges Kystfiskarlags representasjon i Reguleringsrådet ble ikke debattert særlig grundig , ettersom saken var under behandling i Fiskeridepartementet .
Regulerenráđi birra ii digáštallojuvvon nu ollu danne go Guolástusdepartemeanta lea gieđahallamin ášši .
Sametings-rådet er tilfreds med forslagene til endring i fiskeripolitikken som ble lansert på årsmøtet av bl.a fiskeridirektøren og fylkesmannen i Finnmark .
Sámediggeráđđi lea duhtavaš rievdaduseavttuhusaide guolástuspolitihkas maid earret eará guolástusdirektøra ja Finnmárkku fylkkamánni ovddideigga jahkečoahkkimis .
Dette er helt i tråd med den fiskeripolitikk Sametinget lenge har stått for .
Eavttuhusat sohpet ollásit dan guolástuspolitihkkii mii Sámedikkis guhká lea leamaš .
Sametingsrådet håper nå å komme i nærmere dialog med partene i fiskeriforvaltninga for å stake ut en ny og fremtidsrettet fiskeripolitikk for de samiske kyst- og fjordområdene .
Sámediggeráđđi doivvošii dál beassat lagabui gulahallat guolástushálddašeami beliiguin hábmen dihte ođđa ja boahtteáigái heivehuvvon guolástuspolitihka sámi riddo- ja vuotnaguovlluide .
2.6 Utdanning
2.6 Oahpahus
Sametingspresident Sven-Roald Nystø avholdt fredag 17. september møte med statsråd Lilletun og statssekretærene Totland og Helgesen i Kirke- , utdannings- og forsknings-departementet .
Sámedikki presideanta Sven-Roald Nystø lei bearjadaga čakčamánu 17. b. čoahkkimisGirko- , oahpahus- ja dutkandepartemeantta stáhtaráđiin Lilletun:ain ja stáhtačálliguoktáin Totland:ain ja Helgesen:ain .
Følgende temaer ble reist fra Sametingets side for drøfting på møtet :
oahpahus sámegillii olggobealde oahpahuslágas definerejuvvon « sámi guovllu »
opplæring etter L-97S i samme område
oahpahus sámi oahppoplána mielde dán guovllus
utvidelse av området for « samisk distrikt » etter opplæringsloven
oahpahuslága « sámi guovllu » viiddideapmi
økonomi for den offentlige skole som skal drive tospråklig undervisning og økonomien for kommuner der det opprettes privatskoler
almmolaš skuvlla ekonomiija mii galgá jođihit guovttegielalaš oahpahusa ja daid gielddaid ekonomiija gos ásahuvvojit priváhta skuvllat
godkjenningsordning for samiske læremidler
dohkkehanortnet sámi oahpponeavvuide
styret for statens samiske videregående skoler
stáhta sámi joatkkaskuvllaid stivra
Sametinget har ved behandlingen av forskriftene til opplæringsloven , krevd at departementet igangsetter en prosess for utvidelse av området « samisk distrikt » .
Sámediggi lea oahpahuslága láhkaásahusaid gieđahallama oktavuođas gáibidan ahte departemeanta álggaha proseassa viiddidan dihte « sámi guovllu » .
Fordi retten til opplæring på samisk og etter L-97Samisk er knyttet til « samisk distrikt » , eller til et minimumsantall på 10 elever for å kunne kreve igangsatt , og minst 6 elever for å opprettholde , en slik opplæring i en kommune , skaper dette selvsagt problemer i flere områder av Sápmi .
Danne go vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegillii ja sámi oahppoplána mielde lea čadnon « sámi guvlui » , dahje unnimuslohkui mas gáibiduvvo ahte leat unnimus 10 oahppi ovdal go sáhttá gáibidit ortnega álggahuvvot , ja unnimusat guhtta oahppi go galggašii bisuhuvvot , de dát dagaha váttisvuođaid ollu guovlluin Sámis .
Men departementet vil foreløpig ikke starte prosesser for utvidelse av « samiske distrikt » i henhold til opplæringsloven , fordi man ønsker å unngå konflikter av den art en tidligere har opplevd .
Muhto departemeanta ii dáhto vuos álggahit proseassa mii galggašii viiddidit oahpahuslága « sámi guovllu » , danne go háliida garvit riidduid maid ovdal lea vásihan .
Departementet håper at elevgrupper på under 10 elever vil kunne få mulighet til opplæring på samisk og / eller opplæring etter L-97Samisk , gjennom de skjønnsmidler som er bevilget utdannings-direktørene .
Departemeanta doaivu ahte maiddái oahppijoavkkut main leat unnit go logi oahppi oččošedje oahpahusa sámegillii ja/dahje oahpahusa sámi oahppoplána mielde ruđaiguin mat leat juolluduvvon oahpahusdirektøraide .
