pere/sami_parallel huggingface dataset:
Andre innlegg var knyttet til likeverdighet mellom samisk og norsk kultur , reindrift og næringsinteresser , arealkonflikter , områdestyrenes rolle og erfaringer .
Eará fáttát čatnasedje sámi ja dáža kultuvrra gaskasaš ovttasbargui , boazodollui ja ealáhusberoštusaide , areálariidduide , orohatstivrraid rollii ja vásáhusaide .
Det ble fra Sametingets side lagt vekt på utfordringer knyttet til næringsutvikling , samisk språk , barne- og ungdomsarbeid , miljø , rettigheter og kulturminner .
Sámedikki bealis deattuhuvvojedje hástalusat mat čatnasit ealáhusovddideapmái , sámegillii , mánáid- ja nuoraidbargui , birrasii , vuoigatvuođaide ja kulturmuittuide .
I 2008 hadde Sametinget møte med Oslo kommune for å vurdere en samarbeidsavtale mellom partene .
2008:s lei Sámedikkis čoahkkin Oslo gielddain árvvoštallat ovttasbargošiehtadusa beliid gaskkas .
Den 24.11.11 hadde Sametingsrådet møte med byråd for kultur og utdanning i Oslo kommune , Torger Ødegaard .
24.11.11 lei Sámediggeráđis čoahkkin Oslo gieldda kultuvra- ja oahpposuorggi gávpotráđiin , Torger Ødegaard .
Der la man frem hvorfor man ønsket samarbeidsavtale og hvordan man skulle jobbe videre med en eventuell samarbeidsavtale .
Das čujuhuvvui mo ovttasbargošiehtadus galggašii leat ja mo galggašii bargat viidáseappot vejolaš ovttasbargošiehtadusain .
Partene ble enige om og møtes på nytt i 2011 .
Bealit sohpe deaivvadit fas 2011:s .
Sametingsrådet hadde samarbeidsavtale med Oslo kommune som et av sine temaer under sitt folkemøte i Oslo i desember .
Okta Sámediggeráđi fáttáin álbmotčoahkkimis Oslos juovlamánus lei ovttasbargošiehtadus Oslo gielddain .
9 Internasjonalt og samisk samarbeid Sametinget forvalter prinsipielle standpunkt og interesser som fremmes og forsvares på den internasjonale arena .
9 Riikkaidgaskasaš ja sámi ovttasbargu Sámediggi hálddaša prinsihpalaš beliid ja beroštusaid mat ovddiduvvojit ja bealuštuvvojit riikkaidgaskasaš arenain .
Et utstrakt samarbeid mellom samene over landegrensene Sametinget er en selvstendig aktør i samspill med andre i det internasjonale arbeidet Den internasjonale rettsutviklingen for urfolk er bedret Strategi Gjennom dialog med sentrale , regionale og lokale myndigheter og andre aktuelle aktører styrke rammevilkårene for internasjonalt arbeid og samarbeid Internasjonal melding
Váldomihttomearri Álgoálbmogat mearridit iežaset ahtanuššama ja sis lea vejolašvuohta gozihit iežaset beroštusaid riikkaidgaskasaččat Oassemihttomearri Viiddis ovttasbargu sámiid gaskka rastá riikarájáid Sámediggi lea iešheanalis aktevra ovttasráđiid eará riikkaidgaskasaš bargguin Riikkaidgaskasaš álgoálbmotriekteovdáneapmi lea buorránan Strategiijat Gulahallama bokte guovddáš , regionála ja báikkálaš eiseválddiiguin ja eará guoskevaš aktevrraiguin nannet rámmaeavttuid riikkaidgaskasaš barggu ja ovttasbarggu várás Riikkaidgaskasaš dieđáhus
Sametinget vil fornye vår internasjonale melding , som etter planen skal ferdigstilles i 2012 .
Sámediggi áigu ođasmahttit riikkaidgaskasaš dieđáhusa , mii plána mielde galgá gárvvistuvvot 2012:s .
Som et ledd av forberedelsen til denne meldingen , ønsker Sametingsrådet å holde et seminar om Sametingets internasjonale arbeid .
Oassin dán dieđáhusa ráhkkanahttinbarggus , háliida Sámediggeráđđi doallat seminára Sámedikki riikkaidgaskasaš barggu birra .
Gáldu er invitert til å planlegge og gjennomføre seminaret .
Gáldu lea bovdejuvvon plánet ja čađahit seminára .
Seminaret planlegges avholdt under Sametingets plenumsuke i juni i år .
Plána mielde galggašii dát seminára dollojuvvot Sámedikki dievasčoahkkinvahkus geassemánus dán jagi .
Politisk kontaktmøte med Utenriksdepartementet
Politihkalaš oktavuohtačoahkkin Olgoriikadepartemeanttain
Sametingsrådet hadde sitt halvårige politiske kontaktmøte med Utenriksdepartementet ( UD . )
Sámediggeráđis lei jahkebeallásaš politihkalaš oktavuohtačoahkkin Olgoriikadepartemeanttain ( OD . )
16.12.10 i Oslo .
16.12.10 Oslos .
Hovedtemaene på de politiske kontaktmøtene er knyttet opp mot nordområdepolitikk , Barentssamarbeidet og Arktisk råd .
Dán politihkalaš oktavuohtačoahkkima fáddán ledje davviguovlopolitihkka , Barentsovttasbargu ja Árktalaš ráđđi .
Oppfølginger av sakene er omtalt under de saksområdene der det er aktuelt .
Áššiid čuovvoleami birra lea namuhuvvon daid áššesurggiin gos lea lunddolaš .
Bilateralt dialogmøtet mellom Norge og Canada om nordområdene
Bilaterála gulahallančoahkkin Norgga ja Canada gaskka davviguovlluid birra
Sametinget deltok i Norges delegasjon på det faste bilaterale dialogmøtet mellom Norge og Canada om nordområdene .
Sámediggi searvvai Norgga delegašuvnna mielde fásta bilaterála gulahallančoahkkimii Norgga ja Canáda gaskka davviguovlluid birra .
Møtet ble avholdt i Ottawa 8-9.2.11 .
Čoahkkin dollojuvvui Ottawas 08. - 09.02.11 .
Temaene for møtet var økosystembasert havforvaltning samt olje og gass i Arktis .
Čoahkkima fáddán ledje ekovuogádatvuđot mearrahálddašeapmi ja olju ja gássa Árktisis .
Den første dagen ble det i plenum holdt diverse presentasjoner om havforvaltning og petroleumsaktiviteter i Arktis av innledere fra begge land .
Vuosttaš beaivvi dievasčoahkkimis ledje goappašiin riikkain sierralágan sáhkavuorut mearrahálddašeami ja petroleumdoaimmaid birra Árktisis .
Sametinget var ikke blant innlederne , men i spørsmålsrunden i etterkant av presentasjonene fikk Sametinget anledning til å redegjøre for hvordan konsultasjonsprosedyrene mellom Sametinget og statlige myndigheter fungerer i praksis .
Sámediggi ii lean sáhkavuorrodolliid searvvis , muhto gažaldatvuorus maŋŋá sáhkavuoruid oaččui Sámediggi vejolašvuođa čilget movt konsultašuvdnaprosedyrat Sámedikki ja stáhta eiseválddiid gaskka doibmet geavahusas .
Den andre dagen var det parallelle sesjoner og Sametinget deltok på sesjonen som omhandlet olje og gass .
Nuppi beaivvi ledje sešuvnnat buohtalaga ja Sámediggi searvvai sešuvdnii oljju ja gássa birra .
Der fikk Sametinget mulighet for å redegjøre for Sametingets syn på Goliatutbyggingen , herunder den konkrete behandlingen i Sametinget og vedtaket i Sametingets plenum .