Man vil senere etter en grundigere vurdering , komme tilbake til spørsmålet om utvidelse av området .
Departemeanta áigu vuđolaš árvvoštallama vuođul maŋŋá máhccat áššái sámi guovllu viiddideami birra .
Sametinget har overfor departementet gjort flere innspill med hensyn til kommunenes økonomi når det gjelder tospråklig opplæring og opplæring etter L-97Samisk .
Sámediggi lea máŋgii ovddidan departementii oainnuid mat gusket gielddaid ekonomiijai guovttegielalaš oahpahusa geažil ja oahpahusa geažil sámi oahppoplána mielde .
Departementet arbeider med å finne løsninger som kommunene kan leve med hva gjelder merutgifter for tospråklig undervisning .
Departemeanta lea bargamin gávdnan dihte čovdosiid guovttegielalaš oahpahusa lassigoluid ektui , maid gielddat sáhtášedje dohkkehit .
Ved innføringen av L-97Samisk la departementet inn en økning i overføringene til kommunene som underviser etter denne læreplanen , og kommunene har etter departementets oppfatning vært relativt fornøyd med dette .
Sámi oahppoplána álggahettiin lasihii departemeanta ruhtajuolludeami daid gielddaide mat oahpahit dán oahppoplána mielde , ja gielddat leat dađi mielde go departemeanta lea ádden , leamaš oalle duhtavaččat dasa .
Sametingsrådet mener KUF . ’ s strategi i saken ikke er tilfredsstillende .
Sámedikki mielas ii leat departemeantta strategiija dán áššis dohkálaš .
Rådet vil gi en bredere omtale av saken i Sametingets årsmelding , slik at saken også blir omtalt i stortingsmeldingen om Sametingets virksomhet i 1999 .
Ráđđi áigu vuđoleappot árvvoštallat ášši Sámedikki jahkedieđáhusas , vai ášši maiddái guoskkahuvvo stuorradiggedieđáhusas Sámedikki 1999 doaimma birra .
I forskriftene til opplæringsloven er Samisk utdanningsråd og Samisk språkråd ikke nevnt som godkjenningsinstanser for samiske læremidler og ordbøker .
Sámi oahpahusráđđi ja Sámi giellaráđđi eai leat namuhuvvon dohkkehanásahussan sámi oahpponeavvuide ja sátnegirjjiide oahpahuslága láhkaásahusain .
Det ble fra departementets side understreket at dette var gjort fordi utdanningsrådet er under omorganisering , og en vil komme tilbake med forskrifter som regulerer godkjenningsordningen for samiske læremidler og ordbøker , når overføringsprosessen til Sametinget er gjennomført .
Departemeanta deattuhii ahte sivvan dása lea go oahpahusráđđi lea ođđasis organiserejuvvomin , ja departemeanta áigu ráhkadit láhkaásahusaid mat regulerejit dohkkehanortnega sámi oahpponeavvuide ja sámi sátnegirjjiide go sirdinproseassa Sámediggái lea čađahuvvon .
Sametinget har bedt om at oppnevningsmyndigheten for styret for statens samiske videregående skoler overføres tinget .
Sámediggi lea dáhtton departemeantta sirdit stáhta sámi joatkkaskuvllaid stivrra nammadanválddi Sámediggái .
Departementet vil ikke overføre denne myndigheten så lenge staten ved KUF er eier i nåværende form .
Departemeanta ii dáhto sirdit dán válddi nu guhká go stáhta departemeantta bokte lea eaiggádin dálá hámis .
Departementet ser nødvendigehten av en prosess der statens samiske videregående skoler blir gjenstand for en vurdering , også med hensyn til styring .
Departemeantta mielas livččii dárbu prosessii mas stáhta sámi joatkkaskuvllat árvvoštallojit , maiddái stivrema dáfus .
På møtet ble det enighet i å iverksette den prosessen i løpet av våren 2000 .
Čoahkkimis sohppui álggahit dán proseassa 2000 giđa .
2.7 Overføring av Samisk spesialbibliotek ( SSB ) til Sametinget
2.7 Sámi sierrabibliotehka ( SSB ) sirdin Sámediggái
Sametingspresidenten har i møte med politisk ledelse for Kulturdepartementet og Kommunal- og regionaldepartementet 9. august nok en gang bedt om at Samisk spesialbibliotek oppgraderes og moderniseres før Sametinget overtar SSB .
Sámediggepresideanta lea čoahkkimis Kulturdepartemeantta ja Gielda- ja guovludepartemeantta politihkalaš njunnošiiguin borgemánu 9. b. fas dáhtton Sámi sierrabibliotehka buoriduvvot ja ođasmahttojuvvot ovdal go sirdojuvvo Sámediggái .
Sametingsrådet har pekt på Kulturdepartementets ansvar for finansering av nødvendige investeringer til SSB i den nye Sametingsbygningen .
Sámediggeráđđi lea čujuhan Kulturdepartemeantta ovddasvástádussii ruhtadit SSB:a dárbbašlaš háhkamušaid ođđa sámediggevisttis .
Departementene lovte å komme tilbake til saken i statsbudsjettet for år 2000 .
Departemeanta lohpidii 2000-jagi bušeahtas máhccat dán áššái .
2.8 Bruk og forvaltning av skjelettmateriale ved Anatomisk Institutt
2.8 Anatomalaš instituhta dákteriggeávdnasiid geavaheapmi ja hálddašeapmi
Kollegiet ved Universitetet i Oslo fastsatte 7. september midlertidige retningslinjer for bruken og forvaltningen av det samiske skjelettmaterialet ved Anatomisk Institutt .
Oslo universitehta kollegiija mearridii čakčamánu 7. b. gaskaboddosaš njuolggadusaid anatomalaš instituhta sámi dákteriggeávdnasiid geavaheami ja hálddašeami várás .
Retningslinjene skal sikre at materialet i fremtiden behandles med verdighet og respekt , inntil en fagkomite kan vurdere den vitenskapelige verdien av materialet .
Njuolggadusat galget sihkkarastit ahte ávdnasat boahtteáiggis gieđahallojuvvojit gutnálaš ja árvvolaš vugiin , dassážii go fágakomiteá sáhttá árvvoštallat ávdnasiid dieđalaš árvvu .
Visepresident Raghild Nystad var tilstede under kollegiets behandling .
Várrepresideanta Ragnhild Nystad lei das go kollegiija gieđahalai ášši .
2.9 Andre saker
2 . Eará áššit
Prioritering av saker i 1999
Áššiid vuoruheapmi 1999:s
På grunn av stor saksmengde og få ressurser har Sametingsrådet valgt å prioritere saker / saksområder for 1999 , jf. sak R 49/99 .
Ollu áššiid ja vátna resurssaid geažil lea Sámediggeráđđi dáhtton vuoruhit 1999 áššiid / áššesurggiid , vrd. ášši R 49/99 .
Arbeidet i Arktisk Råd
Árktalaš ráđi bargu
Midlene skal gå til å lønne prosjektkoordinator ved Landsdelsutvalgets sekretariat .
Ruđaiguin galgá bálkáhit prošeaktakoordinahtora mii galgá bargat Riikkaoasselávdegotti čállingottis .
Sametinget er bedt om å oppnevne representant til styringsgruppa for prosjektet , men rådet ser ingen muligheter til foreløpig å kunne delta ytterligere på grunn av personellmangel .
Sámediggi lea bivdojuvvon nammadit áirasa prošeavtta stivrenjovkui , muhto unnán bargiid geažil ii oainne ráđđi mange láhkai vejolažžan ain eanet searvat prošektii .
Sametinget har 2.07.99 søkt Utenriksdepartementet om midler til deltakelse i internasjonalt arbeid .
Sámediggi lea 02.07.99 ohcan Olgoriikkadepartemeanttas ruđaid riikkaidgaskasaš barggu searvamii .
Samisk fritt ord stipend
Sámi friija sáni stipeanda
Sametingsrådet har bedt Samisk kulturråd vurdere revisjon av regelverket for utdeling av Samisk fritt ord stipend , spesielt mht forvaltning og utdeling av stipendet .
Sámediggeráđđi lea dáhtton Sámi kulturráđi árvvoštallat galggašii go ođasmahttit Sámi friija sáni stipeandda juogadannjuolggadusaid , earenoamážit stipeandda hálddašeami ja juogadeami dáfus .
Interegprosjektet Norgesfararleden og Harvasstua i Hattfjelldal kommune
Interregprošeavttat Norgesfararleden ja Harvasstua Árborddi gielddas
Rådsmedlem Ing-Lill Pavall har i møte med statssekretær Sundby i Landbruksdepartementet 2. juni 1999 drøftet saken .
Ráđđelahttu Ing-Lill Pavall lea čoahkkimis geassemánu 2. b. . Eanadoallodepartemeantta stáhtačálli Sundby:ain guorahallan ášši .
Saken er senere fulgt opp ved brev til Landbruksdepartementet av 27.07.99 .
Ášši lea suoidnemánu 7. b. čuovvuluvvon reivviin departementii .
Saken er viktig både utfra fra en reindriftssamisk , historisk og kulturminnefaglig synsvinkel i det sørsamiske området .