Dalle oaččui Sámediggi vejolašvuođa čilget Sámedikki oainnu birra Goliathuksemii , maiddái Sámedikki konkrehta meannudeami birra ja mearrádusa birra Sámedikki dievasčoahkkimis .
Dette ble godt mottatt i forsamlingen .
Dát váldojuvvui bures vuostá oasseváldiid beales .
Sametinget er fornøyd med deltakelsen på det bilaterale dialogmøtet mellom Norge og Canada om nordområdene .
Sámediggi lea duhtavaš searvamiin bilaterála gulahallančoahkkimii Norgga ja Kanada gaskka davviguovlluid birra .
Skape gode rammevilkår for internasjonalt samarbeid gjennom dialog og samarbeid med samene over landegrensene og andre urfolk Styret i Samisk parlamentarisk råd avholdt møte i Tromsø 26.1.11 .
Háhkat buriid rámmaeavttuid riikkaidgaskasaš ovttasbarggu várás gulahallama ja ovttasbarggu bokte sámiiguin rastá riikkarájáid ja eará álgoálbmogiiguin Sámi parlamentáralaš ráđi stivra doalai čoahkkima Romssas 26.01.11 .
Det ble det vedtatt at parlamentarikerkonferansen og møtet i Samisk parlamentarisk råd avholdes i Kirkenes i perioden 9. 11.11.11 .
Dalle mearriduvvui ahte parlamentarihkkárkonferánsa ja Sámi parlamentáralaš ráđi čoahkkin dollojuvvojit Girkonjárggas 09. - 11.11.11 .
Konferansen starter med ett miniseminar 10.11 .
Konferánsa álggahuvvo miniseminárain 10.11 .
Det ble videre bestemt at tradisjonell kunnskap blir ett av temaene på parlamentarikerkonferansen .
Dasto mearriduvvui ahte okta fáddá parlamentarihkkárkonferánssas lea árbedieđut .
Samisk parlamentarisk råd avholder plenumsmøte 9.11 .
Sámi parlamentáralaš ráđđi doallá dievasčoahkkima 09.11.11 .
Sametinget i Norge tar da over ledervervet i SPR.
Dalle váldá Sámediggi Norgga bealde badjelasas SPR jođihandoaimma .
Sametinget har høsten 2009 gitt innspill til den norske rapporten til FNs rasediskrimineringskomité ( CERD ) .
Sámediggi lea čakčat 2009 addán rávvagiid Norgga raportii ON nállevealahanlávdegoddái ( CERD ) .
Fra Sametinget deltok administrasjonen på departementenes formøte til CERD høringen den 16.2.11 .
Sámedikki beales searvvai hálddahus departemeantta ovdačoahkkimii CERD gulaskuddamii 16.02.11 .
Forhandlingsarbeidet med Nordisk samekonvensjon starter med første møte 14.-15.3.11 i Stockholm .
Šiehtadallanbargu Davviriikkaid sámekonvenšuvnnas álggahuvvo ja vuosttaš čoahkkin dollojuvvo 14. - 15.03.11 Stockholmas .
Norges delegasjon vil formelt oppnevnes før den tid .
Norgga delegašuvdna nammaduvvo formálalaččat ovdal dan .
President Egil Olli deltok på et koordineringsmøte om norsk - svensk reinbeitekonvensjon mellom sametingene i Kiruna den 11.2.11 .
Presideanta Egil Olli searvvai norgalaš-ruoŧŧilaš boazoguohtonkonvenšuvnna oktiiordnen čoahkkimii sámedikkiid gaskka Gironis 11.02.11 .
President Egil Olli holdt hilsningstale under åpningen av Arctic Frontiers konferansen den 24.1.11 i Tromsø .
Presideanta Egil Olli doalai sáhkavuoru Arctic Frontiers konferánssa rahpamis 24.01.11 Romssas .
I løpet av konferansen hadde presidenten møter med USAs ambassadør Barry B. White og statssekretær Erik Lahnstein i Utenriksdepartementet .
Konferánssa oktavuođas ledje presideanttas čoahkkimat USA ambassadevrrain Barry B. . White ja Olgoriikadepartemeantta stáhtačálliin Erik Lahnstein .
Her ble urfolksperspektivet knyttet til ressurs- og energispørsmål i arktis , særskilt drøftet . Samt utviklingen av nordområdesenter for klima- og miljøforskning , FRAM .
Doppe ságaškuššui erenoamážit álgoálbmotperspektiiva birra resursa- ja energiijaáššiid oktavuođas Árktisis , ja dasto dálkkádat- ja birasdutkama guovddáža , FRAM ovdáneami birra .
Gjennom aktiv virkemiddelbruk bidra til å opprettholde og videreutvikle Barents urfolkskontor i Lovozero Gjennom aktiv virkemiddelbruk bidra til å opprettholde og videreutvikle samisk kultur og samfunnsliv Arbeide for kunnskapsoppbygging om internasjonale konvensjoner som omhandler urfolk , herunder FNs urfolkserklæring President Egil Olli var tilstedet da FNs spesialrapportør for urfolk , Dr. James Anaya , la frem sin rapport om menneskerettighetssituasjonen for samene i Norge , Sverige og Finland .
Aktiivvalaččat váikkuhangaskaomiid geavaheami bokte váikkuhit dan ahte Barents álgoálbmotkantuvra Lujávrris bisuhuvvošii ja ovddiduvvošii viidáseappot Aktiivvalaččat váikkuhangaskaomiid bokte váikkuhit dan ahte sámi kultuvra ja servodateallin bisuhuvvošii ja ovddiduvvošii viidáseappot Bargat dan ala vai máhtolašvuohta riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid birra mat gusket álgoálbmogiidda , dás mielde maiddái ON álgoálbmotjulggaštus , buoriduvvošii Presideanta Egil Olli lei mielde dalle go ON álgoálbmogiid erenoamášdieđiheaddji , Dr. James Anaya , ovddidii raporttas sámiid olmmošvuoigatvuođadili birra Norggas , Ruoŧas ja Suomas .
Framleggingen skjedde gjennom videokonferanse på Universitetet i Tromsø 13.1.11 .
Son ovddidii dan videokonferánssa bokte 13.01.11 Romssa universitehtas .
I presidentens innlegg til spesialrapportøren ble det vektlagt at dette var en historisk dag for samene siden FN for første gang har viet samenes generelle menneskerettighetssituasjon som helhet oppmerksomhet .
Presideanta deattuhii sáhkavuorustis erenoamášdieđiheaddjái dan ahte dát lea historjjálaš beaivi sámiide go ON vuosttaš gearddi giddii fuomášumi sámiid oppalaš olmmošvuoigatvuođadillái ollislaččat .
Olli fremhevet at spesialrapportøren har pekt på flere saksområder som krever oppfølgning og har kommet med flere konkrete anbefalinger som er viktige og som må følges opp , herunder situasjonen knyttet til samisk utdanning og en styrking av de samiske språkene .
Olli dajai ahte erenoamášdieđiheaddji lea čujuhan máŋga áššesuorggi mat gáibidit čuovvoleami ja lea buktán máŋga konkrehta rávvaga mat leat deaŧalaččat ja maid ferte čuovvolit , dasa gullá maiddái dilli sámi oahpahusas ja sámegielaid nannemis .
Videre oppfølgning av samerettsutvalget i området utenfor Finnmark , forhandlingene om Nordisk samekonvensjon og Kystfiskeutvalgets forslag er andre saker som må følges opp .
Dasto sámi vuoigatvuođalávdegotti čuovvoleapmi guovlluin olggobealde Finnmárkku , šiehtadallamat Davviriikkaid sámekonvenšuvnnas ja Riddoguolástuslávdegotti evttohus leat eará áššit maid ferte čuovvolit .