Ášši lea deaŧalaš sihke máttasámi boazosápmelaš , historjjálaš ja kulturmuitofágalaš oainnu mielde .
Sametinget har bedt om et møte med landsbruks-ministeren om denne saken .
Sámediggi lea dáhtton čoahkkima eanadoalloministeriin dán ášši birra .
Ansettelsesreglementet for Deanu gielda
Deanu gieldda virgáibidjannjuolggadusat
Sametinget har nøye fulgt saken angående ansettelsesreglementet i Deanu gielda / Tana kommune . Den er blant annet drøftet både med kommunalministeren og justisministeren .
Sámediggi lea hui dárkilit čuvvon ášši Deanu gieldda virgáibidjannjuolggadusaid birra , ja lea guorahallan ášši sihke gielddaministeriin ja justisministeriin .
Sametinget er tilfreds med at saken er avgjort og at Deanu gielda / Tana kommune fikk medhold i at deres ansettelsesreglement var lovlig .
Sámediggi lea duhtavaš go ášši lea loahpahuvvon ja Deanu gielda lea ožžon doarjaga dasa ahte sin virgáibidjannjuolggadusat leat lobálaččat .
Endringer av dyrevernloven
Elliidluodjaluslága rievdadeapmi
4. mars 1999 la Landbruksdepartementet fram forslag til endring av lov av 23. desember 1974 om dyrevern .
Eanadoallodepartemeanta ovddidii 1999 njukčamánu 4. b. rievdaduseavttuhusa 1974 juovlamánu 23. b. láhkii elliidsuodjaleami birra .
Sametinget har i brev 11. juni 1999 gitt kommentarer til forslagene .
Sámediggi lea 1999 geasemánu 11. b. buktán mearkkašumiid eavttuhussii .
Sametingsrådet har i tillegg behandlet klagesaker og saker til dette plenumsmøtet , jf. møtebok 4/99 og 5/99 .
Sámediggeráđđi lea dasto maid gieđahallan váidalusáššiid ja áššiid dán dievasčoahkkimii , vrd. čoahkkingirjjiid 4/99 ja 5/99 .
3.1 Samisk kulturminneråd
3.1 Sámi kulturmuitoráddi
Jorunn Løkvold , Samuelsberg , er oppnevnt som nytt varamedlem i Samisk kulturminneråd for denne oppenevningsperioden , etter at Tor Mikalsen fikk fritak fra vervet .
Jorunn Løkvold , Sámmolváris eret , lea nammaduvvon ođđa várrelahttun Sámi kulturmuitoráđđái dán áigodahkii maŋŋá go Tor Mikalsen luvvejuvvui ámmáhis .
3.2 Samerettsutvalgets arbeid i Troms , Nordland og sørsameområdet
3.2 Sámi vuoigatvuođalávdegotti bargu Tromssas , Norlánddas ja máttasámeguovllus
Sametingsrådet har etter forslag fra gruppene i Sametinget foreslått følgende medlemmer i det nye Samerettsutvalget :
Sámediggi lea Sámedikki joavkkuid eavttuhusaid vuođul evttohan čuovvovaččaid ođđa Sámi vuoigatvuođalávdegotti lahttun :
Paul Fjellheim , Røros , Tom Lifjell , Rana , Amund Eriksen , Skjerstad , Harriet Aira , Tysfjord , Roger Pedersen , Narvik , Berit Oskal Eira , Lavangen , Else Grete Broderstad , Tromsø , Margreta Påve Kristiansen , Tromsø og Eilif O. Larsen , Kåfjord .
Paul Fjellheim , Røros , Tom Lifjell , Rátnu , Amund Eriksen , Skjerstad , Harriet Aira , Divttasvuotna , Roger Pedersen , Narviika , Berit Oskal Eira , Loabát , Else Grete Broderstad , Tromsa , Margreta Påve Kristiansen , Tromsa og Eilif O. Larsen , Gáivuotna .
Det vil bli avholdt et møte med justisministeren 12.10.99 om oppfølging av saken .
Galgá dollojuvvot čoahkkin justisministeriin 12.10.99 ášši čuovvuleami birra .
3.3 Nordnorsk kulturråd
3.3 Davvi-Norgga kulturráddi
Risten Sokki , Guovdageaidnu , er innstilt som Sametingets representant i styret for Nordnorsk kulturråd for perioden 1999 - 2003 .
Risten Sokki , Guovdageainnus eret , lea evttohuvvon Sámedikki áirrasin Davvi-Norgga kulturráđi stivrii 1999 - 2003 áigodahkii .
Rauni Magga Lukkari , Tromsø , er foreslått som varamedlem .
Rauni Magga Lukkari , Tromssas eret , lea evttohuvvon várrelahttun .