Sametinget vil oversette FN rapporten til norsk og samisk .
Sámediggi áigu jorgalahttit ON raportta dáro- ja sámegillii .
Virkemidler , internasjonalt og samisk samarbeid - direkte tilskudd Barents urfolkskontor i Lovozero
Váikkuhangaskaoamit , riikkaidgaskasaš ja sámi ovttasbargu – njuolga doarjagat Barents álgoálbmotkantuvra Lujávrris
Budsjett kr 250 000 .
Bušeahtta 250 000 ru. .
Andre virkemidler , internasjonalt og samisk samarbeid Internasjonale tiltak
Eará váikkuhangaskaoamit , riikkaidgaskasaš ja sámi ovttasbargu Riikkaidgaskasaš doaibmabijut
Interreg- regional andel
Interreg- regionálaoassi
Budsjett kr 1 000 000 , hvorav kr 600 000 øremerkes til igangsatte flerårige prosjekter .
Bušeahtta 1 000 000 ru , mas 600 000 ru várrejuvvo álggahuvvon máŋgga jagáš prošeavttaide .
Samiske organisasjoner Et demokratisk samfunn er avhengig av et aktivt og variert organisasjonsliv .
10 Sámi organisašuvnnat Demokráhtalaš servodat lea sorjavaš aktiivvalaš ja girjás organisašuvdnaeallimis .
Hovedmål Opprettholde et variert samisk organisasjonsliv Strategi
Váldomihttomearri Girjás sámi organisašuvdnaeallima bisuheapmi Strategiija
Gjennom aktiv virkemiddelbruk legge til rette for et variert organisasjonsliv Virkemidler , samiske organisasjoner - søkerbaserte tilskudd Budsjett 4 201 000
Váikkuhangaskaomiid aktiivvalaš geavaheami bokte láhčit diliid girjás organisašuvdnaeallimii Váikkuhangaskaoamit , sámi organisašuvnnat – ohcanvuđot doarjagat Bušeahta 4 201 000 ru. .
Andre virkemidler Virkemidler til sametingsrådets disposisjon Frie virkemidler
11 Eará váikkuhangaskaoamit Váikkuhangaskaoamit Sámediggeráđi geavahussii Friija váikkuhangaskaoamit
Budsjett kr 300 000 .
Bušeahtta 300 000 ru. .
Oppfølgning av institusjonsmeldingen
Ásahusdieđáhusa čuovvoleapmi
Budsjett kr 350 000 .
Bušeahtta 350 000 ru. .
Verdde-prosjektet
Verdde-prošeakta
Skrive- og lesehjelp for eldre samer
Čállin- ja lohkanveahkki boarráset sápmelaččaide
Prosjekt om samiske leker og pedagogisk materiell til barneh ager
Prošeavttat mánáidgárddiid sámi duhkorasaid ja pedagogalaš ávdnasiid ektui
Virkemidler til plenumsledelsens disposisjon Politiske grupper i Sametinget
Váikkuhangaskaoamit dievasčoahkkinjođiheaddji geavahussii Sámedikki politihkalaš joavkkut
Budsjett kr 3 219 000 .
Bušeahtta 3 219 000 ru. .
Opposisjonens arbeidsvilkår
Opposišuvnna bargoeavttut
Budsjett kr 1 013 000 .
Bušeahtta 1 013 000 ru. .
12 Samefolkets fond Søkerbaserte tilskudd - Samefolkets fond Språkutvikling
12 Sámeálbmotfoanda Ohcanvuđot doarjagat - sámeálbmotfoanda Giellaovddideapmi
Budsjett kr 1 200 000 .
Bušeahtta 1 200 000 ru. .
Tradisjonell kunnskap - Dokumentasjon og formidling
Árbediehtu – duođašteapmi ja gaskkusteapmi
Budsjett kr 1 300 000 .
Bušeahtta 1 300 000 ru. .
Litteratur - Samefolkets fond
Girjjálašvuohta - Sámeálbmotfoanda
Budsjett kr 2 000 000 .
Bušeahtas 2 000 000 ru. .
Utviklings- , utrednings- og dokumentasjonsmidler Språkprogram
Ovddidan- , čielggadan- ja duođaštanruđat Giellaprográmma
Dokumentasjon og formidling av tradisjonell kunnskap Systematisk kartlegging av tradisjonell kunnskap
Árbedieđuid duođašteapmi ja gaskkusteapmi Árbedieđuid vuogádatlaš kárten
Budsjett kr 200 000 .
Bušeahtta 200 000 ru. .
13 Andre tiltak som ikke er virkemidler Konferanser i regi av Sametinget Budsjett kr 1 350 000 .
13 Eará doaibmabijut mat eai leat váikkuhangaskaoamit Konferánssat Sámedikki oktavuođas Bušeahtta 1 350 000 ru. .
Samiskrelatert statistikk i Norge Budsjett kr 375 000 .
Sámi guoski statistihkka Norggas Bušeahtta 375 000 ru. .
Utdeling av priser og stipend Kultur- og idrettstipend for ungdom
Bálkkašumiid ja stipeanddaid juohkin Kultur- ja valáštallanstipeanda nuoraide
Forskning og utvikling , utredninger og dokumentasjonsprosjekter Budsjett kr 1 300 000 .
Ruđat dutkamii ja ovddideapmái , čielggadusaide ja duođaštanprošeavttaide Bušeahtta 1 300 000 ru. .
Evalueringer Budsjett kr 900 000 .
Evalueremat Bušeahtta 900 000 ru. .
14 Driftsutgifter politisk nivå Budsjett kr 21 774 000 .
14 Politihkalaš dási doaibmagolut Bušeahtta 21 774 000 ru. .
Sametingets ungdomspolitiske utvalg
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš lávdegoddi
SUPU hadde informasjonsstand under Sálas-fotballcupen i Tromsø 21.-23.1.11 .
SNPL lágidii diehtojuohkima Sálas-spábbačiekčancupa oktavuođas Romssas 21.-23.1.11 .
Det ble informert om SUPU , Sametinget , innskriving i Sametingets valgmanntall og om Sametingets stipendordninger for ungdom .
Diehtojuohkin lea SNPL , Sámedikki , Sámedikki jienastuslohkui čáliheami ja Sámedikki nuoraidstipeandaortnegiid birra .
SUPU deltok på sørsamisk opplæringskonferanse 9.-10.2.11. i Trondheim .
SNPL oassálasttii lullisámi oahpahuskonferánsii 9.-10.2.11 Troandimis .
Leder av SUPU Johan Vasara deltok og holdt innlegg på Generasjonskonferansen i Nordland 11.-13.2.11 .
SNPL jođiheaddji Johan Vasara oassálasttii konferánsii buolvvaid birra Nordlánddas 11.-13.2.11 ja doalai sáhkavuoru doppe .
Midler som blir igjen fra i 2010 blir overført til 2011 .
Konferánssa fáddán lei máŋggabealatvuohta ja searvadahttin .
Side 34 av 274
34 siidu 272 siiddus
Forprosjekt teaterbygg til Beaivváš Sámi Našunálateáhter
Beaivváš Sámi Našunálateáhter teáhtervistti ovdaprošeakta
Styret i Beaivváš Sámi Našunálateáhter har gått inn for at Statsbygg påtar seg ansvaret for oppføring av teaterbygget og har anmodet Sametinget om å sende oppdragsbrev til Statsbygg .
Beaivváš Sámi Našunálateáhtera stivra lea evttohan ahte Statsbygg váldá badjelasas ovddasvástádusa hukset teáhtervistti ja lea ávžžuhan Sámedikki sáddet bargamušreivve Statsbyggii .
Ved utsendelse av oppdragsbrev 3.2.11. har Sametingsrådet gitt Statsbygg i oppdrag å forestå planlegging av nytt teaterbygg til Beaivváš Sámi Našunálateáhter .