3.3 Reguleringsrådet
3.3 Regulerenráddi
Sametingsrådet har vedtatt at Sametingets administrasjon representerer Sametinget i reguleringsrådets møter i perioden 1999 - 2001 .
Sámediggeráđđi lea evttohan ahte Sámedikki hálddahus ovddasta Sámedikki Regulerrenráđi čoahkkimiin .
Administrasjonene har utpekt førstekonsulent Inge Arne Eriksen som medlem av reguleringsrådet .
Hálddahus lea válljen vuosttaskonsuleantta Inge Arne Eriksen:a regulerenráđi miellahttun .
Kunngjøringer av nye saker - Oppfølging
Odda áššiid diediheapmi — cuovvuleapmi
Sametingsrådets kommentarer til nye saker som ble oversendt Sametingsrådet for videre behandling fra Sametingets plenumsmøte 1. - 4. juni 1999 .
Sámediggeráđis leat čuovvovaš mearkkašumit áššiid hárrái mat ovddivuvvojedje ođđa áššin Sámedikki dievasčoahkkimis dán jagi geassemánu 1.-4. b. .
Forslag 1 Organisering og styring av samisk forskning
Eavttuhus 1 Sámi dutkama organiseren ja stivren
Etter Sametingets utredning og vedtak om samisk forskning og Norges forskningsråd utredning om samisk forskning , har forskningsrådet nedsatt et utvalgt til å utarbeide en handlingsplan for samisk forskning .
Maŋŋá Sámedikki čielggadeami ja mearrádusa sámi dutkama birra ja Norgga dutkanráđi čielggadusa sámi dutkama birra , lea dutkanráđđi nammadan lávdegotti mii galggašii ráhkadit doaibmaplána sámi dutkamii .
Denne vil ventelig være klar i løpet av denne høst , og oversendes så til behandling i forskningsrådes områderstyre for kultur og samfunn .
Doaivumis dát plána gárvána dán čavčča , ja sáddejuvvo dasto dutkanráđi kultur- ja servodatsuorggi stivrra gieđahallamii .
Det vil være naturlig for Sametinget å behandle denne handlingsplanen i en høvelig form .
Orošii lunddolaš ahte Sámediggi gieđahallá dán doaibmaplána vuogas hámis .
Urfolksnettverket som ledes av professor Ole Henrik Magga med Sámi Instituhtta som sekretariat , avholdt et forskerseminar 16.6.97 der temaet var fremtidig forsknings-organisering .
Eamiálbmotfierpmádat maid professor Ole Henrik Magga jođiha Sámi Instituhtain čállingoddin , doalai dutkanseminára 16.06.97 , mas fáddán lei dutkama boahtteáiggi organiseren .
Seminaret planlegges avholdt før jul i år .
Seminára galggašii dollojuvvot ovdal juovllaid dán jagi .
Seminaret er ment som et innspill i prosessen om organisering av samisk forskning på nordisk plan .
Seminára lea jurddašuvvon oaidnun prosessii sámi dutkama organiserema birra davviriikkalaš dásis .
Regjeringen har 11. juni avgitt en stortingsmelding om forskning , St meld nr 39 ( 1998-99 ) Forskning ved et tidsskille .
Ráđđehus lea geasemánu 11. b. buktán stuorradiggedieđáhusa dutkama birra , St meld nr 39 ( 1998-99 ) Forksning ved et tidsskille .
Samisk forskning er ikke tema i denne meldingen og nevnes heller ikke .
Sámi dutkan ii leat fáddán dán dieđáhusas , iige oppa namuhuvvoge .
Derfor er det naturlig at samisk forskning gis en bredere omtale i Sametingets årsmelding 1999 .
Danne lea lunddolaš vuđoleappot guoskkahit sámi dutkama Sámedikki 1999 jahkedieđáhusas .
Omtalen skal blant annet bygge på Norges forskningsråds handlingsplan og urfolksnettverkets seminar .
Vuođđun dása galgá earret eará leat Norgga dutkanráđi doaibmaplána ja eamiálbmotfierpmádaga seminára .
Forslag 2 Vilkårene for politisk arbeid i forhold til Sametinget
Eavttuhus 2 Politihkalaš barggu eavttut Sámedikki ektui
Forslag 3 Vasskraftutbygging i Nordland - Bjellåga - Rana kommune
Forslag 3 Cázádathuksemat Norlánddas - Bjellåga - Rátnu gielda
Sametingsrådet viser til vedtak i sak R 19/99 Vasskraftutbygging i Nordland , og til sak 15/99 Sametingsrådets beretning om virksomheten .
Sámediggeráđđi čujuha mearrádussii áššis R 19/99 Čázádathuksemat Norlánddas , ja áššái 15/99 Sámediggeráđi dieđáhus doaimmas birra .