Bargamušreivve sáddemiin 3.2.11 lea Sámediggeráđđi addán Statsbyggii bargun plánet ođđa teáhtervistti Beaivváš Sámi Našunálateáhterii .
Oppdraget vil foreløpig være begrenset til å gjennomføre programmeringsarbeidet .
Bargu lea vuos ráddjejuvvon dasa ahte čađahit programmerenbarggu .
Sametinget har som intensjon at Statsbygg skal stå som ansvarlig for en videreføring av arbeidet frem til ferdig nybygg og senere drift av nybygget .
Sámedikki áigumuš lea ahte Statsbyggas galgá leat ovddasvástádus barggu viidáset čađaheamis dassážiigo ođđa visti lea gárvvis ja maŋŋá jođihit ođđavistti .
Dette avhenger av at Sametinget og Kulturdepartementet kommer til enighet om at prosjektet inngår og finansieres over husleiefinansieringsordningen .
Dat lea dan duohken ahte Sámediggi ja Kulturdepartemeanta soahpaba dan ahte prošeakta lea mielde viessoláigoruhtadanortnegis ja ahte dat ruhtaduvvo dan bokte .
Forslag 1 : En økologisk bærekraftig oppdrettsnæring Sametingsrådet er enig med representanten Toril Bakken Kåven om at oppdrettsnæringa må ha strenge regler for bruk av medisiner , arealdisponering og utslipp fra anlegget .
Ođđa áššiid dieđiheapmi Evttohus 1 : Ekologalaš ja ceavzilis guollebiebmanealáhus Sámediggeráđđi lea ovttaoaivilis áirasiin Toril Bakken Kåven das ahte fertejit leat garra njuolggadusat dálkkasgeavaheapmái , areálageavaheapmái ja luoitimiidda rusttegiin .
I tillegg må oppdrettsnæringa pålegges å gjennomføre tiltak som hindrer fisk i å rømme fra anlegget , samt det å være ansvarlig for gjenfangste rømt fisk .
Maiddái ferte biebmanealáhus geatnegahttojuvvot čađahit dakkár doaibmabijuid mat hehttejit guliid gárgideames rusttegiin , ja ahte das galgá leat ovddasvástádus bivdit bajás gárgidan guliid .
Sametingsrådet legger til grunn at havbruksnæringen , som andre næringer , må drives på en bærekraftig og miljømessig måte som ikke er til hinder for andre tradisjonelle næringer , eller på en måte som truer det biologiske mangfoldet .
Sámediggeráđđi bidjá vuođđun ahte mearradoalloealáhus , nu go eará ge ealáhusat , galgá doaimmahuvvot dakkár ceavzilis ja birasseasti vugiin , mii ii leat hehttehussan eará árbevirolaš ealáhusaide , dahje dakkár vugiin mii áitá biologalaš šláddjivuođa .
Oppdrettsnæringen har store utfordringer knyttet til rømming , sykdomsspredning og andre miljøpåvirkende årsaker .
Biebmanealáhusas leat stuorra hástalusat gárgideami , dávdaleavvama ja eará birasváikkuheaddji sivaid geažil .
Det er viktig at næringa og myndighetene i samarbeid etablerer ordninger som på sikt løser disse utfordringene .
Lea deaŧalaš ahte ealáhus ja eiseválddit ovttas ásahit ortnegiid mat guhkit áiggi vuollái čovdet dáid hástalusaid .
For å ta vare på det biologiske mangfoldet , er det nødvendige med samspillet mellom nye og tradisjonelle næringer .
Fuolahan dihtii biologalaš šláddjivuođa dárbbašuvvo ovttasbargu ođđa ja árbevirolaš ealáhusaid gaskkas .
Sametingsrådet ønsker at havbruksnæringen nå tar på alvor utfordringene som er knyttet til sykdom , rømming og andre negative miljøpåvirkning og prioriterer forskning og teknologiutvikling som på sikt kan løse de nevnte utfordringene , slik at man kan oppnå en økologisk og bærekraftig oppdrettsnæring i aller deler av Norge .
Sámediggeráđđi háliida ahte mearradoalloealáhus váldá duođas daid hástalusaid , mat čatnasit dávddaide , gárgideapmái ja eará negatiiva birasváikkuhusaide ja vuoruha dutkama ja teknologiijaovddideami mii guhkit áiggi vuollái sáhttá čoavdit dáid hástalusaid , vai ollašuhttojuvvo ekologalaš ja ceavzilis biebmanealáhus buot osiin Norggas .
Forslag 2 : Nei til revisorplikt for små aksjeselskap Representanten Toril Bakken Kåven fremmet en ny sak om å fjerne revisorplikten for små aksjeselskap .
Evttohus 2 : Revišuvdnagáibádus eret smávva oasusservviin Áirras Toril Bakken Kåven ovddida ođđa áššin sihkkut revišuvdnagáibádusa smávva oasusservviin .
Saken er blitt behandlet i Stortinget . I Dokument 8:19 S ( 2010–2011 ) ble følgende forslag fremmet 21. oktober 2010 : « 1 .
Dokumeanttas 8:19 S ( 2010–2011 ) ovddiduvvui čuovvovaš evttohus golggotmánu 21. b. 2010 : Čoahkkingirjji čállit : Trine Guttorm Anti / Roy Amundsen
Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å avvikle revisorplikten for små foretak med en omsetning under 5 mill. kroner .
Stuorradiggi bivdán ráđđehusa ovddidit evttohusa ahte loahpahit revisorgáibádusa smávva fitnodagaide main lea gávpejorru vuollel 5 miljon ruvnnu .
Stortinget ber regjeringen redusere oppbevaringsplikten for regnskapsmateriale fra 10 til 5 år .
Stuorradiggi bivdán ráđđehusa vuolidit rehketdoalloávdnasiid rádjangeatnegasvuođa 10 jagis 5 jahkái .
š Finansdepartementet fremmet en tilrådning den 17. desember 2010 overfor Regjeringen , og tilrådningen ble godkjent i statsråd samme dag .
Finánsadepartemeanta ovddidii rávvaga juovlamánu 17. b. 2010 Ráđđehussii , ja ráva dohkkehuvvui stáhtaráđis seamma beaivvi .
I proposisjonen til Stortinget ( Prop . 51 L ( 2010–2011 ) ) om Endringer i revisorloven og enkelte andre lover ( unntak fra revisjonsplikt for små aksjeselskaper ) går det fram at lovendringen innebærer at aksjeselskaper med driftsinntekter under fem millioner kroner får anledning til å fravelge revisjonsplikten , såfremt de heller ikke har en balansesum som overstiger 20 millioner kroner eller gjennomsnittlig antall ansatte som ikke utfører mer enn ti årsverk .
Stuorradiggeproposišuvnnas ( Prop. 51 L ( 2010–2011 ) ) Rievdadusaid birra revisorlágas ja muhtun eará lágain ( spiehkasta revišuvdnageatnegasvuođas smávva oasusfitnodagaide ) , boahtá ovdan ahte láhkarievdadus mearkkaša ahte oasussearvvit main leat doaibmaboađut vuollet vihtta miljon ruvnnu , sáhttet spiehkastit revišuvdnageatnegasvuođas , nu guhká go dain ii leat balánsasubmi mii lea badjel 20 miljon ruvnnu dahje gaskamearálaš bargiidlohku mat eai čađat eanet go 10 jahkebarggu .
Endringen vil derfor i utgangspunktet innebære administrative og økonomiske lettelser for små selskaper .
Danne rievdadusat vuosttažettiin mearkkašit hálddahuslaš ja ekonomalaš geahpádusaid smávva fitnodagaide .
Saken er fulgt opp av Stortingets finanskomité den 3.2.2011 , som tilrår Stortinget å endre revisjonsplikten .
Stuorradikki finánsalávdegoddi lea čuovvolan ášši 3.2.2011 , ja rávve Stuorradikki rievdadit revišuvdnageatnegasvuođa .
Sametingsrådet anser med dette saken som løst .
Sámediggeráđđi atná dán ášši leat čovdojuvvon .
Forslag 3 : Endre garnbestemmelsene i Finnmark Sametingsrådet er opptatt av å ha en optimal forvaltning av fiskeressursene i samiske områder .
Evttohus 3 : Rievdadit sáibmamearrádusaid Finnmárkkus Sámediggeráđđái lea deaŧalaš ahte lea buoremus lági mielde guolleresursahálddašeapmi sámi guovlluin .
Tradisjonell kunnskap om blant annet redskapsbruk og bærekraftig forvaltning av fiskevann har bidratt til at de vannene som er i bruk , er blitt høstet på en forsvarlig måte .
Árbediehtu earret eará bivddusgeavaheami ja guollejávrriid ceavzilis hálddašeami birra lea dagahan ahte dat jávrriin mat geavahuvvojit , lea leamaš dohkálaš ávkkástallan .
Som følge av forvaltningsreformen overtok fylkeskommunen fra 1.1.10 fylkesmannens oppgaver innenfor forvaltning av høstbare ikke-truete arter av innlandsfisk .
Hálddašanođastusa geažil válddii fylkkagielda 1.1.10 rájes badjelasas fylkkamánni hálddašit daid sáivaguollešlájaid mat eai leat áitojuvvon .
Denne forvaltningen skjer i samarbeid med kommunene og FeFo .
Dát hálddašeapmi dáhpáhuvvá ovttas gielddaiguin ja FeFo:in .
, Finnmark : ‖Kommunen kan etter søknad gi utvisning for fiske med garn , not , ruser og teine i garnforbuds- og garnbegrensingsområder på statsgrunn når det anses biologisk forsvarlig .
, Finnmárkkus : ” Kommunen kan etter søknad gii utvisning for fiske med garn , not , ruser og teine i garnforbuds- og garnbegrensingsområder på statsgrunn når de anses biologisk forsvarlig .
Utvisning gis i antall garn- , ruseeller teinedøgn , antall nottrekk eller i form av et fangstkvantum ( kg ) , sammen med en spesifisering av hvilke redskaper som tillates benyttet.‖ Slik regelverket er i dag , kan alle som er bosatt i Finnmark drive garnfiske til eget konsum i de områder som er åpnet for garnfiske .
Utvisning gis i antall garn- , ruseeller teinedøgn , antall nottrekk eller i form av et fangstkvantum ( kg ) , sammen med en spesifisering av hvilke redskaper son tillates benyttet . ” ( Gielda sáhttá ohcama vuođul addit lobi bivdit sáimmaiguin , nuhtiin , merddiiguin dakkár sajiin stáhtaeatnamis gos lea sáibmagielddus- ja sáibmagáržžideamit go adnojuvvo leat biologalaččat dohkálaš .
Der garnfiske er tillatt , er det regulert som 1 – garnsoner , 3 – garnsoner eller fritt garnfiske .
Dat guovllut gos lea lohpi bivdit sáimmaiguin , leat muddejuvvon 1 – sáibmaavádahkan , 3 sáibmaavádahkan dahje friddja sáibmabivdin .
Dagens regelverk forsøker så langt mulig å skape en god balanse mellom fiskeuttak og biologisk kapasitet og mellom ulike brukerinteresser .
Dálá njuolggadusat geahččalit nu guhkás go lea vejolaš , oččodit buori balánssa bivdojuvvon guollehivvodaga ja biologalaš kapasitehta gaskkas ja gaskal iešguđet geavaheaddjiberoštusaid .
Å be om en total gjennomgang av garnfiskebestemmelsene for hele Finnmark for å finne en bedre tilpassning til biologien i det enkelte vann , vil være svært ressurskrevende .
Dat ahte dáhttut ollislaččat geahčadit sáimmastanmearrádusaid olles Finnmárkui gávdnan dihtii buoret heiveheami iešguđet jávrri biologiijii , gal lea hui resursagáibideaddji .
Sametingsrådet disponerer ikke slike ressurser .
Sámediggeráđis eai leat dakkár resurssat .
Om det er områder der det ikke er optimal høsting av innlandsfisk , så er det kommunenes ansvar å endre utvisning av fiskevann .
Jus ležžet dakkár guovllut gos sáivaguolleávkkástallan ii leat nu buorre go galggašii leat , de lea gielddaid ovddasvástádus rievdadit guollejávrriid bivdinlobi .
Forslag 4 : Etablering av samisk studietilbud ved Høgskolen i Finnmark Sametingsrådet ser behovet for kompetanse innenfor samisk språk , kultur og historie for lærere og førskolelærere , også i de sjøsamiske områdene i Finnmark .
Evttohus 4 : Sámi oahppofálaldaga ásaheapmi Finnmárkku allaskuvlii Sámediggeráđđi oaidná ahte oahpaheaddjit ja ovdaskuvlaoahpaheaddjit dárbbašit gelbbolašvuođa sámi gielas , kultuvrras ja historjjás , maiddái Finnmárkku mearrasámi guovlluin .
At Høgskolen i Finnmark bør ha et spesielt ansvar for videreformidling av det sjøsamiske aspektet er helt klart .
Lea áibbas čielggas ahte Finnmárkku allaskuvllas berre leat erenoamáš ovddasvástádus viidáseappot gaskkustit mearrasámi geahččanguovllu .
Ved Høgskolen i Finnmark har de pr. i dag ingen studietilbud innenfor samisk språk .
Finnmárkku allaskuvllas ii leat dál mihkkege oahppofálaldagaid sámegielas .
Det finnes heller ikke egne studietilbud innenfor samisk historie , kulturforståelse og kulturformidling . .
Ii ge leat sierra oahppofálaldat sámi historjjás , kulturáddejumis ja kulturgaskkusteamis .
Høgskolen i Finnmark har planlagt å starte opp et språkstudie høsten 2011 i nordsamisk , som gir 30 studiepoeng .
Finnmárkku allaskuvla lea plánen álggahit giellaoahpu 2011 čavčča davvisámegielas , mii addá 30 oahppočuoggá .
Når det gjelder tilbud i samisk kultur og historie , kan slike tema være en del av ulike fag , blant annet samfunnsfag .
Fálaldat sámi kultuvrras ja historjjás sáhttet leat dakkár fáttát mat leat oassin iešguđet fágain , earret eará servodatfágas .
Innholdet av det som blir formidlet , er imidlertid personavhengig .
Sisdoallu sorjá dattetge gaskkusteaddjis .
For øvrig finnes det et studie kalt ‖reindrift og utmark‖ som gir 10 studiepoeng .
Muđui lea oahppu mii gohčoduvvo boazodoallu ja meahcci , mii addá 10 oahppočuoggá .
Sametingsrådet har gjort henvendelse til Høgskolen i Finnmark for å invitere til dialogmøte om saken .
Sámediggeráđđi lea váldán oktavuođa Finnmárkku allaskuvllain ja bovden gulahallančoahkkimii dán áššis .
Høgskolen i Finnmark vil svært gjerne komme i dialog med Sametinget om høyere utdanning i sjøsamiske og norskdominerte områder .
Finnmárkku allaskuvla lea mielas gulahallat Sámedikki alit oahpu birra mearrasámi guovlluin ja dakkár guovlluin gos dáža kultuvra lea badjelfámolaš .
Forslag 5 : Arbeidssituasjonen for samiske lærere
Evttohus 5 : Sámi oahpaheddjiid bargodilli
Etablering av samisk lærernettverk Samisk høgskole har på oppdrag fra Sametingsrådet foretatt en utredning om samisk lærernettverk .