Utskrift av møtebok av Sak R 19/99 er oversendt Olje- og energidepartementet .
Čoahkkingirjji oassi áššis R 19/99 lea sáddejuvvon Oljo- ja energiijadepartementii .
Bjellåga-utbyggingen vil fra Sametinget bli sett i sammenheng med andre vasskraft-utbyggingssaker i Nordland .
Bjellåga-huksema Sámediggi árvvoštallá ovttas eará čázádathuksenáššiiguin Norlánddas .
Det er bestemt at det skal gjennomføres konsekvensutredninger for samfunn og miljø for dette konkrete prosjektet .
Lea mearriduvvon ahte dán konkrehta prošeavttas galget servodat- ja birasváikkuhusat čielggaduvvot .
Rådet er i utgangspunktet meget skeptiske til prosjektet , men vil avvente konsekvensutredningene før endelig uttalelse blir gitt .
Ráđis leat garra eahpádusat dán prošeavtta hárrái , muhto áigu vuordit váikkuhusčielggadusa ovdal go buktá loahpalaš cealkámuša .
Når det gjelder Beiarnutbyggingen , vil rådet be om et møte med Stortingets energikomite om saken .
Beiarnhuksema dáfus áigu ráđđi dáhttut čoahkkima Stuorradikki energiijalávdegottiin ášši birra .
Av de saker som ble reist på plenumsmøtet 23. - 26. februar 1999 , og som ikke er omtalt foran gjelder :
Áššiid dáfus mat ovddiduvvojedje 1999 guovvamánu 23.-26. b. , ja mat eai leat namuhuvvon ovddabealde :
Rovdyrspørsmålet ble sist behandlet i Stortinget 8.06.1999 , der det ble gjort endringer i viltloven om erstatninger for husdyr og tamrein som blir drept eller skadet av rovvilt , jf. Besl .
Boraspiredilálašvuođa maŋimuš gieđahallan Stuorradikkis lei 08.06.99 , gos fuođđoláhka šibihiid ja bohccuid buhtadeami birra maid boraspiret leat goddán dahje hávvudan , vrd. Besl .
O. nr. 80 ( 1998-99 ) , Innst. O. nr. 88 ( 1998-99 ) og Ot. prp. nr. 62 ( 1998-98 ) .
O. nr. 80 ( 1998-99 ) , Innst. O. nr. 88 ( 1998-99 ) ja Ot.prp. nr. 62 ( 1998-99 ) .
På møtet 30.06.99 i Regjeringens Nord-Norgeutvalg ble rovdyrproblemet berørt .
Ráđđehusa Davvi-Norgga lávdegottis guoskkahuvvui maid boraspireváttisvuohta .
Dette er en sak som for jordbrukets vedkommende vil bli omtalt i neste stortingsmelding om norsk landbruk .
Dát lea ášši mii eanadoalu dáfus šaddá guoskkahuvvot boahtte stuorradiggedieđáhusas Norgga eanadoalu birra .
Sametingsrådet har derfor nevnt saken i sin innstilling til dette plenum i sak 34/99 Jordbruk i samiske områder .
Sámediggeráđđi lea danne namuhan ášši iežas árvalusas dievasčoahkkimii áššis 34/99 Eanadoallu sámi guovlluin .
Rådet viser også til at rovdyrproblemet ble behandlet på forrige plenum i sakene 18/99 Reindriftsavtalen 1999-2000 og 23/99 Reindriftsstyrets årsmelding 1998 .
Boraspireváttisvuohta gieđahallojuvvui maid ovddit dievasčoahkkimis áššiin 18/99 Boazodoallošiehtadus ja 23/99 Boazodoallostivrra 1998 jahkedieđáhus .
På bakgrunn av disse sakene og sak 34/99 vil rovdyrproblemet igjen bli omtalt i Sametingets årsmelding 1999 , og følgelig i stortingsmeldingen om Sametingets virksomhet 1999 .
Dáid áššiid ja ášši 34/99 vuođul galgá boraspireváttisvuohta fas guoskkahuvvot Sámedikki 1999 jahkedieđáhusas , ja nu maiddái stuorradiggedieđáhusas Sámedikki 1999 doaimma birra .
Forslag 6 ILO-konvensjon nr 169
Eavttuhus 6 ILO-konvenšuvdna nr. 169
Sametingsrådet har omtalt ILO-konvensjon nr 169 og virksomheten til Utmarkskommisjonen for Nordland og Troms i sin innstilling i sak 32/99 Samerettsutvalgets innstilling .
Sámediggeráđđi lea guoskkahan ILO-konvenšuvnna nr. 169 ja Norlándda ja Tromssa meahccekommišuvnna doaimma árvalusastis áššis 32/99 Sámi vuoigatvuođalávdegotti árvalus .
Forøvrig vil saken bli drøftet med justisministeren 12. oktober d.å. , jf. punkt 3.2 foran .
Dasto galgá ášši divaštallojuvvot justisministeriin dán jagi golggotmánu 12. b. vrd. čuo. 3.2 ovddabealde .
5.1 Møte med Justisminister Dørum
5.1 Coahkkin justisminister Dørum:ain
5. juni ble det avholdt et møte med justisminister Dørum i Kirkenes .
Geassemánu 5. b. dollojuvvui čoahkkin Girkonjárggas justisminister D ¸rum:ain .
Hovedtemaet for møte var prostitusjon i Finnmark .
Čoahkkima váldofáddán lei fuorragávpašeapmi Finnmárkkus .
5.2 Møte i Regjeringens Nordnorge utvalg
5.2 Ráđđehusa Davvi-Norgga lávdegotti coahkkin
Regjeringens Nord-Norge utvalg ( RNNU ) hadde et møte 30. juni i Kirkenes .
Ráđđehusa Davvi-Norgga lávdegottis lei čoahkkin Girkonjárggas geassemánu 30. b. .
Temaer på møtet var landbruk og fiske .
Čoahkkima fáddán lei eanadoallu ja guolásteapmi .
Når det gjelder landbruk viser vi til sak 34/99 Jordbruk i samiske områder .
Eanadoalu dáfus čujuhit áššái 34/99 Eanadoallu sámi guovlluin .
Når det gjelder fiskeriene var hovedspørsmålene regional kvotefordeling og flåtefornyelse .
Guolástusaid dáfus ledje váldogažaldahkan regionnnalaš earrejuogadeapmi ja fatnasiid ođasmahttin .
Av andre spørsmål som ble berørt var havneutbygginger , fiskeindustriens vannforsyning , transport av og kommunikasjoner for fiskeprodukter , mottaksstasjoner og fiskeriforskning .
Eará gažaldagat mat guoskkahuvvojedje ledje hápmanhuksemat , guolástusindustriija čáhcevárri , guollebuktagiid geaseheapmi ja kommunikašuvdna , vuostáiváldinstašuvnnat ja guolástusdutkan .
Forøvrig la Regjeringen fram en statusrapport juni 1999 for oppfølging av handlingsforslag i « Næringsstrategier for Nord-Norge » .
Muđui ovddidii Ráđđehus stahtusraportta 1999 geassemánu « Davvi-Norgga ealáhusstrategiijaid » doaibmaeavttuhusaid čuovvuleapmái .
Rapporten er sendt representantene .
Raporta lea sáddejuvvon áirasiidda .
Neste møte i RNNU avholdes november / desember i år , med temaer ; forsvarets rolle i Nord-Norge og infrastruktur .
Lávdegotti boahtte čoahkkin dollojuvvo dán jagi skábmamánus , / juovlamánus fáttáiguin ; suodjalusa sadji Davvi-Norggas ja infrastruktuvra .
Møtet deretter planlegges i mai / juni 2000 , med hovedtema ; inovasjoner for den nordlige landsdel .
Maŋit čoahkkin plánejuvvo dollot miessemánus / geassemánus 2000 váldofáttáin ; riikka davvi oasi innovašuvnnat .
5.3 Møte i Samisk språknemd
5.3 Sámi giellalávdegotti coahkkin
Samisk språknemnds første møte ble avholdt 15. september 1999 i Ivalo .
Sámi giellalávdegotti vuosttas čoahkkin dollojuvvui Avvilis 1999 čakčamánu 15. b. .
President Sven-Roald Nystø var tilstede og åpnet møtet .
Presideanta Sven-Roald Nyst¸ lei das ja rabai čoahkkima .
Irja Seurujärvi-Kari , Sametinget i Finland , ble valgt som leder .
Irja Seurujärvi-Kari , Suoma Sámedikkis válljejuvvui lávdegotti jođiheaddjin .
Dette skapte en liten diskusjon om begrepsbruken for de framtidige permanente vedtektene .
Dát dagahii smávva digaštallama doabageavaheami birra boahtteáiggi bissovaš njuolggadusain .
Vedlegg:- Møtebok 4/99 og 5/99- Fordeling av helse- og sosialtilskudd 1999
Mildosat : - Čoahkkingirjjit 4/99 ja 5/99 - Dearvvasvuođa- ja sosiáladoarjaga 1999 juogadeapmi
Beretningen omfatter Sametingsrådets aktiviteter fra 18. september til og med 12. november 1999 .
Diedáhus guoská Sámediggeráđi doaimmaide 1999 cakcamánu 18. b. rájes skábmamánu 12. b. rádjai .