Sámi oahpaheaddjifierpmádaga ásaheapmi Sámediggeráđđi lea bálkáhan Sámi allaskuvlla čielggadit sámi oahpaheaddjifierpmádaga .
Utredningen skal være ferdig innen utgangen av februar 2011 , og den skal foreslå hvordan etablering av samisk lærernettverk kan gjennomføres og belyse lærernettverkets formål , oppgaver og innhold , organisering , finansiering og rapportering .
Čielggadeapmi galgá leat gárvvis ovdal guovvamánu loahpa 2011 , ja galgá evttohit mo sámi oahpaheaddjifierpmádaga sáhttá čađahit ja čuvgehit oahpaheaddjifierpmádaga ulbmila , bargamušaid ja sisdoalu , organiserema , ruhtadeami ja raportema .
Utredningen skal også gi en beskrivelse av de samiske skolers utfordringer etter innføring av Kunnskapsløftet – Samisk , med vekt på kompetanseutvikling .
Čielggadeapmi galgá maiddái válddahit sámi skuvllaid hástalusaid maŋŋá Máhttoloktema – Sámi ásaheami , deattuin gealbudeapmái .
Sametingsrådet vil vurdere hvordan utredningen skal følges opp og vil komme tilbake til saken senere .
Sámediggeráđđi áigu árvvoštallat čielggadusa čuovvoleami ja máhccá áššái maŋŋeleappos .
Konvertering og høyere lønn for lærere som underviser i og på samisk KS og Utdanningsforbundet har inngått arbeidstidsavtale i 2009 for undervisningsstillinger i grunnskolen , videregående opplæring og voksenopplæring .
Konverteren ja eanet bálká daid oahpaheddjiid várás , geat oahpahit sámegielas ja sámegillii KS ja Oahppolihttu leat dahkan bargošiehtadusa 2009:s vuođđoskuvlla , joatkkaoahpahusa ja rávesolbmuidoahpahusa oahpahusvirggiid oktavuođas .
Avtalen er forlenget / prolongert fram til 2012 .
Šiehtadus lea guhkiduvvon 2012 rádjai .
Avtalen omhandler bl.a. ressurser til lærere med byrdefull arbeidssituasjon .
Šiehtadussii gullet earret eará resurssat daidda oahpaheddjiide , geain lea lossa bargodilli .
Fordeling av ressursen drøftes på den enkelte skole / enhet .
Resurssaid juogadeapmi digaštallojuvvo iešguđet skuvllas / ovttadagas .
Sametinget er ikke part i denne saken .
Sámediggi ii leat bealli dán áššis .
Ressurs til byrdefull arbeidssituasjon erstatter den tidligere konverteringsordningen .
Resursa lossa bargodillái boahtá ovddeš konverterenortnega sadjái .
Sametingsrådet vil vurdere hvordan saken kan følges opp overfor statlige myndigheter og eventuelle andre parter .
Sámediggeráđđi áigu árvvoštallá mo ášši galgá čuovvolit stáhta eiseválddiid ektui ja vejolaš eará beliid ektui .
Forslag 6 : Fortelling i skolen Sametingsrådet er opptatt av at samiske elever får god samisk opplæring .
Evttohus 6 : Máinnasteapmi skuvllas Sámediggeráđi mielas lea deaŧalaš ahte sámi oahppit ožžot buori sámegieloahpahusa .
Samisk fortellertradisjon er viktig i formidling av samisk kultur og kunnskap , men fortelling er også viktig undervisningsmetode i formidling av all kunnskap .
Sámi muitalanárbevierru lea deaŧalaš sámi kultuvrra ja máhtu gaskkusteamis , muhto muitaleapmi lea maid deaŧalaš oahpahusvuohki buot máhtu gaskkusteamis .
Det er laget veiledning til læreplan i samisk som andrespråk , hvor fortelling i skolen blir omhandlet .
Máhttoloktema vuođul galgá leat metodafriddjavuohta skuvllas , nu ahte oahppoplánat eai sáhttet geatnegahttit oahpaheddjiid geavahit dihto
Side 37 av 274
37 siidu 272 siiddus
Hovedområdet omfatter også hvilke funksjoner verdier som slektstilhørighet , birgejupmi / bierggim / bïerkenidh og læring gjennom aktiv deltakelse har hatt og har , og hvordan disse tilpasses og videreutvikles .
Muhto prinsihppaoasi kapihttalis “ Oahpaheddjiid ja bagadeddjiid gelbbolašvuohta ja rolla ” daddjojuvvo ahte lea deaŧalaš ahte oahpaheddjiin lea máhttu sosialiserenvugiin ja vugiin mo gaskkustit máhtu sámi kultuvrras .
Også i denne læreplanen går det fram i mange kompetansemål hva elevene skal kunne innen fortelling .
Máhttolokten deattuha vuođđo gálggaid , ja muitaleapmi lea deaŧalaš ovdanbuktinvuohki buot fágain sihke njálmmálaččat ja čálalaččat .
I et av kompetansemålene står det for eksempel at elevene skal kunne bruke tradisjonelle fortellinger i eget arbeid .
Muitaladdan ja njálmmálaš giellageavaheapmi leat deaŧalaš máhttooasit sihke sámegiela vuosttašgiela oahppoplánas ja sámegiela nubbigiela oahppoplánas .
Det er viktig at lærere som underviser i samisk skole , har den nødvendige kompetansen .
Árbevirolaš máhtu fievrredeapmi buolvvas bulvii lea deaŧalaš .
Sametingsrådet har gitt midler til Samisk høgskole for å utvikle etterutdanningskurs i forbindelse med implementering av Kunnskapsløftet – Samisk , deriblant om prinsipper for opplæringen – samisk .
Sámi máinnasteapmi , luođit , lávlagat ja sálmmat , diiddat ja sátnevádjasat , čáppagirjjálašvuohta , govva , filbma ja teáhter leat oasit kultuvrras mat gaskkustit máhtu ja árvvuid .
Sametingsrådet har full tillit til at Samisk høgskole , som utdanner samiske lærere , også ser at fortelling i skolen er et viktig område .
Dán váldosuorggis leat máŋga gelbbolašvuođaulbmilat , ja maiddái oahppoplána eará váldosurggiin , mat muitalit maid oahppit galget máhttit fáttás muitaleapmi .
Det er avsatt midler til etter- og videreutdanning av lærere i 2011 , og det er igangsatt arbeid med å kartlegge kompetansebehovet i den samiske skolen .
Sámegiela vuosttašgiela oahppoplánas čuožžu váldosuorggis Árbevirolaš máhttu : “ Árbevirolaš máhtu váldooasis deattuhuvvo ovdánahttit giela mii guoská árbevirolaš doabageavaheapmái ja dadjanvugiide .
Forslag 7 : Felles tidspunkt for sametingsvalg Sametingsrådet har vurdert om det er hensiktsmessig å synkronisere valgperiodene og tidspunkt for gjennomføring av valg til Sametinget i Norge med sametingsvalg i Sverige og Finland .
Váldooassái gullá maid dat makkár doaimmat árvvuin nugo fuolkevuođagullevašvuohta , birgejupmi ja barggu čađa oahppan ledje ja leat dálá áiggis ja ovdalaš áiggis ja movt dát heivehuvvojit ja ain ovdánahttojit . ”
Sametinget nedsatte blant annet et fagutvalg for å revidere egen valgordning . Endringene trådte i kraft til sametingsvalget i 2009 .
Ovttas dain gelbbolašvuođaulbmiliin čuožžu ovdamearkka dihtii ahte oahppit galget sáhttit geavahit árbevirolaš muitalusaid iežaset barggus .