Sametingsrådet har i perioden avholdt to møter og behandlet 21 saker .
Sámediggeráđđi lea áigodagas doallan guokte čoahkkima ja gieđahallan 21 ášši .
Som det fremgår av vedlegget har rådet i tillegg deltatt på en rekke møter og representasjoner .
Nugo oidno mildosis , de lea ráđđi lassin leamaš ollu čoahkkimiin ja ovddastan Sámedikki ollu oktavuođain .
2.1 Sametingets kontakt med Stortinget
2.1 Sámedikki oktavuohta Stuorradikkiin
President Sven-Roald Nystø og gruppeleder Egil Olli avholdt 28. oktober møte med Stortingets kommunalkomite om statsbudsjettet 2000 ( jf. pkt. 2.2 ) og St meld nr 48 ( 1998-99 ) Om Sametingets virksomhet 1998 .
Presideanta Sven-Roald Nystø ja joavkojođiheaddji Egil Olli leigga golggotmánu 28. b. čoahkkimis Stuorradikki gieldakomiteáin stáhtabušeahta 2000 birra ( gč. čuo. 2.2 ) ja Sd.dieđ. nr 48 ( 1998-99 ) Sámedikki 1998 doaimma birra .
Det er første gang Stortinget tar initiativ til å drøfte Sametingets årsmelding med Sametinget .
Lea vuosttas geardi go Stuorradiggi lea Sámedikkiin dáhtton divaštallat Sámedikki jahkedieđáhusa .
Regjeringen har i St meld nr 48 , lagt opp til tilbakemelding på de sakene Sametinget tar opp i årsmeldingen og de sakene Sametinget har behandlet i 1998 .
Ráđđehus lea Sd.dieđ. nr. 48 dadjan ahte áigu buktit mearkkašumiid áššiide maid Sámediggi lea ovddidan jahkedieđáhusas ja áššiide maid Sámediggi lea gieđahallan 1998:s .
Sametingets årsmelding utgjør kap. 2 i meldinga , mens kap. 3 og 4 er Regjeringens tilbakemelding .
Sámedikki jahkedieđáhus lea nubbin kapihttalin dieđáhusas , ja goalmmát ja njealját kapihttalin fas Ráđđehusa mearkkašumit .
Kommunalkomiteens medlemmer hadde både spørsmål og kommentarer til Sametingets årsmelding .
Gieldakomiteá miellahtuin ledje sihke gažaldagat ja mearkkašumit Sámedikki jahkedieđáhussii .
Kommunalkomiteen ønsket respons på formen i stortingsmeldingen og Sametingets kontakt med sentrale myndigheter , spesielt kontakten med Stortinget .
Gieldakomiteá háliidii gullat Sámedikki oainnu stuorradiggedieđáhusa hápmái ja Sámedikki oktavuhtii guovddáš eiseválddiiguin , ja earenoamážit Stuorradikkiin .
Presidenten lovte å komme med skriftlig tilbakemelding med forslag til kontaktform mellom Sametinget og Stortinget .
Presideanta lohpidii buktit čálalaš mearkkašumiid ja evttohit makkár oktavuohta sáhtášii leat Sámedikki ja Stuorradikki gaskka .
Presidenten vil bl.a drøfte dette i et møte med gruppelederne .
Presideanta áigu dán guorahallat čoahkkimis joavkojođiheddjiiguin .
Av enkeltsaker komiteen var opptatt av i årsmeldingen kan vi nevne mineralloven , Sametinget som representativt organ ( mandatfordelingen ) , valgdeltakelse og interesse for politisk arbeid i Sametinget , arbeidsforholdene til Sametingets representanter og nordisk samisk samarbeid .
Ovttaskas áššiid jahkeđieđáhusas maid birra Gieldalávdegoddi jearahalai sáhttit namuhit minerálalága , Sámedikki ovddasteaddji orgánan ( áirrasjuogu ) , válgasearvama ja beroštumi Sámedikki politihkalaš bargui , Sámedikki áirasiid bargoeavttuid ja davviriikkalaš sámi ovttasbarggu .
2.2 Statsbudsjettet 2000 - Høringer med Stortingets komiteer
2.2 Stáhtabušeahtta 2000 — gulaskuddamat Stuorradikki komiteáiguin
I forbindelse med statsbudsjettet 2000 er det avholdt tre møter med Stortingets komiteer :
Stáhtabušeahtta 2000 oktavuođas leat dollojuvvon golbma čoahkkima Stuorradikki komiteáiguin :
Presidenten og gruppeleder Egil Olli møtte representanter for Kommunalkomiteen 28. oktober .
Presideanta ja joavkojođiheaddji Egil Olli deaivvaiga golggotmánu 28. b. . Gieldakomiteá áirasiid .