Det er pr. i dag meget ulike valgordninger til sametingsvalg i henholdsvis Norge , Sverige og Finland .
Lea deaŧalaš ahte dain oahpaheddjiin geat oahpahit sámi skuvllas , lea dárbbašlaš gelbbolašvuohta .
I Sverige sendes alle stemmesedler hjem til folk , alle stemmene avgis som forhåndsstemmer , og opptellingen skjer først en uke etter valgdagen .
Sámediggeráđđi lea addán ruđaid Sámi allaskuvlii vai dat ráhkadit lassioahppokurssa Oahppoloktema – Sámi atnui váldima oktavuođas .
I Finland gjennomføres poststemmegivning ved at valgmaterialet blir sendt til velgerne , og velgerne sender tilbake stemmen innen en frist .
Sámediggeráđđi luohttá ollislaččat Sámi allaskuvlii , mii oahpaha sámi oahpaheddjiid , ja oaidná ahte muitaleapmi skuvllas lea deaŧalaš suorgi .
Valgordningen i Norge er helt avhengig av kommunenes arbeid med tinglysninger til sine velgere , med å legge ut Sametingets valgmanntall til offentlig ettersyn og med å motta og telle stemmer .
Norgga bealde Sámediggi lea hui guovddážis das ahte hábmet iežas válgaortnega , sihke lágaid ja láhkaásahusaid bokte ja válgga čađaheami oktavuođas . Sámediggi nammadii earret eará fágalávdegotti mii galggai ođasmahttit iežas válgaortnega .
Systemet er utarbeidet slik , med henblikk på bred deltakelse over hele landet og et raskt valgresultat .
Dát leat hui sierralágan válgaortnegat sámediggeválggaide namalassii Norggas , Ruoŧas ja Suomas .
Vi ser altså at det er meget ulike tradisjoner for valggjennomføring i de tre landene , samtidig som det er helt forskjellige tidspunkt for sametingsvalgene .
Ruoŧas sáddejuvvojit buot jienastanlihput ruoktot olbmuide , buot jienasteamit dahkkojuvvojit ovddalgihtii , ja lohkan dáhpáhuvvá easkka vahku maŋŋá válgabeaivvi .
I forlengelse av dette skal det også lages en informasjonsportal , der informasjon om alle valg skal ligge lett tilgjengelig .
Lea maid erohus válgajagis dien golmma riikkas . Norggas lea boahtte sámediggeválga 2013:s , Ruoŧas 2014:s ja Suomas 2011:s .
Sametingsrådet følger også tett forsøkene som gjøres med e-valg , med henblikk på at også dette systemet i fremtiden kan tilpasses sametingsvalget .
Nu mo válgaortnet lea dál , de lea Norggas stuorra vuogádat mii biddjojuvvo johtui miehtá riikka , ja buot jienasteddjiin galgá leat vejolašvuohta jienastit iežaset gielddain .
Diidat / dijda – folketro ( tradisjoner , skikker , leveregler ) om hvordan håndtere ulike situasjoner og fenomener i dagliglivet
Válgaortnet Norggas lea áibbas sorjavaš gielddaid almmuhemiin iežaset jienasteddjiide , dainna lágiin ahte sii lágidit Sámedikki jienastuslogu
Side 38 av 274
38 siidu 272 siiddus
Sametingsrådet mener på bakgrunn av dette at det ikke pr. i dag er hensiktsmessig å samkjøre sametingsvalgene .
Dasto galgá maid ráhkaduvvot diehtojuohkinuskkádat , mas dieđut buot válggaid birra galgá álkit leat gávdnamis .
Sametingsrådet mener vi likevel kan løfte spørsmålet som en drøftingssak til SPR , med henblikk på en fremtidig samkjøring , spesielt om den tekniske utviklingen muliggjør dette .
Sámediggeráđđi oaivvilda dattetge ahte mii sáhttit loktet ášši ságaškuššanáššin SPR:i , dainna jurdagiin ahte bohtteáiggis sáhtášii ovttastahttit válggaid , erenoamážit jus teknihkalaš ovdáneapmi dan dahká vejolažžan .
I sitt svarbrev av 10.2.10 sa departementet at dagens utbedring følger Nasjonal transportplan 2010-2019 og at tiltakene utelukkende dreier seg om utbedring av dagens vegtrasé .
10.2.10 beaiváduvvon reivvestis vástida departemeanta ahte dálá divodeapmi čuovvu 2010-2019 Nationála johtolatplána ja ahte doaibmabijut leat dušše dál geidnosa divodeapmi .
I tillegg prioriteres å bygge jernbaneunderganger ved Majavatn .
Dan lassin vuoruhuvvo hukset ruovdemáđiid geainnovuoli Májájávrris .
Forslaget om å legge strekningen Majavatn – Brenna i ny trasé , vil etter Statens vegvesens kostnadsberegninger være på ca 1 mrd. kr. .
Evttohusa ahte hukset ođđa Májájávrri – Brenna geidnosa máksá Stáhta geaidnodoaimmahaga gollomeroštallamiid vuođul sullii 1 miljárdda ru. .
Samferdselsdepartementet fant det derfor ikke hensiktsmessig å gå videre med forslaget fordi det ikke ligger inne i Nasjonal transportplan .
Danne ii gávnnahan Johtolatdepartemeanta ulbmillažžan doalvut evttohusa viidáseappot go dat ii leat mielde Nationála johtolatplánas .
Forslag 9 : Mobildekning og bredbåndsdekning i samiske bosetningsområder Representant Åge Nordkild fra NSR ber Sametinget ta opp dette med dårlig mobil- og bredbåndsdekning i samiske bosetningsområder gjennom henvendelser til kommuner , fylkeskommuner og stat .
Evttohus 9 : Mobiila- ja govdabáddegeavahanvejolašvuohta sámi ássanguovlluin NSR áirras Åge Nordkild bivdá Sámedikki gieđahallat heajos mobiila- ja govdabáddegeavahanvejolašvuođa sámi ássanguovlluin dakko bokte ahte váldit oktavuođa gielddaiguin , fylkkagielddaiguin ja stáhtain .
Staten har gjennom fylkeskommunene bevilget midler til utbygging av bredbånd og mobilnett .
Stáhta lea fylkkagielddaid bokte juolludan ruđaid govdabátti ja mobiilafierpmádaga huksemii .
Forutsetningen er imidlertid at kommunene står for 50 % av kostnadene .
Eaktun lea dattetge ahte gielddat gokčet 50 % goluin .
Sametinget bør derfor be om at staten tar en større andel av kostnadene samt at kommunene bidrar med sin andel .
Danne berre Sámediggi bivdit stáhta máksit stuorát oasi goluin ja ahte gielddat váldet iežaset oasi .
Representanten sier videre at det er flere ( samiske ) områder som ikke har tilfredsstillende tilgang til internett og mobiltelefon .
Áirras dadjá viidáseappot ahte leat máŋga ( sámi ) guovllu main ii leat dohkálaš vejolašvuohta geavahit interneahta ja mobiltelefovnna .
Videre at mobildekning og bredbånd er viktige verktøy i infrastrukturen for å opprettholde bosetningen , etablere bedrifter utenom tettbebygde strøk samt tilrettelegge for hjemmekontor .
Viidáseappot ahte mobiilla geavahanvejolašvuohta ja govdabáddi leat deaŧalaš reaiddut infrastruktuvrras vai sáhttá bisuhit ássama , vuođđudit fitnodagaid olggobealde čoahkkebáikkiid ja láhčit vejolašvuođa geavahit ruovttukantuvrra .
Dessuten gis også samisk språkopplæring i dag i mange tilfeller via internett og lyd / bilde .
Dan lassin fállojuvvo maiddái sámegieloahpahus dál dávjá interneahta ja jiena / gova bokte .
Sametingsrådet er enig i at mobil- og bredbåndsdekning kan være viktig for å opprettholde bosetningen i samiske områder .
Sámediggeráđđi lea ovttaoaivilis das ahte mobiila- ja govdabáddegeavahanvejolašvuohta sáhttet leat deaŧalaččat dasa ahte bisuhit ássama sámi guovlluin .
Mobildekning er også noe som er viktig for å ivareta sikkerheten i mange situasjoner .
Mobiilageavahanvejolašvuohta lea maid deaŧalaš dasa ahte fuolahit sihkkarvuođa ollu dáhpáhusain .
Men vi vil samtidig påpeke at tilgangen til mobiltelefon og internett ikke ene og alene er det som styrer bosetningen , det er også andre faktorer som spiller en viktig rolle .
Muhto mii čujuhit seammás maiddái dasa ahte mobiila- ja interneahttageavahanvejolašvuohta ii leat dat áidna mii stivre ássama , leat maid eará deaŧalaš fáktorat .
I dag består mobilmarkedet stort sett av to mobilnett , Telenor og Netcom .
Mobiilamárkanis leat dál vuosttažettiin guokte mobiilafierpmádaga , Telenor ja Netcom .
Dette betyr at alle selskap innrettet på mobiltelefoni som ikke har egne nett , må leie plass på et av disse to nettene .
Dat mearkkaša ahte buot fitnodagat mat doibmet mobiltelefoniija vehkiin mas ii leat sierra neahtta , fertejit láigohit saji ovtta dáin fierpmádagain .
Men mobilnettene er også under oppgradering .
Muhto mobiilafierpmádagat leat maid ođasmahttojuvvomin .
Netcom er i ferd med å oppgradere sitt eget mobilnett slik at 95 % av befolkningen får tilgang til 3G(tredje generasjons mobilnett ) og 89 % av befolkningen får tilgang til 4 G .
Netcom lea ođasmahttimin iežas mobilfierpmádaga nu ahte 95 % álbmogis besset geavahit 3 G ( goalmmát buolvva mobilfierpmádaga ) ja 89 % álbmogis besset geavahit 4 G .
Dette nye mobilnettet betyr i praksis høyhastighets mobilt bredbånd til store deler av landet .
Dát ođđa mobilfierpmádat mearkkaša geavadit allaleaktosaš mobiila govdabáddi stuorra osiide riikkas .
I tillegg er Tele 2 og Network Norway i ferd med å bygge et eget , tredje mobilnett , som etter den foreliggende planen skal dekke 75 % av husstandene .
Dan lassin lea Tele 2 ja Network Norway huksemin sierra , goalmmát mobilfierpmádaga , mii dálá plána mielde galgá gokčat 75 % bearragottiin .
I følge tall fra 2009 og 2010 har 99,8 % av befolkningen i Norge mobiltelefondekning .
2009 ja 2010 loguid mielde lea 99,8 % Norgga álbmogis vejolašvuohta geavahit mobiltelefovnna .
Men fortsatt mangler anslagsvis 200 små bygder og 10 000 husstander fortsatt mobildekning .
Muhto ain leat sullii 200 smávva gilážat ja 10 000 bearragotti main ii leat vejolašvuohta geavahit mobiltelefovnna .
Side 39 av 274
39 siidu 272 siiddus
Sametingsrådet ser også at disse utfordringene medfører menneskelige belastninger .
Sámediggeráđđi oaidná maiddái ahte dát hástalusat dagahit olmmošlaš nođiid .
Sametingsrådet avholdt et rovviltseminar 10. og 11. november 2010 på Stjørdal , der reindrifta , Landbruksog matdepartementet , Miljøverndepartementet og forskningsfeltet var invitert som deltakere .
Sámediggeráđđi lágidii boraspireseminára skábmamánu 10. ja 11. b. 2010 Stjørdalas , gos boazodoallu , Eanandoallo- ja biebmodepartemeanta , Birasgáhttendepartemeanta ja dutkansuorgi ledje bovdejuvvon oassálastin .
De opplysningene som framkom der , har gitt et godt kunnskapsgrunnlag for Sametingsrådets videre arbeid .
Dat dieđut mat bohte ovdan doppe , leat addán buori diehtovuođu Sámediggeráđi viidáset bargui .
Sametingsrådet er i konsultasjoner med MD . , FAD og LMD om tiltak i forbindelse med oppfølging av rapporten fra arbeidsgruppen for reduksjon av konfliktnivået rovdyr-reindrift i Nord-Trøndelag .
Sámediggeráđđi lea konsulteremin BD , OHD ja EBD doaibmabijuid birra dan bargojoavkku raportta čuovvoleami oktavuođas mii lea bargan riidodási vuolideamen gaskal boraspiriid ja boazodoalu DavviTrøndelágas .
Sametingsrådets utgangspunkt er at disse konsultasjonene skal komme alle de rovviltutsatte reinbeiteområdene til gode .
Sámediggeráđi vuolggasadji lea ahte dát konsultašuvnnat galget boahtit buot buorrin buot daid orohagaide gos boraspiret leat áittan .
Sametingsrådets mål er å sørge for at MD til fulle forstår hvilke utfordringer reindriften har i rovviltutsatte områder , og at MD har en forpliktelse overfor samiske næringer , og et særlig ansvar i forhold til den sørsamiske reindrifta , som nå er sterkt truet .
Sámediggeráđi mihttomearri lea oažžut BD dievaslaččat áddet daid hástalusaid mat boazodoalus lea dain guovlluin gos boraspiret leat áittan , ja bearráigeahččat ahte Birasgáhttendepartemeanttas lea geatnegasvuohta sámi ealáhusaid ektui , ja erenoamáš ovddasvástádus lullisámi boazodoalu ektui , mii dál lea garrasit áitojuvvon .
Målet for Sametingsrådet er at rovviltuttakene skal føre til at bestandsmålene nås raskt , og at forvaltningen av rovvilt skjer på en slik måte at reindrifta får en bærekraftig utvikling .
Sámediggeráđi mihttomearri lea ahte boraspiremáddodaga uhcideapmi galgá dagahit ahte máddodatmihtut juksojuvvojit fargga , ja ahte boraspirehálddašeapmi dáhpáhuvvá dainna lágiin ahte boazodoallu ovdána ceavzilis vugiin .
Ytre press , som arealinngrep og rovvilttap , medfører menneskelige belastninger .
Olggobealde deaddu , nu go sisabahkkemat ja boraspirevahágat , mielddisetbuktet olmmošlaš nođiid .
Sametingsrådet har innledet samarbeid med Samisk nasjonalt kompetansesenter for psykisk helsevern for å få økt kunnskap .
Sámediggeráđđi lea álggahan ovttasbarggu Sámi našuvnnalaš gealboguovddáža – psykalaš dearvvašvuođasuddjemiin háhkan dihtii eanet máhtu .
Sametingsrådet ser det som sin oppgave å være talerør overfor sentrale myndigheter .
Sámediggeráđđi oaidná iežas bargamuššan doaibmat gulahallin guovddáš jietnaguoddin guovddáš eiseválddiid ektui .
Det er viktig at denne problematikken blir løftet opp , og at regjeringen er med på å ta grep for å forbedre situasjonen for reindrifta .
Lea deaŧalaš ahte dát ášši váldojuvvo ovdan , ja ahte ráđđehus lea mielde čađaheamen doaibmabijuid vai boazodoallu dilli buorrána .
Sametingsrådet arbeider kontinuerlig for å synliggjøre og understøtte reindriftas behov og rettigheter i arealplanprosesser .
Sámediggeráđđi bargá jeavddalaččat čalmmustahttimin ja doarjumin boazodoalu dárbbuid ja vuoigatvuođaid areálaplánaproseassas .